# Úradný vestník C 390E/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.CE2012.390.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 390E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5518. decembra 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.CE2012.390.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 390E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5518. decembra 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlamentZASADANIE 2011 – 2012Schôdza 23. júna 2011Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 241 E, 19.8.2011.PRIJATÉ TEXTY |
| | Štvrtok 23. júna 2011 |
| 2012/C 390E/01 | Vykonávanie programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o správe za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013 (2010/2139(INI)) | 1 |
| 2012/C 390E/02 | Európska mestská agenda a jej budúcnosť v politike súdržnostiUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o európskej mestskej agende a jej budúcnosti v politike súdržnosti (2010/2158(INI)) | 10 |
| 2012/C 390E/03 | Cieľ 3: budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráceUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o cieli 3: výzva pre územnú spoluprácu – budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce (2010/2155(INI)) | 18 |
| 2012/C 390E/04 | Väčšia účinnosť EFRR a ostatných štrukturálnych fondovUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o aktuálnej situácii a budúcich synergiách pre väčšiu účinnosť EFRR a ostatných štrukturálnych fondov (2010/2160(INI)) | 27 |
| 2012/C 390E/05 | Rozpočet na rok 2012: mandát na trialógUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o mandáte na trialóg o návrhu rozpočtu na rok 2012 (2011/2019(BUD)) | 35 |
| 2012/C 390E/06 | SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a územíUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území (2011/2051(INI)) | 49 |
| 2012/C 390E/07 | Dobrovoľný systém označovania priemyselných výrobkov Braillovým písmomVyhlásenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o dobrovoľnom systéme označovania priemyselných výrobkov Braillovým písmom | 65 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlamentZASADANIE 2011 – 2012Schôdza 23. júna 2011Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 241 E, 19.8.2011.PRIJATÉ TEXTY

Štvrtok 23. júna 2011

2012/C 390E/01

Vykonávanie programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o správe za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013 (2010/2139(INI))

1

2012/C 390E/02

Európska mestská agenda a jej budúcnosť v politike súdržnostiUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o európskej mestskej agende a jej budúcnosti v politike súdržnosti (2010/2158(INI))

10

2012/C 390E/03

Cieľ 3: budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráceUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o cieli 3: výzva pre územnú spoluprácu – budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce (2010/2155(INI))

18

2012/C 390E/04

Väčšia účinnosť EFRR a ostatných štrukturálnych fondovUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o aktuálnej situácii a budúcich synergiách pre väčšiu účinnosť EFRR a ostatných štrukturálnych fondov (2010/2160(INI))

27

2012/C 390E/05

Rozpočet na rok 2012: mandát na trialógUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o mandáte na trialóg o návrhu rozpočtu na rok 2012 (2011/2019(BUD))

35

2012/C 390E/06

SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a územíUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území (2011/2051(INI))

49

2012/C 390E/07

Dobrovoľný systém označovania priemyselných výrobkov Braillovým písmomVyhlásenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o dobrovoľnom systéme označovania priemyselných výrobkov Braillovým písmom

65

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európsky parlament |
| | Štvrtok 23. júna 2011 |
| 2012/C 390E/08 | Zmena a doplnenie článku 51: spoločné schôdze výborovRozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o zmene článku 51 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu o postupe spoločných schôdzí výborov (2010/2061(REG)) | 66 |
| 2012/C 390E/09 | Žiadosť o zbavenie poslaneckej imunity pána Adriana SeverinaRozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o žiadosti o zbavenie imunity Adriana Severina (2011/2070(IMM)) | 67 |
| 2012/C 390E/10 | Voľba podpredsedu (výklad článku 13 ods. 1 rokovacieho poriadku)Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o voľbe podpredsedu (výklad článku 13 ods. 1 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu) | 69 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Štvrtok 23. júna 2011

2012/C 390E/08

Zmena a doplnenie článku 51: spoločné schôdze výborovRozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o zmene článku 51 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu o postupe spoločných schôdzí výborov (2010/2061(REG))

66

2012/C 390E/09

Žiadosť o zbavenie poslaneckej imunity pána Adriana SeverinaRozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o žiadosti o zbavenie imunity Adriana Severina (2011/2070(IMM))

67

2012/C 390E/10

Voľba podpredsedu (výklad článku 13 ods. 1 rokovacieho poriadku)Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o voľbe podpredsedu (výklad článku 13 ods. 1 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu)

69

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY PARLAMENT |
| | Štvrtok 23. júna 2011 |
| 2012/C 390E/11 | Vymenovanie prezidenta Európskej centrálnej bankyRozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o odporúčaní Rady o vymenovaní prezidenta Európskej centrálnej banky (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE)) | 70 |
| 2012/C 390E/12 | Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: General Motors BelgiumUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgicko) (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD)) | 71 |
| PRÍLOHA | 72 |
| 2012/C 390E/13 | Rybolovné možnosti a finančný príspevok ustanovený v dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Seychelskou republikou ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE)) | 73 |
| 2012/C 390E/14 | Rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE)) | 74 |
| 2012/C 390E/15 | Protokol medzi EÚ a Andorrou o colných bezpečnostných opatreniach ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzatvorení protokolu, ktorým sa rozširuje rozsah pôsobnosti Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom o colné bezpečnostné opatrenia (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/16 | Dohoda medzi ES a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/17 | Prevencia a náprava makroekonomických nerovnováh ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 76 |
| 2012/C 390E/18 | Vykonanie postupu pri nadmernom schodku *Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 88 |
| 2012/C 390E/19 | Požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov *Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 100 |
| 2012/C 390E/20 | Rozpočtový dohľad v eurozóne ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 111 |
| 2012/C 390E/21 | Dohľad nad stavmi rozpočtov a dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordinácia ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 121 |
| 2012/C 390E/22 | Opatrenia na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 139 |
| 2012/C 390E/23 | Práva spotrebiteľov ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o právach spotrebiteľov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 145 |
| P7_TC1-COD(2008)0196Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2011 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/.../EÚ o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušujú smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES | 146 |
| PRÍLOHA | 146 |
| 2012/C 390E/24 | Ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility (KOM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0301Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2011 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/.../EÚ, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility | 147 |
| 2012/C 390E/25 | Vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Rady o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (KOM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE)) | 147 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Štvrtok 23. júna 2011

2012/C 390E/11

Vymenovanie prezidenta Európskej centrálnej bankyRozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o odporúčaní Rady o vymenovaní prezidenta Európskej centrálnej banky (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

70

2012/C 390E/12

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: General Motors BelgiumUznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgicko) (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

71

PRÍLOHA

72

2012/C 390E/13

Rybolovné možnosti a finančný príspevok ustanovený v dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Seychelskou republikou ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

73

2012/C 390E/14

Rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

74

2012/C 390E/15

Protokol medzi EÚ a Andorrou o colných bezpečnostných opatreniach ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzatvorení protokolu, ktorým sa rozširuje rozsah pôsobnosti Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom o colné bezpečnostné opatrenia (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

75

2012/C 390E/16

Dohoda medzi ES a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

75

2012/C 390E/17

Prevencia a náprava makroekonomických nerovnováh ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

76

2012/C 390E/18

Vykonanie postupu pri nadmernom schodku *Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

88

2012/C 390E/19

Požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov *Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

100

2012/C 390E/20

Rozpočtový dohľad v eurozóne ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

111

2012/C 390E/21

Dohľad nad stavmi rozpočtov a dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordinácia ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

121

2012/C 390E/22

Opatrenia na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny ***IPozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

139

2012/C 390E/23

Práva spotrebiteľov ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o právach spotrebiteľov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

145

P7_TC1-COD(2008)0196Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2011 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/.../EÚ o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušujú smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES

146

PRÍLOHA

146

2012/C 390E/24

Ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility (KOM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0301Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2011 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/.../EÚ, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility

147

2012/C 390E/25

Vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Rady o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (KOM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

147

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| **I | Postup spolupráce: prvé čítanie |
| **II | Postup spolupráce: druhé čítanie |
| *** | Postup so súhlasom |
| ***I | Spolurozhodovací postup: prvé čítanie |
| ***II | Spolurozhodovací postup: druhé čítanie |
| ***III | Spolurozhodovací postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultačný postup

**I

Postup spolupráce: prvé čítanie

**II

Postup spolupráce: druhé čítanie

***

Postup so súhlasom

***I

Spolurozhodovací postup: prvé čítanie

***II

Spolurozhodovací postup: druhé čítanie

***III

Spolurozhodovací postup: tretie čítanie

(Voľba postupu závisí od právneho základu, ktorý navrhla Komisia)

Politické pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo nahradený text je vyznačený hrubou kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ▐.

Korekcie a technické úpravy, ktoré urobili útvary: nový alebo nahradený text je vyznačený kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ║.

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament ZASADANIE 2011 – 2012 Schôdza 23. júna 2011 Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 241 E, 19.8.2011. PRIJATÉ TEXTY

Štvrtok 23. júna 2011

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/1

---

Štvrtok 23. júna 2011Vykonávanie programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013

P7_TA(2011)0283

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o správe za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013 (2010/2139(INI))

2012/C 390 E/01

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej články 174 až 178, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej články 174 až 178,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010: Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010: Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 31. marca 2010, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie z 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (SEK(2010)0360), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 31. marca 2010, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie z 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (SEK(2010)0360),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. októbra 2010 s názvom Politika súdržnosti: Reakcia na hospodársku krízu, revízia vykonávania opatrení politiky súdržnosti prijatých na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva (SEK(2010)1291), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. októbra 2010 s názvom Politika súdržnosti: Reakcia na hospodársku krízu, revízia vykonávania opatrení politiky súdržnosti prijatých na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva (SEK(2010)1291),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2008: Regióny 2020 – hodnotenie budúcich výziev pre regióny EÚ (SEK(2008)2868), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2008: Regióny 2020 – hodnotenie budúcich výziev pre regióny EÚ (SEK(2008)2868),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 26. januára 2011 s názvom Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 26. januára 2011 s názvom Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (KOM(2011)0017),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, a najmä na jeho článok 7 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, a najmä na jeho článok 7 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 437/2010 z 19. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 437/2010 z 19. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev (4),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (7),

| — | so zreteľom svoje uznesenie zo 14. decembra 2010 o dosiahnutí skutočnej územnej, sociálnej a hospodárskej súdržnosti v EÚ – nevyhnutná podmienka pre globálnu konkurencieschopnosť? (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom svoje uznesenie zo 14. decembra 2010 o dosiahnutí skutočnej územnej, sociálnej a hospodárskej súdržnosti v EÚ – nevyhnutná podmienka pre globálnu konkurencieschopnosť? (8),

| — | so zreteľom na informačný dokument Komisie č. 1 Vyčlenenie z 28. februára 2007 (COCOF/2007/0012/00), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačný dokument Komisie č. 1 Vyčlenenie z 28. februára 2007 (COCOF/2007/0012/00),

| — | so zreteľom na informačnú poznámku Komisie z 18. mája 2009 s názvom Indikatívna štruktúra pre národné strategické správy za rok 2009 (COCOF 09/0018/01), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačnú poznámku Komisie z 18. mája 2009 s názvom Indikatívna štruktúra pre národné strategické správy za rok 2009 (COCOF 09/0018/01),

| — | so zreteľom na závery Rady o strategickej správe Komisie za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti, ktoré boli prijaté na zasadnutí Rady pre zahraničné veci konanom 14. júna 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o strategickej správe Komisie za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti, ktoré boli prijaté na zasadnutí Rady pre zahraničné veci konanom 14. júna 2010,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. – 2. decembra 2010 k dokumentu s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. – 2. decembra 2010 k dokumentu s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (CdR 159/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2010 s názvom Ako posilniť účinné partnerstvá v oblasti riadenia politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 na základe osvedčených postupov (ECO/258), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2010 s názvom Ako posilniť účinné partnerstvá v oblasti riadenia politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 na základe osvedčených postupov (ECO/258),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0111/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0111/2011),

| A. | keďže v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na podporu celkového harmonického rozvoja Únia rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a predovšetkým sa zameriava na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch, ako sú vidiecke regióny, regióny zasiahnuté zmenami v priemysle a regióny závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkami a keďže sa musí zohľadniť stratégia Európa 2020, aby sa zaistilo, aby sa EÚ stala inteligentným, trvalo udržateľným a inkluzívnym hospodárstvom, |
| --- | --- |

A.

keďže v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na podporu celkového harmonického rozvoja Únia rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a predovšetkým sa zameriava na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch, ako sú vidiecke regióny, regióny zasiahnuté zmenami v priemysle a regióny závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkami a keďže sa musí zohľadniť stratégia Európa 2020, aby sa zaistilo, aby sa EÚ stala inteligentným, trvalo udržateľným a inkluzívnym hospodárstvom,

| B. | keďže politika súdržnosti zohráva na všetkých úrovniach správy a vo všetkých zemepisných oblastiach kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o úplne dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, a to najmä v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, |
| --- | --- |

B.

keďže politika súdržnosti zohráva na všetkých úrovniach správy a vo všetkých zemepisných oblastiach kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o úplne dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, a to najmä v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí,

| C. | keďže strategický rozmer politiky súdržnosti zaručujúci súlad s prioritami Európskej únie – aby sa Európa a jej regióny stali príťažlivejšími miestami na investovanie a prácu, aby sa zlepšili znalosti a inovácie pre rast a aby sa vytvorilo viac a lepších pracovných miest – je stanovený a zdôraznený nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (ďalej len „všeobecné nariadenie“), strategickými usmerneniami Spoločenstva o súdržnosti (ďalej len „strategické usmernenia“), národným strategickým referenčným rámcom (NSRR) a operačnými programami (OP), |
| --- | --- |

C.

keďže strategický rozmer politiky súdržnosti zaručujúci súlad s prioritami Európskej únie – aby sa Európa a jej regióny stali príťažlivejšími miestami na investovanie a prácu, aby sa zlepšili znalosti a inovácie pre rast a aby sa vytvorilo viac a lepších pracovných miest – je stanovený a zdôraznený nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (ďalej len „všeobecné nariadenie“), strategickými usmerneniami Spoločenstva o súdržnosti (ďalej len „strategické usmernenia“), národným strategickým referenčným rámcom (NSRR) a operačnými programami (OP),

| D. | keďže podávanie strategických správ predstavuje nový nástroj politiky súdržnosti, zavedený v súčasnom programovom období prostredníctvom nového nariadenia ako nástroj na preskúmanie vykonávania strategických usmernení, ktorého cieľom je zvýšiť strategický obsah a presadzovať transparentnosť a zodpovednosť politiky súdržnosti, a keďže pri plánovaní ďalšieho programového obdobia by bolo vhodné poučiť sa zo získaných informácií a skúseností, |
| --- | --- |

D.

keďže podávanie strategických správ predstavuje nový nástroj politiky súdržnosti, zavedený v súčasnom programovom období prostredníctvom nového nariadenia ako nástroj na preskúmanie vykonávania strategických usmernení, ktorého cieľom je zvýšiť strategický obsah a presadzovať transparentnosť a zodpovednosť politiky súdržnosti, a keďže pri plánovaní ďalšieho programového obdobia by bolo vhodné poučiť sa zo získaných informácií a skúseností,

| E. | keďže vyčlenenie podľa lisabonskej agendy spočíva v tom, že podskupiny 86 dohodnutých prioritných tém sa identifikovali ako osobitné priority podľa lisabonskej agendy rastu a zamestnanosti, a keďže v prípade regiónov spadajúcich pod cieľ konvergencie sa 47 prioritných tém určilo ako vyčlenené priority, zatiaľ čo pri regiónoch spadajúcich pod cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti sa stanovilo iba 33 prioritných tém, |
| --- | --- |

E.

keďže vyčlenenie podľa lisabonskej agendy spočíva v tom, že podskupiny 86 dohodnutých prioritných tém sa identifikovali ako osobitné priority podľa lisabonskej agendy rastu a zamestnanosti, a keďže v prípade regiónov spadajúcich pod cieľ konvergencie sa 47 prioritných tém určilo ako vyčlenené priority, zatiaľ čo pri regiónoch spadajúcich pod cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti sa stanovilo iba 33 prioritných tém,

| F. | keďže v súvislosti s národnými strategickými správami za rok 2009 Komisia a členské štáty schválili výmenu údajov o prioritných témach len podľa cieľa, pričom ako cieľový termín získania údajov bol stanovený 30. september 2009, čo je dátum, keď členské štáty stále trpeli dôsledkami hospodárskej krízy, pričom niektoré čelili počiatočným problémom na začiatku programového obdobia, a keďže sa preto predpokladá, že spoľahlivejšie údaje bude možné získať zo strategickej správy za rok 2012, |
| --- | --- |

F.

keďže v súvislosti s národnými strategickými správami za rok 2009 Komisia a členské štáty schválili výmenu údajov o prioritných témach len podľa cieľa, pričom ako cieľový termín získania údajov bol stanovený 30. september 2009, čo je dátum, keď členské štáty stále trpeli dôsledkami hospodárskej krízy, pričom niektoré čelili počiatočným problémom na začiatku programového obdobia, a keďže sa preto predpokladá, že spoľahlivejšie údaje bude možné získať zo strategickej správy za rok 2012,

| G. | keďže európske regióny sa naďalej vyznačujú výraznými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi rozdielmi, ktoré sčasti prirodzene vyplývajú z posledných dvoch rozšírení a sú tiež priamym dôsledkom celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, napriek tomu, že vďaka aktívnemu príspevku politiky súdržnosti sa tieto rozdiely v uplynulom desaťročí zmenšili vďaka aktívnemu príspevku politiky súdržnosti, ktorý je kľúčový na zaručenie konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu pri zohľadnení regionálnych špecifík, |
| --- | --- |

G.

keďže európske regióny sa naďalej vyznačujú výraznými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi rozdielmi, ktoré sčasti prirodzene vyplývajú z posledných dvoch rozšírení a sú tiež priamym dôsledkom celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, napriek tomu, že vďaka aktívnemu príspevku politiky súdržnosti sa tieto rozdiely v uplynulom desaťročí zmenšili vďaka aktívnemu príspevku politiky súdržnosti, ktorý je kľúčový na zaručenie konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu pri zohľadnení regionálnych špecifík,

| H. | keďže politika súdržnosti je kľúčovým prvkom európskeho plánu na oživenie hospodárstva, čo poukazuje na význam štrukturálnych fondov ako nástrojov hospodárskeho stimulovania, predovšetkým pre malé podniky, udržateľnosť a energetickú účinnosť, a keďže Komisia bola požiadaná, aby v roku 2010 predložila správu o opatreniach prijatých ako súčasť odpovede Európy na krízu, |
| --- | --- |

H.

keďže politika súdržnosti je kľúčovým prvkom európskeho plánu na oživenie hospodárstva, čo poukazuje na význam štrukturálnych fondov ako nástrojov hospodárskeho stimulovania, predovšetkým pre malé podniky, udržateľnosť a energetickú účinnosť, a keďže Komisia bola požiadaná, aby v roku 2010 predložila správu o opatreniach prijatých ako súčasť odpovede Európy na krízu,

| 1. | víta strategickú správu Komisie o vykonávaní programov politiky súdržnosti spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov; blahoželá členským štátom k ich úsiliu o vypracovanie prvých národných strategických správ, ktoré sa ukázali byť cenným zdrojom informácií o vykonávaní; |
| --- | --- |

1.

víta strategickú správu Komisie o vykonávaní programov politiky súdržnosti spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov; blahoželá členským štátom k ich úsiliu o vypracovanie prvých národných strategických správ, ktoré sa ukázali byť cenným zdrojom informácií o vykonávaní;

| 2. | upozorňuje, že pri vypracúvaní komparatívnych analýz treba brať do úvahy, že päť členských štátov získalo údaje k neskoršiemu termínu a jeden k skoršiemu termínu; domnieva sa, že je vhodnejšie porovnávať pokrok jednotlivých členských štátov s priemerom EÚ; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje, že pri vypracúvaní komparatívnych analýz treba brať do úvahy, že päť členských štátov získalo údaje k neskoršiemu termínu a jeden k skoršiemu termínu; domnieva sa, že je vhodnejšie porovnávať pokrok jednotlivých členských štátov s priemerom EÚ;

| 3. | domnieva sa, že transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov podporuje správne vykonávanie a je kľúčovým predpokladom dosahovania celkových cieľov politiky súdržnosti a ako takú ju treba zvyšovať vo všetkých fázach vykonávania; je presvedčený, že v zverejňovaní zoznamu príjemcov by sa malo pokračovať, najmä online, pretože je účinným nástrojom zvyšovania transparentnosti; zastáva názor, že stanovenie usmernení Spoločenstva a zavedenie podávania strategických správ ako nového nástroja prispelo k zvýšeniu zodpovednosti pri plnení politických cieľov; žiada v tejto súvislosti, aby sa uskutočňovala pravidelná politická diskusia s cieľom zlepšiť transparentnosť, zodpovednosť a posudzovanie účinkov politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov podporuje správne vykonávanie a je kľúčovým predpokladom dosahovania celkových cieľov politiky súdržnosti a ako takú ju treba zvyšovať vo všetkých fázach vykonávania; je presvedčený, že v zverejňovaní zoznamu príjemcov by sa malo pokračovať, najmä online, pretože je účinným nástrojom zvyšovania transparentnosti; zastáva názor, že stanovenie usmernení Spoločenstva a zavedenie podávania strategických správ ako nového nástroja prispelo k zvýšeniu zodpovednosti pri plnení politických cieľov; žiada v tejto súvislosti, aby sa uskutočňovala pravidelná politická diskusia s cieľom zlepšiť transparentnosť, zodpovednosť a posudzovanie účinkov politiky súdržnosti;

Vykonávanie

| 4. | poznamenáva, že finančný objem vybraných projektov, ktorý sa uvádza v správach, predstavuje 93,4 miliardy EUR, čo zodpovedá 27,1 % dostupných zdrojov EÚ v súčasnom období, a že táto priemerná kvóta sa vzťahuje na tri ciele politiky súdržnosti, ako aj na kategórie vyčlenené v rámci lisabonskej agendy a na pokrok pri vykonávaní strategických usmernení Spoločenstva; zdôrazňuje však, že stupeň tohto pokroku sa líši podľa krajiny a témy, pričom 9 členských štátov má agregátovú kvótu výberu vyššiu ako 40 % a 4 členské štáty nižšiu ako 20 %; |
| --- | --- |

4.

poznamenáva, že finančný objem vybraných projektov, ktorý sa uvádza v správach, predstavuje 93,4 miliardy EUR, čo zodpovedá 27,1 % dostupných zdrojov EÚ v súčasnom období, a že táto priemerná kvóta sa vzťahuje na tri ciele politiky súdržnosti, ako aj na kategórie vyčlenené v rámci lisabonskej agendy a na pokrok pri vykonávaní strategických usmernení Spoločenstva; zdôrazňuje však, že stupeň tohto pokroku sa líši podľa krajiny a témy, pričom 9 členských štátov má agregátovú kvótu výberu vyššiu ako 40 % a 4 členské štáty nižšiu ako 20 %;

| 5. | opakuje svoje ocenenie vnútroštátnych snáh, ktoré viedli k priemernému vyčleneniu výdavkov určených na splnenie lisabonskej agendy v regiónoch spadajúcich pod cieľ konvergencie vo výške 65 % dostupných prostriedkov a v regiónoch spadajúcich pod cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti vo výške 82 % dostupných prostriedkov, čo presahuje pôvodne vyžadovanú úroveň; s uspokojením poznamenáva, že podľa správ bolo na projekty vyčlenené v rámci lisabonskej agendy celkovo pridelených 63 miliárd EUR a že výber projektov v rámci vyčleňovania podľa lisabonskej agendy je na rovnakej úrovni alebo mierne rýchlejší ako výber v prípade iných činností, a preto naliehavo žiada členské štáty, aby v budúcnosti naďalej vyčleňovali prostriedky na projekty podporujúce stratégiu Európa 2020; |
| --- | --- |

5.

opakuje svoje ocenenie vnútroštátnych snáh, ktoré viedli k priemernému vyčleneniu výdavkov určených na splnenie lisabonskej agendy v regiónoch spadajúcich pod cieľ konvergencie vo výške 65 % dostupných prostriedkov a v regiónoch spadajúcich pod cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti vo výške 82 % dostupných prostriedkov, čo presahuje pôvodne vyžadovanú úroveň; s uspokojením poznamenáva, že podľa správ bolo na projekty vyčlenené v rámci lisabonskej agendy celkovo pridelených 63 miliárd EUR a že výber projektov v rámci vyčleňovania podľa lisabonskej agendy je na rovnakej úrovni alebo mierne rýchlejší ako výber v prípade iných činností, a preto naliehavo žiada členské štáty, aby v budúcnosti naďalej vyčleňovali prostriedky na projekty podporujúce stratégiu Európa 2020;

| 6. | poznamenáva, že miera pokroku v niektorých témach strategických usmernení Spoločenstva je najvyššia v téme „územný rozmer“ (30 %), vyššia ako priemer v prípade témy „zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast“, ale nižšia ako 27, 1 % v prípade ďalších dvoch usmernení, a že navyše kvóty výberu prevyšujú priemer v prípade projektov vyčlenených v rámci lisabonskej agendy v cieli konvergencie a regionálnej konkurencieschopnosti aj v cieli zamestnanosti, avšak pri cieli európskej územnej spolupráce dosahujú iba 20,5 %; vyjadruje poľutovanie, že pri neexistencii výstupných a výsledkových ukazovateľov v prípade všetkých členských štátov sa ukázalo, že analýzy výkonu politiky prezentované v strategickej správe majú vážne nedostatky; vyzýva preto Komisiu, aby prehodnotila administratívne nároky na vykazovanie, a na druhej strane členské štáty k lepšej disciplíne pri poskytovaní údajov o vykonávaní programov; |
| --- | --- |

6.

poznamenáva, že miera pokroku v niektorých témach strategických usmernení Spoločenstva je najvyššia v téme „územný rozmer“ (30 %), vyššia ako priemer v prípade témy „zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast“, ale nižšia ako 27, 1 % v prípade ďalších dvoch usmernení, a že navyše kvóty výberu prevyšujú priemer v prípade projektov vyčlenených v rámci lisabonskej agendy v cieli konvergencie a regionálnej konkurencieschopnosti aj v cieli zamestnanosti, avšak pri cieli európskej územnej spolupráce dosahujú iba 20,5 %; vyjadruje poľutovanie, že pri neexistencii výstupných a výsledkových ukazovateľov v prípade všetkých členských štátov sa ukázalo, že analýzy výkonu politiky prezentované v strategickej správe majú vážne nedostatky; vyzýva preto Komisiu, aby prehodnotila administratívne nároky na vykazovanie, a na druhej strane členské štáty k lepšej disciplíne pri poskytovaní údajov o vykonávaní programov;

| 7. | víta už dosiahnutý pokrok v realizácii projektov s významom pre usmernenie týkajúce sa zvýšenia počtu a zlepšenia kvality pracovných miest, vzhľadom na hospodársku krízu a rastúcu nezamestnanosť; dôrazne však odporúča, aby Komisia zaviedla metódy spolupráce s členskými štátmi, ktoré uľahčia rýchlu mobilizáciu všetkých potrebných finančných prostriedkov a ich efektívne pridelenie na dosiahnutie prioritných cieľov stratégie EÚ 2020, ktorými sú konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, inkluzívny rast a hospodárstvo s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť a zníženie chudoby, a jej cieľov najmä v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí s cieľom posilniť hospodársky rast a produktivitu a zlepšiť výsledky v oblasti zamestnanosti v Európe; |
| --- | --- |

7.

víta už dosiahnutý pokrok v realizácii projektov s významom pre usmernenie týkajúce sa zvýšenia počtu a zlepšenia kvality pracovných miest, vzhľadom na hospodársku krízu a rastúcu nezamestnanosť; dôrazne však odporúča, aby Komisia zaviedla metódy spolupráce s členskými štátmi, ktoré uľahčia rýchlu mobilizáciu všetkých potrebných finančných prostriedkov a ich efektívne pridelenie na dosiahnutie prioritných cieľov stratégie EÚ 2020, ktorými sú konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, inkluzívny rast a hospodárstvo s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť a zníženie chudoby, a jej cieľov najmä v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí s cieľom posilniť hospodársky rast a produktivitu a zlepšiť výsledky v oblasti zamestnanosti v Európe;

| 8. | víta skutočnosť, že ESF poskytol náležitú podporu na realizáciu reforiem trhu práce a ukázal sa ako účinný nástroj, ktorý prispieva k prechodu z pasívnych politík trhu práce na politiky aktívne, ba dokonca preventívne; vyzýva členské štáty, aby pokračovali v štrukturálnych reformách, ktoré ochránia trhy práce pred prípadnými budúcimi krízami; |
| --- | --- |

8.

víta skutočnosť, že ESF poskytol náležitú podporu na realizáciu reforiem trhu práce a ukázal sa ako účinný nástroj, ktorý prispieva k prechodu z pasívnych politík trhu práce na politiky aktívne, ba dokonca preventívne; vyzýva členské štáty, aby pokračovali v štrukturálnych reformách, ktoré ochránia trhy práce pred prípadnými budúcimi krízami;

| 9. | vyzýva členské štáty, aby pokročili pri realizácii spolufinancovaných opatrení a činností zameraných na regionálnej úrovni na podporu pracovného trhu prostredníctvom znižovania miery rodovej segregácie a rodových nerovností, akými sú rozdiely v odmeňovaní a neprimerane nízke zastúpenie žien na pozíciách s rozhodovacími právomocami, prostredníctvom uľahčenia zlaďovania pracovného a rodinného života a prostredníctvom podpory premeny nechránenej práce na prácu s právami, keďže významnej časti žien sa týkajú nechránené pracovné dohody; |
| --- | --- |

9.

vyzýva členské štáty, aby pokročili pri realizácii spolufinancovaných opatrení a činností zameraných na regionálnej úrovni na podporu pracovného trhu prostredníctvom znižovania miery rodovej segregácie a rodových nerovností, akými sú rozdiely v odmeňovaní a neprimerane nízke zastúpenie žien na pozíciách s rozhodovacími právomocami, prostredníctvom uľahčenia zlaďovania pracovného a rodinného života a prostredníctvom podpory premeny nechránenej práce na prácu s právami, keďže významnej časti žien sa týkajú nechránené pracovné dohody;

| 10. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa zlepšila infraštruktúra a služby v znevýhodnených mikroregiónoch s vysokou koncentráciou sociálne vylúčených ľudí (napr. Rómov) a aby sa tieto služby stali cenovo dostupnými; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa zlepšila infraštruktúra a služby v znevýhodnených mikroregiónoch s vysokou koncentráciou sociálne vylúčených ľudí (napr. Rómov) a aby sa tieto služby stali cenovo dostupnými;

| 11. | zdôrazňuje význam dopravy vo všeobecnosti pri zaručovaní územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti; je znepokojený, že investície do odvetvia železníc nenapredujú podľa plánu a sú pod úrovňou pokroku v odvetví cestnej dopravy, a tak dostatočne neprispievajú k eliminácií emisií uhlíka v doprave; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že nevyvážené plánovanie investícií do dopravy medzi rôznymi druhmi dopravy narúša tvorbu intermodálnej dopravy v Európe a konštatuje, že ďalšie odďaľovanie realizácie by mohlo túto nerovnováhu zvýrazniť; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje význam dopravy vo všeobecnosti pri zaručovaní územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti; je znepokojený, že investície do odvetvia železníc nenapredujú podľa plánu a sú pod úrovňou pokroku v odvetví cestnej dopravy, a tak dostatočne neprispievajú k eliminácií emisií uhlíka v doprave; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že nevyvážené plánovanie investícií do dopravy medzi rôznymi druhmi dopravy narúša tvorbu intermodálnej dopravy v Európe a konštatuje, že ďalšie odďaľovanie realizácie by mohlo túto nerovnováhu zvýrazniť;

| 12. | pripomína, že asi 23,7 % (82 miliárd EUR) prostriedkov z Kohézneho fondu a štrukturálnych fondov vyčlenených na obdobie 2007 – -2013 je určených pre oblasť dopravy, avšak len polovica z tejto sumy bude použitá na projekty TEN-T (17 miliárd EUR na prioritnú sieť TEN-T a 27,2 miliardy EUR na komplexnú sieť), zatiaľ čo druhá polovica je vyhradená pre investície do vnútroštátnych, regionálnych a miestnych projektov, ktoré nie sú uvedené v zozname projektov TEN-T; zdôrazňuje, že prostriedky z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov vyčlenené na dopravu sa rozdeľujú medzi druhy a siete dopravy bez toho, aby sa v dostatočnej miere zohľadnili ciele Európskej únie; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že asi 23,7 % (82 miliárd EUR) prostriedkov z Kohézneho fondu a štrukturálnych fondov vyčlenených na obdobie 2007 – -2013 je určených pre oblasť dopravy, avšak len polovica z tejto sumy bude použitá na projekty TEN-T (17 miliárd EUR na prioritnú sieť TEN-T a 27,2 miliardy EUR na komplexnú sieť), zatiaľ čo druhá polovica je vyhradená pre investície do vnútroštátnych, regionálnych a miestnych projektov, ktoré nie sú uvedené v zozname projektov TEN-T; zdôrazňuje, že prostriedky z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov vyčlenené na dopravu sa rozdeľujú medzi druhy a siete dopravy bez toho, aby sa v dostatočnej miere zohľadnili ciele Európskej únie;

| 13. | čo sa týka územnej spolupráce, upozorňuje na sklon odďaľovať spustenie cezhraničných projektov a železničných projektov vo všeobecnosti a zdôrazňuje európsku pridanú hodnotu siete TEN-T, ktorá je zjavná najmä v prípade cezhraničných častí projektov a ich prepojenia s vnútroštátnymi projektmi v oblasti cestnej, železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy; v tejto súvislosti navrhuje systematizovať zavádzanie spoločných platforiem pre osvedčené postupy na sociálno-hospodárskom, demografickom a kultúrnom základe; |
| --- | --- |

13.

čo sa týka územnej spolupráce, upozorňuje na sklon odďaľovať spustenie cezhraničných projektov a železničných projektov vo všeobecnosti a zdôrazňuje európsku pridanú hodnotu siete TEN-T, ktorá je zjavná najmä v prípade cezhraničných častí projektov a ich prepojenia s vnútroštátnymi projektmi v oblasti cestnej, železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy; v tejto súvislosti navrhuje systematizovať zavádzanie spoločných platforiem pre osvedčené postupy na sociálno-hospodárskom, demografickom a kultúrnom základe;

| 14. | víta skutočnosť, že do programu, ktorý sa úspešne realizuje v mnohých regiónoch, boli začlenené výdavky na investície do energetickej účinnosti a do energie z obnoviteľných zdrojov pri výstavbe domov a pri projektovaní domov pre marginalizované komunity a že by sa v nich malo pokračovať aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

14.

víta skutočnosť, že do programu, ktorý sa úspešne realizuje v mnohých regiónoch, boli začlenené výdavky na investície do energetickej účinnosti a do energie z obnoviteľných zdrojov pri výstavbe domov a pri projektovaní domov pre marginalizované komunity a že by sa v nich malo pokračovať aj v budúcnosti;

| 15. | vyzýva na vyššiu mieru plnenia programov v odvetví životného prostredia, konkrétne v prierezových oblastiach, ktoré predstavujú európsku pridanú hodnotu, ako sú opatrenia na boj proti zmene klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, investície do čistejších a nízkouhlíkových technológií, kroky na boj proti znečisteniu ovzdušia a vody, opatrenia na ochranu biodiverzity, rozšírenie železničnej siete, presadzovanie energetickej efektívnosti, predovšetkým v sektore výstavby, a obnoviteľných energií v záujme dosiahnutia cieľov EÚ na rok 2020 a podpory ekologických pracovných miest a ekologického hospodárstva; |
| --- | --- |

15.

vyzýva na vyššiu mieru plnenia programov v odvetví životného prostredia, konkrétne v prierezových oblastiach, ktoré predstavujú európsku pridanú hodnotu, ako sú opatrenia na boj proti zmene klímy a prispôsobenie sa tejto zmene, investície do čistejších a nízkouhlíkových technológií, kroky na boj proti znečisteniu ovzdušia a vody, opatrenia na ochranu biodiverzity, rozšírenie železničnej siete, presadzovanie energetickej efektívnosti, predovšetkým v sektore výstavby, a obnoviteľných energií v záujme dosiahnutia cieľov EÚ na rok 2020 a podpory ekologických pracovných miest a ekologického hospodárstva;

| 16. | vyzýva na využitie fondov, ktorými by sa prispelo k predchádzaniu ekologickým katastrofám a/alebo k rýchlej reakcii na ne, a naliehavo žiada členské štáty, aby urýchlili svoje investície v oblasti prevencie a obnovy priemyselných oblastí a rekultivácie kontaminovanej pôdy, pretože ich čerpanie je obmedzené; |
| --- | --- |

16.

vyzýva na využitie fondov, ktorými by sa prispelo k predchádzaniu ekologickým katastrofám a/alebo k rýchlej reakcii na ne, a naliehavo žiada členské štáty, aby urýchlili svoje investície v oblasti prevencie a obnovy priemyselných oblastí a rekultivácie kontaminovanej pôdy, pretože ich čerpanie je obmedzené;

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad oneskoreniami pri výbere projektov v strategických oblastiach, ako sú železničný sektor, určité investície do energetiky a životného prostredia, digitálna ekonomika, sociálne začlenenie, správa vecí verejných a budovanie kapacít, a požaduje dôkladnú analýzu príčin týchto oneskorení, pričom súčasne vyzýva členské štáty, aby do tohto úsilia zapojili aj svoje regióny za podrobnejšieho sledovania oblastí, v ktorých treba zintenzívniť snahu; zdôrazňuje na druhej strane vyššiu mieru využívania environmentálnych projektov v programoch európskej územnej spolupráce a v tejto súvislosti poukazuje na jednoznačnú pridanú hodnotu spolupráce; zdôrazňuje však, že členské štáty mohli dohnať nedostatky v oblastiach, v ktorých realizácia zaostávala, a že preto zdržania v tejto konkrétnej etape nemusia súvisieť s celkovou kvalitou v rámci programového obdobia; v tejto súvislosti poukazuje na zrýchlenie absorpčných kapacít a plnenia rozpočtu politiky súdržnosti počas roka 2010, čo vyplýva okrem iného z nedávnych legislatívnych zmien a operačných programov, ktoré sa už realizujú naplno vďaka tomu, že Komisia konečne schválila posledné systémy riadenia a kontroly; |
| --- | --- |

17.

vyjadruje poľutovanie nad oneskoreniami pri výbere projektov v strategických oblastiach, ako sú železničný sektor, určité investície do energetiky a životného prostredia, digitálna ekonomika, sociálne začlenenie, správa vecí verejných a budovanie kapacít, a požaduje dôkladnú analýzu príčin týchto oneskorení, pričom súčasne vyzýva členské štáty, aby do tohto úsilia zapojili aj svoje regióny za podrobnejšieho sledovania oblastí, v ktorých treba zintenzívniť snahu; zdôrazňuje na druhej strane vyššiu mieru využívania environmentálnych projektov v programoch európskej územnej spolupráce a v tejto súvislosti poukazuje na jednoznačnú pridanú hodnotu spolupráce; zdôrazňuje však, že členské štáty mohli dohnať nedostatky v oblastiach, v ktorých realizácia zaostávala, a že preto zdržania v tejto konkrétnej etape nemusia súvisieť s celkovou kvalitou v rámci programového obdobia; v tejto súvislosti poukazuje na zrýchlenie absorpčných kapacít a plnenia rozpočtu politiky súdržnosti počas roka 2010, čo vyplýva okrem iného z nedávnych legislatívnych zmien a operačných programov, ktoré sa už realizujú naplno vďaka tomu, že Komisia konečne schválila posledné systémy riadenia a kontroly;

| 18. | domnieva sa, že je nevyhnutné urýchlene prijať nápravné opatrenia na zlepšenie slabých výsledkov v niektorých prioritných oblastiach; odporúča vykonanie hĺbkovej analýzy problémov pri realizácii v oblastiach s osobitným omeškaním vo výbere projektov a vyzýva v tejto súvislosti členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie výberu projektov v témach, ktoré sa zdržali, a aby urýchlili realizáciu všetkých zvolených projektov s cieľom vyhnúť sa riziku nesplnenia dohodnutých cieľov; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že je nevyhnutné urýchlene prijať nápravné opatrenia na zlepšenie slabých výsledkov v niektorých prioritných oblastiach; odporúča vykonanie hĺbkovej analýzy problémov pri realizácii v oblastiach s osobitným omeškaním vo výbere projektov a vyzýva v tejto súvislosti členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie výberu projektov v témach, ktoré sa zdržali, a aby urýchlili realizáciu všetkých zvolených projektov s cieľom vyhnúť sa riziku nesplnenia dohodnutých cieľov;

| 19. | domnieva sa, že v niektorých prípadoch činností zameraných na zlepšovanie ľudského kapitálu, podporu zdravia a posilňovanie predchádzania chorobám, zaručovanie rovnakých príležitostí, podporu pracovného trhu a zlepšovanie sociálneho začleňovania je osobitne potrebný rýchly výber projektov a ich rýchla realizácia, aby sa prekonali negatívne dôsledky hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že v niektorých prípadoch činností zameraných na zlepšovanie ľudského kapitálu, podporu zdravia a posilňovanie predchádzania chorobám, zaručovanie rovnakých príležitostí, podporu pracovného trhu a zlepšovanie sociálneho začleňovania je osobitne potrebný rýchly výber projektov a ich rýchla realizácia, aby sa prekonali negatívne dôsledky hospodárskej krízy;

| 20. | zdôrazňuje, že viaceré členské štáty potvrdili, že disciplína v súvislosti s vyčleňovaním prostriedkov zlepšila kvalitu a zameranie plánovania; okrem toho konštatuje, že členské štáty dospeli jednomyseľne k záveru, že zachovanie základných priorít ich národných strategických referenčných rámcov a operačných programov spojených s lisabonskou stratégiou je najlepší nástroj na vyrovnanie sa s krízou, a opätovne potvrdili relevantnosť strednodobých a dlhodobých cieľov vymedzených v týchto dokumentoch; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že viaceré členské štáty potvrdili, že disciplína v súvislosti s vyčleňovaním prostriedkov zlepšila kvalitu a zameranie plánovania; okrem toho konštatuje, že členské štáty dospeli jednomyseľne k záveru, že zachovanie základných priorít ich národných strategických referenčných rámcov a operačných programov spojených s lisabonskou stratégiou je najlepší nástroj na vyrovnanie sa s krízou, a opätovne potvrdili relevantnosť strednodobých a dlhodobých cieľov vymedzených v týchto dokumentoch;

Výzvy pri vykonávaní

| 21. | zdôrazňuje skutočnosť, že účinný výber a realizáciu projektov v niektorých oblastiach sťažujú chýbajúce podstatné predpoklady, ako je jednoduchšie postupy uplatňovania na vnútroštátnej úrovni, jasné vnútroštátne priority pre isté oblasti intervencie, včasná transpozícia právnych predpisov EÚ a konsolidovaná inštitucionálna a správna kapacita, ako aj nadmerná byrokracia na národnej úrovni; vyzýva preto členské štáty a regióny, aby vykonávanie politiky uľahčili tým, že sa týmto výzvam postavia, a najmä tým, že prispôsobia právny rámec v oblasti štátnej pomoci, verejného obstarávania a environmentálnych pravidiel a že zrealizujú inštitucionálne reformy; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje skutočnosť, že účinný výber a realizáciu projektov v niektorých oblastiach sťažujú chýbajúce podstatné predpoklady, ako je jednoduchšie postupy uplatňovania na vnútroštátnej úrovni, jasné vnútroštátne priority pre isté oblasti intervencie, včasná transpozícia právnych predpisov EÚ a konsolidovaná inštitucionálna a správna kapacita, ako aj nadmerná byrokracia na národnej úrovni; vyzýva preto členské štáty a regióny, aby vykonávanie politiky uľahčili tým, že sa týmto výzvam postavia, a najmä tým, že prispôsobia právny rámec v oblasti štátnej pomoci, verejného obstarávania a environmentálnych pravidiel a že zrealizujú inštitucionálne reformy;

| 22. | s poľutovaním pripomína, že značné oneskorenia pri uplatňovaní politiky zapríčinili hlavne tieto faktory: neskoré uzavretie rokovaní o viacročnom finančnom rámci a legislatívnom balíku politických opatrení, čo vyústilo do neskorého dokončenia národných stratégií a operačných programov, zmeny v pravidlách finančnej kontroly a hodnotiacich kritériách určených na vnútroštátnej úrovni, prekrývanie so skončením obdobia 2000 – 2006 a nedostatočné verejné zdroje dostupné na spolufinancovanie v členských štátoch; |
| --- | --- |

22.

s poľutovaním pripomína, že značné oneskorenia pri uplatňovaní politiky zapríčinili hlavne tieto faktory: neskoré uzavretie rokovaní o viacročnom finančnom rámci a legislatívnom balíku politických opatrení, čo vyústilo do neskorého dokončenia národných stratégií a operačných programov, zmeny v pravidlách finančnej kontroly a hodnotiacich kritériách určených na vnútroštátnej úrovni, prekrývanie so skončením obdobia 2000 – 2006 a nedostatočné verejné zdroje dostupné na spolufinancovanie v členských štátoch;

| 23. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci by strategická správa mala zdôrazniť príspevok programov spolufinancovaných štrukturálnymi fondmi k plneniu cieľov politiky súdržnosti, neobsahuje vyčerpávajúce údaje o situácii z hľadiska regionálnych rozdielov do roku 2009; |
| --- | --- |

23.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci by strategická správa mala zdôrazniť príspevok programov spolufinancovaných štrukturálnymi fondmi k plneniu cieľov politiky súdržnosti, neobsahuje vyčerpávajúce údaje o situácii z hľadiska regionálnych rozdielov do roku 2009;

Reakcia na hospodársku krízu

| 24. | víta uverejnenie pracovného dokumentu útvarov Komisie s názvov Politika súdržnosti: Reakcia na hospodársku krízu, revízia vykonávania opatrení politiky súdržnosti prijatých na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva; zdôrazňuje, že táto revízia vychádza najmä z informácií poskytnutých v národných strategických správach; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby informácie poskytované členskými štátmi boli presné; |
| --- | --- |

24.

víta uverejnenie pracovného dokumentu útvarov Komisie s názvov Politika súdržnosti: Reakcia na hospodársku krízu, revízia vykonávania opatrení politiky súdržnosti prijatých na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva; zdôrazňuje, že táto revízia vychádza najmä z informácií poskytnutých v národných strategických správach; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby informácie poskytované členskými štátmi boli presné;

| 25. | konštatuje, že v súvislosti s celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou a so súčasným spomalením hospodárstva politika súdržnosti EÚ rozhodujúcou mierou prispieva k európskemu plánu na oživenie hospodárstva, je najväčším zdrojom investícií do reálneho hospodárstva v Spoločenstve a osvedčila sa ako flexibilná a primeraná odpoveď na rýchlo sa zhoršujúce spoločensko-hospodárske prostredie; zdôrazňuje, že členské štáty ocenili, že krízové opatrenia bolo možné prispôsobiť ich konkrétnym potrebám; napriek tomu požaduje väčšiu flexibilnosť a menšiu komplexnosť pravidiel na boj proti kríze a nabáda členské štáty, aby urýchlene využili všetky opatrenia, ktoré im Komisia dáva k dispozícii, na zabezpečenie primeranej a včasnej reakcie podľa osobitných potrieb, ako aj úspešné vykročenie z krízy, s cieľom dosiahnuť dlhodobý udržateľný rozvoj prostredníctvom posilnenia konkurencieschopnosti, zamestnanosti a príťažlivosti európskych regiónov; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že v súvislosti s celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou a so súčasným spomalením hospodárstva politika súdržnosti EÚ rozhodujúcou mierou prispieva k európskemu plánu na oživenie hospodárstva, je najväčším zdrojom investícií do reálneho hospodárstva v Spoločenstve a osvedčila sa ako flexibilná a primeraná odpoveď na rýchlo sa zhoršujúce spoločensko-hospodárske prostredie; zdôrazňuje, že členské štáty ocenili, že krízové opatrenia bolo možné prispôsobiť ich konkrétnym potrebám; napriek tomu požaduje väčšiu flexibilnosť a menšiu komplexnosť pravidiel na boj proti kríze a nabáda členské štáty, aby urýchlene využili všetky opatrenia, ktoré im Komisia dáva k dispozícii, na zabezpečenie primeranej a včasnej reakcie podľa osobitných potrieb, ako aj úspešné vykročenie z krízy, s cieľom dosiahnuť dlhodobý udržateľný rozvoj prostredníctvom posilnenia konkurencieschopnosti, zamestnanosti a príťažlivosti európskych regiónov;

| 26. | zdôrazňuje, že je dôležité vyvinúť dodatočné úsilie o prekonanie zložitosti merania celkového dosahu osobitných opatrení súvisiacich s politikou súdržnosti v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva, a vyjadruje poľutovanie, že revízia môže preto poskytnúť len ohraničený prehľad konkrétnych príkladov na vnútroštátnej úrovni; víta však analýzu osvedčených postupov a prvé závery predložené v správe; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že je dôležité vyvinúť dodatočné úsilie o prekonanie zložitosti merania celkového dosahu osobitných opatrení súvisiacich s politikou súdržnosti v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva, a vyjadruje poľutovanie, že revízia môže preto poskytnúť len ohraničený prehľad konkrétnych príkladov na vnútroštátnej úrovni; víta však analýzu osvedčených postupov a prvé závery predložené v správe;

| 27. | domnieva sa, že známky ozdravenia sa z krízy sú krehké a že v nadchádzajúcich rokoch musí Európa vyriešiť svoje štrukturálne slabé miesta, a to aj prostredníctvom zásahov v rámci politiky súdržnosti a cielených investícií najmä v oblasti výskumu a vývoja, inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré sú prínosom pre všetky odvetvia pri zvyšovaní konkurencieschopnosti; zdôrazňuje preto, že je potrebné dôkladne zanalyzovať vplyv opatrení zameraných na boj proti kríze a poskytovať dostupnú financovanie zo štrukturálnych fondov, ktoré je mocným mechanizmom navrhnutým na pomoc regiónom pri ich hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácii a pri presadzovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a solidarity; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že známky ozdravenia sa z krízy sú krehké a že v nadchádzajúcich rokoch musí Európa vyriešiť svoje štrukturálne slabé miesta, a to aj prostredníctvom zásahov v rámci politiky súdržnosti a cielených investícií najmä v oblasti výskumu a vývoja, inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré sú prínosom pre všetky odvetvia pri zvyšovaní konkurencieschopnosti; zdôrazňuje preto, že je potrebné dôkladne zanalyzovať vplyv opatrení zameraných na boj proti kríze a poskytovať dostupnú financovanie zo štrukturálnych fondov, ktoré je mocným mechanizmom navrhnutým na pomoc regiónom pri ich hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácii a pri presadzovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a solidarity;

Vytváranie súčinnosti a zabránenie odvetvovému rozptýleniu zdrojov regionálnej politiky

| 28. | súhlasí s názorom Rady vyjadreným v jej záveroch k strategickej správe za rok 2010, že existuje skutočná pridaná hodnota vyplývajúca z jedného strategického a integrovaného prístupu pre štrukturálne fondy; pripomína, že každý fond potrebuje vlastné pravidlá pre úspešné zásahy na mieste v osobitných situáciách; zdôrazňuje tiež potrebu skonsolidovať v pokrízovom období verejné rozpočty a účinnou koordináciou zvýšiť súčinnosť a dosah všetkých dostupných finančných prostriedkov (na úrovni EÚ a členských štátov, nástroje EIB); |
| --- | --- |

28.

súhlasí s názorom Rady vyjadreným v jej záveroch k strategickej správe za rok 2010, že existuje skutočná pridaná hodnota vyplývajúca z jedného strategického a integrovaného prístupu pre štrukturálne fondy; pripomína, že každý fond potrebuje vlastné pravidlá pre úspešné zásahy na mieste v osobitných situáciách; zdôrazňuje tiež potrebu skonsolidovať v pokrízovom období verejné rozpočty a účinnou koordináciou zvýšiť súčinnosť a dosah všetkých dostupných finančných prostriedkov (na úrovni EÚ a členských štátov, nástroje EIB);

| 29. | zdôrazňuje, že súčinnosť medzi štrukturálnymi fondmi a ostatnými nástrojmi politiky a medzi týmito nástrojmi a zdrojmi na národnej, regionálnej a miestnej úrovni je veľmi potrebná a vytvára cenné prepojenia umožňujúce vzájomné posilňovanie, udržateľnú realizáciu programov a docielenie územnej súdržnosti; uznáva, že prostredníctvom ustanovení o vyčlenení prostriedkov v rámci programového obdobia 2007 – 2013 je politika súdržnosti lepšie schopná vytvárať súčinnosť s politikami výskumu a inovácií; zdôrazňuje, že štrukturálne fondy by sa mohli využívať na posilnenie infraštruktúry pre výskum s cieľom dosiahnuť úroveň excelentnosti potrebnú na prístup k prostriedkom z fondov na výskum; poukazuje tiež na výhody súčinnosti medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka; konštatuje, že skúsenosti jasne ukazujú, že úspešné plnenie programov financovaných z Európskeho sociálneho fondu má zásadný význam z hľadiska maximalizácie účinnosti financovania hospodárskych opatrení z Európskeho fondu regionálneho rozvoja; v tejto súvislosti zdôrazňuje potenciál krížového financovania, ktorý sa dosiaľ nevyužíva v plnej miere; vzhľadom na ďalšiu strategickú správu vyzýva Komisiu, aby zaviedla odkaz na vzájomné pôsobenie štrukturálnych fondov, ako aj na vzťahy medzi týmito fondmi a ďalšími finančnými nástrojmi EÚ; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že súčinnosť medzi štrukturálnymi fondmi a ostatnými nástrojmi politiky a medzi týmito nástrojmi a zdrojmi na národnej, regionálnej a miestnej úrovni je veľmi potrebná a vytvára cenné prepojenia umožňujúce vzájomné posilňovanie, udržateľnú realizáciu programov a docielenie územnej súdržnosti; uznáva, že prostredníctvom ustanovení o vyčlenení prostriedkov v rámci programového obdobia 2007 – 2013 je politika súdržnosti lepšie schopná vytvárať súčinnosť s politikami výskumu a inovácií; zdôrazňuje, že štrukturálne fondy by sa mohli využívať na posilnenie infraštruktúry pre výskum s cieľom dosiahnuť úroveň excelentnosti potrebnú na prístup k prostriedkom z fondov na výskum; poukazuje tiež na výhody súčinnosti medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka; konštatuje, že skúsenosti jasne ukazujú, že úspešné plnenie programov financovaných z Európskeho sociálneho fondu má zásadný význam z hľadiska maximalizácie účinnosti financovania hospodárskych opatrení z Európskeho fondu regionálneho rozvoja; v tejto súvislosti zdôrazňuje potenciál krížového financovania, ktorý sa dosiaľ nevyužíva v plnej miere; vzhľadom na ďalšiu strategickú správu vyzýva Komisiu, aby zaviedla odkaz na vzájomné pôsobenie štrukturálnych fondov, ako aj na vzťahy medzi týmito fondmi a ďalšími finančnými nástrojmi EÚ;

Monitorovanie a hodnotenie

| 30. | zdôrazňuje, že technická pomoc, monitorovanie a hodnotenie nabádajú na získavanie poznatkov v oblasti politiky a spolu s účinnou finančnou kontrolou budú predstavovať stimul na zlepšenie výkonnosti; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že technická pomoc, monitorovanie a hodnotenie nabádajú na získavanie poznatkov v oblasti politiky a spolu s účinnou finančnou kontrolou budú predstavovať stimul na zlepšenie výkonnosti;

| 31. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že iba 19 členských štátov uviedlo v správach základné ukazovatele, a preto v tejto etape nie je možné získať prvý jednoznačný celoeurópsky obrázok o dosahu politiky na miestnej úrovni; dôrazne nabáda členské štáty, aby vyžívali základné ukazovatele v ďalšom kole podávania strategických správ v rokoch 2012 – 2013; vyzýva Komisiu, aby zasiahla a poskytla členským štátom a regiónom pomoc pri predkladaní aktuálnych, vnútorne súdržných a úplných údajov; |
| --- | --- |

31.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že iba 19 členských štátov uviedlo v správach základné ukazovatele, a preto v tejto etape nie je možné získať prvý jednoznačný celoeurópsky obrázok o dosahu politiky na miestnej úrovni; dôrazne nabáda členské štáty, aby vyžívali základné ukazovatele v ďalšom kole podávania strategických správ v rokoch 2012 – 2013; vyzýva Komisiu, aby zasiahla a poskytla členským štátom a regiónom pomoc pri predkladaní aktuálnych, vnútorne súdržných a úplných údajov;

| 32. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia zabezpečila účinné a stále systémy monitorovania a kontroly na zlepšenie riadenia štrukturálnych fondov a zvýšenie účinnosti systému poskytovania prostriedkov z nich; vyzýva Komisiu, aby posilnila súdržnosť a kvalitu monitorovania pokroku členských štátov tým, že zavedie povinnosť využívať minimálny súbor základných ukazovateľov v národných strategických správach v ďalšom programovom období s cieľom uľahčiť porovnávanie a orientáciu na výsledky, a poskytovanie podrobnejších usmernení; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia zabezpečila účinné a stále systémy monitorovania a kontroly na zlepšenie riadenia štrukturálnych fondov a zvýšenie účinnosti systému poskytovania prostriedkov z nich; vyzýva Komisiu, aby posilnila súdržnosť a kvalitu monitorovania pokroku členských štátov tým, že zavedie povinnosť využívať minimálny súbor základných ukazovateľov v národných strategických správach v ďalšom programovom období s cieľom uľahčiť porovnávanie a orientáciu na výsledky, a poskytovanie podrobnejších usmernení;

Osvedčené postupy

| 33. | domnieva sa, že osvedčené postupy a vzájomné učenie v oblasti uskutočňovania politiky sa musia zdôrazniť a musí sa podporiť ich výmena zároveň s posilňovaním administratívnych kapacít, najmä miestnych a regionálnych orgánov, aby sa zlepšila účinnosť a efektivita a zabránilo sa opakovaniu chýb z minulosti; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že osvedčené postupy a vzájomné učenie v oblasti uskutočňovania politiky sa musia zdôrazniť a musí sa podporiť ich výmena zároveň s posilňovaním administratívnych kapacít, najmä miestnych a regionálnych orgánov, aby sa zlepšila účinnosť a efektivita a zabránilo sa opakovaniu chýb z minulosti;

| 34. | nabáda na používanie osvedčených postupov súvisiacich s podávaním národných správ, ako je uplatňovanie základných ukazovateľov, podávanie správ o výstupoch a výsledkoch, informovanie o súčinnosti medzi národnými politikami a politikami EÚ, organizovanie verejných diskusií a konzultácií so zainteresovanými stranami, predkladanie správ národným parlamentom na prijatie stanoviska a zverejňovanie správ na vládnych internetových stránkach, pričom vo všetkých správach by sa mala používať jasná a presná terminológia, pretože tieto praktiky zlepšujú kvalitu podávania správ a zvyšujú angažovanosť zainteresovaných strán v členských štátoch; trvá na tom, že v regiónoch, ktoré vo vzťahu k programom financovania charakterizuje nižší stupeň čerpania alebo účinnosti, je potrebné postupovať podľa osvedčených postupov; |
| --- | --- |

34.

nabáda na používanie osvedčených postupov súvisiacich s podávaním národných správ, ako je uplatňovanie základných ukazovateľov, podávanie správ o výstupoch a výsledkoch, informovanie o súčinnosti medzi národnými politikami a politikami EÚ, organizovanie verejných diskusií a konzultácií so zainteresovanými stranami, predkladanie správ národným parlamentom na prijatie stanoviska a zverejňovanie správ na vládnych internetových stránkach, pričom vo všetkých správach by sa mala používať jasná a presná terminológia, pretože tieto praktiky zlepšujú kvalitu podávania správ a zvyšujú angažovanosť zainteresovaných strán v členských štátoch; trvá na tom, že v regiónoch, ktoré vo vzťahu k programom financovania charakterizuje nižší stupeň čerpania alebo účinnosti, je potrebné postupovať podľa osvedčených postupov;

| 35. | víta skutočnosť, že Komisia určuje, ako môžu vnútroštátne, regionálne a miestne orgány uviesť súčasné operačné programy do súladu s cieľmi stratégie Európa 2020 v oblasti udržateľného rastu a ako možno postupy presmerovať na dosiahnutie inteligentných cieľov rastu počas tohto programového obdobia; vyzýva členské štáty, aby neodkladne konali a viac investovali do trvalo udržateľného rozvoja a inteligentného rastu, sociálneho začleňovania a rodovej rovnosti na trhu práce a aby účinnejšie využívali finančné prostriedky; ďalej vyzýva Komisiu, aby začala diskusiu zameranú na premyslenie ďalšieho postupu o tom, ako môže politika súdržnosti v súčasnom období rokov 2007 – 2013 prispieť k cieľom stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

35.

víta skutočnosť, že Komisia určuje, ako môžu vnútroštátne, regionálne a miestne orgány uviesť súčasné operačné programy do súladu s cieľmi stratégie Európa 2020 v oblasti udržateľného rastu a ako možno postupy presmerovať na dosiahnutie inteligentných cieľov rastu počas tohto programového obdobia; vyzýva členské štáty, aby neodkladne konali a viac investovali do trvalo udržateľného rozvoja a inteligentného rastu, sociálneho začleňovania a rodovej rovnosti na trhu práce a aby účinnejšie využívali finančné prostriedky; ďalej vyzýva Komisiu, aby začala diskusiu zameranú na premyslenie ďalšieho postupu o tom, ako môže politika súdržnosti v súčasnom období rokov 2007 – 2013 prispieť k cieľom stratégie Európa 2020;

Závery a odporúčania

| 36. | poukazuje na úlohu MSP ako inovatívnych účastníkov hospodárstva a zdôrazňuje potrebu rozvinúť tento sektor okrem iného prostredníctvom vykonania iniciatívy „Small Business Act” pre Európu, uľahčiť prístup MSP k financovaniu a prevádzkovému kapitálu, ako aj podporiť MPS, aby sa zapájali do inovačných projektov s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a potenciál vyššej miery zamestnanosti; zdôrazňuje, že mnohé sociálne a hospodárske výhody môže na miestnej a regionálnej úrovni priniesť spolupráca verejných orgánov, MSP, obchodných sietí, výskumných ústavov, zoskupení, ako aj efektívne využívanie jestvujúcich zdrojov vrátane nástrojov finančného inžinierstva (Jeremie), ako prvkov kapitálového posilňovania MSP; zdôrazňuje však, že čo sa týka úverového financovania, právnu istotu treba zlepšiť tak, aby finanční sprostredkovatelia a podporujúce banky mohli stanovovať podmienky inovatívnych finančných nástrojov, ktoré ostanú v platnosti počas celého programového obdobia; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na úlohu MSP ako inovatívnych účastníkov hospodárstva a zdôrazňuje potrebu rozvinúť tento sektor okrem iného prostredníctvom vykonania iniciatívy „Small Business Act” pre Európu, uľahčiť prístup MSP k financovaniu a prevádzkovému kapitálu, ako aj podporiť MPS, aby sa zapájali do inovačných projektov s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a potenciál vyššej miery zamestnanosti; zdôrazňuje, že mnohé sociálne a hospodárske výhody môže na miestnej a regionálnej úrovni priniesť spolupráca verejných orgánov, MSP, obchodných sietí, výskumných ústavov, zoskupení, ako aj efektívne využívanie jestvujúcich zdrojov vrátane nástrojov finančného inžinierstva (Jeremie), ako prvkov kapitálového posilňovania MSP; zdôrazňuje však, že čo sa týka úverového financovania, právnu istotu treba zlepšiť tak, aby finanční sprostredkovatelia a podporujúce banky mohli stanovovať podmienky inovatívnych finančných nástrojov, ktoré ostanú v platnosti počas celého programového obdobia;

| 37. | je pevne presvedčený, že dobrá správa verejných vecí na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a efektívna koordinácia medzi rôznymi úrovňami verejnej správy má zásadný význam z hľadiska zabezpečenia kvality rozhodovacieho procesu, strategického plánovania, lepšej absorpčnej kapacity štrukturálnych fondov a kohézneho fondu, a tak aj účinného vykonávania politiky súdržnosti; nabáda Komisiu a členské štáty, aby posilnili a zmobilizovali viacúrovňové riadenie v súlade so zmluvou a zásadami subsidiarity a partnerstva; zdôrazňuje význam skutočnej stratégie v oblasti vertikálneho aj horizontálneho partnerstva a odporúča, aby sa posúdila kvalita zapojených partnerov pripomínajúc, že partnerstvo vedie k zjednodušeniu, predovšetkým v rámci postupu výberu projektu; vyzýva členské štáty, aby už od začiatku zapojili orgány na nižšej než vnútroštátnej úrovni do vymedzovania investičných priorít a do samotného rozhodovacieho procesu, ako aj aby ich integrovali so subjektmi občianskej spoločnosti a predstaviteľmi združení do vykonávania programov; v tejto súvislosti navrhuje vytvoriť v každom členskom štáte tzv. územnú dohodu miestnych a regionálnych orgánov pre stratégiu Európa 2020; |
| --- | --- |

37.

je pevne presvedčený, že dobrá správa verejných vecí na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a efektívna koordinácia medzi rôznymi úrovňami verejnej správy má zásadný význam z hľadiska zabezpečenia kvality rozhodovacieho procesu, strategického plánovania, lepšej absorpčnej kapacity štrukturálnych fondov a kohézneho fondu, a tak aj účinného vykonávania politiky súdržnosti; nabáda Komisiu a členské štáty, aby posilnili a zmobilizovali viacúrovňové riadenie v súlade so zmluvou a zásadami subsidiarity a partnerstva; zdôrazňuje význam skutočnej stratégie v oblasti vertikálneho aj horizontálneho partnerstva a odporúča, aby sa posúdila kvalita zapojených partnerov pripomínajúc, že partnerstvo vedie k zjednodušeniu, predovšetkým v rámci postupu výberu projektu; vyzýva členské štáty, aby už od začiatku zapojili orgány na nižšej než vnútroštátnej úrovni do vymedzovania investičných priorít a do samotného rozhodovacieho procesu, ako aj aby ich integrovali so subjektmi občianskej spoločnosti a predstaviteľmi združení do vykonávania programov; v tejto súvislosti navrhuje vytvoriť v každom členskom štáte tzv. územnú dohodu miestnych a regionálnych orgánov pre stratégiu Európa 2020;

| 38. | je presvedčený, že zjednodušovanie ustanovení a postupov by malo prispievať k urýchlenému prideľovaniu prostriedkov a vykonávaniu platieb a že by sa preto malo v ňom pokračovať, a výsledkom by malo byť zlepšenie pravidiel po roku 2013 na úrovni EÚ a členských štátov bez toho, aby sa príjemcom spôsobovali závažné ťažkosti; domnieva sa, že regionálna politika by sa mala viac prispôsobiť potrebám používateľov a že toto zjednodušenie by malo znižovať administratívne prekážky a náklady, ako aj iné prekážky, ktoré maria politické ciele, mala by zabraňovať mylným interpretáciám, ku ktorým súčasné administratívne praktiky vedú a mala by na druhej strane zaručovať pružnejšie riadenie projektov, synchronizovanejšie kontroly a zvýšenie efektívnosti politiky; vyjadruje poľutovanie nad tým, že kvôli nadmernej byrokracii, zbytočne komplikovaným pravidlám, ktoré sa často menia, a nedostatku harmonizovaných postupov je veľa finančných prostriedkov naďalej nevyužitých; domnieva sa, že medzi zjednodušením a stabilitou pravidiel a postupov treba nájsť rovnováhu; |
| --- | --- |

38.

je presvedčený, že zjednodušovanie ustanovení a postupov by malo prispievať k urýchlenému prideľovaniu prostriedkov a vykonávaniu platieb a že by sa preto malo v ňom pokračovať, a výsledkom by malo byť zlepšenie pravidiel po roku 2013 na úrovni EÚ a členských štátov bez toho, aby sa príjemcom spôsobovali závažné ťažkosti; domnieva sa, že regionálna politika by sa mala viac prispôsobiť potrebám používateľov a že toto zjednodušenie by malo znižovať administratívne prekážky a náklady, ako aj iné prekážky, ktoré maria politické ciele, mala by zabraňovať mylným interpretáciám, ku ktorým súčasné administratívne praktiky vedú a mala by na druhej strane zaručovať pružnejšie riadenie projektov, synchronizovanejšie kontroly a zvýšenie efektívnosti politiky; vyjadruje poľutovanie nad tým, že kvôli nadmernej byrokracii, zbytočne komplikovaným pravidlám, ktoré sa často menia, a nedostatku harmonizovaných postupov je veľa finančných prostriedkov naďalej nevyužitých; domnieva sa, že medzi zjednodušením a stabilitou pravidiel a postupov treba nájsť rovnováhu;

| 39. | vyzýva členské štáty a regionálne orgány, aby posilnili budovanie kapacít a znížili administratívnu záťaž, a najmä zabezpečili spolufinancovanie projektov z národných príspevkov a v prípade potreby zaviedli podporu finančného inžinierstva s cieľom zvýšiť čerpanie finančných prostriedkov a zabrániť ďalším veľkým oneskorenia pri investovaní; |
| --- | --- |

39.

vyzýva členské štáty a regionálne orgány, aby posilnili budovanie kapacít a znížili administratívnu záťaž, a najmä zabezpečili spolufinancovanie projektov z národných príspevkov a v prípade potreby zaviedli podporu finančného inžinierstva s cieľom zvýšiť čerpanie finančných prostriedkov a zabrániť ďalším veľkým oneskorenia pri investovaní;

| 40. | podporuje myšlienky Komisie, podľa ktorých sa má klásť väčší dôraz na využívanie štrukturálnych fondov založené na výsledkoch a domnieva sa, že strategické podávanie správ, ako cenný nástroj monitorovania pokroku pri vykonávaní, tvorí základ pre partnerské preskúmanie a strategickú diskusiu na úrovni EÚ; s cieľom dosiahnuť lepšiu kvalitu strategického podávania správ založených na porovnateľných a spoľahlivých údajoch nabáda členské štáty, aby pri príprave národných správ zaujali analytickejší a strategickejší prístup s výraznejším dôrazom na ciele, výsledky a strategický rozvoj a aby včas predkladali presné informácie o základných ukazovateľoch a dosiahnutých cieľoch; zdôrazňuje preto, že strategická správa za rok 2013 by sa mala skôr orientovať na výsledky a zameriavať na kvalitatívnu analýzu efektívnosti programov, výstupov, výsledkov, prvých dosahov a nie na nadmerné prezentovanie štatistických údajov; |
| --- | --- |

40.

podporuje myšlienky Komisie, podľa ktorých sa má klásť väčší dôraz na využívanie štrukturálnych fondov založené na výsledkoch a domnieva sa, že strategické podávanie správ, ako cenný nástroj monitorovania pokroku pri vykonávaní, tvorí základ pre partnerské preskúmanie a strategickú diskusiu na úrovni EÚ; s cieľom dosiahnuť lepšiu kvalitu strategického podávania správ založených na porovnateľných a spoľahlivých údajoch nabáda členské štáty, aby pri príprave národných správ zaujali analytickejší a strategickejší prístup s výraznejším dôrazom na ciele, výsledky a strategický rozvoj a aby včas predkladali presné informácie o základných ukazovateľoch a dosiahnutých cieľoch; zdôrazňuje preto, že strategická správa za rok 2013 by sa mala skôr orientovať na výsledky a zameriavať na kvalitatívnu analýzu efektívnosti programov, výstupov, výsledkov, prvých dosahov a nie na nadmerné prezentovanie štatistických údajov;

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využili príležitosť preskúmania finančnej perspektívy na roky 2007 – 2013 v polovici trvania a preskúmania politiky súdržnosti na zabezpečenie výraznejšieho čerpania európskych prostriedkov v období 2011 – 2013; |
| --- | --- |

41.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využili príležitosť preskúmania finančnej perspektívy na roky 2007 – 2013 v polovici trvania a preskúmania politiky súdržnosti na zabezpečenie výraznejšieho čerpania európskych prostriedkov v období 2011 – 2013;

| 42. | so zreteľom na ďalšie kolo rokovaní o budúcej politike súdržnosti vyzýva všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, aby napomáhali rýchlejšiu finalizáciu kľúčových dokumentov, napríklad viacročného finančného rámca a nariadení, v ďalšom kole rokovaní s cieľom prekonať počiatočné ťažkosti, ktoré môžu nastať na začiatku nasledujúceho programového obdobia; |
| --- | --- |

42.

so zreteľom na ďalšie kolo rokovaní o budúcej politike súdržnosti vyzýva všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, aby napomáhali rýchlejšiu finalizáciu kľúčových dokumentov, napríklad viacročného finančného rámca a nariadení, v ďalšom kole rokovaní s cieľom prekonať počiatočné ťažkosti, ktoré môžu nastať na začiatku nasledujúceho programového obdobia;

| 43. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby budúca politika súdržnosti bola náležite podporená finančnými zdrojmi; zastáva názor, že sa nesmie vnímať len ako nástroj na dosiahnutie cieľov sektorových politík, pretože ide o politiku Spoločenstva, ktorá ponúka významnú pridanú hodnotu s vlastným dôvodom existencie: hospodárska, sociálna a územná súdržnosť; zdôrazňuje preto, že politika súdržnosti mala zostať nezávislou a jej súčasné základy a zásady by sa nemali meniť prostredníctvom odvetvového rozptýlenia; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby budúca politika súdržnosti bola náležite podporená finančnými zdrojmi; zastáva názor, že sa nesmie vnímať len ako nástroj na dosiahnutie cieľov sektorových politík, pretože ide o politiku Spoločenstva, ktorá ponúka významnú pridanú hodnotu s vlastným dôvodom existencie: hospodárska, sociálna a územná súdržnosť; zdôrazňuje preto, že politika súdržnosti mala zostať nezávislou a jej súčasné základy a zásady by sa nemali meniť prostredníctvom odvetvového rozptýlenia;

*

* *

| 44. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

44.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 3.

(4)  Ú. v. EÚ L 132, 29.5.2010, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(6)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 79.

(7)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(8)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0473.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/10

---

Štvrtok 23. júna 2011Európska mestská agenda a jej budúcnosť v politike súdržnosti

P7_TA(2011)0284

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o európskej mestskej agende a jej budúcnosti v politike súdržnosti (2010/2158(INI))

2012/C 390 E/02

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2010 z 15. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 663/2009, ktorým sa ustanovuje program na podporu oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na projekty v oblasti energetiky (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2010 z 15. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 663/2009, ktorým sa ustanovuje program na podporu oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na projekty v oblasti energetiky (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej kohézie (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej kohézie (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o mestskom rozmere politiky súdržnosti v novom programovom období (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o mestskom rozmere politiky súdržnosti v novom programovom období (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti z 24. marca 2009 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti z 24. marca 2009 (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2010 o politike súdržnosti a regionálnej politike EÚ po roku 2013 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2010 o politike súdržnosti a regionálnej politike EÚ po roku 2013 (11),

| — | so zreteľom na ad hoc oznámenie Európskeho parlamentu s názvom Opatrenia v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ad hoc oznámenie Európskeho parlamentu s názvom Opatrenia v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej súdržnosti,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

| — | so zreteľom na piatu správu Komisie z 9. novembra 2010 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piatu správu Komisie z 9. novembra 2010 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2010 o záveroch o piatej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2010 o záveroch o piatej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (KOM(2010)0642),

| — | so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z apríla 2010 o hodnotení ex post týkajúcom sa programov politiky súdržnosti v rokoch 2000 – 2006, ktoré boli spolufinancované z EFRR (ciele 1 a 2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z apríla 2010 o hodnotení ex post týkajúcom sa programov politiky súdržnosti v rokoch 2000 – 2006, ktoré boli spolufinancované z EFRR (ciele 1 a 2),

| — | so zreteľom na správu Komisie z júna 2010 o hodnotení ex post týkajúcom sa programov politiky súdržnosti v rokoch 2000 – 2006: iniciatíva Spoločenstva URBAN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z júna 2010 o hodnotení ex post týkajúcom sa programov politiky súdržnosti v rokoch 2000 – 2006: iniciatíva Spoločenstva URBAN,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 26. mája 2010 s názvom Potreba integrovaného prístupu k obnove miest (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 26. mája 2010 s názvom Potreba integrovaného prístupu k obnove miest (12),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 9. júna 2010 s názvom Význam obnovy miest pre ďalší rozvoj miest v Európe (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 9. júna 2010 s názvom Význam obnovy miest pre ďalší rozvoj miest v Európe (13),

| — | so zreteľom na Územnú agendu EÚ – Za konkurencieschopnejšiu a udržateľnejšiu Európu rozmanitých regiónov (územná agenda) a Chartu z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest (Lipská charta), ktoré boli prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie a rozvoj miest, ktoré sa konalo 24. – 25. mája 2007 v Lipsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Územnú agendu EÚ – Za konkurencieschopnejšiu a udržateľnejšiu Európu rozmanitých regiónov (územná agenda) a Chartu z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest (Lipská charta), ktoré boli prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie a rozvoj miest, ktoré sa konalo 24. – 25. mája 2007 v Lipsku,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Toleda, ktoré bolo prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov na tému rozvoj miest 22. júna 2010 v Tolede, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Toleda, ktoré bolo prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov na tému rozvoj miest 22. júna 2010 v Tolede,

| — | so zreteľom na stanovisko generálnych riaditeľov pre rozvoj miest k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke: závery piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (KOM(2010)0642/3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko generálnych riaditeľov pre rozvoj miest k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke: závery piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (KOM(2010)0642/3),

| — | so zreteľom na závery európskeho samitu orgánov miestnej správy na tému Orgány miestnej správy – hlavní aktéri v novej Európe, ktorý sa uskutočnil 22. – 24. februára 2010 v Barcelone, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery európskeho samitu orgánov miestnej správy na tému Orgány miestnej správy – hlavní aktéri v novej Európe, ktorý sa uskutočnil 22. – 24. februára 2010 v Barcelone,

| — | so zreteľom na Dohovor starostov, ktorý iniciovala a podporila Európska komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor starostov, ktorý iniciovala a podporila Európska komisia,

| — | so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na žiadosť Komisie s názvom Program reformovanej politiky súdržnosti (správa Fabrizia Barcu) (2009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na žiadosť Komisie s názvom Program reformovanej politiky súdržnosti (správa Fabrizia Barcu) (2009),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0218/2011),

| A. | keďže pre EÚ je charakteristický polycentrický rozvoj a rozmanitosť mestských oblastí a miest rôznej veľkosti, ktoré majú rozdielne právomoci a zdroje; zastáva názor, že by bolo problematické prijať spoločné vymedzenie mestských oblastí a prívlastku „mestský“ všeobecne, len na štatistickom základe, keďže je ťažké začleniť pod jeden zastrešujúci pojem rôznorodú situáciu v členských štátoch a regiónoch, a preto zastáva názor, že akékoľvek povinné vymedzenie a označenie mestských oblasti by sa malo ponechať na členských štátoch v súlade so zásadou subsidiarity, a to na základe spoločných európskych ukazovateľov; keďže by sa malo preskúmať, ako môže funkčný prístup viesť k štandardnému vymedzeniu prívlastku „mestský“, a tým vytvoriť základ pre jasné zákonné vymedzenie mestského rozmeru politík Únie a keďže by bolo vhodné, najmä v rámci politiky súdržnosti, na funkčnom základe vymedziť mestský rozmer, |
| --- | --- |

A.

keďže pre EÚ je charakteristický polycentrický rozvoj a rozmanitosť mestských oblastí a miest rôznej veľkosti, ktoré majú rozdielne právomoci a zdroje; zastáva názor, že by bolo problematické prijať spoločné vymedzenie mestských oblastí a prívlastku „mestský“ všeobecne, len na štatistickom základe, keďže je ťažké začleniť pod jeden zastrešujúci pojem rôznorodú situáciu v členských štátoch a regiónoch, a preto zastáva názor, že akékoľvek povinné vymedzenie a označenie mestských oblasti by sa malo ponechať na členských štátoch v súlade so zásadou subsidiarity, a to na základe spoločných európskych ukazovateľov; keďže by sa malo preskúmať, ako môže funkčný prístup viesť k štandardnému vymedzeniu prívlastku „mestský“, a tým vytvoriť základ pre jasné zákonné vymedzenie mestského rozmeru politík Únie a keďže by bolo vhodné, najmä v rámci politiky súdržnosti, na funkčnom základe vymedziť mestský rozmer,

| B. | keďže EÚ svojimi politikami prispieva k udržateľnému rozvoju mestských oblastí a keďže by sa malo pamätať na to, že by sa okrem vnútroštátnych mestských politík mala v súlade so zásadou subsidiarity vymedziť európska mestská politika, |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ svojimi politikami prispieva k udržateľnému rozvoju mestských oblastí a keďže by sa malo pamätať na to, že by sa okrem vnútroštátnych mestských politík mala v súlade so zásadou subsidiarity vymedziť európska mestská politika,

| C. | keďže mestá sa aktívne podieľajú na vytváraní politík EÚ a zohrávajú významnú úlohu pri úspešnom vykonávaní stratégie EÚ 2020; keďže nedostatočné zohľadnenie mestského rozmeru v politikách EÚ, najmä mestského rozmeru v rámci politiky súdržnosti, by ohrozilo dosahovanie cieľov stratégie EÚ 2020, |
| --- | --- |

C.

keďže mestá sa aktívne podieľajú na vytváraní politík EÚ a zohrávajú významnú úlohu pri úspešnom vykonávaní stratégie EÚ 2020; keďže nedostatočné zohľadnenie mestského rozmeru v politikách EÚ, najmä mestského rozmeru v rámci politiky súdržnosti, by ohrozilo dosahovanie cieľov stratégie EÚ 2020,

| D. | keďže mestá predstavujú jedinečný architektonický a kultúrny potenciál, keďže disponujú významnými silami sociálnej integrácie a umožňujú sociálnu rovnováhu vďaka ochrane kultúrnej rozmanitosti a zachovaniu trvalej väzby medzi centrom a okrajovými oblasťami, |
| --- | --- |

D.

keďže mestá predstavujú jedinečný architektonický a kultúrny potenciál, keďže disponujú významnými silami sociálnej integrácie a umožňujú sociálnu rovnováhu vďaka ochrane kultúrnej rozmanitosti a zachovaniu trvalej väzby medzi centrom a okrajovými oblasťami,

| E. | keďže na základe skúseností s mestskými iniciatívami boli do regulačného rámca pre ciele v oblasti konvergencie a regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti v programovom období 2007 – 2013 začlenené mestské činnosti (resp. bolo zavedené uplatňovanie ich hľadiska); keďže uplatnenie tohto hľadiska jasne viedlo k zvýšeniu finančných prostriedkov dostupných pre mestá; keďže by sa v rámci operačných programov mali určiť jasne vymedzené ciele v oblasti rozvoja miest, a to s cieľom pomôcť pri koncentrovaní zdrojov, |
| --- | --- |

E.

keďže na základe skúseností s mestskými iniciatívami boli do regulačného rámca pre ciele v oblasti konvergencie a regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti v programovom období 2007 – 2013 začlenené mestské činnosti (resp. bolo zavedené uplatňovanie ich hľadiska); keďže uplatnenie tohto hľadiska jasne viedlo k zvýšeniu finančných prostriedkov dostupných pre mestá; keďže by sa v rámci operačných programov mali určiť jasne vymedzené ciele v oblasti rozvoja miest, a to s cieľom pomôcť pri koncentrovaní zdrojov,

| F. | keďže základnými prvkami pre správne vykonávanie všetkých politík EÚ sú subsidiarita v jej posilnenej a rozšírenej forme, ako ju vymedzuje ZFEÚ, ako aj viacúrovňová správa vecí verejných a lepšie vymedzená zásada partnerstva, a keďže by sa podľa toho malo zvýšiť zapojenie zdrojov a právomocí miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

F.

keďže základnými prvkami pre správne vykonávanie všetkých politík EÚ sú subsidiarita v jej posilnenej a rozšírenej forme, ako ju vymedzuje ZFEÚ, ako aj viacúrovňová správa vecí verejných a lepšie vymedzená zásada partnerstva, a keďže by sa podľa toho malo zvýšiť zapojenie zdrojov a právomocí miestnych a regionálnych orgánov,

| G. | keďže hospodárska kríza ostatných niekoľkých rokov zvýraznila rozdiely a sociálne vylúčenie v rozsiahlych okrajových metropolitných oblastiach; keďže so zreteľom na krízu musia mať miestne orgány možnosť zavádzať praktické opatrenia v oblasti boja proti chudobe a podpory sociálnej súdržnosti a zamestnanosti, |
| --- | --- |

G.

keďže hospodárska kríza ostatných niekoľkých rokov zvýraznila rozdiely a sociálne vylúčenie v rozsiahlych okrajových metropolitných oblastiach; keďže so zreteľom na krízu musia mať miestne orgány možnosť zavádzať praktické opatrenia v oblasti boja proti chudobe a podpory sociálnej súdržnosti a zamestnanosti,

| H. | keďže politika rozvojových pilierov založená na podnecovaní hospodárskej činnosti v mestách v mnohých prípadoch nebola schopná vytvoriť dostatočnú motiváciu, a preto mala len obmedzený vplyv na okolité oblasti a neprispela k integrovanému rozvoju, |
| --- | --- |

H.

keďže politika rozvojových pilierov založená na podnecovaní hospodárskej činnosti v mestách v mnohých prípadoch nebola schopná vytvoriť dostatočnú motiváciu, a preto mala len obmedzený vplyv na okolité oblasti a neprispela k integrovanému rozvoju,

| I. | keďže vo veľmi malom počte mestských štvrtí, bez ohľadu na ich bohatstvo alebo hospodársku silu, môžu existovať špecifické problémy ako extrémna sociálna nerovnosť, chudoba, marginalizácia a vysoká nezamestnanosť, ktoré môže podpora politiky súdržnosti pomôcť zmierniť alebo odstrániť, |
| --- | --- |

I.

keďže vo veľmi malom počte mestských štvrtí, bez ohľadu na ich bohatstvo alebo hospodársku silu, môžu existovať špecifické problémy ako extrémna sociálna nerovnosť, chudoba, marginalizácia a vysoká nezamestnanosť, ktoré môže podpora politiky súdržnosti pomôcť zmierniť alebo odstrániť,

| J. | keďže zjednodušenie uplatňovania politiky vrátane zjednodušenia mechanizmov kontroly a auditu pomôže zvýšiť efektívnosť, znížiť mieru výskytu chýb, zlepšiť užívateľskú prívetivosť architektúry politiky a zvýšiť jej viditeľnosť; a keďže úsilie o zjednodušenie by malo pokračovať a malo by ho sprevádzať zjednodušenie vnútroštátnych a regionálnych postupov, aby predstavitelia mestských oblastí mohli lepšie usmerňovať a riadiť využívanie európskych prostriedkov, |
| --- | --- |

J.

keďže zjednodušenie uplatňovania politiky vrátane zjednodušenia mechanizmov kontroly a auditu pomôže zvýšiť efektívnosť, znížiť mieru výskytu chýb, zlepšiť užívateľskú prívetivosť architektúry politiky a zvýšiť jej viditeľnosť; a keďže úsilie o zjednodušenie by malo pokračovať a malo by ho sprevádzať zjednodušenie vnútroštátnych a regionálnych postupov, aby predstavitelia mestských oblastí mohli lepšie usmerňovať a riadiť využívanie európskych prostriedkov,

Kontext mestského rozmeru

| 1. | poznamenáva, že európska mestská agenda zahŕňa na jednej strane mestský rozmer politík EÚ, predovšetkým politiky súdržnosti, a na druhej strane medzivládny prvok úsilia o koordináciu mestských politík členských štátov na európskej úrovni, ktoré sa uskutočňuje prostredníctvom neformálnych schôdzí ministrov za koordinácie za sebou nasledujúcich predsedníctiev Rady a za aktívnej účasti Komisie; v tejto súvislosti sa domnieva, že orgány miestnej správy by mali byť o činnostiach uskutočňovaných v rámci tohto medzivládneho úsilia lepšie informované a mali by byť do nich výraznejšie zapájané; odporúča užšiu koordináciu oboch úrovní a výraznejšie zapojenie orgánov miestnej správy; zdôrazňuje potrebu lepšej koordinácie rozhodnutí a krokov administratívnych orgánov na úrovni Spoločenstva aj na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

1.

poznamenáva, že európska mestská agenda zahŕňa na jednej strane mestský rozmer politík EÚ, predovšetkým politiky súdržnosti, a na druhej strane medzivládny prvok úsilia o koordináciu mestských politík členských štátov na európskej úrovni, ktoré sa uskutočňuje prostredníctvom neformálnych schôdzí ministrov za koordinácie za sebou nasledujúcich predsedníctiev Rady a za aktívnej účasti Komisie; v tejto súvislosti sa domnieva, že orgány miestnej správy by mali byť o činnostiach uskutočňovaných v rámci tohto medzivládneho úsilia lepšie informované a mali by byť do nich výraznejšie zapájané; odporúča užšiu koordináciu oboch úrovní a výraznejšie zapojenie orgánov miestnej správy; zdôrazňuje potrebu lepšej koordinácie rozhodnutí a krokov administratívnych orgánov na úrovni Spoločenstva aj na vnútroštátnej úrovni;

| 2. | berie na vedomie schválenie vyhlásenia z Toleda a toledského referenčného dokumentu pre mestskú obnovu; súhlasí s tým, že postup smerom k spoločnému pracovnému programu alebo európskej mestskej agende si vyžaduje vyššiu mieru kontinuity a koordinácie; víta skutočnosť, že ministri zdôraznili potrebu posilniť spoluprácu a koordináciu s Európskym parlamentom, ako aj cieľ posilniť mestský rozmer v rámci politiky súdržnosti a presadzovať trvalo udržateľný mestský rozvoj a integrované prístupy prostredníctvom podpory a rozvoja nástrojov na uplatňovanie Lipskej charty na všetkých úrovniach; blahoželá členským štátom a Komisii k ich úsiliu o pokračovanie marseillského procesu a zavedenie referenčného rámca pre európske udržateľné mestá; so záujmom sleduje spustenie testovacej etapy referenčného rámca; ľutuje však, že sa mestá do týchto procesov dostatočne nezapájajú; žiada preto Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili lepší tok informácií o tomto procese smerom k mestám, ktoré sa ho nezúčastňujú, a aby Parlament informovali o ďalšom vývoji; |
| --- | --- |

2.

berie na vedomie schválenie vyhlásenia z Toleda a toledského referenčného dokumentu pre mestskú obnovu; súhlasí s tým, že postup smerom k spoločnému pracovnému programu alebo európskej mestskej agende si vyžaduje vyššiu mieru kontinuity a koordinácie; víta skutočnosť, že ministri zdôraznili potrebu posilniť spoluprácu a koordináciu s Európskym parlamentom, ako aj cieľ posilniť mestský rozmer v rámci politiky súdržnosti a presadzovať trvalo udržateľný mestský rozvoj a integrované prístupy prostredníctvom podpory a rozvoja nástrojov na uplatňovanie Lipskej charty na všetkých úrovniach; blahoželá členským štátom a Komisii k ich úsiliu o pokračovanie marseillského procesu a zavedenie referenčného rámca pre európske udržateľné mestá; so záujmom sleduje spustenie testovacej etapy referenčného rámca; ľutuje však, že sa mestá do týchto procesov dostatočne nezapájajú; žiada preto Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili lepší tok informácií o tomto procese smerom k mestám, ktoré sa ho nezúčastňujú, a aby Parlament informovali o ďalšom vývoji;

| 3. | zdôrazňuje skutočnosť, že popri významnom prínose opatrení v rámci politiky súdržnosti zameraných na rozvoj mestských oblastí má na rozvoj miest výrazný vplyv aj celý súbor ďalších politík (napríklad v oblasti životného prostredia, dopravy a energetiky) a programov EÚ; zdôrazňuje potrebu lepšieho pochopenia územného vplyvu politík a požaduje posilnenie mestskej agendy v politikách EÚ; opätovne zdôrazňuje svoju výzvu Komisii, aby pokročila s hodnotením územného vplyvu odvetvových politík a rozšírila existujúce mechanizmy hodnotenia vplyvu; v tejto súvislosti víta myšlienky načrtnuté v piatej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a prácu vykonanú v rámci programu ESPON; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje skutočnosť, že popri významnom prínose opatrení v rámci politiky súdržnosti zameraných na rozvoj mestských oblastí má na rozvoj miest výrazný vplyv aj celý súbor ďalších politík (napríklad v oblasti životného prostredia, dopravy a energetiky) a programov EÚ; zdôrazňuje potrebu lepšieho pochopenia územného vplyvu politík a požaduje posilnenie mestskej agendy v politikách EÚ; opätovne zdôrazňuje svoju výzvu Komisii, aby pokročila s hodnotením územného vplyvu odvetvových politík a rozšírila existujúce mechanizmy hodnotenia vplyvu; v tejto súvislosti víta myšlienky načrtnuté v piatej správe o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a prácu vykonanú v rámci programu ESPON;

Miestne potreby a európske priority

| 4. | zdôrazňuje skutočnosť, že sú to do veľkej miery práve mestské oblasti, kde sa európske politiky uplatňujú v praxi; zdôrazňuje, že mestské oblasti, v ktorých sa nachádza 73 % populácie Európy, vytvárajú približne 80 % HDP a spotrebujú až 70 % energie Únie, pričom sú významnými centrami inovácií, znalostí a kultúry vďaka, okrem iného, prítomnosti MSP, a preto významným spôsobom prispievajú k hospodárskemu rastu Európy; poukazuje na to, že len mestá s vysokokvalitnými službami a primeranou infraštruktúrou môžu pritiahnuť a podporovať perspektívne činnosti s vysokou pridanou hodnotou; poznamenáva, že na druhej strane zároveň znášajú náklady hospodárskej produktivity (rozrastanie miest, koncentráciu, dopravné preťaženie, znečistenie, územné plánovanie, zmena klímy, energetická neistota, kríza v oblasti bývania, priestorová segregácia, kriminalita, migrácia atď.) a sú poznamenané výraznou sociálnou nerovnováhou (vysoká nezamestnanosť, sociálna neistota a vylúčenie, sociálna polarizácia atď.), čo vedie k ohrozeniu ich úlohy hnacej sily rastu; zdôrazňuje, že nie len hospodársky, ale aj sociálny a ekologický vývoj v mestských oblastiach má veľký vplyv na okolité oblasti a zastáva názor, že mestská agenda sa musí snažiť o rozvoj udržateľných, inteligentných a inkluzívnych investícií v záujme posilnenia úlohy miest; domnieva sa preto, že spoločná angažovanosť vo vzťahu k mestským oblastiam EÚ má jasné opodstatnenie, a to v záujme zmiernenia globálnych účinkov rastu a rozvoja a súčasne riešenia otázok týkajúcich sa environmentálnej udržateľnosti a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje skutočnosť, že sú to do veľkej miery práve mestské oblasti, kde sa európske politiky uplatňujú v praxi; zdôrazňuje, že mestské oblasti, v ktorých sa nachádza 73 % populácie Európy, vytvárajú približne 80 % HDP a spotrebujú až 70 % energie Únie, pričom sú významnými centrami inovácií, znalostí a kultúry vďaka, okrem iného, prítomnosti MSP, a preto významným spôsobom prispievajú k hospodárskemu rastu Európy; poukazuje na to, že len mestá s vysokokvalitnými službami a primeranou infraštruktúrou môžu pritiahnuť a podporovať perspektívne činnosti s vysokou pridanou hodnotou; poznamenáva, že na druhej strane zároveň znášajú náklady hospodárskej produktivity (rozrastanie miest, koncentráciu, dopravné preťaženie, znečistenie, územné plánovanie, zmena klímy, energetická neistota, kríza v oblasti bývania, priestorová segregácia, kriminalita, migrácia atď.) a sú poznamenané výraznou sociálnou nerovnováhou (vysoká nezamestnanosť, sociálna neistota a vylúčenie, sociálna polarizácia atď.), čo vedie k ohrozeniu ich úlohy hnacej sily rastu; zdôrazňuje, že nie len hospodársky, ale aj sociálny a ekologický vývoj v mestských oblastiach má veľký vplyv na okolité oblasti a zastáva názor, že mestská agenda sa musí snažiť o rozvoj udržateľných, inteligentných a inkluzívnych investícií v záujme posilnenia úlohy miest; domnieva sa preto, že spoločná angažovanosť vo vzťahu k mestským oblastiam EÚ má jasné opodstatnenie, a to v záujme zmiernenia globálnych účinkov rastu a rozvoja a súčasne riešenia otázok týkajúcich sa environmentálnej udržateľnosti a sociálnej súdržnosti;

| 5. | poukazuje na to, že na mestské dopravné služby sa vzťahuje zásada subsidiarity; zdôrazňuje však, že európska spolupráca, koordinácia a financovanie by miestnym orgánom umožnili riešiť výzvy, pred ktorými stoja, a to najmä v súvislosti s dopravou; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že na mestské dopravné služby sa vzťahuje zásada subsidiarity; zdôrazňuje však, že európska spolupráca, koordinácia a financovanie by miestnym orgánom umožnili riešiť výzvy, pred ktorými stoja, a to najmä v súvislosti s dopravou;

| 6. | domnieva sa, že maximalizácia príspevku mestských oblastí k hospodárskemu rastu EÚ pri súčasnom zachovaní alebo zlepšení ich parametrov ako „dobrých miest na život“ je spoločným cieľom európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovne verejnej správy; zdôrazňuje, že hoci tento cieľ je zväčša spoločne prijímaný, konkrétne opatrenia smerujúce k jeho dosiahnutiu sa môžu na jednotlivých miestach líšiť; konštatuje, že v dôsledku historického vývoja v druhej polovici 20. storočia budú niektoré regióny a mestá vo všeobecnosti musieť sledovať širšiu paletu priorít vrátane priority konvergencie, a preto sa domnieva, že je nutné zabezpečiť dostatočnú flexibilitu, ktorá konkrétnym mestským oblastiam umožní nájsť riešenia, ktoré najlepšie vyhovujú ich potrebám, makro a mikroprostrediu a rozvojovým súvislostiam; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že maximalizácia príspevku mestských oblastí k hospodárskemu rastu EÚ pri súčasnom zachovaní alebo zlepšení ich parametrov ako „dobrých miest na život“ je spoločným cieľom európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovne verejnej správy; zdôrazňuje, že hoci tento cieľ je zväčša spoločne prijímaný, konkrétne opatrenia smerujúce k jeho dosiahnutiu sa môžu na jednotlivých miestach líšiť; konštatuje, že v dôsledku historického vývoja v druhej polovici 20. storočia budú niektoré regióny a mestá vo všeobecnosti musieť sledovať širšiu paletu priorít vrátane priority konvergencie, a preto sa domnieva, že je nutné zabezpečiť dostatočnú flexibilitu, ktorá konkrétnym mestským oblastiam umožní nájsť riešenia, ktoré najlepšie vyhovujú ich potrebám, makro a mikroprostrediu a rozvojovým súvislostiam;

| 7. | odporúča, aby sa mestský rozmer politiky súdržnosti, ktorého vedúcou zásadou je koncepcia podpory inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, zameral na tri ciele: v prvom rade pomôcť mestským oblastiam rozvinúť ich základnú fyzickú infraštruktúru, ktorá je základným predpokladom rastu, s cieľom v plnej miere využiť ich možný prínos k hospodárskemu rastu v Európe, diverzifikácii hospodárskej základne a environmentálnej udržateľnosti, predovšetkým s cieľom zachovať a zlepšiť kvalitu ovzdušia v mestských centrách, a to bez poškodenia riek; v druhom rade pomôcť mestským oblastiam modernizovať ich z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska prostredníctvom inteligentných investícií do infraštruktúry a služieb založených na technickom pokroku a úzko spätých s osobitnými regionálnymi, miestnymi a vnútroštátnymi požiadavkami; v treťom rade obnovovať mestské oblasti opätovným získavaním priemyselných lokalít a kontaminovanej pôdy a mať pritom na zreteli potrebu prepojenia mestských a vidieckych oblastí v záujme propagácie inkluzívneho rozvoja v súlade so stratégiou Európa 2020; |
| --- | --- |

7.

odporúča, aby sa mestský rozmer politiky súdržnosti, ktorého vedúcou zásadou je koncepcia podpory inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, zameral na tri ciele: v prvom rade pomôcť mestským oblastiam rozvinúť ich základnú fyzickú infraštruktúru, ktorá je základným predpokladom rastu, s cieľom v plnej miere využiť ich možný prínos k hospodárskemu rastu v Európe, diverzifikácii hospodárskej základne a environmentálnej udržateľnosti, predovšetkým s cieľom zachovať a zlepšiť kvalitu ovzdušia v mestských centrách, a to bez poškodenia riek; v druhom rade pomôcť mestským oblastiam modernizovať ich z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska prostredníctvom inteligentných investícií do infraštruktúry a služieb založených na technickom pokroku a úzko spätých s osobitnými regionálnymi, miestnymi a vnútroštátnymi požiadavkami; v treťom rade obnovovať mestské oblasti opätovným získavaním priemyselných lokalít a kontaminovanej pôdy a mať pritom na zreteli potrebu prepojenia mestských a vidieckych oblastí v záujme propagácie inkluzívneho rozvoja v súlade so stratégiou Európa 2020;

| 8. | poukazuje na značný potenciál modernizácie investícií do infraštruktúry prostredníctvom inteligentných technológií, ktoré by prostredníctvom koncepcie inteligentnejšieho rozvoja miest riešili pretrvávajúce problémy v oblastiach správy miest, energetiky, dodávok vody a riadenia jej využívania, dopravy, cestovného ruchu, bývania, vzdelávania, zdravotnej a sociálnej starostlivosti, verejnej bezpečnosti atď.; vyjadruje presvedčenie, že investície do infraštruktúry v oblasti informácií a komunikačnej technológie (IKT) možno vnímať ako jednoznačnú hnaciu silu hospodárskeho rastu a hospodárskej aktivity založenej na inováciách, pretože spájajú prvky verejných a súkromných investícií, ktoré môžu slúžiť na vytvorenie novej podnikateľskej činnosti, udržateľných pracovných miest a inteligentného rastu, v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a najmä s inovačným partnerstvom Inteligentné mestá; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na značný potenciál modernizácie investícií do infraštruktúry prostredníctvom inteligentných technológií, ktoré by prostredníctvom koncepcie inteligentnejšieho rozvoja miest riešili pretrvávajúce problémy v oblastiach správy miest, energetiky, dodávok vody a riadenia jej využívania, dopravy, cestovného ruchu, bývania, vzdelávania, zdravotnej a sociálnej starostlivosti, verejnej bezpečnosti atď.; vyjadruje presvedčenie, že investície do infraštruktúry v oblasti informácií a komunikačnej technológie (IKT) možno vnímať ako jednoznačnú hnaciu silu hospodárskeho rastu a hospodárskej aktivity založenej na inováciách, pretože spájajú prvky verejných a súkromných investícií, ktoré môžu slúžiť na vytvorenie novej podnikateľskej činnosti, udržateľných pracovných miest a inteligentného rastu, v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a najmä s inovačným partnerstvom Inteligentné mestá;

| 9. | zdôrazňuje, že využívanie inteligentných systémov môže významným spôsobom prispieť k zvýšeniu energetickej efektívnosti a bezpečnosti vo verejnom sektore a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili koordinované a účinné zavádzanie inteligentných systémov v celej Únii, a najmä v mestských oblastiach; pripomína, že predovšetkým mestá môžu výrazným spôsobom prispieť k boju proti zmene klímy, a to napríklad prostredníctvom inteligentných systémov miestnej dopravy, energetickej renovácie budov a udržateľného územného plánovania mestských štvrtí, ktoré by minimalizovalo vzdialenosť od práce, mestských vymožeností atď.; v tejto súvislosti podporuje iniciatívu Civitas a Dohovor starostov; zdôrazňuje význam využívania dostupných finančných prostriedkov na realizáciu akčných programov na podporu využívania miestneho potenciálu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a vyzýva Komisiu, aby do budúcnosti zabezpečila aktualizáciu oboch týchto iniciatív; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že využívanie inteligentných systémov môže významným spôsobom prispieť k zvýšeniu energetickej efektívnosti a bezpečnosti vo verejnom sektore a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili koordinované a účinné zavádzanie inteligentných systémov v celej Únii, a najmä v mestských oblastiach; pripomína, že predovšetkým mestá môžu výrazným spôsobom prispieť k boju proti zmene klímy, a to napríklad prostredníctvom inteligentných systémov miestnej dopravy, energetickej renovácie budov a udržateľného územného plánovania mestských štvrtí, ktoré by minimalizovalo vzdialenosť od práce, mestských vymožeností atď.; v tejto súvislosti podporuje iniciatívu Civitas a Dohovor starostov; zdôrazňuje význam využívania dostupných finančných prostriedkov na realizáciu akčných programov na podporu využívania miestneho potenciálu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a vyzýva Komisiu, aby do budúcnosti zabezpečila aktualizáciu oboch týchto iniciatív;

| 10. | zdôrazňuje zásadný význam politiky súdržnosti pre propagáciu sociálnych inovácií v mestskej oblasti a najmä v znevýhodnených štvrtiach v záujme uprednostňovania vnútornej súdržnosti a ľudského kapitálu prostredníctvom inkluzívneho a participatívneho prístupu, a to v oblasti odbornej prípravy a vzdelávania (najmä mladých ľudí), prístupu k mikroúverom, alebo presadzovania sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje zásadný význam politiky súdržnosti pre propagáciu sociálnych inovácií v mestskej oblasti a najmä v znevýhodnených štvrtiach v záujme uprednostňovania vnútornej súdržnosti a ľudského kapitálu prostredníctvom inkluzívneho a participatívneho prístupu, a to v oblasti odbornej prípravy a vzdelávania (najmä mladých ľudí), prístupu k mikroúverom, alebo presadzovania sociálneho hospodárstva;

Viacúrovňové riadenie a zásada partnerstva

| 11. | opakuje svoje stanovisko, že jednou zo slabín lisabonskej stratégie bola neexistencia dobre fungujúceho viacúrovňového riadenia a nedostatočné zapojenie regionálnych a miestnych orgánov a občianskej spoločnosti do etáp prípravy, realizácie, komunikácie a hodnotenia tejto stratégie; zdôrazňuje potrebu lepšieho systému riadenia stratégie Európa 2020 s dôkladnejším začlenením zainteresovaných subjektov do všetkých etáp; |
| --- | --- |

11.

opakuje svoje stanovisko, že jednou zo slabín lisabonskej stratégie bola neexistencia dobre fungujúceho viacúrovňového riadenia a nedostatočné zapojenie regionálnych a miestnych orgánov a občianskej spoločnosti do etáp prípravy, realizácie, komunikácie a hodnotenia tejto stratégie; zdôrazňuje potrebu lepšieho systému riadenia stratégie Európa 2020 s dôkladnejším začlenením zainteresovaných subjektov do všetkých etáp;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby v rámci nadchádzajúcich úprav zabezpečila, aby členské štáty formálne zapájali vedúcich politických predstaviteľov kľúčových mestských oblastí a združení orgánov miestnej a regionálnej správy do všetkých fáz tvorby politiky súdržnosti (strategické plánovanie, vymedzenie partnerských zmlúv o rozvoji a investíciách a rokovanie o ich návrhoch), napríklad prostredníctvom vytvárania nových typov partnerstiev, akými sú územné pakty pripravené pre každý členský štát; vyzýva Komisiu, aby presadzovala školenie mestskej a miestnej administratívy s cieľom poskytnúť im informácie o programoch a iniciatívach mestskej politiky a vyzýva preto miestne orgány, aby pripravili konkrétne akčné programy podľa svojich osobitných rozvojových stratégií; zastáva názor, že to je jediný spôsob, ako reagovať na miestne potreby a súčasne zabrániť fragmentácii strategických cieľov a riešení; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby v rámci nadchádzajúcich úprav zabezpečila, aby členské štáty formálne zapájali vedúcich politických predstaviteľov kľúčových mestských oblastí a združení orgánov miestnej a regionálnej správy do všetkých fáz tvorby politiky súdržnosti (strategické plánovanie, vymedzenie partnerských zmlúv o rozvoji a investíciách a rokovanie o ich návrhoch), napríklad prostredníctvom vytvárania nových typov partnerstiev, akými sú územné pakty pripravené pre každý členský štát; vyzýva Komisiu, aby presadzovala školenie mestskej a miestnej administratívy s cieľom poskytnúť im informácie o programoch a iniciatívach mestskej politiky a vyzýva preto miestne orgány, aby pripravili konkrétne akčné programy podľa svojich osobitných rozvojových stratégií; zastáva názor, že to je jediný spôsob, ako reagovať na miestne potreby a súčasne zabrániť fragmentácii strategických cieľov a riešení;

| 13. | domnieva sa, že väzba medzi miestnymi akčnými plánmi a regionálnymi/národnými hlavnými programami by sa mala posilniť; podporuje návrh Komisie na posilnenie pozície prístupu založeného na miestnom rozvoji v rámci politiky súdržnosti prostredníctvom podporných skupín a akčných plánov typu Leader; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že väzba medzi miestnymi akčnými plánmi a regionálnymi/národnými hlavnými programami by sa mala posilniť; podporuje návrh Komisie na posilnenie pozície prístupu založeného na miestnom rozvoji v rámci politiky súdržnosti prostredníctvom podporných skupín a akčných plánov typu Leader;

| 14. | zdôrazňuje, že mestské oblasti nie sú izolovanými prvkami v rámci svojich regiónov a že ich rozvoj musí byť preto úzko prepojený s okolitými funkčnými alebo vidieckymi oblasťami; snaží sa o dôkladnejšie objasnenie osobitných situácií, napríklad situácie metropolitných oblastí, mestských regiónov a aglomerácií, kde sú funkcie úzko prepojené; domnieva sa, že viacúrovňové riadenie, regionálne plánovanie a zásada partnerstva sú najúčinnejšími nástrojmi, ktorými je možné predísť sektorizácii a roztriešteniu politík rozvoja; pripomína však, že vnútorné synergické väzby nie sú vždy zaručené; naliehavo žiada Komisiu, aby vyzvala najmä členské štáty, aby podporovali kontakty a výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa stratégií pre prepojenie vidieka s mestami a aby v plánovacích dokumentoch vymedzili mestský a vidiecky rozmer s cieľom zabezpečiť dobré väzby medzi vidiekom a mestom; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že mestské oblasti nie sú izolovanými prvkami v rámci svojich regiónov a že ich rozvoj musí byť preto úzko prepojený s okolitými funkčnými alebo vidieckymi oblasťami; snaží sa o dôkladnejšie objasnenie osobitných situácií, napríklad situácie metropolitných oblastí, mestských regiónov a aglomerácií, kde sú funkcie úzko prepojené; domnieva sa, že viacúrovňové riadenie, regionálne plánovanie a zásada partnerstva sú najúčinnejšími nástrojmi, ktorými je možné predísť sektorizácii a roztriešteniu politík rozvoja; pripomína však, že vnútorné synergické väzby nie sú vždy zaručené; naliehavo žiada Komisiu, aby vyzvala najmä členské štáty, aby podporovali kontakty a výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa stratégií pre prepojenie vidieka s mestami a aby v plánovacích dokumentoch vymedzili mestský a vidiecky rozmer s cieľom zabezpečiť dobré väzby medzi vidiekom a mestom;

| 15. | zdôrazňuje pozitívnu úlohu cezhraničnej spolupráce, nadnárodnej spolupráce a iniciatívy URBACT pri sieťovom prepájaní miest, šírení osvedčených postupov a tvorbe nových inovatívnych riešení; konštatuje, že spolupráca medzi európskymi mestami je v plnej miere v súlade s cieľom 3 (európska územná spolupráca); domnieva sa, že počas obdobia 2014 – 2020 by sa mal zlepšiť mestský rozmer cieľa európskej územnej spolupráce; podporuje zapájanie miest do sietí medziregionálnej a cezhraničnej spolupráce; domnieva sa, že podporované siete by sa mali napojiť na skutočné rozvojové projekty a vyzýva Komisiu, aby zlepšila platformy tak, aby umožňovali experimentálny prístup k obnove a rozvoju miest; domnieva sa, že experimentovanie by mohlo byť vhodné najmä v rámci ESF, kde by celková územná stratégia dopĺňala prístup zameraný na osobitné kategórie obyvateľstva; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje pozitívnu úlohu cezhraničnej spolupráce, nadnárodnej spolupráce a iniciatívy URBACT pri sieťovom prepájaní miest, šírení osvedčených postupov a tvorbe nových inovatívnych riešení; konštatuje, že spolupráca medzi európskymi mestami je v plnej miere v súlade s cieľom 3 (európska územná spolupráca); domnieva sa, že počas obdobia 2014 – 2020 by sa mal zlepšiť mestský rozmer cieľa európskej územnej spolupráce; podporuje zapájanie miest do sietí medziregionálnej a cezhraničnej spolupráce; domnieva sa, že podporované siete by sa mali napojiť na skutočné rozvojové projekty a vyzýva Komisiu, aby zlepšila platformy tak, aby umožňovali experimentálny prístup k obnove a rozvoju miest; domnieva sa, že experimentovanie by mohlo byť vhodné najmä v rámci ESF, kde by celková územná stratégia dopĺňala prístup zameraný na osobitné kategórie obyvateľstva;

| 16. | zdôrazňuje, že proces obnovy miest a zavádzanie mestského rozmeru by mohli viesť k vytvoreniu nového mestského združenia spájajúceho všetky zainteresované subjekty zapojené do procesu budovania mesta; domnieva sa, že toto združenie by naďalej vychádzalo s konsenzu a formálne by bolo založené na nových formách verejnej správy, v rámci ktorých hrajú významnú úlohu sociálne a občianske siete, pričom spoločným cieľom je zlepšiť, obnoviť a znovu objaviť jestvujúce mesto, s optimálnym využitím ľudských, sociálnych, materiálnych, kultúrnych a hospodárskych zdrojov, ktoré sa v priebehu rokov vytvorili, a ich nasmerovaním na tvorbu miest fungujúcich efektívne, inovatívne, inteligentne, udržateľnejšie a sociálne integrovaným spôsobom; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že proces obnovy miest a zavádzanie mestského rozmeru by mohli viesť k vytvoreniu nového mestského združenia spájajúceho všetky zainteresované subjekty zapojené do procesu budovania mesta; domnieva sa, že toto združenie by naďalej vychádzalo s konsenzu a formálne by bolo založené na nových formách verejnej správy, v rámci ktorých hrajú významnú úlohu sociálne a občianske siete, pričom spoločným cieľom je zlepšiť, obnoviť a znovu objaviť jestvujúce mesto, s optimálnym využitím ľudských, sociálnych, materiálnych, kultúrnych a hospodárskych zdrojov, ktoré sa v priebehu rokov vytvorili, a ich nasmerovaním na tvorbu miest fungujúcich efektívne, inovatívne, inteligentne, udržateľnejšie a sociálne integrovaným spôsobom;

| 17. | opakuje svoju žiadosť adresovanú Komisii, aby vytvorila výmenný program „Erasmus pre zvolených predstaviteľov na miestnej a regionálnej úrovni“ v záujme podpory prenosu osvedčených postupov v oblasti strategického miestneho a mestského rozvoja; |
| --- | --- |

17.

opakuje svoju žiadosť adresovanú Komisii, aby vytvorila výmenný program „Erasmus pre zvolených predstaviteľov na miestnej a regionálnej úrovni“ v záujme podpory prenosu osvedčených postupov v oblasti strategického miestneho a mestského rozvoja;

Delegovanie povinností

| 18. | zdôrazňuje, že orgány zvolené na miestnej úrovni majú priamu politickú zodpovednosť z hľadiska prijímania strategických rozhodnutí a investovania verejných prostriedkov; domnieva sa preto, že im členské štáty musia zaručiť dostatočné rozpočtové prostriedky; domnieva sa preto, že na dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti a stratégie EÚ 2020 musia byť volené orgány miestnej správy povinne zapájané do prijímania strategických rozhodnutí, úzko zapájané do prípravy operačných programov a v širokej miere treba využívať možnosť delegovania povinností pri vykonávaní a hodnotení politiky súdržnosti, bez toho, aby bola dotknutá finančná zodpovednosť riadiacich orgánov a členských štátov; zdôrazňuje, že prioritou miestnych orgánov je blahobyt a kvalita života ich občanov, ktorí sa spolu so všetkými zainteresovanými subjektmi musia zapájať do stratégií miestneho rozvoja; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že orgány zvolené na miestnej úrovni majú priamu politickú zodpovednosť z hľadiska prijímania strategických rozhodnutí a investovania verejných prostriedkov; domnieva sa preto, že im členské štáty musia zaručiť dostatočné rozpočtové prostriedky; domnieva sa preto, že na dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti a stratégie EÚ 2020 musia byť volené orgány miestnej správy povinne zapájané do prijímania strategických rozhodnutí, úzko zapájané do prípravy operačných programov a v širokej miere treba využívať možnosť delegovania povinností pri vykonávaní a hodnotení politiky súdržnosti, bez toho, aby bola dotknutá finančná zodpovednosť riadiacich orgánov a členských štátov; zdôrazňuje, že prioritou miestnych orgánov je blahobyt a kvalita života ich občanov, ktorí sa spolu so všetkými zainteresovanými subjektmi musia zapájať do stratégií miestneho rozvoja;

| 19. | odporúča, aby sa v ďalšom programovom období pri uplatňovaní mestského rozmeru na vnútroštátnej úrovni využila jedna z týchto možností: samostatné operačné programy riadené konkrétnymi mestskými oblasťami, spoločné operačné programy pre mestské oblasti konkrétneho členského štátu, globálne granty alebo vymedzenie mestských opatrení a zdrojov v rámci konkrétnych regionálnych operačných programov; uznáva význam budúceho vytvorenia osobitných operačných programov pre určité mestské oblasti snažiace sa o uskutočnenie svojho rozvojového potenciálu; |
| --- | --- |

19.

odporúča, aby sa v ďalšom programovom období pri uplatňovaní mestského rozmeru na vnútroštátnej úrovni využila jedna z týchto možností: samostatné operačné programy riadené konkrétnymi mestskými oblasťami, spoločné operačné programy pre mestské oblasti konkrétneho členského štátu, globálne granty alebo vymedzenie mestských opatrení a zdrojov v rámci konkrétnych regionálnych operačných programov; uznáva význam budúceho vytvorenia osobitných operačných programov pre určité mestské oblasti snažiace sa o uskutočnenie svojho rozvojového potenciálu;

| 20. | upozorňuje na skutočnosť, že keďže sa rozsah a význam urbanizácie v rámci EÚ výrazne líši, a to najmä v prevažne vidieckych a málo urbanizovaných regiónoch, je nutné ponechať podiel prostriedkov vyčlenených na mestské činnosti, ako aj všeobecný obsah a priority operačných programov, na rozhodnutí tvorcov programu zastupujúcich predmetný región; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na skutočnosť, že keďže sa rozsah a význam urbanizácie v rámci EÚ výrazne líši, a to najmä v prevažne vidieckych a málo urbanizovaných regiónoch, je nutné ponechať podiel prostriedkov vyčlenených na mestské činnosti, ako aj všeobecný obsah a priority operačných programov, na rozhodnutí tvorcov programu zastupujúcich predmetný región;

Integrované strategické plánovanie

| 21. | podporuje zásady integrovaného strategického plánovania, pretože môžu orgánom miestnej správy pomôcť pri zmene zmýšľania zameraného na jednotlivé projekty na strategickejšie medziodvetvové zmýšľanie s cieľom využiť pritom svoj vlastný potenciál rozvoja; zdôrazňuje pridanú hodnotu a inovatívnu povahu tohto prístupu „zdola nahor“, a to najmä pre znevýhodnené štvrte, keďže zabezpečuje zapojenie všetkých miestnych aktérov, čím umožňuje lepšie reagovať na skutočné potreby a zdroje daného územia; zároveň však vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku nejasného spoločného vymedzenia sa tieto zásady v niektorých prípadoch uplatňujú len formálne; naliehavo žiada Komisiu, aby vyzvala členské štáty k tomu, aby zabezpečili podporu rozvoja miestnych administratívnych kapacít v záujme integrovaného strategického plánovania; |
| --- | --- |

21.

podporuje zásady integrovaného strategického plánovania, pretože môžu orgánom miestnej správy pomôcť pri zmene zmýšľania zameraného na jednotlivé projekty na strategickejšie medziodvetvové zmýšľanie s cieľom využiť pritom svoj vlastný potenciál rozvoja; zdôrazňuje pridanú hodnotu a inovatívnu povahu tohto prístupu „zdola nahor“, a to najmä pre znevýhodnené štvrte, keďže zabezpečuje zapojenie všetkých miestnych aktérov, čím umožňuje lepšie reagovať na skutočné potreby a zdroje daného územia; zároveň však vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku nejasného spoločného vymedzenia sa tieto zásady v niektorých prípadoch uplatňujú len formálne; naliehavo žiada Komisiu, aby vyzvala členské štáty k tomu, aby zabezpečili podporu rozvoja miestnych administratívnych kapacít v záujme integrovaného strategického plánovania;

| 22. | domnieva sa, že mestské oblasti majú zásadnú úlohu pri uskutočňovaní makroregionálnych stratégií a zavádzaní funkčných zemepisných jednotiek; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že mestské oblasti majú zásadnú úlohu pri uskutočňovaní makroregionálnych stratégií a zavádzaní funkčných zemepisných jednotiek;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby pripravila štúdiu, v ktorej porovná doterajšie postupy jednotlivých členských štátov v oblasti strategického integrovaného plánovania a aby na základe výsledkov tejto štúdie pripravila osobitné usmernenia EÚ pre integrované plánovanie rozvoja miest, ktoré objasnia aj vzťah medzi týmito plánmi a ostatnými plánovacími dokumentmi a podporia efektívne a právne regulované partnerstvá vrátane cezhraničných partnerstiev; vyzýva Komisiu, aby stanovila integrované mestské plánovanie za právne záväzné v prípadoch, keď sú projekty spolufinancované z prostriedkov EÚ; naliehavo žiada miestne orgány členských štátov, aby iniciovali nové verejno-súkromné partnerstvá a inovatívne stratégie rozvoja mestskej infraštruktúry s cieľom pritiahnuť investície a podnecovať podnikateľskú činnosť; požaduje lepšiu koordináciu medzi miestnou a regionálnou administratívou v záujme uľahčenia tvorby nových partnerstiev medzi mestskými a vidieckymi oblasťami na jednej strane a malými, strednými a veľkými mestami na druhej strane, a to s cieľom zabezpečiť vyvážený regionálny rozvoj; súčasne vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila technickú podporu lepšieho integrovaného plánovania rozvoja, participatívnej tvorby politiky a strategického rozvoja miest; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby pripravila štúdiu, v ktorej porovná doterajšie postupy jednotlivých členských štátov v oblasti strategického integrovaného plánovania a aby na základe výsledkov tejto štúdie pripravila osobitné usmernenia EÚ pre integrované plánovanie rozvoja miest, ktoré objasnia aj vzťah medzi týmito plánmi a ostatnými plánovacími dokumentmi a podporia efektívne a právne regulované partnerstvá vrátane cezhraničných partnerstiev; vyzýva Komisiu, aby stanovila integrované mestské plánovanie za právne záväzné v prípadoch, keď sú projekty spolufinancované z prostriedkov EÚ; naliehavo žiada miestne orgány členských štátov, aby iniciovali nové verejno-súkromné partnerstvá a inovatívne stratégie rozvoja mestskej infraštruktúry s cieľom pritiahnuť investície a podnecovať podnikateľskú činnosť; požaduje lepšiu koordináciu medzi miestnou a regionálnou administratívou v záujme uľahčenia tvorby nových partnerstiev medzi mestskými a vidieckymi oblasťami na jednej strane a malými, strednými a veľkými mestami na druhej strane, a to s cieľom zabezpečiť vyvážený regionálny rozvoj; súčasne vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila technickú podporu lepšieho integrovaného plánovania rozvoja, participatívnej tvorby politiky a strategického rozvoja miest;

| 24. | víta ideu Komisie o budúcom spoločnom strategickom rámci, ktorá bola načrtnutá v záveroch piatej správy o súdržnosti a ktorá by mohla zlepšiť synergické účinky medzi fondmi, a to najmä s cieľom lepšie premyslieť väzbu medzi mestskými zónami a vidieckymi a prímestskými zónami; zdôrazňuje európsku pridanú hodnotu horizontálneho a integrovaného prístupu k politike súdržnosti, a preto nabáda k tomu, aby sa dosiahli výraznejšie synergické účinky s energetickou, environmentálnou a dopravnou politikou, ktoré sú ešte naliehavejšie v mestských a prímestských zónach, kde sú výzvy v tejto oblasti veľmi veľké; |
| --- | --- |

24.

víta ideu Komisie o budúcom spoločnom strategickom rámci, ktorá bola načrtnutá v záveroch piatej správy o súdržnosti a ktorá by mohla zlepšiť synergické účinky medzi fondmi, a to najmä s cieľom lepšie premyslieť väzbu medzi mestskými zónami a vidieckymi a prímestskými zónami; zdôrazňuje európsku pridanú hodnotu horizontálneho a integrovaného prístupu k politike súdržnosti, a preto nabáda k tomu, aby sa dosiahli výraznejšie synergické účinky s energetickou, environmentálnou a dopravnou politikou, ktoré sú ešte naliehavejšie v mestských a prímestských zónach, kde sú výzvy v tejto oblasti veľmi veľké;

| 25. | opakuje svoje presvedčenie, že len ak budú k dispozícii dostatočné prostriedky na konkrétne mestské činnosti, bude efektívne vytvoriť integrované plány rozvoja miest, a preto odporúča, aby sa dostupné prostriedky sústredili na konkrétne činnosti; navrhuje určiť minimálnu úroveň intenzity pomoci pre znevýhodnené oblasti mestských oblastí za programové obdobie; |
| --- | --- |

25.

opakuje svoje presvedčenie, že len ak budú k dispozícii dostatočné prostriedky na konkrétne mestské činnosti, bude efektívne vytvoriť integrované plány rozvoja miest, a preto odporúča, aby sa dostupné prostriedky sústredili na konkrétne činnosti; navrhuje určiť minimálnu úroveň intenzity pomoci pre znevýhodnené oblasti mestských oblastí za programové obdobie;

Komplexné finančné plánovanie

| 26. | zdôrazňuje, že nevyhnutné úsporné opatrenia na všetkých úrovniach verejnej správy v Európskej únii vyvíjajú bezprecedentný tlak na všetky typy verejných výdavkov vrátane strategických investícií do hospodárskeho rozvoja; zastáva názor, že v záujme zlepšenia efektivity investícií je potrebná lepšia koordinácia všetkých dostupných verejných zdrojov (európskych, vnútroštátnych, regionálnych, miestnych, súkromných) a ich strategickejšie prideľovanie; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že nevyhnutné úsporné opatrenia na všetkých úrovniach verejnej správy v Európskej únii vyvíjajú bezprecedentný tlak na všetky typy verejných výdavkov vrátane strategických investícií do hospodárskeho rozvoja; zastáva názor, že v záujme zlepšenia efektivity investícií je potrebná lepšia koordinácia všetkých dostupných verejných zdrojov (európskych, vnútroštátnych, regionálnych, miestnych, súkromných) a ich strategickejšie prideľovanie;

| 27. | v tomto smere presadzuje komplexné finančné plánovanie na miestnej úrovni ako neoddeliteľnú súčasť integrovaného plánovania rozvoja a vyzýva každého užívateľa verejných zdrojov, aby sa v súlade s koncepciou orientácie na výsledky prísne pridržiaval zásady „peniaze za projekty, a nie projekty za peniaze“; |
| --- | --- |

27.

v tomto smere presadzuje komplexné finančné plánovanie na miestnej úrovni ako neoddeliteľnú súčasť integrovaného plánovania rozvoja a vyzýva každého užívateľa verejných zdrojov, aby sa v súlade s koncepciou orientácie na výsledky prísne pridržiaval zásady „peniaze za projekty, a nie projekty za peniaze“;

| 28. | zdôrazňuje európsku pridanú hodnotu krížového financovania medzi EFRR a ESF, pokiaľ ide o flexibilitu v prípade projektov v oblasti sociálneho začleňovania a integrovaných miestnych plánov alebo stratégií rozvoja; vyzýva Komisiu, aby vytvorila pružnejšie podmienky na toto krížové financovanie, tak aby podporovali jeho využívanie a aby tieto pravidlá nepredstavovali prekážku pri vypracúvaní a vykonávaní týchto plánov alebo stratégií; upozorňuje na doplnkovú povahy týchto fondov; konštatuje, že najmä v mestských oblastiach, ktoré trpia sociálnym vylúčením alebo znečistením životného prostredia by sa prostriedky z ESF mohli použiť na podporu spoločných miestnych projektov miest, tretieho sektora a súkromného sektora v záujme predchádzania vylúčeniu; poukazuje na to, že spájanie súčasných európskych fondov by mohlo výrazne zvýšiť objem dostupných finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje európsku pridanú hodnotu krížového financovania medzi EFRR a ESF, pokiaľ ide o flexibilitu v prípade projektov v oblasti sociálneho začleňovania a integrovaných miestnych plánov alebo stratégií rozvoja; vyzýva Komisiu, aby vytvorila pružnejšie podmienky na toto krížové financovanie, tak aby podporovali jeho využívanie a aby tieto pravidlá nepredstavovali prekážku pri vypracúvaní a vykonávaní týchto plánov alebo stratégií; upozorňuje na doplnkovú povahy týchto fondov; konštatuje, že najmä v mestských oblastiach, ktoré trpia sociálnym vylúčením alebo znečistením životného prostredia by sa prostriedky z ESF mohli použiť na podporu spoločných miestnych projektov miest, tretieho sektora a súkromného sektora v záujme predchádzania vylúčeniu; poukazuje na to, že spájanie súčasných európskych fondov by mohlo výrazne zvýšiť objem dostupných finančných prostriedkov;

| 29. | domnieva sa, že dynamika mestských oblastí by sa mohla stimulovať účinnými synergickými väzbami medzi rôznymi európskymi nástrojmi financovania, a to najmä v oblasti výskumu a inovácií; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že dynamika mestských oblastí by sa mohla stimulovať účinnými synergickými väzbami medzi rôznymi európskymi nástrojmi financovania, a to najmä v oblasti výskumu a inovácií;

| 30. | vyzdvihuje sľubnú úlohu nových nástrojov finančného inžinierstva založených na zásadách „projekty za peniaze“ a „peniaze za projekty“, ktoré boli zavedené počas tohto programového obdobia; zdôrazňuje potrebu vytvoriť prispôsobiteľné nástroje finančného inžinierstva, ktoré môžu byť životaschopné a vhodné v omnoho menších mestských oblastiach; vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila skúsenosti s týmito nástrojmi a v prípade potreby ich upravila tak, aby v porovnaní s bežnými komerčnými produktmi zlepšili svoje konkurenčné postavenie na finančnom trhu v záujme zvýšenia ich užívateľskej prívetivosti, praktickosti, príťažlivosti a teda aj účinnosti; domnieva sa, že úrokové miery finančných nástrojov EIB by sa v tomto zmysle mali znížiť pod úroveň komerčných pôžičiek; vyzýva členské štáty, aby so zreteľom na pozitívne výsledky využívania súčasných nástrojov finančného inžinierstva neustále zabezpečovali čo najúčinnejšie využívanie potenciálnych prínosov plynúcich z týchto finančných nástrojov; |
| --- | --- |

30.

vyzdvihuje sľubnú úlohu nových nástrojov finančného inžinierstva založených na zásadách „projekty za peniaze“ a „peniaze za projekty“, ktoré boli zavedené počas tohto programového obdobia; zdôrazňuje potrebu vytvoriť prispôsobiteľné nástroje finančného inžinierstva, ktoré môžu byť životaschopné a vhodné v omnoho menších mestských oblastiach; vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila skúsenosti s týmito nástrojmi a v prípade potreby ich upravila tak, aby v porovnaní s bežnými komerčnými produktmi zlepšili svoje konkurenčné postavenie na finančnom trhu v záujme zvýšenia ich užívateľskej prívetivosti, praktickosti, príťažlivosti a teda aj účinnosti; domnieva sa, že úrokové miery finančných nástrojov EIB by sa v tomto zmysle mali znížiť pod úroveň komerčných pôžičiek; vyzýva členské štáty, aby so zreteľom na pozitívne výsledky využívania súčasných nástrojov finančného inžinierstva neustále zabezpečovali čo najúčinnejšie využívanie potenciálnych prínosov plynúcich z týchto finančných nástrojov;

| 31. | vyjadruje presvedčenie, že najmä iniciatíva Jessica môže byť najúčinnejšia, keď sa bude vykonávať na úrovni miest, a preto s poľutovaním poznamenáva, že niektoré členské štáty inklinujú k centralizácii jej vykonávania; |
| --- | --- |

31.

vyjadruje presvedčenie, že najmä iniciatíva Jessica môže byť najúčinnejšia, keď sa bude vykonávať na úrovni miest, a preto s poľutovaním poznamenáva, že niektoré členské štáty inklinujú k centralizácii jej vykonávania;

| 32. | vyzýva Komisiu, aby v budúcnosti zabezpečila čo najefektívnejšie a najpružnejšie organizovanie finančných tokov medzi európskou, vnútroštátnou a nižšou úrovňou; vyjadruje obavu nad súčasnou nízkou úrovňou predbežného financovania projektov a domnieva sa, že by sa v budúcnosti malo prostredníctvom nariadení zabezpečiť, aby mali členské štáty jasnejšie určenú povinnosť využívať predbežné financovanie platieb určených verejným príjemcom, napríklad mestským orgánom; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Komisiu, aby v budúcnosti zabezpečila čo najefektívnejšie a najpružnejšie organizovanie finančných tokov medzi európskou, vnútroštátnou a nižšou úrovňou; vyjadruje obavu nad súčasnou nízkou úrovňou predbežného financovania projektov a domnieva sa, že by sa v budúcnosti malo prostredníctvom nariadení zabezpečiť, aby mali členské štáty jasnejšie určenú povinnosť využívať predbežné financovanie platieb určených verejným príjemcom, napríklad mestským orgánom;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na čo najlepšiu možnú harmonizáciu pravidiel pre osobitné fondy a programy EÚ, v rámci ktorých môžu programy v oblasti rozvoja miest a miestneho rozvoja získať spolufinancovanie, a to v záujme minimalizácie byrokratickej záťaže a potenciálnych chýb pri realizácii; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na čo najlepšiu možnú harmonizáciu pravidiel pre osobitné fondy a programy EÚ, v rámci ktorých môžu programy v oblasti rozvoja miest a miestneho rozvoja získať spolufinancovanie, a to v záujme minimalizácie byrokratickej záťaže a potenciálnych chýb pri realizácii;

| 34. | vyzýva Výbor regiónov, aby rozpracoval myšlienky o tom, ako lepšie tvoriť mestský rozmer budúcej politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

34.

vyzýva Výbor regiónov, aby rozpracoval myšlienky o tom, ako lepšie tvoriť mestský rozmer budúcej politiky súdržnosti;

*

* *

| 35. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

35.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Výboru regiónov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. ES L 210, 31.7.2006, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 3.

(5)  Ú. v. EÚ L 346, 30.12.2010, s. 5.

(6)  Ú. v. EÚ C 184 E, 6.8.2009, s. 95.

(7)  Ú. v. EÚ C 15 E, 21.1.2010, s. 10.

(8)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 73.

(9)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 65.

(10)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(11)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0356.

(12)  Ú. v. EÚ C 21, 21.1.2011, s. 1.

(13)  Ú. v. EÚ C 267, 1.10.2010, s. 25.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/18

---

Štvrtok 23. júna 2011Cieľ 3: budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce

P7_TA(2011)0285

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o cieli 3: výzva pre územnú spoluprácu – budúca agenda cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce (2010/2155(INI))

2012/C 390 E/03

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS) (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2010 o politike súdržnosti a regionálnej politike EÚ po roku 2013 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2010 o politike súdržnosti a regionálnej politike EÚ po roku 2013 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o Stratégii Európskej únie pre región Baltického mora a o úlohe makroregiónov v budúcej politike súdržnosti (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o Stratégii Európskej únie pre región Baltického mora a o úlohe makroregiónov v budúcej politike súdržnosti (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o revízii nástroja európskej susedskej politiky a politiky partnerstva (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o revízii nástroja európskej susedskej politiky a politiky partnerstva (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej kohézie (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej kohézie (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. decembra 2005 o úlohe euroregiónov pri rozvoji regionálnej politiky (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. decembra 2005 o úlohe euroregiónov pri rozvoji regionálnej politiky (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2005 o úlohe územnej súdržnosti pri regionálnom rozvoji (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2005 o úlohe územnej súdržnosti pri regionálnom rozvoji (11),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. decembra 2010 o stratégii Európskej únie pre podunajskú oblasť (KOM(2010)0715) a o orientačnom akčnom pláne, ktorý túto stratégiu dopĺňa (SEK(2010)1489), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. decembra 2010 o stratégii Európskej únie pre podunajskú oblasť (KOM(2010)0715) a o orientačnom akčnom pláne, ktorý túto stratégiu dopĺňa (SEK(2010)1489),

| — | so zreteľom na piatu správu Komisie z 9. novembra 2010 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (piata správa o súdržnosti) (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piatu správu Komisie z 9. novembra 2010 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (piata správa o súdržnosti) (KOM(2010)0642),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2010 o preskúmaní rozpočtu EÚ (KOM(2010)0700) a na jeho technické prílohy (SEK(2010)7000), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2010 o preskúmaní rozpočtu EÚ (KOM(2010)0700) a na jeho technické prílohy (SEK(2010)7000),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2010 o príspevku regionálnej politiky k inteligentnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2010 o príspevku regionálnej politiky k inteligentnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (KOM(2010)0553),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010 o politike súdržnosti: strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010 o politike súdržnosti: strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2009 o stratégii Európskej únie pre región Baltického mora (KOM(2009)0248), ako aj na orientačný akčný plán, ktorý túto stratégiu dopĺňa (SEK(2009)0712/2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2009 o stratégii Európskej únie pre región Baltického mora (KOM(2009)0248), ako aj na orientačný akčný plán, ktorý túto stratégiu dopĺňa (SEK(2009)0712/2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2011 o európskej stratégii pre atlantickú oblasť, v ktorom sa spomína zverejnenie oznámenia Komisie naplánované na rok 2011 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2011 o európskej stratégii pre atlantickú oblasť, v ktorom sa spomína zverejnenie oznámenia Komisie naplánované na rok 2011 (12),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2008 s názvom Zelená kniha o územnej súdržnosti: z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2008 s názvom Zelená kniha o územnej súdržnosti: z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)0616),

| — | so zreteľom na stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov z 27. januára 2011 o nových perspektívach pre preskúmanie nariadenia o EZÚS, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov z 27. januára 2011 o nových perspektívach pre preskúmanie nariadenia o EZÚS,

| — | so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na základe požiadavky Komisie s názvom Iniciatíva Spoločenstva INTERREG III (2000 – 2006): hodnotenie ex post (č. 2008.CE.16.0.AT.016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na základe požiadavky Komisie s názvom Iniciatíva Spoločenstva INTERREG III (2000 – 2006): hodnotenie ex post (č. 2008.CE.16.0.AT.016),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0110/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0110/2011),

| A. | keďže územie Európskej únie tvorí 27 členských štátov a 271 regiónov, |
| --- | --- |

A.

keďže územie Európskej únie tvorí 27 členských štátov a 271 regiónov,

| B. | keďže v pohraničných regiónoch žije približne 37,5 % európskeho obyvateľstva, |
| --- | --- |

B.

keďže v pohraničných regiónoch žije približne 37,5 % európskeho obyvateľstva,

| C. | keďže neformálna spolupráca, euroregióny, eurodištrikty, EZÚS, iniciatívy Rady Európy, ako aj súbor po sebe nasledujúcich zmlúv a sekundárnych právnych predpisov Európskej únie prispeli k vytvoreniu pevnejších a trvalejších väzieb medzi jednotlivými územiami, |
| --- | --- |

C.

keďže neformálna spolupráca, euroregióny, eurodištrikty, EZÚS, iniciatívy Rady Európy, ako aj súbor po sebe nasledujúcich zmlúv a sekundárnych právnych predpisov Európskej únie prispeli k vytvoreniu pevnejších a trvalejších väzieb medzi jednotlivými územiami,

| D. | keďže aj napriek vytvoreniu základov územnej spolupráce stále zostáva veľa výziev, ktorých charakter závisí od minulého priebehu a dosiahnutého stupňa spolupráce, |
| --- | --- |

D.

keďže aj napriek vytvoreniu základov územnej spolupráce stále zostáva veľa výziev, ktorých charakter závisí od minulého priebehu a dosiahnutého stupňa spolupráce,

| E. | keďže po tom, ako boli hranice „zrušené“ v zmluvách, je dôležité zmierniť ich vplyv na každodenný život našich občanov, |
| --- | --- |

E.

keďže po tom, ako boli hranice „zrušené“ v zmluvách, je dôležité zmierniť ich vplyv na každodenný život našich občanov,

| F. | keďže zámerom regionálnej politiky je podporovať harmonický rozvoj regiónov prostredníctvom posilňovania hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v rámci Európskej únie, |
| --- | --- |

F.

keďže zámerom regionálnej politiky je podporovať harmonický rozvoj regiónov prostredníctvom posilňovania hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v rámci Európskej únie,

| G. | keďže v rámci politiky súdržnosti prispieva cieľ Územná spolupráca k čoraz užšiemu zväzku medzi národmi tým, že umožňuje odstraňovať prekážky medzi územiami a regiónmi, |
| --- | --- |

G.

keďže v rámci politiky súdržnosti prispieva cieľ Územná spolupráca k čoraz užšiemu zväzku medzi národmi tým, že umožňuje odstraňovať prekážky medzi územiami a regiónmi,

| H. | keďže na vonkajších hraniciach EÚ cieľ územnej spolupráce je jedným z aspektov predvstupového procesu a plnenia susedskej politiky, a preto je potrebné zlepšiť koordináciu príslušných opatrení Spoločenstva, |
| --- | --- |

H.

keďže na vonkajších hraniciach EÚ cieľ územnej spolupráce je jedným z aspektov predvstupového procesu a plnenia susedskej politiky, a preto je potrebné zlepšiť koordináciu príslušných opatrení Spoločenstva,

| I. | keďže územná spolupráca, ktorá vedie občanov rozličných regiónov k spolupráci, je trvalým procesom učenia sa, ktorý vytvára pocit spolupatričnosti a spoločnej budúcnosti, |
| --- | --- |

I.

keďže územná spolupráca, ktorá vedie občanov rozličných regiónov k spolupráci, je trvalým procesom učenia sa, ktorý vytvára pocit spolupatričnosti a spoločnej budúcnosti,

| J. | keďže v centre priorít územnej spolupráce musí stáť občan, a preto treba presadzovať lokalizovaný prístup, |
| --- | --- |

J.

keďže v centre priorít územnej spolupráce musí stáť občan, a preto treba presadzovať lokalizovaný prístup,

| K. | keďže užšia územná spolupráca závisí od pokroku dosiahnutého vo všetkých oblastiach európskej integrácie a koordinácie, ktorý prispieva k európskej integrácii a územnej súdržnosti, a keďže samotná územná spolupráca je experimentálnym laboratóriom európskej integrácie, |
| --- | --- |

K.

keďže užšia územná spolupráca závisí od pokroku dosiahnutého vo všetkých oblastiach európskej integrácie a koordinácie, ktorý prispieva k európskej integrácii a územnej súdržnosti, a keďže samotná územná spolupráca je experimentálnym laboratóriom európskej integrácie,

| L. | keďže do transeurópskych dopravných sietí v pohraničných regiónoch sa investuje len v malom rozsahu, hoci práve pohraničné oblasti naliehavo potrebujú modernizáciu, a keďže v odstránení cezhraničných infraštruktúrnych prekážok spočíva typická európska pridaná hodnota, |
| --- | --- |

L.

keďže do transeurópskych dopravných sietí v pohraničných regiónoch sa investuje len v malom rozsahu, hoci práve pohraničné oblasti naliehavo potrebujú modernizáciu, a keďže v odstránení cezhraničných infraštruktúrnych prekážok spočíva typická európska pridaná hodnota,

| M. | keďže v dôsledku všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch a nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy sa význam územnej spolupráce výrazne zvýšil, |
| --- | --- |

M.

keďže v dôsledku všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch a nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy sa význam územnej spolupráce výrazne zvýšil,

| N. | keďže hodnotenie ex post týkajúce sa programov INTERREG III na programové obdobie 2000 – 2006 presvedčivo dokazuje, že tento cieľ znamená pre európsky projekt pridanú hodnotu, |
| --- | --- |

N.

keďže hodnotenie ex post týkajúce sa programov INTERREG III na programové obdobie 2000 – 2006 presvedčivo dokazuje, že tento cieľ znamená pre európsky projekt pridanú hodnotu,

Posilniť cieľ „Územná spolupráca“

| 1. | pripomína, že zámerom územnej spolupráce je podporovať územia a regióny v spolupráci, aby mohli ako celok riešiť spoločné výzvy, odstraňovať fyzické, kultúrne, administratívne a regulačné prekážky brániace tejto spolupráci a zmierňovať tzv. hraničný efekt; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že zámerom územnej spolupráce je podporovať územia a regióny v spolupráci, aby mohli ako celok riešiť spoločné výzvy, odstraňovať fyzické, kultúrne, administratívne a regulačné prekážky brániace tejto spolupráci a zmierňovať tzv. hraničný efekt;

| 2. | je presvedčený, že územná spolupráca prináša Európe pridanú hodnotu a že zohráva zásadnú úlohu pri rozvoji vnútorného trhu a európskej integrácie v rámci niekoľkých odvetvových politík, a žiada, aby územná spolupráca zostala jedným z pilierov politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

2.

je presvedčený, že územná spolupráca prináša Európe pridanú hodnotu a že zohráva zásadnú úlohu pri rozvoji vnútorného trhu a európskej integrácie v rámci niekoľkých odvetvových politík, a žiada, aby územná spolupráca zostala jedným z pilierov politiky súdržnosti;

| 3. | zdôrazňuje, že cieľ územnej spolupráce založenej na zásade hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti sa týka všetkých regiónov EÚ v tom smere, že prispieva k podpore harmonického rozvoja EÚ ako celku; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že cieľ územnej spolupráce založenej na zásade hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti sa týka všetkých regiónov EÚ v tom smere, že prispieva k podpore harmonického rozvoja EÚ ako celku;

| 4. | domnieva sa, že územná spolupráca preukázala svoju účinnosť a že jej potenciál a priestor na zvýšenie konkurencieschopnosti sa stále nevyužívajú dostatočne z dôvodu nízkeho objemu prostriedkov, ktoré sú na ňu vyčlenené; žiada, aby sa rozpočet na cieľ Územná spolupráca zvýšil z 2,5 % v súčasnom programovom období na najmenej 7 % celkového rozpočtu v rámci politiky súdržnosti na budúce programové obdobie; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že územná spolupráca preukázala svoju účinnosť a že jej potenciál a priestor na zvýšenie konkurencieschopnosti sa stále nevyužívajú dostatočne z dôvodu nízkeho objemu prostriedkov, ktoré sú na ňu vyčlenené; žiada, aby sa rozpočet na cieľ Územná spolupráca zvýšil z 2,5 % v súčasnom programovom období na najmenej 7 % celkového rozpočtu v rámci politiky súdržnosti na budúce programové obdobie;

| 5. | odporúča, aby sa zachovala súčasná štruktúra cieľa 3, ktorá je rozdelená na tri zložky – cezhraničnú (zložka A), nadnárodnú (zložka B) a medziregionálnu (zložka C) –, a aby sa naďalej kládol dôraz na cezhraničnú zložku, na ktorú sa vyčlení najmenej 70 % rozpočtu na územnú spoluprácu; poznamenáva, že finančné prostriedky v rámci programu by sa mali deliť spravodlivo medzi všetky regióny; |
| --- | --- |

5.

odporúča, aby sa zachovala súčasná štruktúra cieľa 3, ktorá je rozdelená na tri zložky – cezhraničnú (zložka A), nadnárodnú (zložka B) a medziregionálnu (zložka C) –, a aby sa naďalej kládol dôraz na cezhraničnú zložku, na ktorú sa vyčlení najmenej 70 % rozpočtu na územnú spoluprácu; poznamenáva, že finančné prostriedky v rámci programu by sa mali deliť spravodlivo medzi všetky regióny;

| 6. | domnieva sa, že ak by sa malo zachovať rozlišovanie medzi cezhraničnou zložkou (zložkou A), ktorá uspokojuje miestne potreby pohraničných spádových oblastí, a nadnárodnou zložkou (zložkou B) vrátane takzvaného makroregionálneho rozsahu, ktorá uľahčuje spoluprácu na širších strategických plochách, je potrebná lepšia koordinácia oboch zložiek; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že ak by sa malo zachovať rozlišovanie medzi cezhraničnou zložkou (zložkou A), ktorá uspokojuje miestne potreby pohraničných spádových oblastí, a nadnárodnou zložkou (zložkou B) vrátane takzvaného makroregionálneho rozsahu, ktorá uľahčuje spoluprácu na širších strategických plochách, je potrebná lepšia koordinácia oboch zložiek;

| 7. | okrem toho požaduje – s cieľom zabezpečiť súdržnosť a kontinuitu opatrení územnej spolupráce a vzhľadom na strategický charakter príslušných projektov – väčšiu flexibilitu pri využívaní možností, ktoré ponúka článok 21 nariadenia o EFRR, pokiaľ ide o umiestnenie aktivít v rámci cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce vrátane prímorských regiónov; v tejto súvislosti žiada istú pružnosť pri uplatňovaní obmedzenia vzdialenosti na 150 km stanoveného v súvislosti s programami cezhraničnej spolupráce pre pobrežné a prímorské regióny; |
| --- | --- |

7.

okrem toho požaduje – s cieľom zabezpečiť súdržnosť a kontinuitu opatrení územnej spolupráce a vzhľadom na strategický charakter príslušných projektov – väčšiu flexibilitu pri využívaní možností, ktoré ponúka článok 21 nariadenia o EFRR, pokiaľ ide o umiestnenie aktivít v rámci cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce vrátane prímorských regiónov; v tejto súvislosti žiada istú pružnosť pri uplatňovaní obmedzenia vzdialenosti na 150 km stanoveného v súvislosti s programami cezhraničnej spolupráce pre pobrežné a prímorské regióny;

| 8. | domnieva sa však, že začlenenie takýchto regiónov do geografických oblastí mimo EÚ a ich otváranie sa týmto oblastiam nie je a nemôže byť jednoducho odvodené od ich geografickej odľahlosti, keďže vďaka bohatým historickým, jazykovým a kultúrnym väzbám, ktoré ich spájajú s rôznymi časťami sveta, majú kľúčovú úlohu pri prehlbovaní takýchto vzťahov v prospech celosvetovej prítomnosti EÚ; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa však, že začlenenie takýchto regiónov do geografických oblastí mimo EÚ a ich otváranie sa týmto oblastiam nie je a nemôže byť jednoducho odvodené od ich geografickej odľahlosti, keďže vďaka bohatým historickým, jazykovým a kultúrnym väzbám, ktoré ich spájajú s rôznymi časťami sveta, majú kľúčovú úlohu pri prehlbovaní takýchto vzťahov v prospech celosvetovej prítomnosti EÚ;

| 9. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu územnej spolupráce pri plnení cieľov stratégie EÚ 2020; žiada, aby sa v súvislosti s touto stratégiou najprv posúdili a určili strategické potreby každého pohraničného regiónu a každej oblasti spolupráce a aby sa európska územná spolupráca následne začlenila do všetkých úrovní strategického plánovania – európskej, národnej, regionálnej a miestnej – a aby sa im prispôsobila; naliehavo žiada Komisiu, aby bezodkladne predložila podrobnosti svojich návrhov na tematickú koncentráciu finančných prostriedkov s odkazom na tematickú ponuku stratégie EÚ 2020; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu územnej spolupráce pri plnení cieľov stratégie EÚ 2020; žiada, aby sa v súvislosti s touto stratégiou najprv posúdili a určili strategické potreby každého pohraničného regiónu a každej oblasti spolupráce a aby sa európska územná spolupráca následne začlenila do všetkých úrovní strategického plánovania – európskej, národnej, regionálnej a miestnej – a aby sa im prispôsobila; naliehavo žiada Komisiu, aby bezodkladne predložila podrobnosti svojich návrhov na tematickú koncentráciu finančných prostriedkov s odkazom na tematickú ponuku stratégie EÚ 2020;

| 10. | požaduje, aby sa finančné prostriedky prideľovali každému programu územnej spolupráce na základe harmonizovaných kritérií s cieľom strategicky a integrovane reagovať na potreby a špecifiká každého príslušného územia alebo oblasti; v tomto smere vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili ďalšie relevantné, strategické a merateľné kritériá, ktoré by mohli odrážať potreby jednotlivých území bez narúšania najdôležitejšieho kritéria, ktorým je demografia; |
| --- | --- |

10.

požaduje, aby sa finančné prostriedky prideľovali každému programu územnej spolupráce na základe harmonizovaných kritérií s cieľom strategicky a integrovane reagovať na potreby a špecifiká každého príslušného územia alebo oblasti; v tomto smere vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili ďalšie relevantné, strategické a merateľné kritériá, ktoré by mohli odrážať potreby jednotlivých území bez narúšania najdôležitejšieho kritéria, ktorým je demografia;

| 11. | opätovne zdôrazňuje význam medziregionálnej spolupráce (zložka C), vyjadruje však poľutovanie nad tým, že sa na ňu vyčleňujú nedostatočné prostriedky; navrhuje preto, aby sa prehodnotila hraničná miera spolufinancovania EÚ v rámci tejto zložky a aby sa pritom venovala pozornosť tomu, či je schopná pôsobiť ako stimul, v prípade účastníkov pochádzajúcich z regiónov, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konkurencieschopnosť a zamestnanosť, s cieľom zvýšiť počet projektov v tejto zložke; a žiada rozšírenie tematických oblastí spolupráce tak, aby zahŕňali správu a riadenie operačných programov, ako aj územný rozvoj; |
| --- | --- |

11.

opätovne zdôrazňuje význam medziregionálnej spolupráce (zložka C), vyjadruje však poľutovanie nad tým, že sa na ňu vyčleňujú nedostatočné prostriedky; navrhuje preto, aby sa prehodnotila hraničná miera spolufinancovania EÚ v rámci tejto zložky a aby sa pritom venovala pozornosť tomu, či je schopná pôsobiť ako stimul, v prípade účastníkov pochádzajúcich z regiónov, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konkurencieschopnosť a zamestnanosť, s cieľom zvýšiť počet projektov v tejto zložke; a žiada rozšírenie tematických oblastí spolupráce tak, aby zahŕňali správu a riadenie operačných programov, ako aj územný rozvoj;

| 12. | nabáda tiež regióny, aby lepšie využívali možnosti medziregionálnej spolupráce, ktoré ponúka všeobecné nariadenie v rámci ich operačných programov (13); odporúča v tejto súvislosti, aby medziregionálna zložka cieľa 3 zahŕňala aj koordináciu a organizáciu týchto projektov, zhodnotenie znalostí a výmenu osvedčených postupov; |
| --- | --- |

12.

nabáda tiež regióny, aby lepšie využívali možnosti medziregionálnej spolupráce, ktoré ponúka všeobecné nariadenie v rámci ich operačných programov (13); odporúča v tejto súvislosti, aby medziregionálna zložka cieľa 3 zahŕňala aj koordináciu a organizáciu týchto projektov, zhodnotenie znalostí a výmenu osvedčených postupov;

| 13. | zdôrazňuje, že v prípade budúcich operačných programov územnej spolupráce je dôležitá podpora programu INTERACT a schopnosť vytvárať úspešné programy pomoci, ktoré by mohli čerpať inšpiráciu z projektu RC LACE; žiada, aby sa v záujme lepšej realizácie cieľa 3 účinnejšie koordinovali programy INTERACT, URBACT a ESPON a zložka C; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že v prípade budúcich operačných programov územnej spolupráce je dôležitá podpora programu INTERACT a schopnosť vytvárať úspešné programy pomoci, ktoré by mohli čerpať inšpiráciu z projektu RC LACE; žiada, aby sa v záujme lepšej realizácie cieľa 3 účinnejšie koordinovali programy INTERACT, URBACT a ESPON a zložka C;

| 14. | podporuje činnosti v rámci programu ESPON, navrhuje však, aby sa možnosti aktívneho zapojenia do jeho výskumu územného rozvoja viac sprístupnili miestnym a regionálnym orgánom, pričom treba zabezpečiť ľahšie praktické uplatňovanie výsledných zistení; |
| --- | --- |

14.

podporuje činnosti v rámci programu ESPON, navrhuje však, aby sa možnosti aktívneho zapojenia do jeho výskumu územného rozvoja viac sprístupnili miestnym a regionálnym orgánom, pričom treba zabezpečiť ľahšie praktické uplatňovanie výsledných zistení;

| 15. | víta úspech programu URBACT v oblasti udržateľného rozvoja miest a žiada, aby sa v ňom pokračovalo a aby sa rozšíril na významnú a široko prístupnú iniciatívu ponúkajúcu možnosti spoločného učenia sa a prenosnosti, pokiaľ ide o miestne mestské výzvy; |
| --- | --- |

15.

víta úspech programu URBACT v oblasti udržateľného rozvoja miest a žiada, aby sa v ňom pokračovalo a aby sa rozšíril na významnú a široko prístupnú iniciatívu ponúkajúcu možnosti spoločného učenia sa a prenosnosti, pokiaľ ide o miestne mestské výzvy;

| 16. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako do týchto európskych sietí na výmenu skúseností a osvedčených postupov zapojiť členov miestnych a regionálnych zastupiteľstiev, čo by bol prvý krok zameraný na realizáciu projektu Erasmus pre zástupcov zvolených na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako do týchto európskych sietí na výmenu skúseností a osvedčených postupov zapojiť členov miestnych a regionálnych zastupiteľstiev, čo by bol prvý krok zameraný na realizáciu projektu Erasmus pre zástupcov zvolených na miestnej a regionálnej úrovni;

| 17. | opakuje, že zapojenie subjektov na nižšej ako národnej úrovni do plnenia cieľov EÚ je predpokladom účinného zavedenia územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

17.

opakuje, že zapojenie subjektov na nižšej ako národnej úrovni do plnenia cieľov EÚ je predpokladom účinného zavedenia územnej súdržnosti;

Začlenenie územnej spolupráce do bežných postupov

| 18. | domnieva sa, že je potrebné presadzovať cieľ Územná spolupráca a ciele Konvergencia a Konkurencieschopnosť a zamestnanosť; žiada, aby bolo plánovanie koordinované lepšie než v minulosti; navrhuje, aby regionálne operačné programy mali možnosť zaujímať sa o cezhraničné, nadnárodné a medziregionálne projekty, ktoré s nimi súvisia, a podieľali sa na nich, a to tak, že stanovia územný prístup k prideľovaniu finančných prostriedkov v prospech prioritných projektov, ako je napojenie na transeurópske siete v pohraničných regiónoch, ktoré sa určia vopred a po konzultácii s ich programovými partnermi, v súlade so zásadami viacúrovňovej správy a partnerstva, čo umožní lepšie využívanie potenciálu územnej spolupráce vďaka cezhraničným vzťahom, ktoré sa vyvinú medzi súkromnými a verejnými subjektmi; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že je potrebné presadzovať cieľ Územná spolupráca a ciele Konvergencia a Konkurencieschopnosť a zamestnanosť; žiada, aby bolo plánovanie koordinované lepšie než v minulosti; navrhuje, aby regionálne operačné programy mali možnosť zaujímať sa o cezhraničné, nadnárodné a medziregionálne projekty, ktoré s nimi súvisia, a podieľali sa na nich, a to tak, že stanovia územný prístup k prideľovaniu finančných prostriedkov v prospech prioritných projektov, ako je napojenie na transeurópske siete v pohraničných regiónoch, ktoré sa určia vopred a po konzultácii s ich programovými partnermi, v súlade so zásadami viacúrovňovej správy a partnerstva, čo umožní lepšie využívanie potenciálu územnej spolupráce vďaka cezhraničným vzťahom, ktoré sa vyvinú medzi súkromnými a verejnými subjektmi;

| 19. | nabáda členské štáty a regióny, aby zavádzali viacregionálne operačné programy, ktoré budú riešiť spoločné územné problémy, ako napríklad prítomnosť horského pásma alebo povodia, ktoré charakterizujú územie; |
| --- | --- |

19.

nabáda členské štáty a regióny, aby zavádzali viacregionálne operačné programy, ktoré budú riešiť spoločné územné problémy, ako napríklad prítomnosť horského pásma alebo povodia, ktoré charakterizujú územie;

| 20. | nabáda Komisiu a členské štáty, aby presadzovali koordináciu politík v cezhraničných regiónoch a na trhu práce s cieľom zabezpečiť, aby v rámci hospodárskej a územnej integrácie nedochádzalo k narúšaniu hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

20.

nabáda Komisiu a členské štáty, aby presadzovali koordináciu politík v cezhraničných regiónoch a na trhu práce s cieľom zabezpečiť, aby v rámci hospodárskej a územnej integrácie nedochádzalo k narúšaniu hospodárskej súťaže;

| 21. | domnieva sa, že programy cezhraničnej spolupráce sú dôležité aj pre účinnosť stratégií, ktoré sa týkajú znižovania chudoby a integrácie znevýhodnených skupín do európskej väčšinovej spoločnosti, a pre dosiahnutie výsledkov v rámci týchto stratégií; požaduje, aby sa táto otázka zohľadnila pri navrhovaní regulačného rámca a aby sa zabezpečilo, že v znevýhodnených regiónoch budú k dispozícii vhodné opatrenia na účasť na európskych programoch regionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že programy cezhraničnej spolupráce sú dôležité aj pre účinnosť stratégií, ktoré sa týkajú znižovania chudoby a integrácie znevýhodnených skupín do európskej väčšinovej spoločnosti, a pre dosiahnutie výsledkov v rámci týchto stratégií; požaduje, aby sa táto otázka zohľadnila pri navrhovaní regulačného rámca a aby sa zabezpečilo, že v znevýhodnených regiónoch budú k dispozícii vhodné opatrenia na účasť na európskych programoch regionálneho rozvoja;

Zaujať územný prístup pri zavádzaní ďalších politík EÚ

| 22. | konštatuje, že prístupy podľa vzoru stratégie pre Pobaltie môžu zlepšiť cezhraničnú spoluprácu; domnieva sa, že makrostratégie by mali v plnej miere zohľadňovať iné programy regionálnej spolupráce, aby sa medzi nimi vytvorila súčinnosť; pripomína, že koncepcia makroregiónov vychádzajúca z iniciatívy Rady vznikla ako experimentálny a logický spôsob koordinácie spoločných projektov, ktoré pokrývajú veľmi veľké územie charakterizované spoločnými územnými problémami, a je zameraná na využitie výhod integrovaného, mnohoodvetvového a územného prístupu založeného na spoločných strategických činnostiach, na ktoré sa čerpajú prostriedky z existujúcich fondov; |
| --- | --- |

22.

konštatuje, že prístupy podľa vzoru stratégie pre Pobaltie môžu zlepšiť cezhraničnú spoluprácu; domnieva sa, že makrostratégie by mali v plnej miere zohľadňovať iné programy regionálnej spolupráce, aby sa medzi nimi vytvorila súčinnosť; pripomína, že koncepcia makroregiónov vychádzajúca z iniciatívy Rady vznikla ako experimentálny a logický spôsob koordinácie spoločných projektov, ktoré pokrývajú veľmi veľké územie charakterizované spoločnými územnými problémami, a je zameraná na využitie výhod integrovaného, mnohoodvetvového a územného prístupu založeného na spoločných strategických činnostiach, na ktoré sa čerpajú prostriedky z existujúcich fondov;

| 23. | pripomína, že také stratégie, aké v súčasnosti existujú alebo môžu existovať v budúcnosti, by mali byť základom strategickejších a jednotnejších prístupov, ktoré sa budú realizovať prostredníctvom príslušných nástrojov územnej spolupráce, ale nebudú vytvárať žiadne nové fondy v rozpočte EÚ a nepovedú k vzniku nových inštitúcií ani zavádzaniu nových právnych predpisov; |
| --- | --- |

23.

pripomína, že také stratégie, aké v súčasnosti existujú alebo môžu existovať v budúcnosti, by mali byť základom strategickejších a jednotnejších prístupov, ktoré sa budú realizovať prostredníctvom príslušných nástrojov územnej spolupráce, ale nebudú vytvárať žiadne nové fondy v rozpočte EÚ a nepovedú k vzniku nových inštitúcií ani zavádzaniu nových právnych predpisov;

| 24. | žiada Komisiu, aby podrobne preskúmala výsledky prvých zavedených makroregionálnych stratégií; domnieva sa, že tento proces vyvolal záujem, ktorý treba zhodnotiť a vziať si z neho poučenie pre uskutočňovanie nových budúcich makroregionálnych stratégií; |
| --- | --- |

24.

žiada Komisiu, aby podrobne preskúmala výsledky prvých zavedených makroregionálnych stratégií; domnieva sa, že tento proces vyvolal záujem, ktorý treba zhodnotiť a vziať si z neho poučenie pre uskutočňovanie nových budúcich makroregionálnych stratégií;

| 25. | pripomína, že cieľ Územná spolupráca môže zahŕňať spoluprácu na makroregionálnej úrovni, a to najmä v rámci svojho nadnárodného zamerania; |
| --- | --- |

25.

pripomína, že cieľ Územná spolupráca môže zahŕňať spoluprácu na makroregionálnej úrovni, a to najmä v rámci svojho nadnárodného zamerania;

| 26. | prihovára sa za to, aby nadnárodné programy podporili tieto územné stratégie tým, že skoordinujú proces prípravy, vymedzenia a riadenia makroregionálnych stratégií, čo ale nemôže viesť k zbytočnému zdvojovaniu rozpočtových štruktúr EÚ vytváraním osobitných rozpočtových položiek pre rôzne makroregióny; |
| --- | --- |

26.

prihovára sa za to, aby nadnárodné programy podporili tieto územné stratégie tým, že skoordinujú proces prípravy, vymedzenia a riadenia makroregionálnych stratégií, čo ale nemôže viesť k zbytočnému zdvojovaniu rozpočtových štruktúr EÚ vytváraním osobitných rozpočtových položiek pre rôzne makroregióny;

| 27. | zároveň zdôrazňuje, že ciele makroregionálnych stratégií dopĺňajú ciele mikroregionálnej cezhraničnej spolupráce a môžu ich zahŕňať, nie však nahradiť; preto zdôrazňuje, že cezhraničná zložka územnej spolupráce sa musí zachovať ako samostatný a legitímny prvok; |
| --- | --- |

27.

zároveň zdôrazňuje, že ciele makroregionálnych stratégií dopĺňajú ciele mikroregionálnej cezhraničnej spolupráce a môžu ich zahŕňať, nie však nahradiť; preto zdôrazňuje, že cezhraničná zložka územnej spolupráce sa musí zachovať ako samostatný a legitímny prvok;

| 28. | je presvedčený, že nadnárodná zložka cieľa 3 môže prispieť k zlepšeniu spolupráce medzi makroregionálnymi stratégiami tým, že regionálne a miestne orgány a občiansku spoločnosť viac zapojí do uskutočňovania praktických iniciatív; |
| --- | --- |

28.

je presvedčený, že nadnárodná zložka cieľa 3 môže prispieť k zlepšeniu spolupráce medzi makroregionálnymi stratégiami tým, že regionálne a miestne orgány a občiansku spoločnosť viac zapojí do uskutočňovania praktických iniciatív;

| 29. | zastáva názor, že úvaha o každej nadnárodnej stratégii musí zahŕňať možnú koordináciu s usmerneniami týkajúcimi sa transeurópskych dopravných sietí, ako aj stratégie uskutočnené v rámci integrovanej námornej politiky; |
| --- | --- |

29.

zastáva názor, že úvaha o každej nadnárodnej stratégii musí zahŕňať možnú koordináciu s usmerneniami týkajúcimi sa transeurópskych dopravných sietí, ako aj stratégie uskutočnené v rámci integrovanej námornej politiky;

| 30. | pripomína, že územná spolupráca sa týka vnútorných, ako aj vonkajších hraníc Európskej únie, a to vrátane záležitostí týkajúcich sa súčasných a budúcich makroregionálnych stratégií; zdôrazňuje, že tretie krajiny narážajú na ťažkosti pri získavaní spolufinancovania v rámci ustanovení o spolupráci podľa nariadenia EFRR; žiada Komisiu, aby uvažovala o lepšej súčinnosti medzi pomocou z EFRR, z nástroja predvstupovej pomoci (IPA), nástroja európskeho susedstva a partnerstva a z Európskeho rozvojového fondu (EFR), a vyzýva ju, aby čo najskôr predložila návrh v oblasti nových foriem susedskej politiky; vyzýva na zjednodušenie a harmonizáciu pravidiel pre prístup k rôznym zdrojom financovania, aby sa zabezpečila kompatibilita a uľahčilo ich využívanie zo strany príjemcov; |
| --- | --- |

30.

pripomína, že územná spolupráca sa týka vnútorných, ako aj vonkajších hraníc Európskej únie, a to vrátane záležitostí týkajúcich sa súčasných a budúcich makroregionálnych stratégií; zdôrazňuje, že tretie krajiny narážajú na ťažkosti pri získavaní spolufinancovania v rámci ustanovení o spolupráci podľa nariadenia EFRR; žiada Komisiu, aby uvažovala o lepšej súčinnosti medzi pomocou z EFRR, z nástroja predvstupovej pomoci (IPA), nástroja európskeho susedstva a partnerstva a z Európskeho rozvojového fondu (EFR), a vyzýva ju, aby čo najskôr predložila návrh v oblasti nových foriem susedskej politiky; vyzýva na zjednodušenie a harmonizáciu pravidiel pre prístup k rôznym zdrojom financovania, aby sa zabezpečila kompatibilita a uľahčilo ich využívanie zo strany príjemcov;

| 31. | vyzýva Komisiu, aby so zreteľom na osobitný charakter nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) presunula zodpovednosť za jeho riadenie na Generálne riaditeľstvo Komisie pre regionálny rozvoj, hoci by pri tom mala zohľadniť jeho aspekt v oblasti vonkajších vzťahov; konštatuje, že ENPI vo svojej súčasnej podobe neposkytuje primeraný základ na zohľadnenie osobitných okolností cezhraničnej spolupráce; domnieva sa, že treba zvážiť jeho oddelenie od správy vonkajších vzťahov aspoň v tých prípadoch, keď tretie krajiny, ktoré sa podieľajú na spolupráci na vonkajších hraniciach, túto spoluprácu taktiež financujú; |
| --- | --- |

31.

vyzýva Komisiu, aby so zreteľom na osobitný charakter nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) presunula zodpovednosť za jeho riadenie na Generálne riaditeľstvo Komisie pre regionálny rozvoj, hoci by pri tom mala zohľadniť jeho aspekt v oblasti vonkajších vzťahov; konštatuje, že ENPI vo svojej súčasnej podobe neposkytuje primeraný základ na zohľadnenie osobitných okolností cezhraničnej spolupráce; domnieva sa, že treba zvážiť jeho oddelenie od správy vonkajších vzťahov aspoň v tých prípadoch, keď tretie krajiny, ktoré sa podieľajú na spolupráci na vonkajších hraniciach, túto spoluprácu taktiež financujú;

| 32. | požaduje vykonávanie akčného plánu širšieho susedstva určeného pre veľmi vzdialené regióny, ktorý bol ohlásený v oznámení Komisie KOM(2004)0343; zdôrazňuje preto potrebu jednotných viacodvetvových krokov v oblastiach politiky EÚ, ktoré sa týkajú veľmi vzdialených regiónov, a predovšetkým zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa vnútorné a vonkajšie zložky účinnejšie koordinovali prostredníctvom prijatia stratégie pre spádovú oblasť; |
| --- | --- |

32.

požaduje vykonávanie akčného plánu širšieho susedstva určeného pre veľmi vzdialené regióny, ktorý bol ohlásený v oznámení Komisie KOM(2004)0343; zdôrazňuje preto potrebu jednotných viacodvetvových krokov v oblastiach politiky EÚ, ktoré sa týkajú veľmi vzdialených regiónov, a predovšetkým zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa vnútorné a vonkajšie zložky účinnejšie koordinovali prostredníctvom prijatia stratégie pre spádovú oblasť;

| 33. | pripomína, že biela kniha o územnej súdržnosti nadväzujúca na zelenú knihu by bola príhodným nástrojom na objasnenie toho, ako v budúcej regionálnej politike zaviesť územnú súdržnosť prostredníctvom viacúrovňovej správy, a poskytla by príspevok k diskusii o ďalšom legislatívnom balíku; |
| --- | --- |

33.

pripomína, že biela kniha o územnej súdržnosti nadväzujúca na zelenú knihu by bola príhodným nástrojom na objasnenie toho, ako v budúcej regionálnej politike zaviesť územnú súdržnosť prostredníctvom viacúrovňovej správy, a poskytla by príspevok k diskusii o ďalšom legislatívnom balíku;

| 34. | konštatuje, že podmienky na cezhraničnú spoluprácu v rámci ENPI nie sú dostatočné na jej náležitý rozvoj; odporúča v tejto súvislosti posilniť koordináciu medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami v rámci Európskej komisie; je presvedčený, že je nutné opäť začleniť programy cezhraničnej spolupráce v rámci ENPI do cieľa Územná spolupráca patriaceho do politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

34.

konštatuje, že podmienky na cezhraničnú spoluprácu v rámci ENPI nie sú dostatočné na jej náležitý rozvoj; odporúča v tejto súvislosti posilniť koordináciu medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami v rámci Európskej komisie; je presvedčený, že je nutné opäť začleniť programy cezhraničnej spolupráce v rámci ENPI do cieľa Územná spolupráca patriaceho do politiky súdržnosti;

Uľahčiť vytváranie európskych zoskupení územnej spolupráce (EZÚS)

| 35. | domnieva sa, že EZÚS je jedinečným a cenným nástrojom územného riadenia a že zodpovedá potrebám štruktúrovanej spolupráce, pokiaľ ide o financie, právne postavenie projektov a viacúrovňové riadenie; pripomína, že nástroj EZÚS je nevyhnutné presadzovať ako nástroj na vytváranie systémov cezhraničnej správy, čo zabezpečí angažovanosť v rozličných politikách na regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje tiež jeho kľúčovú úlohu pri prispievaní k úspešnému postupu realizácie modelu viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že EZÚS je jedinečným a cenným nástrojom územného riadenia a že zodpovedá potrebám štruktúrovanej spolupráce, pokiaľ ide o financie, právne postavenie projektov a viacúrovňové riadenie; pripomína, že nástroj EZÚS je nevyhnutné presadzovať ako nástroj na vytváranie systémov cezhraničnej správy, čo zabezpečí angažovanosť v rozličných politikách na regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje tiež jeho kľúčovú úlohu pri prispievaní k úspešnému postupu realizácie modelu viacúrovňového riadenia;

| 36. | zdôrazňuje skutočnosť, že EZÚS môžu prispievať nielen k územnej súdržnosti, ale aj k sociálnej súdržnosti: poukazuje na to, že tento nástroj má najlepšie predpoklady na zblíženie rôznych kultúrnych a jazykových spoločenstiev, podporovanie pokojného spolužitia v rozmanitej Európe a zviditeľnenie európskej pridanej hodnoty pre občanov; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje skutočnosť, že EZÚS môžu prispievať nielen k územnej súdržnosti, ale aj k sociálnej súdržnosti: poukazuje na to, že tento nástroj má najlepšie predpoklady na zblíženie rôznych kultúrnych a jazykových spoločenstiev, podporovanie pokojného spolužitia v rozmanitej Európe a zviditeľnenie európskej pridanej hodnoty pre občanov;

| 37. | odporúča počiatočné posúdenie jestvujúcich EZÚS s cieľom poučiť sa z týchto prvých skúseností; |
| --- | --- |

37.

odporúča počiatočné posúdenie jestvujúcich EZÚS s cieľom poučiť sa z týchto prvých skúseností;

| 38. | nazdáva sa však, že je potrebné uľahčiť jeho realizáciu, a žiada Európsku komisiu, aby čo najskôr predložila návrhy zmien a doplnení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 o EZÚS, pričom treba zohľadniť problémy, ktoré zistili miestne a regionálne orgány a už vytvorené zoskupenia, a postupovať na základe práce Výboru regiónov, a to s cieľom:






  — | objasniť postavenie EZÚS v rámci právnych systémov členských štátov, aby sa v tomto smere dosiahlo náležité zblíženie právnych predpisov, |
| --- | --- | --- |

38.

nazdáva sa však, že je potrebné uľahčiť jeho realizáciu, a žiada Európsku komisiu, aby čo najskôr predložila návrhy zmien a doplnení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 o EZÚS, pričom treba zohľadniť problémy, ktoré zistili miestne a regionálne orgány a už vytvorené zoskupenia, a postupovať na základe práce Výboru regiónov, a to s cieľom:

—

objasniť postavenie EZÚS v rámci právnych systémov členských štátov, aby sa v tomto smere dosiahlo náležité zblíženie právnych predpisov,

| — | umožniť vytváranie EZÚS medzi subjektmi so sídlom v niektorom členskom štáte a v tretej krajine, |
| --- | --- |

—

umožniť vytváranie EZÚS medzi subjektmi so sídlom v niektorom členskom štáte a v tretej krajine,

| — | preformulovať článok 4 ods. 3 tak, aby bola trojmesačná lehota na spracovanie žiadostí o vytvorenie EZÚS prísnejšie dodržiavaná, |
| --- | --- |

—

preformulovať článok 4 ods. 3 tak, aby bola trojmesačná lehota na spracovanie žiadostí o vytvorenie EZÚS prísnejšie dodržiavaná,

| — | zjednodušiť právne predpisy o zamestnancoch, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť právne predpisy o zamestnancoch,

| — | zabezpečiť, aby daňové pravidlá pre EZÚS neboli nevýhodnejšie než iné právne ustanovenia, ktorými sa riadi realizácia projektov alebo programov spolupráce; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby daňové pravidlá pre EZÚS neboli nevýhodnejšie než iné právne ustanovenia, ktorými sa riadi realizácia projektov alebo programov spolupráce;

| 39. | požaduje prideľovanie globálnych grantov pre EZÚS s projektmi odrážajúcimi ciele a stratégie príslušných programov spolupráce, a to na základe spoločných stratégií v oblasti cezhraničného rozvoja, s cieľom umožniť im priamo spravovať prostriedky zo štrukturálnych fondov a programy, a žiada, aby sa v nariadeniach pre ostatné európske fondy vo väčšej miere zohľadnil mnohonárodný a mnohostranný charakter EZÚS v záujme uľahčenia ich prístupu k ďalším zdrojom financovania; |
| --- | --- |

39.

požaduje prideľovanie globálnych grantov pre EZÚS s projektmi odrážajúcimi ciele a stratégie príslušných programov spolupráce, a to na základe spoločných stratégií v oblasti cezhraničného rozvoja, s cieľom umožniť im priamo spravovať prostriedky zo štrukturálnych fondov a programy, a žiada, aby sa v nariadeniach pre ostatné európske fondy vo väčšej miere zohľadnil mnohonárodný a mnohostranný charakter EZÚS v záujme uľahčenia ich prístupu k ďalším zdrojom financovania;

| 40. | oceňuje, že Výbor regiónov spustil európsku platformu EZÚS, ktorej cieľom je uľahčiť výmenu skúseností, zhodnocovanie osvedčených postupov a poskytovanie technickej podpory pre EZÚS; |
| --- | --- |

40.

oceňuje, že Výbor regiónov spustil európsku platformu EZÚS, ktorej cieľom je uľahčiť výmenu skúseností, zhodnocovanie osvedčených postupov a poskytovanie technickej podpory pre EZÚS;

| 41. | domnieva sa, že cezhraničné EZÚS poskytujú vynikajúcu príležitosť na vybudovanie Európy na územnej úrovni so zapojením jej občanov; vyzýva cezhraničné EZÚS, aby v prípade potreby vytvorili a organizovali cezhraničné fórum občianskej spoločnosti a aby podporovali cezhraničné občianske iniciatívy; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že cezhraničné EZÚS poskytujú vynikajúcu príležitosť na vybudovanie Európy na územnej úrovni so zapojením jej občanov; vyzýva cezhraničné EZÚS, aby v prípade potreby vytvorili a organizovali cezhraničné fórum občianskej spoločnosti a aby podporovali cezhraničné občianske iniciatívy;

Zjednodušiť vykonávanie

| 42. | je presvedčený, že vykonávanie programov územnej spolupráce je stále príliš komplikované, a domnieva sa, že cieľ 3 si žiada osobitné nariadenie, ktoré by odrážalo v podstate medzinárodný charakter jeho aktivít; domnieva sa, že v súčasnosti sa do vykonávacích programov musí zapojiť príliš mnoho rôznych správnych orgánov, a preto v tomto smere požaduje výrazné zjednodušenie; |
| --- | --- |

42.

je presvedčený, že vykonávanie programov územnej spolupráce je stále príliš komplikované, a domnieva sa, že cieľ 3 si žiada osobitné nariadenie, ktoré by odrážalo v podstate medzinárodný charakter jeho aktivít; domnieva sa, že v súčasnosti sa do vykonávacích programov musí zapojiť príliš mnoho rôznych správnych orgánov, a preto v tomto smere požaduje výrazné zjednodušenie;

| 43. | vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia, ktoré zjednodušia pravidlá auditu a kontroly, pričom základnou zásadou bude „jeden riadiaci orgán na program“, umožnia systematickejšiu paušalizáciu nákladov a financovanie malých projektov prostredníctvom fixných súm, stanovia presnejšie pravidlá EÚ týkajúce sa oprávnenosti na financovanie, zabezpečia väčšiu flexibilitu pri automatickom rušení viazaných prostriedkov a zvýšia technickú pomoc s cieľom zabezpečiť, aby sa riadiace orgány mohli viac sústrediť na začatie a strategickú podporu projektov a dosahovanie výsledkov než čisto na riadenie a formálnu správnosť žiadostí; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia, ktoré zjednodušia pravidlá auditu a kontroly, pričom základnou zásadou bude „jeden riadiaci orgán na program“, umožnia systematickejšiu paušalizáciu nákladov a financovanie malých projektov prostredníctvom fixných súm, stanovia presnejšie pravidlá EÚ týkajúce sa oprávnenosti na financovanie, zabezpečia väčšiu flexibilitu pri automatickom rušení viazaných prostriedkov a zvýšia technickú pomoc s cieľom zabezpečiť, aby sa riadiace orgány mohli viac sústrediť na začatie a strategickú podporu projektov a dosahovanie výsledkov než čisto na riadenie a formálnu správnosť žiadostí;

| 44. | vyzýva členské štáty, aby zjednodušili svoje vnútroštátne ustanovenia, ktoré veľmi často pridávajú administratívne zaťaženie nevyžadované predpismi Spoločenstva; |
| --- | --- |

44.

vyzýva členské štáty, aby zjednodušili svoje vnútroštátne ustanovenia, ktoré veľmi často pridávajú administratívne zaťaženie nevyžadované predpismi Spoločenstva;

| 45. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr objasnila ustanovenia, ktorými sa má riadiť zásada podmienenosti zamýšľaná pre územnú spoluprácu; domnieva sa, že ak má táto podmienenosť vytvoriť podmienky pre lepšie a účinnejšie využívanie finančných prostriedkov, nesmie ešte viac komplikovať realizáciu na úkor správcov programov a príjemcov; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu, aby čo najskôr objasnila ustanovenia, ktorými sa má riadiť zásada podmienenosti zamýšľaná pre územnú spoluprácu; domnieva sa, že ak má táto podmienenosť vytvoriť podmienky pre lepšie a účinnejšie využívanie finančných prostriedkov, nesmie ešte viac komplikovať realizáciu na úkor správcov programov a príjemcov;

| 46. | trvá aj na tom, aby sa vynakladalo úsilie o rozšírenie a zjednodušenie s cieľom zapojiť vo väčšej miere súkromné subjekty; odporúča zaviesť systémy finančného inžinierstva podľa vzoru programov JEREMIE a JESSICA, aby sa tak uľahčili cezhraničné projekty, ktoré sú vektormi hospodárskeho rozvoja, účasť súkromných subjektov a vytváranie verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

46.

trvá aj na tom, aby sa vynakladalo úsilie o rozšírenie a zjednodušenie s cieľom zapojiť vo väčšej miere súkromné subjekty; odporúča zaviesť systémy finančného inžinierstva podľa vzoru programov JEREMIE a JESSICA, aby sa tak uľahčili cezhraničné projekty, ktoré sú vektormi hospodárskeho rozvoja, účasť súkromných subjektov a vytváranie verejno-súkromných partnerstiev;

Zviditeľniť územnú spoluprácu

| 47. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že územná spolupráca nie je dostatočne viditeľná, a to ani na úrovni vnútroštátnych a miestnych správ, ani medzi občanmi, a preto požaduje účinnejšiu komunikáciu o dokončených projektoch; |
| --- | --- |

47.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že územná spolupráca nie je dostatočne viditeľná, a to ani na úrovni vnútroštátnych a miestnych správ, ani medzi občanmi, a preto požaduje účinnejšiu komunikáciu o dokončených projektoch;

| 48. | žiada Komisiu, aby navrhla spôsoby na zvýšenie informovanosti subjektov zainteresovaných do územnej spolupráce a širokej verejnosti o EZÚS a ich činnostiach; |
| --- | --- |

48.

žiada Komisiu, aby navrhla spôsoby na zvýšenie informovanosti subjektov zainteresovaných do územnej spolupráce a širokej verejnosti o EZÚS a ich činnostiach;

| 49. | domnieva sa, že úzke kultúrne a jazykové väzby medzi pohraničnými oblasťami v rôznych členských štátoch, ktoré sú dedičstvom minulosti, je nevyhnutné využiť ako podnet na zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce; |
| --- | --- |

49.

domnieva sa, že úzke kultúrne a jazykové väzby medzi pohraničnými oblasťami v rôznych členských štátoch, ktoré sú dedičstvom minulosti, je nevyhnutné využiť ako podnet na zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce;

| 50. | domnieva sa, že posilnená spolupráca v oblasti vzdelávania a kultúry by prostredníctvom napomáhania pri plnení cieľa inteligentného a inkluzívneho rastu v rámci stratégie Európa 2020 zýšila úroveň zapojenia občanov a MVO a prispela by tiež k zviditeľneniu územnej spolupráce a k odbúravaniu psychických bariér, ktoré stále rozdeľujú občanov; |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že posilnená spolupráca v oblasti vzdelávania a kultúry by prostredníctvom napomáhania pri plnení cieľa inteligentného a inkluzívneho rastu v rámci stratégie Európa 2020 zýšila úroveň zapojenia občanov a MVO a prispela by tiež k zviditeľneniu územnej spolupráce a k odbúravaniu psychických bariér, ktoré stále rozdeľujú občanov;

| 51. | požaduje lepšiu koordináciu medzi riadiacimi orgánmi a už existujúcimi cezhraničnými inštitúciami, ako sú euroregióny, počas zavádzanie cezhraničných programov s cieľom zaručiť vysokú mieru kvality projektov, transparentnosti a blízkosti občanom; |
| --- | --- |

51.

požaduje lepšiu koordináciu medzi riadiacimi orgánmi a už existujúcimi cezhraničnými inštitúciami, ako sú euroregióny, počas zavádzanie cezhraničných programov s cieľom zaručiť vysokú mieru kvality projektov, transparentnosti a blízkosti občanom;

| 52. | žiada, aby sa zlepšila koordinácia komunikácie medzi všetkými subjektmi zapojenými do procesu uskutočňovania iniciatív územnej spolupráce, navrhuje, aby všetky programy v rámci jednej zložky boli rozpoznateľné prostredníctvom využívania jednotného identifikovateľného loga (napr. znovuzavedenie známej značky INTERREG) súbežne s logom každého programu (povedzme v štandardizovanej vizuálnej veľkosti), a vyzýva Komisiu, aby začiatkom budúceho programového obdobia navrhla rozsiahlu mediálnu a informačnú kampaň pre pohraničné regióny, ktorá sa bude týkať výhod a úspechov územnej spolupráce; |
| --- | --- |

52.

žiada, aby sa zlepšila koordinácia komunikácie medzi všetkými subjektmi zapojenými do procesu uskutočňovania iniciatív územnej spolupráce, navrhuje, aby všetky programy v rámci jednej zložky boli rozpoznateľné prostredníctvom využívania jednotného identifikovateľného loga (napr. znovuzavedenie známej značky INTERREG) súbežne s logom každého programu (povedzme v štandardizovanej vizuálnej veľkosti), a vyzýva Komisiu, aby začiatkom budúceho programového obdobia navrhla rozsiahlu mediálnu a informačnú kampaň pre pohraničné regióny, ktorá sa bude týkať výhod a úspechov územnej spolupráce;

*

* *

| 53. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

53.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19.

(3)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(4)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0356.

(5)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0254.

(6)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(7)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 65.

(8)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 83.

(9)  Ú. v. EÚ C 184 E, 6.8.2009, s. 95.

(10)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 71.

(11)  Ú. v. EÚ C 227 E, 21.9.2006, s. 88.

(12)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0089.

(13)  Článok 37 ods. 6 písm. b).

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/27

---

Štvrtok 23. júna 2011Väčšia účinnosť EFRR a ostatných štrukturálnych fondov

P7_TA(2011)0286

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o aktuálnej situácii a budúcich synergiách pre väčšiu účinnosť EFRR a ostatných štrukturálnych fondov (2010/2160(INI))

2012/C 390 E/04

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na prvý odsek článku 174 a článok 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvý odsek článku 174 a článok 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1), najmä jeho článok 9 ods. 4, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1), najmä jeho článok 9 ods. 4,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (2),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2009 o politike súdržnosti, investíciách do reálnej ekonomiky (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2009 o politike súdržnosti, investíciách do reálnej ekonomiky (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o komplementárnosti a koordinácii politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidieka (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o komplementárnosti a koordinácii politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidieka (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti z 24. marca 2009 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti z 24. marca 2009 (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o prínose politiky súdržnosti k dosahovaniu lisabonských cieľov a cieľov stratégie EÚ do roku 2020 (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o zabezpečení jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanov (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o zabezpečení jednotného trhu pre spotrebiteľov a občanov (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2010 o politike súdržnosti a regionálnej politike EÚ po roku 2013 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2010 o politike súdržnosti a regionálnej politike EÚ po roku 2013 (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 14. decembra 2010 o dobrej správe vecí verejných so zreteľom na regionálnu politiku EÚ (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 14. decembra 2010 o dobrej správe vecí verejných so zreteľom na regionálnu politiku EÚ (11),

| — | so zreteľom na 20. výročnú správu Komisie o implementácii štrukturálnych fondov (2008) z 21. decembra 2009 KOM(2009)0617/2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 20. výročnú správu Komisie o implementácii štrukturálnych fondov (2008) z 21. decembra 2009 KOM(2009)0617/2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110),

| — | V súlade s oznámením Komisie zo 6. októbra 2010 o príspevku regionálnej politiky k inteligentnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 – KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

V súlade s oznámením Komisie zo 6. októbra 2010 o príspevku regionálnej politiky k inteligentnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 – KOM(2010)0553),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2010 o preskúmaní rozpočtu EÚ (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2010 o preskúmaní rozpočtu EÚ (KOM(2010)0700),

| — | so zreteľom na piatu správu Komisie o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (piata správa o súdržnosti) z novembra 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piatu správu Komisie o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (piata správa o súdržnosti) z novembra 2010,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2010 s názvom Závery z piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2010 s názvom Závery z piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (KOM(2010)0642),

| — | so zreteľom na list adresovaný predsedovi Komisie komisármi pre regionálnu politiku, pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo, pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie a pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list adresovaný predsedovi Komisie komisármi pre regionálnu politiku, pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo, pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie a pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0141/2011),

| A. | keďže v článku 174 ZFEÚ sa ustanovuje, že Únia na podporu svojho celkového harmonického rozvoja rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

A.

keďže v článku 174 ZFEÚ sa ustanovuje, že Únia na podporu svojho celkového harmonického rozvoja rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti,

| B. | keďže v odôvodnení 40 nariadenia rady (ES) č. 1083/2006 sa uvádza, že programovanie by malo zabezpečiť koordináciu fondov, a to navzájom, ako aj s ostatnými existujúcimi finančnými nástrojmi, EIB a Európskym investičným fondom (EIF), a že táto koordinácia by sa mala vzťahovať aj na prípravu zložitých finančných systémov a verejno-súkromných partnerstiev, |
| --- | --- |

B.

keďže v odôvodnení 40 nariadenia rady (ES) č. 1083/2006 sa uvádza, že programovanie by malo zabezpečiť koordináciu fondov, a to navzájom, ako aj s ostatnými existujúcimi finančnými nástrojmi, EIB a Európskym investičným fondom (EIF), a že táto koordinácia by sa mala vzťahovať aj na prípravu zložitých finančných systémov a verejno-súkromných partnerstiev,

| C. | keďže sa Komisia v stratégii EÚ 2020 zaviazala využívať finančné nástroje EÚ, konkrétne okrem iného rozvoj vidieka, štrukturálne fondy, programy pre výskum a vývoj, transeurópske dopravné siete (TEN), rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) a Európsku investičnú banku, ako súčasť dôslednej stratégie financovania spájajúcej prostriedky EÚ a vnútroštátne verejné i súkromné finančné prostriedky, a to v kontexte jednej z hlavných iniciatív s názvom Európa efektívne využívajúca zdroje, čo odráža potrebu súladu politík a nástrojov, |
| --- | --- |

C.

keďže sa Komisia v stratégii EÚ 2020 zaviazala využívať finančné nástroje EÚ, konkrétne okrem iného rozvoj vidieka, štrukturálne fondy, programy pre výskum a vývoj, transeurópske dopravné siete (TEN), rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) a Európsku investičnú banku, ako súčasť dôslednej stratégie financovania spájajúcej prostriedky EÚ a vnútroštátne verejné i súkromné finančné prostriedky, a to v kontexte jednej z hlavných iniciatív s názvom Európa efektívne využívajúca zdroje, čo odráža potrebu súladu politík a nástrojov,

| D. | keďže v piatej správe o súdržnosti sa jasne uznáva, že efektívne vykonávanie regionálneho rozvoja si vyžaduje úzku koordináciu verejných politík na všetkých úrovniach, |
| --- | --- |

D.

keďže v piatej správe o súdržnosti sa jasne uznáva, že efektívne vykonávanie regionálneho rozvoja si vyžaduje úzku koordináciu verejných politík na všetkých úrovniach,

| E. | keďže Rada vo svojich záveroch zo 14. júna 2010 týkajúcich sa strategickej správy Komisie 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti zdôraznila „potrebu ďalej zlepšovať koordináciu politiky súdržnosti a iných politík EÚ a vnútroštátnych politík, ak to bude potrebné na zvyšovanie efektívnosti plnenia spoločných cieľov koordinovanejším spôsobom“, ako aj „existenciu skutočnej pridanej hodnoty vyplývajúcej z jedného strategického prístupu a spoločných vykonávacích pravidiel pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond vo všeobecnom rámci politiky súdržnosti“, |
| --- | --- |

E.

keďže Rada vo svojich záveroch zo 14. júna 2010 týkajúcich sa strategickej správy Komisie 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti zdôraznila „potrebu ďalej zlepšovať koordináciu politiky súdržnosti a iných politík EÚ a vnútroštátnych politík, ak to bude potrebné na zvyšovanie efektívnosti plnenia spoločných cieľov koordinovanejším spôsobom“, ako aj „existenciu skutočnej pridanej hodnoty vyplývajúcej z jedného strategického prístupu a spoločných vykonávacích pravidiel pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond vo všeobecnom rámci politiky súdržnosti“,

| F. | keďže v liste adresovanom predsedovi Barrosovi komisári pre regionálnu politiku, pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo, pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie a pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka uznali „potrebu posilniť spájanie rozličných politík EÚ do jedného celku, aby sa dosiahol trvalo udržateľný a začleňujúci hospodársky rozvoj, ktorý musí Únia dosiahnuť“ a navrhli „vypracovať spoločný strategický rámec na úrovni EÚ pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo na obdobie po roku 2013“, |
| --- | --- |

F.

keďže v liste adresovanom predsedovi Barrosovi komisári pre regionálnu politiku, pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo, pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie a pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka uznali „potrebu posilniť spájanie rozličných politík EÚ do jedného celku, aby sa dosiahol trvalo udržateľný a začleňujúci hospodársky rozvoj, ktorý musí Únia dosiahnuť“ a navrhli „vypracovať spoločný strategický rámec na úrovni EÚ pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo na obdobie po roku 2013“,

| G. | keďže reforma štrukturálnej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 viedla k vyňatiu Európskeho fondu pre rozvoj vidieka zo všeobecného rámca štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

G.

keďže reforma štrukturálnej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 viedla k vyňatiu Európskeho fondu pre rozvoj vidieka zo všeobecného rámca štrukturálnych fondov,

| H. | keďže na účel racionalizácie vynakladania finančných prostriedkov je potrebná vyššia účinnosť a efektívnosť politík na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, a keďže úzka koordinácia a vzájomné dopĺňanie sa sú nevyhnutnými prvkami modernizácie politiky súdržnosti v budúcnosti, |
| --- | --- |

H.

keďže na účel racionalizácie vynakladania finančných prostriedkov je potrebná vyššia účinnosť a efektívnosť politík na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, a keďže úzka koordinácia a vzájomné dopĺňanie sa sú nevyhnutnými prvkami modernizácie politiky súdržnosti v budúcnosti,

| I. | keďže bez podporného politického rámca súčasné synergie vo veľkej miere závisia od organizačnej a strategickej kapacity príjemcov kombinovať podporu z rôznych nástrojov EÚ, |
| --- | --- |

I.

keďže bez podporného politického rámca súčasné synergie vo veľkej miere závisia od organizačnej a strategickej kapacity príjemcov kombinovať podporu z rôznych nástrojov EÚ,

| J. | keďže prístup založený na miestnom rozvoji môže významne prispieť k účinnosti a efektívnosti politiky súdržnosti, a keďže politika súdržnosti zostáva kľúčovým nástrojom riešenia špecifických výziev akéhokoľvek územia, zatiaľ čo dôraz na mestský rozmer politiky súdržnosti odrážajúci širšie funkčné oblasti musia sprevádzať vyvážené podmienky pre synergický rozvoj mestských aj vidieckych oblastí, |
| --- | --- |

J.

keďže prístup založený na miestnom rozvoji môže významne prispieť k účinnosti a efektívnosti politiky súdržnosti, a keďže politika súdržnosti zostáva kľúčovým nástrojom riešenia špecifických výziev akéhokoľvek územia, zatiaľ čo dôraz na mestský rozmer politiky súdržnosti odrážajúci širšie funkčné oblasti musia sprevádzať vyvážené podmienky pre synergický rozvoj mestských aj vidieckych oblastí,

| K. | keďže je bezodkladne a nevyhnutne potrebné konsolidovať verejné rozpočty, čo si vyžaduje inovatívnejšie kroky v záujme zvýšenia účinkov akýchkoľvek dostupných zdrojov, a keďže účinnou koordináciou politík a nástrojov sa dosiahnu úspory času a zdrojov a skutočné zvýšenie efektívnosti a účinnosti, |
| --- | --- |

K.

keďže je bezodkladne a nevyhnutne potrebné konsolidovať verejné rozpočty, čo si vyžaduje inovatívnejšie kroky v záujme zvýšenia účinkov akýchkoľvek dostupných zdrojov, a keďže účinnou koordináciou politík a nástrojov sa dosiahnu úspory času a zdrojov a skutočné zvýšenie efektívnosti a účinnosti,

| L. | keďže ku koordinácii a synergiám sa musí pristupovať horizontálne (jednotne v rámci rôznych politík) a vertikálne (na základe spolupráce a koordinácie medzi rôznymi úrovňami verejnej správy), |
| --- | --- |

L.

keďže ku koordinácii a synergiám sa musí pristupovať horizontálne (jednotne v rámci rôznych politík) a vertikálne (na základe spolupráce a koordinácie medzi rôznymi úrovňami verejnej správy),

| M. | keďže nekonzistentný prístup môže viesť k rozdielom, prekrývaniu alebo dokonca ku kolízii politík, k vzájomne si odporujúcim verejným činnostiam a zdvojovaniu prostriedkov, čo má dôsledky na regionálnu účinnosť verejných politík, ako aj na ich dôsledky na vnútroštátnej úrovni, a keďže sa zdá, že Komisia vo svojich najnovších politických dokumentoch nekladie dostatočný dôraz na koncept integrovaného prístupu, |
| --- | --- |

M.

keďže nekonzistentný prístup môže viesť k rozdielom, prekrývaniu alebo dokonca ku kolízii politík, k vzájomne si odporujúcim verejným činnostiam a zdvojovaniu prostriedkov, čo má dôsledky na regionálnu účinnosť verejných politík, ako aj na ich dôsledky na vnútroštátnej úrovni, a keďže sa zdá, že Komisia vo svojich najnovších politických dokumentoch nekladie dostatočný dôraz na koncept integrovaného prístupu,

| N. | keďže integrovanejšia, konzistentnejšia, účinnejšia a efektívnejšia politika súdržnosti si vyžaduje väčšie úsilie na prispôsobenie politík EÚ osobitným potrebám a výhodám rôznych území a regiónov EÚ, |
| --- | --- |

N.

keďže integrovanejšia, konzistentnejšia, účinnejšia a efektívnejšia politika súdržnosti si vyžaduje väčšie úsilie na prispôsobenie politík EÚ osobitným potrebám a výhodám rôznych území a regiónov EÚ,

| O. | keďže strategické usmernenia si v súvislosti so všeobecnými usmerneniami pre zlepšenie prístupu k financiám vyžadujú lepšiu koordináciu medzi fondmi, |
| --- | --- |

O.

keďže strategické usmernenia si v súvislosti so všeobecnými usmerneniami pre zlepšenie prístupu k financiám vyžadujú lepšiu koordináciu medzi fondmi,

| P. | keďže v strategických usmerneniach sa doslovne vyzýva na podporu synergií medzi štrukturálnymi politikami a politikami v oblasti zamestnanosti a rozvoja vidieka, čím sa zdôrazňuje, že členské štáty by mali v tejto súvislosti zabezpečiť synergiu a konzistentnosť medzi činnosťami, ktoré sa majú financovať z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka na príslušnom území a v príslušnej oblasti činnosti; a keďže tiež ustanovujú, že hlavné usmerňujúce zásady týkajúce sa demarkačnej čiary a mechanizmy koordinácie medzi činnosťami podporovanými rôznymi fondmi sa musia vymedziť na úrovni národných referenčných rámcov / národných strategických plánov, |
| --- | --- |

P.

keďže v strategických usmerneniach sa doslovne vyzýva na podporu synergií medzi štrukturálnymi politikami a politikami v oblasti zamestnanosti a rozvoja vidieka, čím sa zdôrazňuje, že členské štáty by mali v tejto súvislosti zabezpečiť synergiu a konzistentnosť medzi činnosťami, ktoré sa majú financovať z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka na príslušnom území a v príslušnej oblasti činnosti; a keďže tiež ustanovujú, že hlavné usmerňujúce zásady týkajúce sa demarkačnej čiary a mechanizmy koordinácie medzi činnosťami podporovanými rôznymi fondmi sa musia vymedziť na úrovni národných referenčných rámcov / národných strategických plánov,

| Q. | keďže Rada vo svojich záveroch z 21. februára 2011, ktoré sa týkajú piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, žiada Komisiu, aby pripravila možnosť zavedenia programov financovaných z viacerých fondov, |
| --- | --- |

Q.

keďže Rada vo svojich záveroch z 21. februára 2011, ktoré sa týkajú piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, žiada Komisiu, aby pripravila možnosť zavedenia programov financovaných z viacerých fondov,

| R. | keďže niektoré regióny Európskej únie susedia s tretími krajinami, ktoré využívajú Európsky rozvojový fond (ERF), a keďže by sa mala osobitne zdôrazniť synergia pri financovaní niektorých projektov, čím by bolo možné zvýšiť rozvojový potenciál európskych regiónov, ktoré sú v takejto situácii, |
| --- | --- |

R.

keďže niektoré regióny Európskej únie susedia s tretími krajinami, ktoré využívajú Európsky rozvojový fond (ERF), a keďže by sa mala osobitne zdôrazniť synergia pri financovaní niektorých projektov, čím by bolo možné zvýšiť rozvojový potenciál európskych regiónov, ktoré sú v takejto situácii,

| S. | keďže v strednodobom hodnotení sa uznáva, že rozpočtová flexibilita je obmedzená a že existujú prekážky pre zmenu priorít, dokonca aj v rámci programov, a zároveň sa konštatuje, že nesúlad medzi programami a vysoká administratívna záťaž prekážajú účinnosti, |
| --- | --- |

S.

keďže v strednodobom hodnotení sa uznáva, že rozpočtová flexibilita je obmedzená a že existujú prekážky pre zmenu priorít, dokonca aj v rámci programov, a zároveň sa konštatuje, že nesúlad medzi programami a vysoká administratívna záťaž prekážajú účinnosti,

| T. | keďže v súčasnej situácii po kríze treba viac ako kedykoľvek predtým pochopiť procesy v hospodárstvach členských štátov a výsledky dosiahnuté prostredníctvom využívania zdrojov EÚ, |
| --- | --- |

T.

keďže v súčasnej situácii po kríze treba viac ako kedykoľvek predtým pochopiť procesy v hospodárstvach členských štátov a výsledky dosiahnuté prostredníctvom využívania zdrojov EÚ,

| U. | keďže je dôležité, aby sa zabezpečila viditeľnosť európskej pridanej hodnoty príspevkov EÚ, |
| --- | --- |

U.

keďže je dôležité, aby sa zabezpečila viditeľnosť európskej pridanej hodnoty príspevkov EÚ,

Čas a priestor pre lepšiu koordináciu a synergie

| 1. | žiada, aby sa včas pre ďalšie finančné obdobie po roku 2013 navrhol jednotný strategický rámec s cieľom zabezpečiť jednotný prístup a využiť synergie medzi všetkými činnosťami, ktoré sa uskutočňujú na konkrétnom území s cieľom presadzovať ciele politiky súdržnosti vymedzené v zmluvách a financované Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom, Európskym sociálnym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo; |
| --- | --- |

1.

žiada, aby sa včas pre ďalšie finančné obdobie po roku 2013 navrhol jednotný strategický rámec s cieľom zabezpečiť jednotný prístup a využiť synergie medzi všetkými činnosťami, ktoré sa uskutočňujú na konkrétnom území s cieľom presadzovať ciele politiky súdržnosti vymedzené v zmluvách a financované Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom, Európskym sociálnym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo;

| 2. | poukazuje na to, že cieľom politiky súdržnosti musí byť udržateľný, inteligentný a inkluzívny hospodársky rast, ktorý je z územného aj sociálneho hľadiska rovnomerne rozdelený, odstraňovanie rozdielov v rozvoji regiónov, tvorba pracovných príležitostí, zlepšená kvalita života, odborná príprava pracovníkov na nové miesta vrátane v oblasti trvalo udržateľného hospodárstva, sociálna a územná súdržnosť a realizácia európskeho sociálneho modelu, ktorý predstavuje faktor súdržnosti a konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že cieľom politiky súdržnosti musí byť udržateľný, inteligentný a inkluzívny hospodársky rast, ktorý je z územného aj sociálneho hľadiska rovnomerne rozdelený, odstraňovanie rozdielov v rozvoji regiónov, tvorba pracovných príležitostí, zlepšená kvalita života, odborná príprava pracovníkov na nové miesta vrátane v oblasti trvalo udržateľného hospodárstva, sociálna a územná súdržnosť a realizácia európskeho sociálneho modelu, ktorý predstavuje faktor súdržnosti a konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva;

| 3. | potvrdzuje, že politika súdržnosti by sa mala využívať na zabezpečenie udržateľného rastu v celej EÚ, ako aj spravodlivého a rovnomerného rozdelenia bohatstva podporou hospodárskej súťaže a tým, že bude zameraná na odstraňovanie sociálnych a hospodárskych rozdielov medzi regiónmi EÚ; |
| --- | --- |

3.

potvrdzuje, že politika súdržnosti by sa mala využívať na zabezpečenie udržateľného rastu v celej EÚ, ako aj spravodlivého a rovnomerného rozdelenia bohatstva podporou hospodárskej súťaže a tým, že bude zameraná na odstraňovanie sociálnych a hospodárskych rozdielov medzi regiónmi EÚ;

| 4. | považuje politiku súdržnosti za jeden z pilierov hospodárskej politiky EÚ, ktorým sa uprednostňuje dlhodobá investičná stratégia a sociálne začlenenie; považuje politiku súdržnosti za záruku podpory najmenej rozvinutých regiónov a znevýhodnených skupín, čo vedie k vyváženému a harmonickému rozvoju Európskej únie; konštatuje, že európska pridaná hodnota spočíva v tom, že všetci môžu mať osoh z hospodárskych úspechov EÚ; podporuje preto, aby politika súdržnosti aj naďalej zostala samostatnou a adekvátne financovanou politikou; |
| --- | --- |

4.

považuje politiku súdržnosti za jeden z pilierov hospodárskej politiky EÚ, ktorým sa uprednostňuje dlhodobá investičná stratégia a sociálne začlenenie; považuje politiku súdržnosti za záruku podpory najmenej rozvinutých regiónov a znevýhodnených skupín, čo vedie k vyváženému a harmonickému rozvoju Európskej únie; konštatuje, že európska pridaná hodnota spočíva v tom, že všetci môžu mať osoh z hospodárskych úspechov EÚ; podporuje preto, aby politika súdržnosti aj naďalej zostala samostatnou a adekvátne financovanou politikou;

| 5. | víta návrh, ktorý je uvedený v oznámení Komisie o preskúmaní rozpočtu, aby Komisia prijala spoločný strategický rámec s cieľom posilniť integráciu politík EÚ v záujme uskutočnenia stratégie EÚ 2020; v tejto súvislosti vyzýva na presadzovanie synergií medzi spôsobmi financovania hlavných iniciatív stratégie EÚ 2020; zdôrazňuje však, že väčšie synergie medzi činnosťami, ktoré sú financované uvedenými piatimi fondmi, v rámci spoločného strategického rámca sú kľúčové nielen z hľadiska dosiahnutia cieľov stratégie EÚ 2020, ale v prvom rade aj na dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti ustanovené v zmluve; |
| --- | --- |

5.

víta návrh, ktorý je uvedený v oznámení Komisie o preskúmaní rozpočtu, aby Komisia prijala spoločný strategický rámec s cieľom posilniť integráciu politík EÚ v záujme uskutočnenia stratégie EÚ 2020; v tejto súvislosti vyzýva na presadzovanie synergií medzi spôsobmi financovania hlavných iniciatív stratégie EÚ 2020; zdôrazňuje však, že väčšie synergie medzi činnosťami, ktoré sú financované uvedenými piatimi fondmi, v rámci spoločného strategického rámca sú kľúčové nielen z hľadiska dosiahnutia cieľov stratégie EÚ 2020, ale v prvom rade aj na dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti ustanovené v zmluve;

| 6. | víta piatu správu o súdržnosti, ktorá napriek tomu, že zdôrazňuje predovšetkým prínos, ktorým môžu regióny a politika súdržnosti prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie EÚ 2020, obsahuje aj niekoľko záverov, ktoré potvrdzujú kľúčovú úlohu väčších synergií medzi štrukturálnymi fondmi vrátane Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

6.

víta piatu správu o súdržnosti, ktorá napriek tomu, že zdôrazňuje predovšetkým prínos, ktorým môžu regióny a politika súdržnosti prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie EÚ 2020, obsahuje aj niekoľko záverov, ktoré potvrdzujú kľúčovú úlohu väčších synergií medzi štrukturálnymi fondmi vrátane Kohézneho fondu;

| 7. | domnieva sa, že v oblasti politiky súdržnosti sa výdavky musia zracionalizovať znížením rozdrobenosti nástrojov a kanálov financovania a podporovaním lepšieho dopĺňania sa rôznych nástrojov financovania, víta návrh Komisie s cieľom lepšie vymedzovať priority a tematicky sústreďovať európske a vnútroštátne zdroje na určitý počet priorít s cieľom dosiahnuť zvýšenie koordinácie medzi fondmi v záujme dosiahnutia posilnenia strategického charakteru tejto politiky; zdôrazňuje však, že orgány členských štátov a regionálne a miestne orgány naďalej potrebujú dostatočnú pružnosť na prispôsobenie priorít ich osobitným rozvojovým potrebám; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že v oblasti politiky súdržnosti sa výdavky musia zracionalizovať znížením rozdrobenosti nástrojov a kanálov financovania a podporovaním lepšieho dopĺňania sa rôznych nástrojov financovania, víta návrh Komisie s cieľom lepšie vymedzovať priority a tematicky sústreďovať európske a vnútroštátne zdroje na určitý počet priorít s cieľom dosiahnuť zvýšenie koordinácie medzi fondmi v záujme dosiahnutia posilnenia strategického charakteru tejto politiky; zdôrazňuje však, že orgány členských štátov a regionálne a miestne orgány naďalej potrebujú dostatočnú pružnosť na prispôsobenie priorít ich osobitným rozvojovým potrebám;

| 8. | víta návrh Komisie týkajúci sa zmlúv o partnerstve pre rozvoj a investície, ktorý má zlepšiť koordináciu medzi fondmi Spoločenstva a vnútroštátnym financovaním fondov a programov; zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť do prípravy a realizácie zmlúv miestne a regionálne orgány; vyzýva na koordináciu zmlúv s vnútroštátnymi reformami odvetvových politík s územnými dôsledkami (napr. doprava a infraštruktúra výskumu a vývoja); |
| --- | --- |

8.

víta návrh Komisie týkajúci sa zmlúv o partnerstve pre rozvoj a investície, ktorý má zlepšiť koordináciu medzi fondmi Spoločenstva a vnútroštátnym financovaním fondov a programov; zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť do prípravy a realizácie zmlúv miestne a regionálne orgány; vyzýva na koordináciu zmlúv s vnútroštátnymi reformami odvetvových politík s územnými dôsledkami (napr. doprava a infraštruktúra výskumu a vývoja);

| 9. | zdôrazňuje, že mnohé iniciatívy v oblasti hospodárskeho rozvoja v rámci politiky súdržnosti nevytvárajú iba príležitosti, ktoré by bolo vhodné využiť, ale ich úspech závisí od toho, či sa zohľadňujú ľudské a fyzikálne faktory (napríklad zlepšenie infraštruktúry automaticky nevedie k vyššiemu rastu, ak nie je spojené s investíciami do vzdelania, podnikov a inovácií); domnieva sa, že väčšie synergie medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom a Kohéznym fondom v maximálnej miere zvýšia účinky týchto fondov; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že mnohé iniciatívy v oblasti hospodárskeho rozvoja v rámci politiky súdržnosti nevytvárajú iba príležitosti, ktoré by bolo vhodné využiť, ale ich úspech závisí od toho, či sa zohľadňujú ľudské a fyzikálne faktory (napríklad zlepšenie infraštruktúry automaticky nevedie k vyššiemu rastu, ak nie je spojené s investíciami do vzdelania, podnikov a inovácií); domnieva sa, že väčšie synergie medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom a Kohéznym fondom v maximálnej miere zvýšia účinky týchto fondov;

| 10. | upozorňuje na úlohu, ktorú Európsky fond regionálneho rozvoja zohráva v oblasti účinného využívania Európskeho sociálneho fondu, vzhľadom na skutočnosť, že EFRR zodpovedá za vytvorenie podmienok, napríklad vhodnej infraštruktúry a primeranej dostupnosti, bez ktorých nemôžu byť investície týkajúce sa zamestnanosti účinné; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na úlohu, ktorú Európsky fond regionálneho rozvoja zohráva v oblasti účinného využívania Európskeho sociálneho fondu, vzhľadom na skutočnosť, že EFRR zodpovedá za vytvorenie podmienok, napríklad vhodnej infraštruktúry a primeranej dostupnosti, bez ktorých nemôžu byť investície týkajúce sa zamestnanosti účinné;

| 11. | zdôrazňuje, že hospodárska kríza ešte viac zvýšila naliehavú potrebu opatrení v oblastiach pokrytých Európskym sociálnym fondom, ktoré by podporovali predovšetkým zamestnanosť, profesijnú rekvalifikáciu, sociálne začlenenie a znižovanie chudoby; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že hospodárska kríza ešte viac zvýšila naliehavú potrebu opatrení v oblastiach pokrytých Európskym sociálnym fondom, ktoré by podporovali predovšetkým zamestnanosť, profesijnú rekvalifikáciu, sociálne začlenenie a znižovanie chudoby;

| 12. | zdôrazňuje, že ESF by mal byť ako nástroj na podporu celoživotného vzdelávania, získavania kvalifikácie a profesijnej rekvalifikácie považovaný za základný prostriedok, ktorého potenciál sa však v skutočnosti nevyužíva naplno, na podporu inkluzívneho a efektívneho rastu a Európy, ktorej konkurencieschopnosť sa zakladá na znalostiach; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že ESF by mal byť ako nástroj na podporu celoživotného vzdelávania, získavania kvalifikácie a profesijnej rekvalifikácie považovaný za základný prostriedok, ktorého potenciál sa však v skutočnosti nevyužíva naplno, na podporu inkluzívneho a efektívneho rastu a Európy, ktorej konkurencieschopnosť sa zakladá na znalostiach;

| 13. | zdôrazňuje, že vytváranie cielených a koordinovaných politík by zabezpečilo uprednostnenie investícií s najväčším vplyvom na konkurencieschopnosť a hospodársky rozvoj v regiónoch; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že vytváranie cielených a koordinovaných politík by zabezpečilo uprednostnenie investícií s najväčším vplyvom na konkurencieschopnosť a hospodársky rozvoj v regiónoch;

| 14. | domnieva sa, že činnosti na rozvoj vidieka v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a činnosti v oblasti trvalo udržateľného rozvoja pre oblasť rybného hospodárstva v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo by mali byť začlenené do jednotného rámca s ostatnými štrukturálnymi fondmi, konkrétne s Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom a Európskym sociálnym fondom, žiada preto Komisiu, aby vyhodnotila, do akej miery je možné zabezpečiť komplexný prístup k rozvoju vidieckych a rybárskych spoločenstiev v súlade s cieľom územnej súdržnosti prostredníctvom presunu činností v oblasti miestneho rozvoja v rámci týchto dvoch fondov pod spoločný rámec v oblasti súdržnosti, alebo aspoň prostredníctvom jasných synergií medzi jednotlivými fondmi; domnieva sa, že takýto prístup by mal zohľadňovať kontext kľúčových politík s územným vplyvom a mal by umožňovať subjektom, ktoré sú aktívne zapojené do rozvojových procesov na regionálnej a miestnej úrovni, aby účinne vykonávali politiky zamerané na dané územie, ktoré náležite zodpovedajú územným potrebám vidieckych a rybárskych oblastí alebo malých ostrovov; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že činnosti na rozvoj vidieka v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a činnosti v oblasti trvalo udržateľného rozvoja pre oblasť rybného hospodárstva v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo by mali byť začlenené do jednotného rámca s ostatnými štrukturálnymi fondmi, konkrétne s Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom a Európskym sociálnym fondom, žiada preto Komisiu, aby vyhodnotila, do akej miery je možné zabezpečiť komplexný prístup k rozvoju vidieckych a rybárskych spoločenstiev v súlade s cieľom územnej súdržnosti prostredníctvom presunu činností v oblasti miestneho rozvoja v rámci týchto dvoch fondov pod spoločný rámec v oblasti súdržnosti, alebo aspoň prostredníctvom jasných synergií medzi jednotlivými fondmi; domnieva sa, že takýto prístup by mal zohľadňovať kontext kľúčových politík s územným vplyvom a mal by umožňovať subjektom, ktoré sú aktívne zapojené do rozvojových procesov na regionálnej a miestnej úrovni, aby účinne vykonávali politiky zamerané na dané územie, ktoré náležite zodpovedajú územným potrebám vidieckych a rybárskych oblastí alebo malých ostrovov;

| 15. | zdôrazňuje, že by sa mala naďalej posilňovať koordinácia, a to nielen medzi nástrojmi politiky súdržnosti ako takými (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond a Kohézny fond), ale aj medzi činnosťami financovanými týmito nástrojmi a činnosťami vykonávanými v rámci TEN, siedmeho rámcového programu a CIP; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že by sa mala naďalej posilňovať koordinácia, a to nielen medzi nástrojmi politiky súdržnosti ako takými (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond a Kohézny fond), ale aj medzi činnosťami financovanými týmito nástrojmi a činnosťami vykonávanými v rámci TEN, siedmeho rámcového programu a CIP;

| 16. | domnieva sa, že v rámci cieľa územnej spolupráce by malo byť možné dosiahnuť synergiu medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja a predvstupovými nástrojmi a nástrojmi susedstva v rámci cezhraničných projektov; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, v ktorých prípadoch by sa mohla uplatniť spolupráca spolu s inými nástrojmi vonkajších aspektov politík EÚ, ako je ERF; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že v rámci cieľa územnej spolupráce by malo byť možné dosiahnuť synergiu medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja a predvstupovými nástrojmi a nástrojmi susedstva v rámci cezhraničných projektov; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, v ktorých prípadoch by sa mohla uplatniť spolupráca spolu s inými nástrojmi vonkajších aspektov politík EÚ, ako je ERF;

| 17. | domnieva sa, že toto vzájomné posilňovanie a koordinácia politík EÚ môžu nepochybne zabezpečiť najlepšie možné výsledky použitia prostriedkov z rozpočtu EÚ; prihovára sa za prípravu iniciatív v oblasti finančnej integrity, ako sú napríklad finančné nástroje EIB, a za výraznejšie využívanie týchto nástrojov; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že toto vzájomné posilňovanie a koordinácia politík EÚ môžu nepochybne zabezpečiť najlepšie možné výsledky použitia prostriedkov z rozpočtu EÚ; prihovára sa za prípravu iniciatív v oblasti finančnej integrity, ako sú napríklad finančné nástroje EIB, a za výraznejšie využívanie týchto nástrojov;

| 18. | zdôrazňuje však skutočnosť, že mnohé členské štáty čelia ťažkostiam v koordinácii rôznych fondov a zjavne prejavili znepokojenie nad nedostatočnou synergiou, a v niektorých prípadoch dokonca nad prekrývaním sa fondov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pravidlá komplexného riadenia fondov si vyžadujú príliš vysokú mieru inštitucionálnej kapacity s cieľom prekonávať prekážky a uspokojivo koordinovať ich zavádzanie; zdôrazňuje význam spolufinancovania a potrebného zjednodušenia týchto pravidiel, aby bolo možné posilniť synergie medzi štrukturálnymi fondmi; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje však skutočnosť, že mnohé členské štáty čelia ťažkostiam v koordinácii rôznych fondov a zjavne prejavili znepokojenie nad nedostatočnou synergiou, a v niektorých prípadoch dokonca nad prekrývaním sa fondov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pravidlá komplexného riadenia fondov si vyžadujú príliš vysokú mieru inštitucionálnej kapacity s cieľom prekonávať prekážky a uspokojivo koordinovať ich zavádzanie; zdôrazňuje význam spolufinancovania a potrebného zjednodušenia týchto pravidiel, aby bolo možné posilniť synergie medzi štrukturálnymi fondmi;

| 19. | zdôrazňuje, že zjednodušenie, ktoré je pre úspešnú politiku súdržnosti kľúčové, sa musí uskutočniť tak na vnútroštátnej, ako aj na regionálnej úrovni, aby sa výsledky zlepšili; vyzýva Komisiu, aby v budúcnosti navrhla jednoduchšiu štruktúru tejto politiky, ktorá bude vychádzať z väčšej pružnosti, proporcionality a prehľadnosti v používaní prostriedkov z fondov, aby sa uľahčilo ich plné a pohotové čerpanie; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že zjednodušenie, ktoré je pre úspešnú politiku súdržnosti kľúčové, sa musí uskutočniť tak na vnútroštátnej, ako aj na regionálnej úrovni, aby sa výsledky zlepšili; vyzýva Komisiu, aby v budúcnosti navrhla jednoduchšiu štruktúru tejto politiky, ktorá bude vychádzať z väčšej pružnosti, proporcionality a prehľadnosti v používaní prostriedkov z fondov, aby sa uľahčilo ich plné a pohotové čerpanie;

| 20. | pripomína, že jedným z hlavných dôvodov toho, prečo mali EFRF a iné štrukturálne fondy problémy s účinným nasmerovaním peňazí na projekty s väčšou možnosťou vytvárať hospodársky rozvoj a pracovné miesta, bol prehnaný dôraz na absorpčnú schopnosť namiesto na výsledky; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že jedným z hlavných dôvodov toho, prečo mali EFRF a iné štrukturálne fondy problémy s účinným nasmerovaním peňazí na projekty s väčšou možnosťou vytvárať hospodársky rozvoj a pracovné miesta, bol prehnaný dôraz na absorpčnú schopnosť namiesto na výsledky;

| 21. | presadzuje takú politiku súdržnosti, ktorá je viac zameraná na výsledky a menej na správnosť výdavkov a postupov, pričom však zabezpečuje účinnú rovnováhu medzi kvalitou operácií a finančnou a administratívnou kontrolou; odporúča, aby sa zaviedli náležité mechanizmy hodnotenia s cieľom zlepšiť inštitucionálne a administratívne kapacity subjektov poverených riadením programov, čo prispeje k zvýšeniu kvality výdavkov a k zníženiu miery chybovosti; |
| --- | --- |

21.

presadzuje takú politiku súdržnosti, ktorá je viac zameraná na výsledky a menej na správnosť výdavkov a postupov, pričom však zabezpečuje účinnú rovnováhu medzi kvalitou operácií a finančnou a administratívnou kontrolou; odporúča, aby sa zaviedli náležité mechanizmy hodnotenia s cieľom zlepšiť inštitucionálne a administratívne kapacity subjektov poverených riadením programov, čo prispeje k zvýšeniu kvality výdavkov a k zníženiu miery chybovosti;

| 22. | podporuje takú architektúru budúcej politiky súdržnosti, ktorá bude jednoduchšia, pružnejšia a schopná uľahčiť optimálnu absorpciu a efektivitu fondov; |
| --- | --- |

22.

podporuje takú architektúru budúcej politiky súdržnosti, ktorá bude jednoduchšia, pružnejšia a schopná uľahčiť optimálnu absorpciu a efektivitu fondov;

| 23. | zdôrazňuje, že vďaka lepšej synergii medzi finančnými nástrojmi politiky súdržnosti a lepšej koordinácii medzi týmito a inými nástrojmi financovania je možné a nutné dosiahnuť európsku pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že vďaka lepšej synergii medzi finančnými nástrojmi politiky súdržnosti a lepšej koordinácii medzi týmito a inými nástrojmi financovania je možné a nutné dosiahnuť európsku pridanú hodnotu;

Jeden cieľ: súdržnosť; jeden súbor nástrojov na jej dosiahnutie

| 24. | domnieva sa, že spoločné pravidlá riadenia, oprávnenosti a auditu projektov financovaných Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo a predkladania správ k nim (najmä v súvislosti s opatreniami na podporu hospodárskej diverzifikácie vidieckych a rybárskych oblastí) budú zohrávať kľúčovú úlohu pri posilňovaní a napomáhaní účinnejšieho zavádzania programov politiky súdržnosti a zároveň kľúčovým spôsobom napomôžu úsilie o zjednodušenie; ďalej sa domnieva, že sa tým zjednoduší používanie fondov príjemcami, ako aj riadenie fondov vnútroštátnymi orgánmi, čím sa zníži riziko chýb a zároveň sa prípadne uplatní diferenciácia s cieľom zohľadniť osobitosti politík, nástrojov a príjemcov a uľahčí zapojenie malých zúčastnených strán do programov politiky súdržnosti, ako aj zjednoduší prijímanie dostupných finančných prostriedkov, a to pod podmienkou, že toto zjednodušenie bude sprevádzať dostatočný finančný balíček určený na technickú pomoc; |
| --- | --- |

24.

domnieva sa, že spoločné pravidlá riadenia, oprávnenosti a auditu projektov financovaných Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo a predkladania správ k nim (najmä v súvislosti s opatreniami na podporu hospodárskej diverzifikácie vidieckych a rybárskych oblastí) budú zohrávať kľúčovú úlohu pri posilňovaní a napomáhaní účinnejšieho zavádzania programov politiky súdržnosti a zároveň kľúčovým spôsobom napomôžu úsilie o zjednodušenie; ďalej sa domnieva, že sa tým zjednoduší používanie fondov príjemcami, ako aj riadenie fondov vnútroštátnymi orgánmi, čím sa zníži riziko chýb a zároveň sa prípadne uplatní diferenciácia s cieľom zohľadniť osobitosti politík, nástrojov a príjemcov a uľahčí zapojenie malých zúčastnených strán do programov politiky súdržnosti, ako aj zjednoduší prijímanie dostupných finančných prostriedkov, a to pod podmienkou, že toto zjednodušenie bude sprevádzať dostatočný finančný balíček určený na technickú pomoc;

| 25. | trvá na tom, aby Európsky sociálny fond zostal aj naďalej súčasťou nariadenia o všeobecných ustanoveniach týkajúcich sa fondov kohéznej politiky; zdôrazňuje preto, že treba zachovať a posilniť model jedného všeobecného nariadenia pokrývajúceho pravidlá riadenia, oprávnenosti, auditu a predkladania správ kombinovaného s krátkymi osobitnými nariadeniami týkajúcimi sa konkrétneho fondu, ktoré odzrkadľujú špecifické politické ciele každého z fondov; ďalej zdôrazňuje, že koordinácia musí prebiehať na všetkých úrovniach tvorby politiky, a to od strategického plánovania cez uskutočňovanie a platby až po uzavretie, audit, kontrolu a hodnotenie; |
| --- | --- |

25.

trvá na tom, aby Európsky sociálny fond zostal aj naďalej súčasťou nariadenia o všeobecných ustanoveniach týkajúcich sa fondov kohéznej politiky; zdôrazňuje preto, že treba zachovať a posilniť model jedného všeobecného nariadenia pokrývajúceho pravidlá riadenia, oprávnenosti, auditu a predkladania správ kombinovaného s krátkymi osobitnými nariadeniami týkajúcimi sa konkrétneho fondu, ktoré odzrkadľujú špecifické politické ciele každého z fondov; ďalej zdôrazňuje, že koordinácia musí prebiehať na všetkých úrovniach tvorby politiky, a to od strategického plánovania cez uskutočňovanie a platby až po uzavretie, audit, kontrolu a hodnotenie;

| 26. | žiada Komisiu, aby preskúmala najúčinnejšie spôsoby zvýšenia synergií na konkrétnom území; v tejto súvislosti navrhuje, aby sa zohľadnila možnosť umožniť členským štátom, aby si zvolili možnosť disponovať jediným operačným programom pre každý región alebo viacregionálny operačný program v rámci makroregionálnych stratégií, ktorý by zahŕňal rôzne fondy (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo), s jediným riadiacim orgánom, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť prispeniu regiónov k decentralizovanému prístupu a priznávaniu vyššej miery autonómie a flexibility regiónom, aby sa mohli zapojiť do prípravy vlastných stratégií a využiť regionálnu a miestnu úroveň administratívy; navrhuje vnútroštátnym riadiacim orgánom členských štátov, aby budúce operačné programy vypracovali tak, aby boli prispôsobené miestnym a regionálnym cieľom; |
| --- | --- |

26.

žiada Komisiu, aby preskúmala najúčinnejšie spôsoby zvýšenia synergií na konkrétnom území; v tejto súvislosti navrhuje, aby sa zohľadnila možnosť umožniť členským štátom, aby si zvolili možnosť disponovať jediným operačným programom pre každý región alebo viacregionálny operačný program v rámci makroregionálnych stratégií, ktorý by zahŕňal rôzne fondy (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo), s jediným riadiacim orgánom, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť prispeniu regiónov k decentralizovanému prístupu a priznávaniu vyššej miery autonómie a flexibility regiónom, aby sa mohli zapojiť do prípravy vlastných stratégií a využiť regionálnu a miestnu úroveň administratívy; navrhuje vnútroštátnym riadiacim orgánom členských štátov, aby budúce operačné programy vypracovali tak, aby boli prispôsobené miestnym a regionálnym cieľom;

| 27. | vyzýva Komisiu, aby zvážila viacfondové programy pre členské štáty a regióny, ktoré ich chcú využiť; domnieva sa, že by to prispelo k integrovanejšej a flexibilnejšej práci, a zvýšilo účinnosť jednotlivých fondov (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, Európsky rozvojový fond a siedmy rámcový program pre výskum); |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby zvážila viacfondové programy pre členské štáty a regióny, ktoré ich chcú využiť; domnieva sa, že by to prispelo k integrovanejšej a flexibilnejšej práci, a zvýšilo účinnosť jednotlivých fondov (Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, Európsky rozvojový fond a siedmy rámcový program pre výskum);

| 28. | žiada Komisiu, aby predložila návrhy na prehodnotenie ustanovení o krížovom financovaní a na obmedzenie prekážok pre ich uplatňovanie na základe dôveryhodných a komplexných údajov o ich používaní a vplyve s cieľom zabezpečiť významnejšie zjednodušenie a právnu istotu pri ich uplatňovaní v porovnaní so situáciou, ktorú možno pozorovať v súčasnosti; |
| --- | --- |

28.

žiada Komisiu, aby predložila návrhy na prehodnotenie ustanovení o krížovom financovaní a na obmedzenie prekážok pre ich uplatňovanie na základe dôveryhodných a komplexných údajov o ich používaní a vplyve s cieľom zabezpečiť významnejšie zjednodušenie a právnu istotu pri ich uplatňovaní v porovnaní so situáciou, ktorú možno pozorovať v súčasnosti;

| 29. | požaduje spresnenie územného prínosu a harmonizáciu pravidiel prípustnosti týkajúcich sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka vo vidieckych a prímestských oblastiach, a to s cieľom zabrániť zbytočným vzájomným presahom týchto dvoch fondov; trvá na tom, že je potrebná úzka spolupráca pri výbere a kontrole projektov financovaných z týchto dvoch fondov na danom území; |
| --- | --- |

29.

požaduje spresnenie územného prínosu a harmonizáciu pravidiel prípustnosti týkajúcich sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka vo vidieckych a prímestských oblastiach, a to s cieľom zabrániť zbytočným vzájomným presahom týchto dvoch fondov; trvá na tom, že je potrebná úzka spolupráca pri výbere a kontrole projektov financovaných z týchto dvoch fondov na danom území;

| 30. | zdôrazňuje, že vyššia miera financovania z prostriedkov EFRR a ESF prinesie projektom sociálneho začleňovania a integrovaných stratégií rozvoja pridanú hodnotu v oblasti flexibility; vyzýva na vytvorenie systému jedného kontaktného miesta, ktoré by poskytovalo praktické usmernenia, informácie a poradenstvo zainteresovaným stranám, čím by sa náležitým spôsobom zabezpečil prísun aktuálnych informácií verejnosti s ohľadom na krížové financovanie aj na synergie medzi fondmi vo všeobecnosti; naliehavo žiada, aby sa o tomto kroku smerom k zjednodušeniu informovala verejnosť s cieľom znížiť množstvo požadovaných informácií na minimum; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že vyššia miera financovania z prostriedkov EFRR a ESF prinesie projektom sociálneho začleňovania a integrovaných stratégií rozvoja pridanú hodnotu v oblasti flexibility; vyzýva na vytvorenie systému jedného kontaktného miesta, ktoré by poskytovalo praktické usmernenia, informácie a poradenstvo zainteresovaným stranám, čím by sa náležitým spôsobom zabezpečil prísun aktuálnych informácií verejnosti s ohľadom na krížové financovanie aj na synergie medzi fondmi vo všeobecnosti; naliehavo žiada, aby sa o tomto kroku smerom k zjednodušeniu informovala verejnosť s cieľom znížiť množstvo požadovaných informácií na minimum;

| 31. | vyjadruje presvedčenie, že podmienkou úspešného čerpania finančných prostriedkov a dôslednej realizácie rôznych projektov je rozvoj ľudských zdrojov a lepšie šírenie informácií; |
| --- | --- |

31.

vyjadruje presvedčenie, že podmienkou úspešného čerpania finančných prostriedkov a dôslednej realizácie rôznych projektov je rozvoj ľudských zdrojov a lepšie šírenie informácií;

| 32. | zároveň zdôrazňuje význam rozšírenia administratívnej kapacity v členských štátoch, na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj medzi zúčastnenými stranami s cieľom prekonať prekážky efektívnym synergiám medzi štrukturálnymi fondmi a podporiť tvorbu a vykonávanie účinných politík; trvá na tom, že Komisia musí v tejto súvislosti zohrávať hlavnú úlohu; |
| --- | --- |

32.

zároveň zdôrazňuje význam rozšírenia administratívnej kapacity v členských štátoch, na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj medzi zúčastnenými stranami s cieľom prekonať prekážky efektívnym synergiám medzi štrukturálnymi fondmi a podporiť tvorbu a vykonávanie účinných politík; trvá na tom, že Komisia musí v tejto súvislosti zohrávať hlavnú úlohu;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby zlepšila technickú podporu aj odbornú prípravu vnútroštátnych, regionálnych a miestnych administratívnych orgánov s cieľom zlepšiť ich schopnosti a znalosti pravidiel týkajúcich sa problémov spojených s realizáciou; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby zlepšila technickú podporu aj odbornú prípravu vnútroštátnych, regionálnych a miestnych administratívnych orgánov s cieľom zlepšiť ich schopnosti a znalosti pravidiel týkajúcich sa problémov spojených s realizáciou;

| 34. | vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali investovanie do inštitucionálnych kapacít a zjednodušovali svoje vnútroštátne ustanovenia s cieľom znížiť administratívnu záťaž a zvýšiť absorpčnú kapacitu; |
| --- | --- |

34.

vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali investovanie do inštitucionálnych kapacít a zjednodušovali svoje vnútroštátne ustanovenia s cieľom znížiť administratívnu záťaž a zvýšiť absorpčnú kapacitu;

| 35. | v tejto súvislosti pripomína, že dodržiavanie zásady subsidiarity a zásady viacúrovňovej správy vecí verejných významným spôsobom prispieva k presadzovaniu koordinácie medzi rozličnými rozhodovacími orgánmi a k posilneniu synergií medzi rozličnými nástrojmi financovania; |
| --- | --- |

35.

v tejto súvislosti pripomína, že dodržiavanie zásady subsidiarity a zásady viacúrovňovej správy vecí verejných významným spôsobom prispieva k presadzovaniu koordinácie medzi rozličnými rozhodovacími orgánmi a k posilneniu synergií medzi rozličnými nástrojmi financovania;

| 36. | považuje aktívnu účasť sociálnych partnerov prostredníctvom nepretržitého sociálneho a územného dialógu za životne dôležitú pre účinnejšie využívanie fondov; |
| --- | --- |

36.

považuje aktívnu účasť sociálnych partnerov prostredníctvom nepretržitého sociálneho a územného dialógu za životne dôležitú pre účinnejšie využívanie fondov;

| 37. | uvedomuje si nerovnomerný dosah hospodárskej krízy na územie a občanov EÚ; domnieva sa, že nová stratégia využívania fondov bude účinnejšia vtedy, ak zahrnie regionálne a miestne úrovne riadenia, ktoré sú schopné prispôsobiť strategické ciele miestnym podmienkam okrem iného aj prostredníctvom štruktúrovaného dialógu so všetkými zúčastnenými stranami, organizáciami podporujúcimi rodové práva, sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami, ale i s finančnými a bankovými inštitúciami; zdôrazňuje potrebu ponechať pri formulovaní politických požiadaviek dostatočný priestor pre regionálne a miestne požiadavky; |
| --- | --- |

37.

uvedomuje si nerovnomerný dosah hospodárskej krízy na územie a občanov EÚ; domnieva sa, že nová stratégia využívania fondov bude účinnejšia vtedy, ak zahrnie regionálne a miestne úrovne riadenia, ktoré sú schopné prispôsobiť strategické ciele miestnym podmienkam okrem iného aj prostredníctvom štruktúrovaného dialógu so všetkými zúčastnenými stranami, organizáciami podporujúcimi rodové práva, sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami, ale i s finančnými a bankovými inštitúciami; zdôrazňuje potrebu ponechať pri formulovaní politických požiadaviek dostatočný priestor pre regionálne a miestne požiadavky;

| 38. | žiada Komisiu, aby vypracovala európske usmernenia v oblasti viacúrovňovej správy vecí verejných a aby nabádala členské štáty k tomu, aby tieto usmernenia podľa konkrétnych miestnych a regionálnych cieľov zaviedli, a k rozšíreniu riadiaceho mechanizmu politiky súdržnosti (t. j. programovania, financovania a zavádzania v spolupráci vnútroštátnych, regionálnych a miestnych úrovní) o tie fondy, ktoré pokrýva plánovaný spoločný strategický rámec, s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť vynakladania verejných prostriedkov; |
| --- | --- |

38.

žiada Komisiu, aby vypracovala európske usmernenia v oblasti viacúrovňovej správy vecí verejných a aby nabádala členské štáty k tomu, aby tieto usmernenia podľa konkrétnych miestnych a regionálnych cieľov zaviedli, a k rozšíreniu riadiaceho mechanizmu politiky súdržnosti (t. j. programovania, financovania a zavádzania v spolupráci vnútroštátnych, regionálnych a miestnych úrovní) o tie fondy, ktoré pokrýva plánovaný spoločný strategický rámec, s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť vynakladania verejných prostriedkov;

| 39. | žiada Komisiu, aby do vytvárania nového spoločného strategického rámca a predkladaných návrhov nariadení začlenila ustanovenia umožňujúce miestnym a regionálnym partnerstvám (veľkomestá, mestá, funkčné regióny, skupiny a miestne orgány) začleniť rôzne zdroje financovania EÚ do konzistentného a integrovaného rámca na ich príslušných územiach; |
| --- | --- |

39.

žiada Komisiu, aby do vytvárania nového spoločného strategického rámca a predkladaných návrhov nariadení začlenila ustanovenia umožňujúce miestnym a regionálnym partnerstvám (veľkomestá, mestá, funkčné regióny, skupiny a miestne orgány) začleniť rôzne zdroje financovania EÚ do konzistentného a integrovaného rámca na ich príslušných územiach;

*

* *

| 40. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

40.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Ú. v. EÚ C 15 E, 21.1.2010, s. 10.

(4)  Ú. v. EÚ C 87 E, 1.4.2010, s. 113.

(5)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 46.

(6)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 65.

(7)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(8)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(9)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(10)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0356.

(11)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0468.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/35

---

Štvrtok 23. júna 2011Rozpočet na rok 2012: mandát na trialóg

P7_TA(2011)0296

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o mandáte na trialóg o návrhu rozpočtu na rok 2012 (2011/2019(BUD))

2012/C 390 E/05

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozpočtu na rozpočtový rok 2012, ktorý Komisia prijala 20. apríla 2011 (SEK(2011)0498), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozpočtu na rozpočtový rok 2012, ktorý Komisia prijala 20. apríla 2011 (SEK(2011)0498),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (MID) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (MID) (1),

| — | so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2011 o všeobecných usmerneniach pre prípravu rozpočtu na rok 2012 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2011 o všeobecných usmerneniach pre prípravu rozpočtu na rok 2012 (2),

| — | so zreteľom na závery Rady z 15. februára 2011 o rozpočtových usmerneniach na rok 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 15. februára 2011 o rozpočtových usmerneniach na rok 2012,

| — | so zreteľom na hlavu II kapitolu 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavu II kapitolu 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na list Výboru pre rybné hospodárstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre rybné hospodárstvo,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre rozvoj, Výboru pre kontrolu rozpočtu, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre ústavné veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A7-0230/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre rozvoj, Výboru pre kontrolu rozpočtu, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre ústavné veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A7-0230/2011),

| A. | keďže rozpočtový postup na rok 2012 je druhým postupom v poradí vykonávaným na základe Lisabonskej zmluvy a keďže z minuloročnej skúsenosti je možné vyvodiť dôležité ponaučenia, |
| --- | --- |

A.

keďže rozpočtový postup na rok 2012 je druhým postupom v poradí vykonávaným na základe Lisabonskej zmluvy a keďže z minuloročnej skúsenosti je možné vyvodiť dôležité ponaučenia,

| B. | keďže trialóg, ktorý sa uskutoční v júli, by mal umožniť zástupcom oboch zložiek rozpočtového orgánu diskutovať o prioritách, ktoré identifikovali v súvislosti s ročným rozpočtom na rok 2012, a prípadne nájsť spoločný základ, ktorý by bolo možné zohľadniť v ich príslušným čítaniach, |
| --- | --- |

B.

keďže trialóg, ktorý sa uskutoční v júli, by mal umožniť zástupcom oboch zložiek rozpočtového orgánu diskutovať o prioritách, ktoré identifikovali v súvislosti s ročným rozpočtom na rok 2012, a prípadne nájsť spoločný základ, ktorý by bolo možné zohľadniť v ich príslušným čítaniach,

| C. | keďže predsedníctvo Poľska a Maďarska prijali verejné záväzky začať otvorený, konštruktívny a politický dialóg s EP o rozpočtových záležitostiach, |
| --- | --- |

C.

keďže predsedníctvo Poľska a Maďarska prijali verejné záväzky začať otvorený, konštruktívny a politický dialóg s EP o rozpočtových záležitostiach,

| D. | keďže sa preto od Rady ako celku očakáva, že bude v rámci tohto postupu konať ako dôveryhodný politický partner a predíde svojvoľným alebo čisto aritmetickým zníženiam v rozpočtových riadkoch, |
| --- | --- |

D.

keďže sa preto od Rady ako celku očakáva, že bude v rámci tohto postupu konať ako dôveryhodný politický partner a predíde svojvoľným alebo čisto aritmetickým zníženiam v rozpočtových riadkoch,

Návrh rozpočtu na rok 2012 – všeobecné hodnotenie

| 1. | pripomína, že EP vo svojom uznesení z 24. marca 2011 postavil stratégiu Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu do centra rozpočtovej stratégie EÚ na rok 2012 s cieľom pomôcť Európe prekonať hospodársku a sociálnu krízu a prispieť k tomu, aby z nej vyšla silnejšia; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že EP vo svojom uznesení z 24. marca 2011 postavil stratégiu Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu do centra rozpočtovej stratégie EÚ na rok 2012 s cieľom pomôcť Európe prekonať hospodársku a sociálnu krízu a prispieť k tomu, aby z nej vyšla silnejšia;

| 2. | pripomína, že podpora inteligentného, udržateľného a inkluzívneho hospodárstva vedúceho k tvorbe pracovných miest a vysoko kvalitnému zamestnávaniu prostredníctvom plnenia siedmich hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 je cieľom, ktorý spoločne schválilo 27 členských štátov EÚ a inštitúcie EÚ; pripomína, že vykonávanie tejto stratégie si bude do roku 2020 vyžadovať obrovskú sumu investícií orientovaných na budúcnosť, ktoré Komisia vo svojom oznámení s názvom Preskúmanie rozpočtu EÚ (KOM(2010)0700) odhadla na najmenej 1 800 miliárd EUR; preto zdôrazňuje, že potrebné investície – na úrovni EÚ i členských štátov – do zlepšenia úrovne vzdelávania, presadzovania sociálneho začleňovania, a to najmä prostredníctvom znižovania chudoby, a rozvoja znalostnej spoločnosti založenej na celkovej vedeckej a technologickej kapacite EÚ sa musia uskutočniť teraz a bez ďalšieho odkladu; v tejto súvislosti trvá na potrebe podporovať výskum, vývoj a inovácie, ako aj MSP a rozvoj technológií efektívnych z hľadiska využívania zdrojov; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že podpora inteligentného, udržateľného a inkluzívneho hospodárstva vedúceho k tvorbe pracovných miest a vysoko kvalitnému zamestnávaniu prostredníctvom plnenia siedmich hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 je cieľom, ktorý spoločne schválilo 27 členských štátov EÚ a inštitúcie EÚ; pripomína, že vykonávanie tejto stratégie si bude do roku 2020 vyžadovať obrovskú sumu investícií orientovaných na budúcnosť, ktoré Komisia vo svojom oznámení s názvom Preskúmanie rozpočtu EÚ (KOM(2010)0700) odhadla na najmenej 1 800 miliárd EUR; preto zdôrazňuje, že potrebné investície – na úrovni EÚ i členských štátov – do zlepšenia úrovne vzdelávania, presadzovania sociálneho začleňovania, a to najmä prostredníctvom znižovania chudoby, a rozvoja znalostnej spoločnosti založenej na celkovej vedeckej a technologickej kapacite EÚ sa musia uskutočniť teraz a bez ďalšieho odkladu; v tejto súvislosti trvá na potrebe podporovať výskum, vývoj a inovácie, ako aj MSP a rozvoj technológií efektívnych z hľadiska využívania zdrojov;

| 3. | vzhľadom na tieto skutočnosti vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že súčasná kríza vyústila do zníženia verejných investícií v niektorých z týchto oblastí, a to v dôsledku úprav, ktoré členské štáty vykonali v rámci svojich rozpočtov; vyzýva na zmenu tohto trendu a je pevne presvedčený, že ak má EÚ ako celok plniť stratégiu EÚ 2020, musia sa zaručiť investície na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni; domnieva sa, že rozpočet EÚ by mal zohrávať úlohu vyvažujúceho nástroja s pákovým efektom pre politiky obnovy členských štátov prostredníctvom iniciovania a podporovania vnútroštátneho investovania do posilnenia rastu a zamestnanosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zladenie rozpočtu EÚ s cieľmi stratégie EÚ 2020 je mimoriadne dôležité; v tejto súvislosti pripomína, že podpora vzdelávania mladých, mobility a zamestnanosti, MSP, výskumu a vývoja by mala byť kľúčovou prioritou rozpočtu EÚ; zdôrazňuje, že je to v plnom súlade s rozvojom európskeho semestra, ktorý má ako nový mechanizmus pre posilnené európske hospodárske riadenie za cieľ zvýšiť konzistentnosť, synergie a vzájomné dopĺňanie sa rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov pri plnení spoločne schválených cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

3.

vzhľadom na tieto skutočnosti vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že súčasná kríza vyústila do zníženia verejných investícií v niektorých z týchto oblastí, a to v dôsledku úprav, ktoré členské štáty vykonali v rámci svojich rozpočtov; vyzýva na zmenu tohto trendu a je pevne presvedčený, že ak má EÚ ako celok plniť stratégiu EÚ 2020, musia sa zaručiť investície na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni; domnieva sa, že rozpočet EÚ by mal zohrávať úlohu vyvažujúceho nástroja s pákovým efektom pre politiky obnovy členských štátov prostredníctvom iniciovania a podporovania vnútroštátneho investovania do posilnenia rastu a zamestnanosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zladenie rozpočtu EÚ s cieľmi stratégie EÚ 2020 je mimoriadne dôležité; v tejto súvislosti pripomína, že podpora vzdelávania mladých, mobility a zamestnanosti, MSP, výskumu a vývoja by mala byť kľúčovou prioritou rozpočtu EÚ; zdôrazňuje, že je to v plnom súlade s rozvojom európskeho semestra, ktorý má ako nový mechanizmus pre posilnené európske hospodárske riadenie za cieľ zvýšiť konzistentnosť, synergie a vzájomné dopĺňanie sa rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov pri plnení spoločne schválených cieľov stratégie Európa 2020;

| 4. | pripomína, že stratégia EÚ 2020 a európsky semester potrebujú silný parlamentný rozmer, a vyjadruje pevné presvedčenie, že výraznejšie zapojenie Parlamentu by významne zlepšilo demokratickú povahu a transparentnosť týchto činností; |
| --- | --- |

4.

pripomína, že stratégia EÚ 2020 a európsky semester potrebujú silný parlamentný rozmer, a vyjadruje pevné presvedčenie, že výraznejšie zapojenie Parlamentu by významne zlepšilo demokratickú povahu a transparentnosť týchto činností;

| 5. | konštatuje, že návrh rozpočtu EÚ (NR) na rok 2012, ktorý predložila Komisia, vyčísľuje viazané rozpočtové prostriedky (VRP) na 147 435 miliónov EUR (146 676 miliónov EUR bez Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) a rezervy na núdzovú pomoc) a platobné rozpočtové prostriedky (PRP) na 132 738 miliónov EUR; berie na vedomie, že tieto sumy predstavujú 1,12 %, resp. 1,01 % predpokladaného hrubého národného dôchodku (HND) na rok 2012, a zdôrazňuje, že medzi rokmi 2011 a 2012 sa tento podiel očividne nemení, pričom Komisia predpokladá rast HND v roku 2012 vo výške najmenej + 4,7 % (v bežných cenách); |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že návrh rozpočtu EÚ (NR) na rok 2012, ktorý predložila Komisia, vyčísľuje viazané rozpočtové prostriedky (VRP) na 147 435 miliónov EUR (146 676 miliónov EUR bez Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) a rezervy na núdzovú pomoc) a platobné rozpočtové prostriedky (PRP) na 132 738 miliónov EUR; berie na vedomie, že tieto sumy predstavujú 1,12 %, resp. 1,01 % predpokladaného hrubého národného dôchodku (HND) na rok 2012, a zdôrazňuje, že medzi rokmi 2011 a 2012 sa tento podiel očividne nemení, pričom Komisia predpokladá rast HND v roku 2012 vo výške najmenej + 4,7 % (v bežných cenách);

| 6. | uznáva, že ak má rozpočet EÚ prispievať ku kolektívnemu úsiliu členských štátov v časoch úsporných opatrení, toto úsilie by malo byť úmerné k jeho výške, špecifikám a skutočnému hospodárskemu vplyvu; domnieva sa, že by sa mali zohľadniť prebiehajúce snahy o konsolidáciu vnútroštátneho rozpočtu, ktoré vyvíjajú mnohé členské štáty z dôvodu svojej fiškálnej nedisciplinovanosti v minulosti, pričom však pripomína, že podľa ustanovení zmluvy rozpočet EÚ nemôže vykazovať deficit a že rozpočet EÚ predstavuje iba 2 % celkových verejných výdavkov v EÚ; |
| --- | --- |

6.

uznáva, že ak má rozpočet EÚ prispievať ku kolektívnemu úsiliu členských štátov v časoch úsporných opatrení, toto úsilie by malo byť úmerné k jeho výške, špecifikám a skutočnému hospodárskemu vplyvu; domnieva sa, že by sa mali zohľadniť prebiehajúce snahy o konsolidáciu vnútroštátneho rozpočtu, ktoré vyvíjajú mnohé členské štáty z dôvodu svojej fiškálnej nedisciplinovanosti v minulosti, pričom však pripomína, že podľa ustanovení zmluvy rozpočet EÚ nemôže vykazovať deficit a že rozpočet EÚ predstavuje iba 2 % celkových verejných výdavkov v EÚ;

| 7. | konštatuje, že ročná miera inflácie za rok 2011 v rámci EÚ 27 sa odhaduje na 2,7 %, čo znamená, že navrhované nominálne zvýšenia VRP o 3,7 % a PRP o 4,9 % v roku 2012 predstavujú v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 zvýšenie v reálnych hodnotách o 1 % a 2,2 %; zdôrazňuje skutočnosť, že niektoré členské štáty plánujú vyššie zvýšenie svojich vnútroštátnych rozpočtov, ako je zvýšenie, ktoré navrhuje Európska komisia v prípade rozpočtu EÚ; berie tiež na vedomie úsilie niektorých členských štátov o zníženie rozpočtových deficitov a spomalenie rastu štátnych dlhov, čím sa dostanú na udržateľnejšiu úroveň; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že ročná miera inflácie za rok 2011 v rámci EÚ 27 sa odhaduje na 2,7 %, čo znamená, že navrhované nominálne zvýšenia VRP o 3,7 % a PRP o 4,9 % v roku 2012 predstavujú v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 zvýšenie v reálnych hodnotách o 1 % a 2,2 %; zdôrazňuje skutočnosť, že niektoré členské štáty plánujú vyššie zvýšenie svojich vnútroštátnych rozpočtov, ako je zvýšenie, ktoré navrhuje Európska komisia v prípade rozpočtu EÚ; berie tiež na vedomie úsilie niektorých členských štátov o zníženie rozpočtových deficitov a spomalenie rastu štátnych dlhov, čím sa dostanú na udržateľnejšiu úroveň;

| 8. | zdôrazňuje skutočnosť, že navrhované hodnoty v ročnom rozpočte EÚ na rok 2012 zodpovedajú zloženiu výdavkov EÚ stanovených vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2007 – 2013, a to pod podmienkou získania súhlasu rozpočtového orgánu s revíziou VFR, v rámci ktorej sa zohľadnia dodatočné finančné potreby projektu ITER; zdôrazňuje, že akékoľvek zvýšenie (alebo zníženie) v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 sa preto musí vyhodnotiť so zreteľom na vplyv na plnenie viacročných programov; zdôrazňuje, že ide o otázku dôveryhodnosti inštitúcií a konzistentnosti projektu EÚ, zatiaľ čo sa zodpovednosti a záväzky EÚ neustále zvyšujú; z tohto hľadiska sa domnieva, že vyčlenenie zmysluplných a viditeľných finančných kapacít pre cielené oblasti politiky a nové právomoci, ktoré boli vytvorené na úrovni EÚ, je prioritou; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje skutočnosť, že navrhované hodnoty v ročnom rozpočte EÚ na rok 2012 zodpovedajú zloženiu výdavkov EÚ stanovených vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2007 – 2013, a to pod podmienkou získania súhlasu rozpočtového orgánu s revíziou VFR, v rámci ktorej sa zohľadnia dodatočné finančné potreby projektu ITER; zdôrazňuje, že akékoľvek zvýšenie (alebo zníženie) v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 sa preto musí vyhodnotiť so zreteľom na vplyv na plnenie viacročných programov; zdôrazňuje, že ide o otázku dôveryhodnosti inštitúcií a konzistentnosti projektu EÚ, zatiaľ čo sa zodpovednosti a záväzky EÚ neustále zvyšujú; z tohto hľadiska sa domnieva, že vyčlenenie zmysluplných a viditeľných finančných kapacít pre cielené oblasti politiky a nové právomoci, ktoré boli vytvorené na úrovni EÚ, je prioritou;

| 9. | konštatuje, že podľa návrhu rozpočtu na rok 2012 existuje celková rezerva vo výške 1 603 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v rámci stropu na rok 2012 schváleného vo viacročnom finančnom rámci; je odhodlaný využiť – ak sa to ukáže ako nevyhnutné – túto dostupnú rezervu a v prípade potreby aj iné mechanizmy flexibility ustanovené v súčasnej MID s cieľom podporiť a posilniť niektoré stanovené politické ciele, ktoré nie sú primerane zohľadnené v súčasnom VFR; v súvislosti s využívaním týchto mechanizmov očakáva od Rady plnú spoluprácu; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že podľa návrhu rozpočtu na rok 2012 existuje celková rezerva vo výške 1 603 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v rámci stropu na rok 2012 schváleného vo viacročnom finančnom rámci; je odhodlaný využiť – ak sa to ukáže ako nevyhnutné – túto dostupnú rezervu a v prípade potreby aj iné mechanizmy flexibility ustanovené v súčasnej MID s cieľom podporiť a posilniť niektoré stanovené politické ciele, ktoré nie sú primerane zohľadnené v súčasnom VFR; v súvislosti s využívaním týchto mechanizmov očakáva od Rady plnú spoluprácu;

| 10. | pripomína, že v Parlamente už začalo prvé kolo diskusií o rozpočtových prioritách formou rozsiahlych konzultácií jeho špecializovaných výborov zo strany hlavnej spravodajkyne pre rozpočet na rok 2012; zdôrazňuje, že tento proces sa teraz musí dokončiť v každom výbore v rámci príslušnej oblasti pôsobnosti v záujme určenia pozitívnych a negatívnych priorít rozpočtu na rok 2012; |
| --- | --- |

10.

pripomína, že v Parlamente už začalo prvé kolo diskusií o rozpočtových prioritách formou rozsiahlych konzultácií jeho špecializovaných výborov zo strany hlavnej spravodajkyne pre rozpočet na rok 2012; zdôrazňuje, že tento proces sa teraz musí dokončiť v každom výbore v rámci príslušnej oblasti pôsobnosti v záujme určenia pozitívnych a negatívnych priorít rozpočtu na rok 2012;

| 11. | berie na vedomie odhad Komisie, podľa ktorého celkovo 43,5 % prostriedkov v návrhu rozpočtu na rok 2012 (vo viazaných rozpočtových prostriedkoch) prispieva k cieľom stratégie EÚ 2020; považuje tento odhad za pozitívny, ale nedostatočný; uznáva, že priority stanovené Komisiou sa zdajú byť v súlade s prioritami stanovenými Parlamentom v jeho uznesení o všeobecných usmerneniach pre rozpočet na rok 2012, požaduje však ambicióznejší prístup k financovaniu stratégie Európa 2020; je však odhodlaný ďalej analyzovať tieto údaje v plnej spolupráci so všetkými svojimi špecializovanými výbormi; |
| --- | --- |

11.

berie na vedomie odhad Komisie, podľa ktorého celkovo 43,5 % prostriedkov v návrhu rozpočtu na rok 2012 (vo viazaných rozpočtových prostriedkoch) prispieva k cieľom stratégie EÚ 2020; považuje tento odhad za pozitívny, ale nedostatočný; uznáva, že priority stanovené Komisiou sa zdajú byť v súlade s prioritami stanovenými Parlamentom v jeho uznesení o všeobecných usmerneniach pre rozpočet na rok 2012, požaduje však ambicióznejší prístup k financovaniu stratégie Európa 2020; je však odhodlaný ďalej analyzovať tieto údaje v plnej spolupráci so všetkými svojimi špecializovanými výbormi;

| 12. | domnieva sa, že okrem plnenia stratégie EÚ 2020 by sa rozpočtové prostriedky v rozpočte EÚ na rok 2012 mali stanoviť v primeranej výške s cieľom zabezpečiť pokračovanie politík a dosahovanie cieľov EÚ; zdôrazňuje najmä osobitnú potrebu umožniť EÚ niesť svoju globálnu zodpovednosť, najmä v súvislosti s prepuknutím tzv. arabskej jari a nepokojmi na Blízkom východe; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že okrem plnenia stratégie EÚ 2020 by sa rozpočtové prostriedky v rozpočte EÚ na rok 2012 mali stanoviť v primeranej výške s cieľom zabezpečiť pokračovanie politík a dosahovanie cieľov EÚ; zdôrazňuje najmä osobitnú potrebu umožniť EÚ niesť svoju globálnu zodpovednosť, najmä v súvislosti s prepuknutím tzv. arabskej jari a nepokojmi na Blízkom východe;

| 13. | konštatuje, že zložitá hospodárska situácia v celej EÚ viedla Komisiu k tomu, že uskutočnila prvý krok k určeniu negatívnych priorít a úspor v niektorých politických oblastiach v porovnaní s tým, čo bolo pôvodne naplánované vo finančnom pláne, najmä v tých politických oblastiach, ktoré sa v nedávnej minulosti vyznačovali slabou výkonnosťou a nízkymi mierami plnenia, ako to žiadal Európsky parlament vo svojom uznesení z 24. marca 2011; žiada však Komisiu, aby poskytla dodatočné informácie, z ktorých vychádzajú jej hodnotenia, aby Parlament mohol jasne určiť politické a rozpočtové pozitívne a negatívne priority a aby sa umožnili ďalšie úspory a prerozdelenie prostriedkov, keďže je zásadné pokračovať na úrovni EÚ vo vykonávaní programov a činností EÚ, a to vrátane financovania opatrení zameraných na vyrovnanie sa s dôsledkami krízy a na podporu rastu; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že zložitá hospodárska situácia v celej EÚ viedla Komisiu k tomu, že uskutočnila prvý krok k určeniu negatívnych priorít a úspor v niektorých politických oblastiach v porovnaní s tým, čo bolo pôvodne naplánované vo finančnom pláne, najmä v tých politických oblastiach, ktoré sa v nedávnej minulosti vyznačovali slabou výkonnosťou a nízkymi mierami plnenia, ako to žiadal Európsky parlament vo svojom uznesení z 24. marca 2011; žiada však Komisiu, aby poskytla dodatočné informácie, z ktorých vychádzajú jej hodnotenia, aby Parlament mohol jasne určiť politické a rozpočtové pozitívne a negatívne priority a aby sa umožnili ďalšie úspory a prerozdelenie prostriedkov, keďže je zásadné pokračovať na úrovni EÚ vo vykonávaní programov a činností EÚ, a to vrátane financovania opatrení zameraných na vyrovnanie sa s dôsledkami krízy a na podporu rastu;

| 14. | dôrazne varuje pred akýmkoľvek pokusom Rady o horizontálne škrty v rozpočte, na základe ktorých by sa a priori rozhodlo o celkovom objeme rozpočtových prostriedkov bez toho, aby sa náležite zohľadnilo presné posúdenie skutočných potrieb v záujme dosiahnutia dohodnutých cieľov a politických záväzkov Únie; žiada Radu, aby v prípade uskutočnenia škrtov verejne vysvetlila a jasne určila, ktoré politické priority alebo projekty EÚ by sa mohli odložiť alebo úplne zrušiť; |
| --- | --- |

14.

dôrazne varuje pred akýmkoľvek pokusom Rady o horizontálne škrty v rozpočte, na základe ktorých by sa a priori rozhodlo o celkovom objeme rozpočtových prostriedkov bez toho, aby sa náležite zohľadnilo presné posúdenie skutočných potrieb v záujme dosiahnutia dohodnutých cieľov a politických záväzkov Únie; žiada Radu, aby v prípade uskutočnenia škrtov verejne vysvetlila a jasne určila, ktoré politické priority alebo projekty EÚ by sa mohli odložiť alebo úplne zrušiť;

| 15. | berie na vedomie navrhované zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov o 4,9 % v porovnaní s rokom 2011; vyjadruje presvedčenie, že Komisia navrhuje tieto hodnoty na základe dôkladnej a kritickej analýzy odhadov poskytnutých členskými štátmi, ktoré riadia 80 % rozpočtu EÚ; konštatuje, že objem tohto zvýšenia súvisí so zákonnými potrebami, ktoré vznikajú v súvislosti so 7. výskumným programom a štrukturálnymi a kohéznymi fondmi; vyjadruje presvedčenie, že navrhovaná výška platieb je úplným minimom, ktoré je potrebné na plnenie právnych záväzkov EÚ prijatých v predchádzajúcich rokoch, a že je povinnosťou EÚ plniť zákonné povinnosti, ktoré vyplývajú z týchto záväzkov, a zabezpečiť, aby programy rozvinuli celý svoj potenciál a realizovali sa naplno; preto naliehavo vyzýva Radu, aby sa zdržala znižovania navrhovanej výšky platieb; vyjadruje svoj zámer zachovať výšku platieb na úrovni navrhovanej Komisiou v návrhu rozpočtu, najmä so zreteľom na neochotu Rady zo začiatku roku 2011 splniť svoj formálny záväzok z decembra 2010 a poskytnúť v prípade potreby nové rozpočtové prostriedky; |
| --- | --- |

15.

berie na vedomie navrhované zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov o 4,9 % v porovnaní s rokom 2011; vyjadruje presvedčenie, že Komisia navrhuje tieto hodnoty na základe dôkladnej a kritickej analýzy odhadov poskytnutých členskými štátmi, ktoré riadia 80 % rozpočtu EÚ; konštatuje, že objem tohto zvýšenia súvisí so zákonnými potrebami, ktoré vznikajú v súvislosti so 7. výskumným programom a štrukturálnymi a kohéznymi fondmi; vyjadruje presvedčenie, že navrhovaná výška platieb je úplným minimom, ktoré je potrebné na plnenie právnych záväzkov EÚ prijatých v predchádzajúcich rokoch, a že je povinnosťou EÚ plniť zákonné povinnosti, ktoré vyplývajú z týchto záväzkov, a zabezpečiť, aby programy rozvinuli celý svoj potenciál a realizovali sa naplno; preto naliehavo vyzýva Radu, aby sa zdržala znižovania navrhovanej výšky platieb; vyjadruje svoj zámer zachovať výšku platieb na úrovni navrhovanej Komisiou v návrhu rozpočtu, najmä so zreteľom na neochotu Rady zo začiatku roku 2011 splniť svoj formálny záväzok z decembra 2010 a poskytnúť v prípade potreby nové rozpočtové prostriedky;

| 16. | ďalej konštatuje, že celková rezerva platobných rozpočtových prostriedkov v rámci stropu VFR zostáva vysoká a predstavuje 8 815 miliónov EUR; zdôrazňuje skutočnosť, že akékoľvek zníženie pod sumu, ktorú navrhuje Komisia, by vzápätí zhoršilo situáciu v súvislosti s naliehavou potrebou znížiť bezprecedentnú výšku neuhradených záväzkov (RAL) a so zabezpečením správneho uplatňovania politík a programov EÚ; |
| --- | --- |

16.

ďalej konštatuje, že celková rezerva platobných rozpočtových prostriedkov v rámci stropu VFR zostáva vysoká a predstavuje 8 815 miliónov EUR; zdôrazňuje skutočnosť, že akékoľvek zníženie pod sumu, ktorú navrhuje Komisia, by vzápätí zhoršilo situáciu v súvislosti s naliehavou potrebou znížiť bezprecedentnú výšku neuhradených záväzkov (RAL) a so zabezpečením správneho uplatňovania politík a programov EÚ;

| 17. | v tejto súvislosti pripomína, že návrh opravného rozpočtu č. 3/2011 vykazuje v platbách za rok 2010 prebytok vo výške 4,54 miliardy EUR, z čoho 1,28 miliardy EUR pochádza z pokút a úrokov z omeškania; je sklamaný návrhom Komisie na zníženie príspevkov členských štátov o celú túto sumu; zdôrazňuje, že hoci nebude mať žiaden vplyv na celkovú úroveň deficitu členských štátov, táto časť prebytku sa môže výrazne prejaviť v ročnom rozpočte EÚ a môže súčasne pomôcť zmierniť potrebu znižovania vnútroštátnych rozpočtov členských štátov, ak by bolo potrebné zapísať do rozpočtu EÚ ďalšie platby na pokrytie potrieb, ktoré neboli predpokladané v čase zostavovania ročného rozpočtu EÚ; z týchto dôvodov zastáva názor, že príjmy pochádzajúce z pokút a úrokov z omeškania by sa nemali odpočítavať z vlastných zdrojov založených na HND, ale mali by sa zapísať do rozpočtu EÚ vo forme „predbežne vyčlenených rozpočtových prostriedkov“ určených na pokrytie akýchkoľvek dodatočných platobných potrieb, ktoré môžu vzniknúť v priebehu roka; |
| --- | --- |

17.

v tejto súvislosti pripomína, že návrh opravného rozpočtu č. 3/2011 vykazuje v platbách za rok 2010 prebytok vo výške 4,54 miliardy EUR, z čoho 1,28 miliardy EUR pochádza z pokút a úrokov z omeškania; je sklamaný návrhom Komisie na zníženie príspevkov členských štátov o celú túto sumu; zdôrazňuje, že hoci nebude mať žiaden vplyv na celkovú úroveň deficitu členských štátov, táto časť prebytku sa môže výrazne prejaviť v ročnom rozpočte EÚ a môže súčasne pomôcť zmierniť potrebu znižovania vnútroštátnych rozpočtov členských štátov, ak by bolo potrebné zapísať do rozpočtu EÚ ďalšie platby na pokrytie potrieb, ktoré neboli predpokladané v čase zostavovania ročného rozpočtu EÚ; z týchto dôvodov zastáva názor, že príjmy pochádzajúce z pokút a úrokov z omeškania by sa nemali odpočítavať z vlastných zdrojov založených na HND, ale mali by sa zapísať do rozpočtu EÚ vo forme „predbežne vyčlenených rozpočtových prostriedkov“ určených na pokrytie akýchkoľvek dodatočných platobných potrieb, ktoré môžu vzniknúť v priebehu roka;

Okruh 1a

| 18. | berie na vedomie návrh Komisie zvýšiť v návrhu rozpočtu na rok 2012 viazané rozpočtové prostriedky o 12,6 % (na 15 223 miliónov EUR) a platobné rozpočtové prostriedky o 8,1 % (na 12 566 miliónov EUR) v porovnaní s rozpočtom na rok 2011, pretože okruh 1a je z hľadiska dosahovania cieľov stratégie Európa 2020 kľúčovým okruhom VFR na roky 2007 – 2013, keďže priamo alebo nepriamo prispieva k financovaniu všetkých jej piatich hlavných cieľov a siedmich hlavných iniciatív; |
| --- | --- |

18.

berie na vedomie návrh Komisie zvýšiť v návrhu rozpočtu na rok 2012 viazané rozpočtové prostriedky o 12,6 % (na 15 223 miliónov EUR) a platobné rozpočtové prostriedky o 8,1 % (na 12 566 miliónov EUR) v porovnaní s rozpočtom na rok 2011, pretože okruh 1a je z hľadiska dosahovania cieľov stratégie Európa 2020 kľúčovým okruhom VFR na roky 2007 – 2013, keďže priamo alebo nepriamo prispieva k financovaniu všetkých jej piatich hlavných cieľov a siedmich hlavných iniciatív;

| 19. | vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že plánované zvýšenie prostriedkov v tomto okruhu na rok 2012 je len výsledkom ročného rozčlenenia viacročných celkových súm, ktoré schválili Parlament a Rada pri prijímaní týchto programov a akcií; preto zdôrazňuje, že Komisia vo všeobecnosti nenavrhuje zvýšiť podporu pre investície, ktoré sú nevyhnutne potrebné na vykonávanie siedmich hlavných iniciatív, nad rámec pôvodného plánu, a konštatuje, že má poľutovaniahodný sklon odsúvať potrebný veľký krok vpred v súvislosti so spoločným finančným úsilím až na obdobie po skončení VFR v roku 2013; je presvedčený, že tento postoj vážne ohrozí dosiahnutie hlavných cieľov do roku 2020; |
| --- | --- |

19.

vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že plánované zvýšenie prostriedkov v tomto okruhu na rok 2012 je len výsledkom ročného rozčlenenia viacročných celkových súm, ktoré schválili Parlament a Rada pri prijímaní týchto programov a akcií; preto zdôrazňuje, že Komisia vo všeobecnosti nenavrhuje zvýšiť podporu pre investície, ktoré sú nevyhnutne potrebné na vykonávanie siedmich hlavných iniciatív, nad rámec pôvodného plánu, a konštatuje, že má poľutovaniahodný sklon odsúvať potrebný veľký krok vpred v súvislosti so spoločným finančným úsilím až na obdobie po skončení VFR v roku 2013; je presvedčený, že tento postoj vážne ohrozí dosiahnutie hlavných cieľov do roku 2020;

| 20. | zdôrazňuje skutočnosť, že celková suma finančných prostriedkov pridelených v roku 2013 na kľúčové programy v záujme dosiahnutia cieľov stratégie EÚ 2020, ako sú 7. rámcový program ES pre výskum (7RPV ES), opatrenia zamerané proti znečisťovaniu, programy Marco Polo II, PROGRESS, Galileo a GMES, bude na základe návrhu rozpočtu na rok 2012 a aktualizovaného finančného plánu na rok 2013 nižšia ako referenčná suma, na ktorej sa Parlament a Rada dohodli pri prijímaní týchto programov; konštatuje, že tieto referenčné sumy sa naopak mierne prekročia v prípade týchto hlavných programov stratégie Európa 2020: rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, transeurópskej dopravnej siete, transeurópskej energetickej siete, programov Erasmus Mundus a programu celoživotného vzdelávania; má v úmysle plne využiť vo vhodných prípadoch 5 % legislatívnej flexibility, ktorú umožňuje bod 37 MID, v záujme ďalšej podpory kľúčových a naliehavých investícií; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje skutočnosť, že celková suma finančných prostriedkov pridelených v roku 2013 na kľúčové programy v záujme dosiahnutia cieľov stratégie EÚ 2020, ako sú 7. rámcový program ES pre výskum (7RPV ES), opatrenia zamerané proti znečisťovaniu, programy Marco Polo II, PROGRESS, Galileo a GMES, bude na základe návrhu rozpočtu na rok 2012 a aktualizovaného finančného plánu na rok 2013 nižšia ako referenčná suma, na ktorej sa Parlament a Rada dohodli pri prijímaní týchto programov; konštatuje, že tieto referenčné sumy sa naopak mierne prekročia v prípade týchto hlavných programov stratégie Európa 2020: rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, transeurópskej dopravnej siete, transeurópskej energetickej siete, programov Erasmus Mundus a programu celoživotného vzdelávania; má v úmysle plne využiť vo vhodných prípadoch 5 % legislatívnej flexibility, ktorú umožňuje bod 37 MID, v záujme ďalšej podpory kľúčových a naliehavých investícií;

| 21. | okrem toho konštatuje, že významná časť nominálneho zvýšenia v okruhu 1a v rámci návrhu rozpočtu na rok 2012 v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 súvisí s dodatočnými finančnými prostriedkami vo výške 750 miliónov EUR (vo VRP), ktoré si vyžiadal projekt ITER v roku 2012, z ktorých 650 miliónov EUR je skutočne dodatočných a 100 miliónov EUR je presunutých zo všetkých rozpočtových riadkov 7. RP ES; dôrazne potvrdzuje svoj nesúhlas s akoukoľvek formou presunu prostriedkov zo 7. rámcového programu ES, pretože by sa tým ohrozilo jeho úspešné vykonávanie a výrazne znížil jeho prínos k dosahovaniu hlavných cieľov a realizácii hlavných iniciatív stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

21.

okrem toho konštatuje, že významná časť nominálneho zvýšenia v okruhu 1a v rámci návrhu rozpočtu na rok 2012 v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 súvisí s dodatočnými finančnými prostriedkami vo výške 750 miliónov EUR (vo VRP), ktoré si vyžiadal projekt ITER v roku 2012, z ktorých 650 miliónov EUR je skutočne dodatočných a 100 miliónov EUR je presunutých zo všetkých rozpočtových riadkov 7. RP ES; dôrazne potvrdzuje svoj nesúhlas s akoukoľvek formou presunu prostriedkov zo 7. rámcového programu ES, pretože by sa tým ohrozilo jeho úspešné vykonávanie a výrazne znížil jeho prínos k dosahovaniu hlavných cieľov a realizácii hlavných iniciatív stratégie Európa 2020;

| 22. | pripomína, že v záujme financovania projektu ITER bude potrebné, aby rozpočtový orgán schválil paralelný návrh Komisie (KOM(2011)0226), ktorým sa mení a dopĺňa VFR na roky 2007 – 2013, v ktorom sa navrhuje financovanie chýbajúcich 1 300 miliónov EUR pre ITER v rokoch 2012 a 2013 použitím dostupných a nevyužitých rezerv z roku 2011 v rámci okruhu 2 a 5 VFR na roky 2007 – 2013 v celkovej výške 840 miliónov EUR a presunutím 460 miliónov EUR zo 7. rámcového programu ES v rokoch 2012 a 2013; vyjadruje svoje odhodlanie začať rokovať s Radou s cieľom zmeniť a doplniť návrh Komisie prostredníctvom rôznych možností, ktoré poskytuje v súčasnosti platná MID zo 17. mája 2006; |
| --- | --- |

22.

pripomína, že v záujme financovania projektu ITER bude potrebné, aby rozpočtový orgán schválil paralelný návrh Komisie (KOM(2011)0226), ktorým sa mení a dopĺňa VFR na roky 2007 – 2013, v ktorom sa navrhuje financovanie chýbajúcich 1 300 miliónov EUR pre ITER v rokoch 2012 a 2013 použitím dostupných a nevyužitých rezerv z roku 2011 v rámci okruhu 2 a 5 VFR na roky 2007 – 2013 v celkovej výške 840 miliónov EUR a presunutím 460 miliónov EUR zo 7. rámcového programu ES v rokoch 2012 a 2013; vyjadruje svoje odhodlanie začať rokovať s Radou s cieľom zmeniť a doplniť návrh Komisie prostredníctvom rôznych možností, ktoré poskytuje v súčasnosti platná MID zo 17. mája 2006;

| 23. | so znepokojením berie na vedomie, že okrem navrhovaného presunu 100 miliónov EUR pre ITER sa v porovnaní s finančným plánom navrhujú dodatočné škrty v 7. rámcovom programe ES vo výške 64 miliónov EUR; žiada, aby Komisia navrhla použiť všetky úspory (ktoré v celkovej výške predstavujú 190 miliónov EUR), ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2012 vďaka prehodnoteniu personálnych potrieb a zníženým finančným príspevkom pre niektoré spoločné podniky, v prospech operačných výdavkov v rámci 7. rámcového programu ES; |
| --- | --- |

23.

so znepokojením berie na vedomie, že okrem navrhovaného presunu 100 miliónov EUR pre ITER sa v porovnaní s finančným plánom navrhujú dodatočné škrty v 7. rámcovom programe ES vo výške 64 miliónov EUR; žiada, aby Komisia navrhla použiť všetky úspory (ktoré v celkovej výške predstavujú 190 miliónov EUR), ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2012 vďaka prehodnoteniu personálnych potrieb a zníženým finančným príspevkom pre niektoré spoločné podniky, v prospech operačných výdavkov v rámci 7. rámcového programu ES;

| 24. | v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zlepšiť podmienky financovania priorít v oblasti udržateľných energií, technológií uskladňovania energie a ďalších priorít v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v rámci strategického plánu pre energetické technológie, a to vrátane energetickej efektívnosti, ktoré sú nevyhnutné pre vyriešenie výziev v oblasti hospodárstva, energetiky a zmeny klímy; domnieva sa, že jasné ciele v oblasti udržateľných energetických politík a energetickej efektívnosti môžu viesť k nákladovo efektívnym riešeniam, z ktorých môže mať prínos celé európske hospodárstvo; zároveň konštatuje, že v rámci rozpočtového postupu na rok 2012 by sa mohli preskúmať ďalšie inovatívne spôsoby zvyšovania investícií a podpory výskumu a inovácií, ako je finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF); |
| --- | --- |

24.

v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zlepšiť podmienky financovania priorít v oblasti udržateľných energií, technológií uskladňovania energie a ďalších priorít v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v rámci strategického plánu pre energetické technológie, a to vrátane energetickej efektívnosti, ktoré sú nevyhnutné pre vyriešenie výziev v oblasti hospodárstva, energetiky a zmeny klímy; domnieva sa, že jasné ciele v oblasti udržateľných energetických politík a energetickej efektívnosti môžu viesť k nákladovo efektívnym riešeniam, z ktorých môže mať prínos celé európske hospodárstvo; zároveň konštatuje, že v rámci rozpočtového postupu na rok 2012 by sa mohli preskúmať ďalšie inovatívne spôsoby zvyšovania investícií a podpory výskumu a inovácií, ako je finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF);

| 25. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že vzhľadom na obmedzené zvýšenie naplánované pre program PROGRESS v návrhu rozpočtu na rok 2012 v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 Komisia nebude schopná zachovať pôvodne stanovenú sumu 20 miliónov EUR v období 2011 až 2013, ku ktorej sa sama zaviazala v roku 2010 s cieľom čiastočne kompenzovať presun prostriedkov PROGRESS v prospech nástroja mikrofinancovania; pripomína prínos programu PROGRESS k dvom hlavným iniciatívam stratégie EÚ 2020 (Európska platforma na boj proti chudobe a Mládež v pohybe); zdôrazňuje, že členské štáty, miestne a regionálne orgány a národné a regionálne inštitúcie čerpajú prostriedky z programu PROGRESS na realizáciu opatrení rodového rozpočtovania; |
| --- | --- |

25.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že vzhľadom na obmedzené zvýšenie naplánované pre program PROGRESS v návrhu rozpočtu na rok 2012 v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 Komisia nebude schopná zachovať pôvodne stanovenú sumu 20 miliónov EUR v období 2011 až 2013, ku ktorej sa sama zaviazala v roku 2010 s cieľom čiastočne kompenzovať presun prostriedkov PROGRESS v prospech nástroja mikrofinancovania; pripomína prínos programu PROGRESS k dvom hlavným iniciatívam stratégie EÚ 2020 (Európska platforma na boj proti chudobe a Mládež v pohybe); zdôrazňuje, že členské štáty, miestne a regionálne orgány a národné a regionálne inštitúcie čerpajú prostriedky z programu PROGRESS na realizáciu opatrení rodového rozpočtovania;

| 26. | víta zvýšenie celkových viazaných rozpočtových prostriedkov (+ 5,7 milióna EUR) pre Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie v porovnaní s pôvodným plánom; očakáva, že toto zvýšenie prispeje k zlepšeniu prístupu MSP k tomuto programu a k vytvoreniu osobitných programov a inovačných finančných mechanizmov; v tejto súvislosti pripomína kľúčovú úlohu MSP pri posilňovaní hospodárstva EÚ a podporuje najmä rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie a program pre podnikanie a inováciu ako nevyhnutné nástroje na prekonanie krízy; zdôrazňuje potrebu zlepšiť prístup MSP na kapitálové trhy a k rôznym možnostiam financovania z prostriedkov EÚ tým, že sa zjednodušia a urýchlia postupy financovania a zníži sa súvisiaca byrokratická záťaž; |
| --- | --- |

26.

víta zvýšenie celkových viazaných rozpočtových prostriedkov (+ 5,7 milióna EUR) pre Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie v porovnaní s pôvodným plánom; očakáva, že toto zvýšenie prispeje k zlepšeniu prístupu MSP k tomuto programu a k vytvoreniu osobitných programov a inovačných finančných mechanizmov; v tejto súvislosti pripomína kľúčovú úlohu MSP pri posilňovaní hospodárstva EÚ a podporuje najmä rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie a program pre podnikanie a inováciu ako nevyhnutné nástroje na prekonanie krízy; zdôrazňuje potrebu zlepšiť prístup MSP na kapitálové trhy a k rôznym možnostiam financovania z prostriedkov EÚ tým, že sa zjednodušia a urýchlia postupy financovania a zníži sa súvisiaca byrokratická záťaž;

| 27. | opätovne zdôrazňuje význam jednotného trhu pre konkurencieschopnosť podnikov EÚ a rast a stabilitu európskych hospodárstiev, pričom pripomína Komisii a členským štátom, že je potrebné zabezpečiť dostatok prostriedkov na zlepšenie dodržiavania pravidiel jednotného trhu; |
| --- | --- |

27.

opätovne zdôrazňuje význam jednotného trhu pre konkurencieschopnosť podnikov EÚ a rast a stabilitu európskych hospodárstiev, pričom pripomína Komisii a členským štátom, že je potrebné zabezpečiť dostatok prostriedkov na zlepšenie dodržiavania pravidiel jednotného trhu;

| 28. | poukazuje na európsku pridanú hodnotu investícií v oblasti cezhraničnej dopravy, najmä programu TEN-T, ktorý zlepšuje cezhraničné a intermodálne prepojenia, čím sa podporuje hospodársky rozvoj a zamestnanosť; pripomína tradične nedostatočné financovanie TEN-T a naliehavo vyzýva, aby sa na tento účel poskytlo viac prostriedkov, a to aj prostredníctvom využívania alternatívnych zdrojov financovania, ako sú verejno-súkromné partnerstvá (PPP), vyčleňovanie príjmov a iné formy finančných nástrojov; zdôrazňuje, že Kohézny fond a regionálne fondy by mali byť úzko naviazané na projekty TEN-T; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na európsku pridanú hodnotu investícií v oblasti cezhraničnej dopravy, najmä programu TEN-T, ktorý zlepšuje cezhraničné a intermodálne prepojenia, čím sa podporuje hospodársky rozvoj a zamestnanosť; pripomína tradične nedostatočné financovanie TEN-T a naliehavo vyzýva, aby sa na tento účel poskytlo viac prostriedkov, a to aj prostredníctvom využívania alternatívnych zdrojov financovania, ako sú verejno-súkromné partnerstvá (PPP), vyčleňovanie príjmov a iné formy finančných nástrojov; zdôrazňuje, že Kohézny fond a regionálne fondy by mali byť úzko naviazané na projekty TEN-T;

| 29. | domnieva sa, že vzhľadom na vysokú európsku pridanú hodnotu, ktorú poskytuje program celoživotného vzdelávania, by v roku 2012 mala pokračovať jeho podpora a mala by sa zvýšiť, keďže tento program výrazne prispieva k hlavným iniciatívam Mládež v pohybe a Inovácia v Únii; osobitne zdôrazňuje, že vzhľadom na rastúci počet osôb zapojených do procesu vzdelávania dospelých v Európe by sa mal posilniť program Grundtvig, ktorý aktuálne predstavuje 4 % príspevkov v rámci programu celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že vzhľadom na vysokú európsku pridanú hodnotu, ktorú poskytuje program celoživotného vzdelávania, by v roku 2012 mala pokračovať jeho podpora a mala by sa zvýšiť, keďže tento program výrazne prispieva k hlavným iniciatívam Mládež v pohybe a Inovácia v Únii; osobitne zdôrazňuje, že vzhľadom na rastúci počet osôb zapojených do procesu vzdelávania dospelých v Európe by sa mal posilniť program Grundtvig, ktorý aktuálne predstavuje 4 % príspevkov v rámci programu celoživotného vzdelávania;

| 30. | vyjadruje znepokojenie nad navrhovaným znížením rozpočtových prostriedkov pre štatistický program Únie a veľmi obmedzeným zvýšením výdavkov na zamestnancov v politickej oblasti štatistík, ktoré je nižšie ako miera inflácie; zdôrazňuje, že je veľmi potrebné nepretržite kontrolovať, či zdroje Eurostatu zodpovedajú zvyšujúcemu sa pracovnému zaťaženiu a požiadavkám na zvýšenú kvalitu v kľúčových oblastiach ekonomickej a finančnej štatistiky; |
| --- | --- |

30.

vyjadruje znepokojenie nad navrhovaným znížením rozpočtových prostriedkov pre štatistický program Únie a veľmi obmedzeným zvýšením výdavkov na zamestnancov v politickej oblasti štatistík, ktoré je nižšie ako miera inflácie; zdôrazňuje, že je veľmi potrebné nepretržite kontrolovať, či zdroje Eurostatu zodpovedajú zvyšujúcemu sa pracovnému zaťaženiu a požiadavkám na zvýšenú kvalitu v kľúčových oblastiach ekonomickej a finančnej štatistiky;

| 31. | pripomína, že väčšina nových právomocí EÚ zavedených Lisabonskou zmluvou v oblastiach energetiky, cestovného ruchu a kozmického priestoru spadá do pôsobnosti okruhu 1a; vyjadruje sklamanie nad skutočnosťou, že ani v treťom roku po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy Komisia nenavrhla žiadne nové finančné prostriedky pre tieto nové politiky; zdôrazňuje, že ani Galileo, ani GMES, ktoré sú dvomi hlavnými vesmírnymi programami EÚ, nezískajú do konca súčasného VFR dodatočné finančné prostriedky a že financovanie Galilea medzi rokmi 2011 a 2012 sa znižuje; opätovne pripomína potrebu zaviesť niektoré osobitné a viditeľné opatrenia na podporu cestovného ruchu vzhľadom na hospodársky význam tohto odvetvia, ktoré je z hľadiska zamestnanosti a tvorby HDP treťou najdôležitejšou sociálno-hospodárskou činnosťou v Európe, a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nenavrhuje nový právny základ s cieľom nahradiť tri prípravné akcie v tomto odvetví, ktoré nie je možné predĺžiť do roku 2012; žiada, aby sa odvetviu cestovného ruchu v rokoch 2012 a 2013, ako aj v budúcom viacročnom finančnom rámci, pridelili primerané rozpočtové prostriedky; |
| --- | --- |

31.

pripomína, že väčšina nových právomocí EÚ zavedených Lisabonskou zmluvou v oblastiach energetiky, cestovného ruchu a kozmického priestoru spadá do pôsobnosti okruhu 1a; vyjadruje sklamanie nad skutočnosťou, že ani v treťom roku po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy Komisia nenavrhla žiadne nové finančné prostriedky pre tieto nové politiky; zdôrazňuje, že ani Galileo, ani GMES, ktoré sú dvomi hlavnými vesmírnymi programami EÚ, nezískajú do konca súčasného VFR dodatočné finančné prostriedky a že financovanie Galilea medzi rokmi 2011 a 2012 sa znižuje; opätovne pripomína potrebu zaviesť niektoré osobitné a viditeľné opatrenia na podporu cestovného ruchu vzhľadom na hospodársky význam tohto odvetvia, ktoré je z hľadiska zamestnanosti a tvorby HDP treťou najdôležitejšou sociálno-hospodárskou činnosťou v Európe, a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nenavrhuje nový právny základ s cieľom nahradiť tri prípravné akcie v tomto odvetví, ktoré nie je možné predĺžiť do roku 2012; žiada, aby sa odvetviu cestovného ruchu v rokoch 2012 a 2013, ako aj v budúcom viacročnom finančnom rámci, pridelili primerané rozpočtové prostriedky;

| 32. | konštatuje, že kríza jasne poukázala na význam účinných a voči podvodom odolných systémov výberu daní pre zdravé verejné financie; zdôrazňuje, že boj proti daňovým podvodom a únikom sa musí považovať za vysokú prioritu a že rozpočtové prostriedky určené pre program Fiscalis musia umožňovať, aby program plnil tento cieľ; |
| --- | --- |

32.

konštatuje, že kríza jasne poukázala na význam účinných a voči podvodom odolných systémov výberu daní pre zdravé verejné financie; zdôrazňuje, že boj proti daňovým podvodom a únikom sa musí považovať za vysokú prioritu a že rozpočtové prostriedky určené pre program Fiscalis musia umožňovať, aby program plnil tento cieľ;

| 33. | víta rozhodnutie Komisie začleniť do návrhu rozpočtu druhý rok po sebe platobné rozpočtové prostriedky (50 miliónov EUR) pre Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii; zdôrazňuje skutočnosť, že tým dochádza nielen k lepšiemu zviditeľneniu fondu, ale predchádza sa aj presunom z iných rozpočtových riadkov, ktoré majú odlišné ciele a pokrývajú iné potreby; netrpezlivo očakáva, že Komisia predloží hodnotenie nariadenia o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii v polovici trvania ako prostriedok na určenie spôsobov, ako zrýchliť postup mobilizácie fondu a zjednodušiť jeho riadiace predpisy; |
| --- | --- |

33.

víta rozhodnutie Komisie začleniť do návrhu rozpočtu druhý rok po sebe platobné rozpočtové prostriedky (50 miliónov EUR) pre Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii; zdôrazňuje skutočnosť, že tým dochádza nielen k lepšiemu zviditeľneniu fondu, ale predchádza sa aj presunom z iných rozpočtových riadkov, ktoré majú odlišné ciele a pokrývajú iné potreby; netrpezlivo očakáva, že Komisia predloží hodnotenie nariadenia o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii v polovici trvania ako prostriedok na určenie spôsobov, ako zrýchliť postup mobilizácie fondu a zjednodušiť jeho riadiace predpisy;

Okruh 1b

| 34. | zdôrazňuje rozhodujúci prínos politiky súdržnosti k rastu a zamestnanosti, ako aj k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti medzi regiónmi EÚ a členskými štátmi; zdôrazňuje, že politika súdržnosti zohráva kľúčovú úlohu v tom, aby sa všetky regióny EÚ mohli zapájať do plnenia cieľov stratégie Európa 2020 a do podporovania regionálnych investícií zameraných na realizáciu všetkých hlavných iniciatív; domnieva sa, že vzhľadom na tieto skutočnosti musí politika súdržnosti zostať celoeurópskou investičnou politikou a musí byť prístupná pre všetky regióny a všetkých občanov EÚ, aj keď by sa pritom mal zachovať jej prerozdeľovací charakter a jej cieľ znižovať regionálne rozdiely; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje rozhodujúci prínos politiky súdržnosti k rastu a zamestnanosti, ako aj k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti medzi regiónmi EÚ a členskými štátmi; zdôrazňuje, že politika súdržnosti zohráva kľúčovú úlohu v tom, aby sa všetky regióny EÚ mohli zapájať do plnenia cieľov stratégie Európa 2020 a do podporovania regionálnych investícií zameraných na realizáciu všetkých hlavných iniciatív; domnieva sa, že vzhľadom na tieto skutočnosti musí politika súdržnosti zostať celoeurópskou investičnou politikou a musí byť prístupná pre všetky regióny a všetkých občanov EÚ, aj keď by sa pritom mal zachovať jej prerozdeľovací charakter a jej cieľ znižovať regionálne rozdiely;

| 35. | konštatuje, že celkové výdavky v okruhu 1b sa odhadujú vo výške 52 739 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch, čo v porovnaní s rokom 2011 predstavuje nárast o 3,4 % a je v plnom súlade s prostriedkami stanovenými vo VFR na roky 2007 – 2013, pričom sa prihliada na poslednú úpravu z roku 2010 v prospech niektorých členských štátov; konštatuje, že disponibilná rezerva (22,1 milióna EUR) zostávajúca v rámci stropu pochádza najmä z prostriedkov na technickú pomoc a predstavuje iba 0,04 % z celkových pridelených prostriedkov v tomto okruhu; |
| --- | --- |

35.

konštatuje, že celkové výdavky v okruhu 1b sa odhadujú vo výške 52 739 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch, čo v porovnaní s rokom 2011 predstavuje nárast o 3,4 % a je v plnom súlade s prostriedkami stanovenými vo VFR na roky 2007 – 2013, pričom sa prihliada na poslednú úpravu z roku 2010 v prospech niektorých členských štátov; konštatuje, že disponibilná rezerva (22,1 milióna EUR) zostávajúca v rámci stropu pochádza najmä z prostriedkov na technickú pomoc a predstavuje iba 0,04 % z celkových pridelených prostriedkov v tomto okruhu;

| 36. | víta 8,4 % zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov na 45 134 miliónov EUR navrhované na rok 2012 v porovnaní s rokom 2011, a domnieva sa, že toto zvýšenie umožní zrýchliť zavádzanie programov a dobehnúť tak oneskorenia, ktoré vznikli z dôvodu ich veľmi pomalého spustenia na začiatku obdobia 2007 – 2013; zdôrazňuje, že toto zvýšenie by malo tiež umožniť riešiť dodatočné platobné potreby vyplývajúce z nedávnych legislatívnych zmien, zo schválenia všetkých systémov riadenia a kontroly a z ukončenia programov na obdobie 2000 až 2006; |
| --- | --- |

36.

víta 8,4 % zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov na 45 134 miliónov EUR navrhované na rok 2012 v porovnaní s rokom 2011, a domnieva sa, že toto zvýšenie umožní zrýchliť zavádzanie programov a dobehnúť tak oneskorenia, ktoré vznikli z dôvodu ich veľmi pomalého spustenia na začiatku obdobia 2007 – 2013; zdôrazňuje, že toto zvýšenie by malo tiež umožniť riešiť dodatočné platobné potreby vyplývajúce z nedávnych legislatívnych zmien, zo schválenia všetkých systémov riadenia a kontroly a z ukončenia programov na obdobie 2000 až 2006;

| 37. | zdôrazňuje preto, že táto výška platieb je len nevyhnutným minimom a v plnej miere zodpovedá realistickému zostavovaniu rozpočtu so zreteľom na všeobecný vývoj platieb v tomto období, dostupné odhady týkajúce sa žiadostí o platby, ktoré majú členské štáty zaslať Komisii, a potrebu vyplniť medzeru medzi záväzkami a platbami; zdôrazňuje skutočnosť, že tento peňažný tok zároveň pomôže urýchliť obnovu európskeho hospodárstva a prispeje k plneniu stratégie Európa 2020 v regiónoch; bude preto dôsledne proti akémukoľvek znižovaniu výšky platieb v porovnaní s ich výškou, ktorú navrhla Komisia vo svojom návrhu rozpočtu; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje preto, že táto výška platieb je len nevyhnutným minimom a v plnej miere zodpovedá realistickému zostavovaniu rozpočtu so zreteľom na všeobecný vývoj platieb v tomto období, dostupné odhady týkajúce sa žiadostí o platby, ktoré majú členské štáty zaslať Komisii, a potrebu vyplniť medzeru medzi záväzkami a platbami; zdôrazňuje skutočnosť, že tento peňažný tok zároveň pomôže urýchliť obnovu európskeho hospodárstva a prispeje k plneniu stratégie Európa 2020 v regiónoch; bude preto dôsledne proti akémukoľvek znižovaniu výšky platieb v porovnaní s ich výškou, ktorú navrhla Komisia vo svojom návrhu rozpočtu;

| 38. | žiada Komisiu, aby zbierala demografické údaje o príjemcoch pomoci financovanej z politiky súdržnosti, najmä z Európskeho sociálneho fondu, s cieľom monitorovať skutočný dosah prostriedkov poskytovaných na rozvoj ľudského kapitálu a jeho začleňovanie do trhu práce, a to so zreteľom na osobitne znepokojujúci problém nezamestnanosti mládeže; |
| --- | --- |

38.

žiada Komisiu, aby zbierala demografické údaje o príjemcoch pomoci financovanej z politiky súdržnosti, najmä z Európskeho sociálneho fondu, s cieľom monitorovať skutočný dosah prostriedkov poskytovaných na rozvoj ľudského kapitálu a jeho začleňovanie do trhu práce, a to so zreteľom na osobitne znepokojujúci problém nezamestnanosti mládeže;

| 39. | žiada Komisiu, aby naďalej úzko spolupracovala s tými členskými štátmi, v ktorých je miera čerpania prostriedkov nízka, s cieľom naďalej zlepšovať čerpanie prostriedkov na miestne projekty; žiada preto, aby sa ďalej podporovalo vzájomné učenie, výmena osvedčených postupov a posilňovanie administratívnych kapacít v členských štátoch a v kandidátskych krajinách tým, že sa bude venovať pozornosť riadnemu fungovaniu nástroja predvstupovej pomoci, ktorý podporuje prípravu krajín na vykonávanie programov Spoločenstva; |
| --- | --- |

39.

žiada Komisiu, aby naďalej úzko spolupracovala s tými členskými štátmi, v ktorých je miera čerpania prostriedkov nízka, s cieľom naďalej zlepšovať čerpanie prostriedkov na miestne projekty; žiada preto, aby sa ďalej podporovalo vzájomné učenie, výmena osvedčených postupov a posilňovanie administratívnych kapacít v členských štátoch a v kandidátskych krajinách tým, že sa bude venovať pozornosť riadnemu fungovaniu nástroja predvstupovej pomoci, ktorý podporuje prípravu krajín na vykonávanie programov Spoločenstva;

| 40. | naliehavo žiada Komisiu, aby zároveň pokračovala vo svojich úvahách o tom, ako zjednodušiť zložitý systém pravidiel a požiadaviek, ktoré vyžadujú právne predpisy EÚ a/alebo vnútroštátne právne predpisy, a znížila byrokratickú záťaž, s cieľom výrazne viac sa zamerať na dosahovanie konkrétnych cieľov popri zákonnosti a správnosti bez toho, aby došlo k odklonu od kľúčových zásad transparentnosti, zodpovednosti a riadneho finančného hospodárenia; |
| --- | --- |

40.

naliehavo žiada Komisiu, aby zároveň pokračovala vo svojich úvahách o tom, ako zjednodušiť zložitý systém pravidiel a požiadaviek, ktoré vyžadujú právne predpisy EÚ a/alebo vnútroštátne právne predpisy, a znížila byrokratickú záťaž, s cieľom výrazne viac sa zamerať na dosahovanie konkrétnych cieľov popri zákonnosti a správnosti bez toho, aby došlo k odklonu od kľúčových zásad transparentnosti, zodpovednosti a riadneho finančného hospodárenia;

Okruh 2

| 41. | konštatuje, že v NR 2012 sa navrhuje zvýšiť v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 viazané rozpočtové prostriedky o 2,6 % na 60 158 miliónov EUR a platobné rozpočtové prostriedky o 2,8 % na 57 948 miliónov EUR; zdôrazňuje, že tieto zvýšenia prostriedkov sú nižšie ako zvýšenie navrhované Komisiou pre rozpočet ako celok; |
| --- | --- |

41.

konštatuje, že v NR 2012 sa navrhuje zvýšiť v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 viazané rozpočtové prostriedky o 2,6 % na 60 158 miliónov EUR a platobné rozpočtové prostriedky o 2,8 % na 57 948 miliónov EUR; zdôrazňuje, že tieto zvýšenia prostriedkov sú nižšie ako zvýšenie navrhované Komisiou pre rozpočet ako celok;

| 42. | konštatuje, že tieto zvýšenia prostriedkov sú najmä dôsledkom pokračujúceho postupného zavádzania priamych platieb pre nové členské štáty a dodatočných potrieb v oblasti rozvoja vidieka; zdôrazňuje skutočnosť, že zásahy do fungovania trhu zostávajú v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 takmer nezmenené, zatiaľ čo kolísanie cien a nestabilita niektorých trhov naďalej ovplyvňujú poľnohospodárske odvetvie; žiada Komisiu, aby vypracovala návrhy dlhodobejšej koncepcie pre všetky poľnohospodárske odvetvia, ako aj konkrétne návrhy na riešenie problému kolísania cien na príslušných trhoch; |
| --- | --- |

42.

konštatuje, že tieto zvýšenia prostriedkov sú najmä dôsledkom pokračujúceho postupného zavádzania priamych platieb pre nové členské štáty a dodatočných potrieb v oblasti rozvoja vidieka; zdôrazňuje skutočnosť, že zásahy do fungovania trhu zostávajú v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 takmer nezmenené, zatiaľ čo kolísanie cien a nestabilita niektorých trhov naďalej ovplyvňujú poľnohospodárske odvetvie; žiada Komisiu, aby vypracovala návrhy dlhodobejšej koncepcie pre všetky poľnohospodárske odvetvia, ako aj konkrétne návrhy na riešenie problému kolísania cien na príslušných trhoch;

| 43. | konštatuje, že v tradičnom poľnohospodárskom opravnom liste, ktorý bude predložený na jeseň 2011, sa súčasné odhady upravia na základe presnejšieho zhodnotenia skutočných potrieb; vzhľadom na tieto skutočnosti upriamuje pozornosť na konečnú výšku pripísaných príjmov dostupných v roku 2012 (opravy v súvislosti s potvrdením vyrovnanosti účtov, nezrovnalosti a poplatky za mlieko), čím sa v konečnom dôsledku určí výška nových rozpočtových prostriedkov, ktoré sa budú musieť schváliť v rozpočte na rok 2012; odhaduje, že súčasná rezerva (651,6 milióna EUR) by mala byť dostatočná na pokrytie potrieb v tomto okruhu, ak nedôjde k nepredvídaným okolnostiam; |
| --- | --- |

43.

konštatuje, že v tradičnom poľnohospodárskom opravnom liste, ktorý bude predložený na jeseň 2011, sa súčasné odhady upravia na základe presnejšieho zhodnotenia skutočných potrieb; vzhľadom na tieto skutočnosti upriamuje pozornosť na konečnú výšku pripísaných príjmov dostupných v roku 2012 (opravy v súvislosti s potvrdením vyrovnanosti účtov, nezrovnalosti a poplatky za mlieko), čím sa v konečnom dôsledku určí výška nových rozpočtových prostriedkov, ktoré sa budú musieť schváliť v rozpočte na rok 2012; odhaduje, že súčasná rezerva (651,6 milióna EUR) by mala byť dostatočná na pokrytie potrieb v tomto okruhu, ak nedôjde k nepredvídaným okolnostiam;

| 44. | zdôrazňuje, že v priebehu niekoľkých posledných rokov mohol rozpočtový orgán vďaka osobitným okolnostiam využiť nepridelené prostriedky (rezervu) dostupné v rámci stropu tohto okruhu, aby dosiahol celkovú dohodu o ročných rozpočtoch, a to na základe uplatnenia bodu 23 MID; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje, že v priebehu niekoľkých posledných rokov mohol rozpočtový orgán vďaka osobitným okolnostiam využiť nepridelené prostriedky (rezervu) dostupné v rámci stropu tohto okruhu, aby dosiahol celkovú dohodu o ročných rozpočtoch, a to na základe uplatnenia bodu 23 MID;

| 45. | schvaľuje pokračovanie podpory programov týkajúcich sa ovocia v školách, ako aj programu pomoci pre odkázané osoby; naopak vyjadruje poľutovanie nad znížením rozpočtových prostriedkov na projekt dodávania mlieka do škôl a je znepokojený škrtmi v oblasti veterinárnych a fytosanitárnych opatrení; |
| --- | --- |

45.

schvaľuje pokračovanie podpory programov týkajúcich sa ovocia v školách, ako aj programu pomoci pre odkázané osoby; naopak vyjadruje poľutovanie nad znížením rozpočtových prostriedkov na projekt dodávania mlieka do škôl a je znepokojený škrtmi v oblasti veterinárnych a fytosanitárnych opatrení;

| 46. | požaduje ďalšie zníženie vývozných náhrad a vyjadruje poľutovanie nad pokračujúcim dotovaním výroby tabaku v EÚ, ktoré je v rozpore s cieľmi politiky EÚ v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

46.

požaduje ďalšie zníženie vývozných náhrad a vyjadruje poľutovanie nad pokračujúcim dotovaním výroby tabaku v EÚ, ktoré je v rozpore s cieľmi politiky EÚ v oblasti zdravia;

| 47. | zdôrazňuje, že časť výdavkov v okruhu 2 prispieva k plneniu cieľov stratégie Európa 2020; zdôrazňuje, že prioritné ciele tejto stratégie, ktorými sú rast a zamestnanosť, sa plnia aj prostredníctvom programov v oblasti rozvoja vidieka; domnieva sa, že potravinová bezpečnosť a udržateľnosť sú dve z hlavných úloh SPP; pripomína, že priama pomoc by mala lepšie zohľadňovať environmentálne a sociálne ciele, a požaduje udržateľnejšiu SPP, ktorá by lepšie prispievala k plneniu environmentálnych úloh, pred ktorými EÚ stojí, vrátane znečistenia vody, a to bez negatívneho dosahu na konkurencieschopnosť poľnohospodárov v EÚ; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že časť výdavkov v okruhu 2 prispieva k plneniu cieľov stratégie Európa 2020; zdôrazňuje, že prioritné ciele tejto stratégie, ktorými sú rast a zamestnanosť, sa plnia aj prostredníctvom programov v oblasti rozvoja vidieka; domnieva sa, že potravinová bezpečnosť a udržateľnosť sú dve z hlavných úloh SPP; pripomína, že priama pomoc by mala lepšie zohľadňovať environmentálne a sociálne ciele, a požaduje udržateľnejšiu SPP, ktorá by lepšie prispievala k plneniu environmentálnych úloh, pred ktorými EÚ stojí, vrátane znečistenia vody, a to bez negatívneho dosahu na konkurencieschopnosť poľnohospodárov v EÚ;

| 48. | v tejto súvislosti víta zvýšenie prostriedkov na program LIFE+ (+ 4,3 % vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a + 1,9 % v platobných rozpočtových prostriedkoch), ktorý uprednostňuje výhradne projekty v oblasti životného prostredia a zmeny klímy; opäť pripomína, že problémy v oblasti životného prostredia a ich riešenia nepoznajú štátne hranice, a preto je evidentne potrebné zaoberať sa nimi na úrovni EÚ; poukazuje však na to, že rozpočtové prostriedky na program LIFE+ ďalej zostávajú pomerne obmedzené; |
| --- | --- |

48.

v tejto súvislosti víta zvýšenie prostriedkov na program LIFE+ (+ 4,3 % vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a + 1,9 % v platobných rozpočtových prostriedkoch), ktorý uprednostňuje výhradne projekty v oblasti životného prostredia a zmeny klímy; opäť pripomína, že problémy v oblasti životného prostredia a ich riešenia nepoznajú štátne hranice, a preto je evidentne potrebné zaoberať sa nimi na úrovni EÚ; poukazuje však na to, že rozpočtové prostriedky na program LIFE+ ďalej zostávajú pomerne obmedzené;

| 49. | zdôrazňuje, že energetická efektívnosť, boj proti zmene klímy a podpora energie z obnoviteľných zdrojov sú prierezové priority, ktoré môžu byť financované z viacerých okruhov rozpočtu EÚ, a že Parlament bude venovať osobitnú pozornosť ich financovaniu, a to tak z hľadiska jednotlivých rozpočtových riadkov, ako aj celkovo; naliehavo žiada Komisiu, aby ďalej začleňovala tieto priority, ako aj ochranu vody a zachovanie biodiverzity do iných politík vrátane finančnej podpory EÚ pre rozvojové krajiny; domnieva sa, že náležité uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v týchto oblastiach je kľúčové, a žiada preto Komisiu, aby dôsledne zanalyzovala, či sú potrebné ďalšie zdroje na dôsledné preskúmanie uplatňovania právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, a aby o tom predložila správu Parlamentu; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že energetická efektívnosť, boj proti zmene klímy a podpora energie z obnoviteľných zdrojov sú prierezové priority, ktoré môžu byť financované z viacerých okruhov rozpočtu EÚ, a že Parlament bude venovať osobitnú pozornosť ich financovaniu, a to tak z hľadiska jednotlivých rozpočtových riadkov, ako aj celkovo; naliehavo žiada Komisiu, aby ďalej začleňovala tieto priority, ako aj ochranu vody a zachovanie biodiverzity do iných politík vrátane finančnej podpory EÚ pre rozvojové krajiny; domnieva sa, že náležité uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v týchto oblastiach je kľúčové, a žiada preto Komisiu, aby dôsledne zanalyzovala, či sú potrebné ďalšie zdroje na dôsledné preskúmanie uplatňovania právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, a aby o tom predložila správu Parlamentu;

| 50. | zdôrazňuje, že spoločná politika v oblasti rybného hospodárstva by vzhľadom na svoj politický význam, financovanie a existujúce činnosti mala byť zachovaná, a to na úrovni navrhovanej v NR, najmä vzhľadom na jej nadchádzajúcu reformu; domnieva sa, že financovanie integrovanej námornej politiky, ktoré by v roku 2012 malo dosiahnuť primeranú úroveň, by sa nemalo uskutočňovať na úkor financovania iných činností a programov v oblasti rybného hospodárstva v rámci okruhu 2; okrem toho považuje za rozhodujúce, aby sa pokračovalo v monitorovaní veľkosti európskej rybárskej flotily pri súčasnom poskytovaní primeranej podpory členským štátom v tomto smere, a najmä v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu; domnieva sa, že účinné riadenie rybného hospodárstva má kľúčový význam pre zachovanie populácií rýb a predchádzanie nadmernému rybolovu; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje, že spoločná politika v oblasti rybného hospodárstva by vzhľadom na svoj politický význam, financovanie a existujúce činnosti mala byť zachovaná, a to na úrovni navrhovanej v NR, najmä vzhľadom na jej nadchádzajúcu reformu; domnieva sa, že financovanie integrovanej námornej politiky, ktoré by v roku 2012 malo dosiahnuť primeranú úroveň, by sa nemalo uskutočňovať na úkor financovania iných činností a programov v oblasti rybného hospodárstva v rámci okruhu 2; okrem toho považuje za rozhodujúce, aby sa pokračovalo v monitorovaní veľkosti európskej rybárskej flotily pri súčasnom poskytovaní primeranej podpory členským štátom v tomto smere, a najmä v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu; domnieva sa, že účinné riadenie rybného hospodárstva má kľúčový význam pre zachovanie populácií rýb a predchádzanie nadmernému rybolovu;

Okruh 3a

| 51. | konštatuje, že celkové zvýšenie financovania na opatrenia zahrnuté v tomto okruhu (+ 17,7 % vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a + 6,8 % v platobných rozpočtových prostriedkoch), ktoré je navrhované v NR na rok 2012 v porovnaní s rozpočtom na rok 2011, je v súlade so zvyšujúcimi sa ambíciami EÚ v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako je to zdôraznené v Lisabonskej zmluve a v Štokholmskom programe (2010 – 2014), ktorý schválila samotná Európska rada v decembri 2009; |
| --- | --- |

51.

konštatuje, že celkové zvýšenie financovania na opatrenia zahrnuté v tomto okruhu (+ 17,7 % vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a + 6,8 % v platobných rozpočtových prostriedkoch), ktoré je navrhované v NR na rok 2012 v porovnaní s rozpočtom na rok 2011, je v súlade so zvyšujúcimi sa ambíciami EÚ v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako je to zdôraznené v Lisabonskej zmluve a v Štokholmskom programe (2010 – 2014), ktorý schválila samotná Európska rada v decembri 2009;

| 52. | konštatuje, že tieto zvýšenia súvisia najmä s tromi zo štyroch programov solidarity a riadenia migračných tokov: Fondom pre vonkajšie hranice (+ 38 %), Európskym fondom pre návrat (+ 43 %) a Európskym fondom pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (+ 24 %); zdôrazňuje však, že plánované zvýšenie prostriedkov v tomto okruhu na rok 2012 je len výsledkom ročného rozčlenenia viacročných celkových súm, ktoré schválili Parlament a Rada pri prijímaní týchto programov a akcií; |
| --- | --- |

52.

konštatuje, že tieto zvýšenia súvisia najmä s tromi zo štyroch programov solidarity a riadenia migračných tokov: Fondom pre vonkajšie hranice (+ 38 %), Európskym fondom pre návrat (+ 43 %) a Európskym fondom pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (+ 24 %); zdôrazňuje však, že plánované zvýšenie prostriedkov v tomto okruhu na rok 2012 je len výsledkom ročného rozčlenenia viacročných celkových súm, ktoré schválili Parlament a Rada pri prijímaní týchto programov a akcií;

| 53. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Komisia vysiela utečencom odmietavé posolstvo tým, že výrazne zvyšuje prostriedky pre Fond pre vonkajšie hranice a Európsky fond pre návrat, zatiaľ čo prostriedky pre Európsky fond pre utečencov ponecháva na rovnakej úrovni ako v roku 2011; je presvedčený, že EÚ by mala zaujať k utečencom prívetivejší postoj, najmä s ohľadom na vojnu v Líbyi a pokračujúce tvrdé zákroky proti demonštrantom vo viacerých arabských krajinách; |
| --- | --- |

53.

vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Komisia vysiela utečencom odmietavé posolstvo tým, že výrazne zvyšuje prostriedky pre Fond pre vonkajšie hranice a Európsky fond pre návrat, zatiaľ čo prostriedky pre Európsky fond pre utečencov ponecháva na rovnakej úrovni ako v roku 2011; je presvedčený, že EÚ by mala zaujať k utečencom prívetivejší postoj, najmä s ohľadom na vojnu v Líbyi a pokračujúce tvrdé zákroky proti demonštrantom vo viacerých arabských krajinách;

| 54. | vyjadruje preto silné pochybnosti nad tým, či návrh rozpočtu, ktorý predložila Komisia, predstavuje vhodnú a aktuálnu odpoveď na súčasné výzvy, ktorým čelí EÚ, najmä v súvislosti s prebiehajúcimi udalosťami v oblasti južného Stredozemia; pripomína svoju dôraznú výzvu na náležitú a vyváženú reakciu na tieto výzvy zameranú na zlepšenie riadenia legálnej migrácie a spomalenie nelegálnej migrácie; uznávajúc povinnosť členských štátov EÚ dodržať stanovené právne predpisy EÚ zdôrazňuje potrebu dostatočného financovania a podporných nástrojov na zvládanie núdzových situácií v duchu úplného rešpektovania vnútorných predpisov o ochrane a ľudských práv a solidarity medzi všetkými členskými štátmi; osobitne zdôrazňuje úlohu a podporu Európskeho fondu pre utečencov vrátane núdzových opatrení v prípade hromadného prílevu utečencov a vyjadruje veľké poľutovanie nad tým, že Komisia nenavrhla žiadne zvýšenie týchto prostriedkov nad rámec ich pôvodnej výšky stanovenej vo finančnom pláne; |
| --- | --- |

54.

vyjadruje preto silné pochybnosti nad tým, či návrh rozpočtu, ktorý predložila Komisia, predstavuje vhodnú a aktuálnu odpoveď na súčasné výzvy, ktorým čelí EÚ, najmä v súvislosti s prebiehajúcimi udalosťami v oblasti južného Stredozemia; pripomína svoju dôraznú výzvu na náležitú a vyváženú reakciu na tieto výzvy zameranú na zlepšenie riadenia legálnej migrácie a spomalenie nelegálnej migrácie; uznávajúc povinnosť členských štátov EÚ dodržať stanovené právne predpisy EÚ zdôrazňuje potrebu dostatočného financovania a podporných nástrojov na zvládanie núdzových situácií v duchu úplného rešpektovania vnútorných predpisov o ochrane a ľudských práv a solidarity medzi všetkými členskými štátmi; osobitne zdôrazňuje úlohu a podporu Európskeho fondu pre utečencov vrátane núdzových opatrení v prípade hromadného prílevu utečencov a vyjadruje veľké poľutovanie nad tým, že Komisia nenavrhla žiadne zvýšenie týchto prostriedkov nad rámec ich pôvodnej výšky stanovenej vo finančnom pláne;

| 55. | berie na vedomie opakované výzvy Európskej rady na posilnenie operačnej schopnosti a úlohy agentúry FRONTEX v čase rastúcich migračných tlakov; žiada Komisiu, aby uviedla celkové dôsledky prebiehajúceho prehodnotenia agentúry FRONTEX na rozpočet na rok 2012 a aby poskytla jasnejší prehľad o zapojení členských štátov do financovania jej fungovania; |
| --- | --- |

55.

berie na vedomie opakované výzvy Európskej rady na posilnenie operačnej schopnosti a úlohy agentúry FRONTEX v čase rastúcich migračných tlakov; žiada Komisiu, aby uviedla celkové dôsledky prebiehajúceho prehodnotenia agentúry FRONTEX na rozpočet na rok 2012 a aby poskytla jasnejší prehľad o zapojení členských štátov do financovania jej fungovania;

| 56. | konštatuje, že po prezentovaní ďalších technických krokov rozpočtový organ uvoľnil rozpočtové prostriedky na rok 2011 určené na SIS II, ktoré boli zapísané v rezerve; upozorňuje na to, že rozpočtový organ bude aj naďalej dôkladne sledovať ďalší vývoj v súvislosti so SIS II a vyhradzuje si právo podniknúť kroky, ak sa to ukáže ako potrebné; |
| --- | --- |

56.

konštatuje, že po prezentovaní ďalších technických krokov rozpočtový organ uvoľnil rozpočtové prostriedky na rok 2011 určené na SIS II, ktoré boli zapísané v rezerve; upozorňuje na to, že rozpočtový organ bude aj naďalej dôkladne sledovať ďalší vývoj v súvislosti so SIS II a vyhradzuje si právo podniknúť kroky, ak sa to ukáže ako potrebné;

Okruh 3b

| 57. | pripomína, že okruh 3b napriek tomu, že je z hľadiska výšky finančných prostriedkov najmenším okruhom VFR, pokrýva otázky kľúčového významu pre občanov Európy, ako sú mládež, vzdelávacie a kultúrne programy, verejné zdravie, ochrana spotrebiteľa, nástroj civilnej ochrany a komunikačná politika; |
| --- | --- |

57.

pripomína, že okruh 3b napriek tomu, že je z hľadiska výšky finančných prostriedkov najmenším okruhom VFR, pokrýva otázky kľúčového významu pre občanov Európy, ako sú mládež, vzdelávacie a kultúrne programy, verejné zdravie, ochrana spotrebiteľa, nástroj civilnej ochrany a komunikačná politika;

| 58. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že rozpočtové prostriedky v tomto okruhu sa znižujú už tretí rok po sebe, pričom viazané rozpočtové prostriedky sú v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 (okrem Fondu solidarity) znížené o 0,1 % (na 683,5 milióna EUR) a platobné rozpočtové prostriedky o 0,3 % (na 645,7 milióna EUR), čím vzniká rezerva vo výške 15,5 milióna EUR; |
| --- | --- |

58.

vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že rozpočtové prostriedky v tomto okruhu sa znižujú už tretí rok po sebe, pričom viazané rozpočtové prostriedky sú v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 (okrem Fondu solidarity) znížené o 0,1 % (na 683,5 milióna EUR) a platobné rozpočtové prostriedky o 0,3 % (na 645,7 milióna EUR), čím vzniká rezerva vo výške 15,5 milióna EUR;

| 59. | domnieva sa, že programy a činnosti v rámci tohto okruhu zohrávajú významnú úlohu v dosahovaní hlavných cieľov a kľúčových iniciatív stratégie Európa 2020; opätovne zdôrazňuje, že vzdelávanie, odborná príprava a kultúra sú nositeľmi hospodárskych hodnôt, pretože výrazne prispievajú k hospodárskemu rastu, k vytváraniu kvalitných pracovných miest a podporujú rozvoj aktívneho občianstva; |
| --- | --- |

59.

domnieva sa, že programy a činnosti v rámci tohto okruhu zohrávajú významnú úlohu v dosahovaní hlavných cieľov a kľúčových iniciatív stratégie Európa 2020; opätovne zdôrazňuje, že vzdelávanie, odborná príprava a kultúra sú nositeľmi hospodárskych hodnôt, pretože výrazne prispievajú k hospodárskemu rastu, k vytváraniu kvalitných pracovných miest a podporujú rozvoj aktívneho občianstva;

| 60. | zdôrazňuje skutočnosť, že veľmi nízka disponibilná rezerva poskytne iba malý manévrovací priestor na navrhovanie nových činností alebo prijímanie rozhodnutí o zvyšovaní finančných prostriedkov na priority, ktoré sa priamo týkajú občanov; |
| --- | --- |

60.

zdôrazňuje skutočnosť, že veľmi nízka disponibilná rezerva poskytne iba malý manévrovací priestor na navrhovanie nových činností alebo prijímanie rozhodnutí o zvyšovaní finančných prostriedkov na priority, ktoré sa priamo týkajú občanov;

| 61. | berie náležitým spôsobom na vedomie návrh Komisie zvýšiť rozpočtové prostriedky v roku 2012 na hlavnú iniciatívu Mládež v akcii o 8 miliónov EUR v porovnaní s pôvodným finančným plánom (134,6 milióna EUR naplánovaných na rok 2012), keďže je to program, ktorý predstavuje jeden z hlavných nástrojov hlavnej iniciatívy Mládež v pohybe a podporuje využívanie skúseností v oblasti neformálneho vzdelávania a rozvoj aktívneho občianstva u mladých ľudí; |
| --- | --- |

61.

berie náležitým spôsobom na vedomie návrh Komisie zvýšiť rozpočtové prostriedky v roku 2012 na hlavnú iniciatívu Mládež v akcii o 8 miliónov EUR v porovnaní s pôvodným finančným plánom (134,6 milióna EUR naplánovaných na rok 2012), keďže je to program, ktorý predstavuje jeden z hlavných nástrojov hlavnej iniciatívy Mládež v pohybe a podporuje využívanie skúseností v oblasti neformálneho vzdelávania a rozvoj aktívneho občianstva u mladých ľudí;

| 62. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevynakladá podobné úsilie v prípade programov, ako sú MEDIA a Kultúra 2007, hoci tieto vo veľkej miere prispievajú k bohatstvu a rôznorodosti európskej kultúry a poskytujú podporu činnostiam, ktoré by samotné členské štáty nefinancovali; |
| --- | --- |

62.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevynakladá podobné úsilie v prípade programov, ako sú MEDIA a Kultúra 2007, hoci tieto vo veľkej miere prispievajú k bohatstvu a rôznorodosti európskej kultúry a poskytujú podporu činnostiam, ktoré by samotné členské štáty nefinancovali;

| 63. | vyjadruje poľutovanie nad tým, Komisia vo svojom návrhu rozpočtu na rok 2012 nenavrhla žiadne konkrétne opatrenie na podporu športu, hoci ide o právomoc, ktorá je teraz v plnej pôsobnosti Únie, ako vyplýva z Lisabonskej zmluvy; domnieva sa, že určité finančné prostriedky, aj keď v obmedzenej výške, by mali byť naďalej k dispozícii aj v rozpočte na rok 2012; |
| --- | --- |

63.

vyjadruje poľutovanie nad tým, Komisia vo svojom návrhu rozpočtu na rok 2012 nenavrhla žiadne konkrétne opatrenie na podporu športu, hoci ide o právomoc, ktorá je teraz v plnej pôsobnosti Únie, ako vyplýva z Lisabonskej zmluvy; domnieva sa, že určité finančné prostriedky, aj keď v obmedzenej výške, by mali byť naďalej k dispozícii aj v rozpočte na rok 2012;

| 64. | víta zvýšenie objemu finančných prostriedkov na program Verejné zdravie, keďže verejné zdravie sa stalo kľúčovou hnacou silou konkurencieschopnosti v starnúcich európskych spoločnostiach; uznáva úsilie Komisie nájsť finančné riešenia pre pokračovanie dôležitých vzdelávacích kampaní, napríklad kampane HELP pre život bez tabaku; |
| --- | --- |

64.

víta zvýšenie objemu finančných prostriedkov na program Verejné zdravie, keďže verejné zdravie sa stalo kľúčovou hnacou silou konkurencieschopnosti v starnúcich európskych spoločnostiach; uznáva úsilie Komisie nájsť finančné riešenia pre pokračovanie dôležitých vzdelávacích kampaní, napríklad kampane HELP pre život bez tabaku;

| 65. | vyjadruje poľutovanie nad znížením finančných prostriedkov na finančný nástroj civilnej ochrany v porovnaní s finančným plánom (o 1,8 milióna EUR) a žiada Komisiu, aby poskytla ďalšie vysvetlenie k tomuto zníženiu vzhľadom na skutočnosť, že civilná ochrana je teraz novou právomocou EÚ; |
| --- | --- |

65.

vyjadruje poľutovanie nad znížením finančných prostriedkov na finančný nástroj civilnej ochrany v porovnaní s finančným plánom (o 1,8 milióna EUR) a žiada Komisiu, aby poskytla ďalšie vysvetlenie k tomuto zníženiu vzhľadom na skutočnosť, že civilná ochrana je teraz novou právomocou EÚ;

| 66. | pripomína, že v záujme zabezpečenia transparentnosti a plnohodnotného zapojenia Európskeho parlamentu a jeho poslancov musí mať program Európske priestory pre verejnosť svoj samostatný rozpočtový riadok; vyjadruje ľútosť nad návrhom Komisie, aby sa prostriedky v tomto riadku zrušili a aby sa rozpočtové prostriedky určené na Európske priestory pre verejnosť zlúčili s rozpočtovým riadkom zastúpení Komisie; pripomína, že projekt Európske priestory pre verejnosť realizujú spoločne Komisia a Parlament, a preto by jeho rozpočet mal byť oddelený od rozpočtu zastúpení Komisie, ako to bolo v rozpočtoch na roky 2010 a 2011; zdôrazňuje, že Parlament nebude akceptovať žiadny pokus o zmenu vôle rozpočtových orgánov v tejto veci; |
| --- | --- |

66.

pripomína, že v záujme zabezpečenia transparentnosti a plnohodnotného zapojenia Európskeho parlamentu a jeho poslancov musí mať program Európske priestory pre verejnosť svoj samostatný rozpočtový riadok; vyjadruje ľútosť nad návrhom Komisie, aby sa prostriedky v tomto riadku zrušili a aby sa rozpočtové prostriedky určené na Európske priestory pre verejnosť zlúčili s rozpočtovým riadkom zastúpení Komisie; pripomína, že projekt Európske priestory pre verejnosť realizujú spoločne Komisia a Parlament, a preto by jeho rozpočet mal byť oddelený od rozpočtu zastúpení Komisie, ako to bolo v rozpočtoch na roky 2010 a 2011; zdôrazňuje, že Parlament nebude akceptovať žiadny pokus o zmenu vôle rozpočtových orgánov v tejto veci;

Okruh 4

| 67. | konštatuje, že viazané a platobné rozpočtové prostriedky požadované v NR na rok 2012 sa v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 zvýšili o 2,9 % na 9 009,3 milióna EUR a 0,8 % na 7 293,7 milióna EUR (pri zohľadnení rezervy na núdzovú pomoc); zdôrazňuje, že tieto zvýšenia prostriedkov sú nižšie ako zvýšenie navrhované Komisiou pre celkový rozpočet; |
| --- | --- |

67.

konštatuje, že viazané a platobné rozpočtové prostriedky požadované v NR na rok 2012 sa v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 zvýšili o 2,9 % na 9 009,3 milióna EUR a 0,8 % na 7 293,7 milióna EUR (pri zohľadnení rezervy na núdzovú pomoc); zdôrazňuje, že tieto zvýšenia prostriedkov sú nižšie ako zvýšenie navrhované Komisiou pre celkový rozpočet;

| 68. | pripomína, že Komisia doteraz nevrátila prostriedky (240 miliónov EUR) použité na potravinový nástroj do okruhu 4 a najmä do nástroja stability, ako požadoval Výbor pre rozpočet v odseku 28 svojej správy A7-0038/2009 prijatej 12. októbra 2009; |
| --- | --- |

68.

pripomína, že Komisia doteraz nevrátila prostriedky (240 miliónov EUR) použité na potravinový nástroj do okruhu 4 a najmä do nástroja stability, ako požadoval Výbor pre rozpočet v odseku 28 svojej správy A7-0038/2009 prijatej 12. októbra 2009;

| 69. | vyjadruje pevné presvedčenie, že sa musí vyvinúť osobitné a konkrétne úsilie, aby sa optimálne a koordinovane využívali všetky dostupné európske nástroje (nielen finančné prostriedky v rámci rozpočtu EÚ, ale aj nástroje, ktoré spravujú EIB, EBOR atď.) a opatrenia členských štátov; zdôrazňuje, že sa musí naďalej zvyšovať flexibilita plánovania a vykonávania nástrojov EÚ s cieľom umožniť primeranú a účinnú reakciu na politické a humanitárne krízy v tretích krajinách, avšak bez toho, aby sa tým ohrozili dlhodobé politické záväzky a priority; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť a Európsku investičnú banku, aby koordinovali svoju činnosť s cieľom dosiahnuť čo najlepšie zameranie a účinnosť cieľov vonkajšej činnosti EÚ; |
| --- | --- |

69.

vyjadruje pevné presvedčenie, že sa musí vyvinúť osobitné a konkrétne úsilie, aby sa optimálne a koordinovane využívali všetky dostupné európske nástroje (nielen finančné prostriedky v rámci rozpočtu EÚ, ale aj nástroje, ktoré spravujú EIB, EBOR atď.) a opatrenia členských štátov; zdôrazňuje, že sa musí naďalej zvyšovať flexibilita plánovania a vykonávania nástrojov EÚ s cieľom umožniť primeranú a účinnú reakciu na politické a humanitárne krízy v tretích krajinách, avšak bez toho, aby sa tým ohrozili dlhodobé politické záväzky a priority; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť a Európsku investičnú banku, aby koordinovali svoju činnosť s cieľom dosiahnuť čo najlepšie zameranie a účinnosť cieľov vonkajšej činnosti EÚ;

| 70. | domnieva sa, že je povinnosťou EÚ adekvátne a komplexne reagovať na nedávne politické udalosti v susedných stredozemných krajinách a poskytovať podporu a pomoc hnutiam, ktoré bojujú za demokratické hodnoty a zavedenie právneho štátu; pripomína, že k zvýšeniu finančnej pomoci týmto krajinám nesmie dochádzať na úkor priorít a nástrojov určených pre susedné východoeurópske krajiny; |
| --- | --- |

70.

domnieva sa, že je povinnosťou EÚ adekvátne a komplexne reagovať na nedávne politické udalosti v susedných stredozemných krajinách a poskytovať podporu a pomoc hnutiam, ktoré bojujú za demokratické hodnoty a zavedenie právneho štátu; pripomína, že k zvýšeniu finančnej pomoci týmto krajinám nesmie dochádzať na úkor priorít a nástrojov určených pre susedné východoeurópske krajiny;

| 71. | z tohto hľadiska vyjadruje vážne znepokojenie nad skutočnosťou, že navrhovaná rezerva vo výške 246,7 milióna EUR pre okruh 4, ktorá je síce oveľa vyššia ako suma plánovaná v rámci aktualizácie finančného plánu z januára 2011 (132,2 milióna EUR), nemusí postačovať na uspokojovanie nových potrieb v okruhu 4, keďže pravdepodobne vychádza z krátenia prostriedkov na niektoré hlavné programy EÚ; je rozhodnutý ďalej skontrolovať a zanalyzovať vplyv týchto škrtov; |
| --- | --- |

71.

z tohto hľadiska vyjadruje vážne znepokojenie nad skutočnosťou, že navrhovaná rezerva vo výške 246,7 milióna EUR pre okruh 4, ktorá je síce oveľa vyššia ako suma plánovaná v rámci aktualizácie finančného plánu z januára 2011 (132,2 milióna EUR), nemusí postačovať na uspokojovanie nových potrieb v okruhu 4, keďže pravdepodobne vychádza z krátenia prostriedkov na niektoré hlavné programy EÚ; je rozhodnutý ďalej skontrolovať a zanalyzovať vplyv týchto škrtov;

| 72. | pripomína, že Parlament a Rada sa stále nedohodli na právnom základe pre sprievodné opatrenia týkajúce sa banánov a pre nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami (ICI+) a že táto dohoda bude mať vplyv na rozpočtové prostriedky v rozpočte na rok 2012; vyjadruje ľútosť nad návrhom Komisie znížiť výšku finančných prostriedkov určených na spoluprácu s rozvojovými krajinami v Ázii a v Latinskej Amerike; požaduje urýchlené prijatie právnych predpisov týkajúcich sa ICI+ a schválenie zodpovedajúceho financovania pre Áziu a Latinskú Ameriku; |
| --- | --- |

72.

pripomína, že Parlament a Rada sa stále nedohodli na právnom základe pre sprievodné opatrenia týkajúce sa banánov a pre nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami (ICI+) a že táto dohoda bude mať vplyv na rozpočtové prostriedky v rozpočte na rok 2012; vyjadruje ľútosť nad návrhom Komisie znížiť výšku finančných prostriedkov určených na spoluprácu s rozvojovými krajinami v Ázii a v Latinskej Amerike; požaduje urýchlené prijatie právnych predpisov týkajúcich sa ICI+ a schválenie zodpovedajúceho financovania pre Áziu a Latinskú Ameriku;

| 73. | žiada preto Komisiu, aby pripravovaný opravný list neobmedzila na rozpočtové dôsledky svojho preskúmania európskej susedskej politiky, ale aby sa v ňom venovala – a v prípade potreby využila aj všetky prostriedky, ktoré poskytuje MID – všetkým ostatným nevyriešeným otázkam a potrebám vrátane financovania Palestíny a UNRWA, ktoré je v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 znížené o 100 miliónov EUR, s cieľom maximalizovať vplyv pomoci EÚ vo svete; |
| --- | --- |

73.

žiada preto Komisiu, aby pripravovaný opravný list neobmedzila na rozpočtové dôsledky svojho preskúmania európskej susedskej politiky, ale aby sa v ňom venovala – a v prípade potreby využila aj všetky prostriedky, ktoré poskytuje MID – všetkým ostatným nevyriešeným otázkam a potrebám vrátane financovania Palestíny a UNRWA, ktoré je v porovnaní s rozpočtom na rok 2011 znížené o 100 miliónov EUR, s cieľom maximalizovať vplyv pomoci EÚ vo svete;

| 74. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že plánované zvýšenie finančných prostriedkov na nástroj predvstupovej pomoci bolo zo 139 miliónov EUR obmedzené iba na 79 miliónov EUR v porovnaní s rozpočtom na rok 2011; |
| --- | --- |

74.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že plánované zvýšenie finančných prostriedkov na nástroj predvstupovej pomoci bolo zo 139 miliónov EUR obmedzené iba na 79 miliónov EUR v porovnaní s rozpočtom na rok 2011;

| 75. | berie na vedomie navrhované zvýšenie finančných prostriedkov na životné prostredie a udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce (DCI) o 51,8 milióna EUR v porovnaní s finančným plánom, aby bolo možné dosiahnuť rýchle začatie činností v oblasti boja proti zmene klímy; rozhodne nesúhlasí s inými zníženiami prostriedkov v celkovej výške 78 miliónov EUR v rámci geografických programov DCI, ktoré budú mať negatívny vplyv na úsilie EÚ prispievať k dosahovaniu rozvojových cieľov tisícročia a na dodržanie záväzkov EÚ prijatých na najvyššej úrovni, že do roku 2015 dosiahne cieľ vynakladať na rozvojovú spoluprácu 0,7 % HDP; |
| --- | --- |

75.

berie na vedomie navrhované zvýšenie finančných prostriedkov na životné prostredie a udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce (DCI) o 51,8 milióna EUR v porovnaní s finančným plánom, aby bolo možné dosiahnuť rýchle začatie činností v oblasti boja proti zmene klímy; rozhodne nesúhlasí s inými zníženiami prostriedkov v celkovej výške 78 miliónov EUR v rámci geografických programov DCI, ktoré budú mať negatívny vplyv na úsilie EÚ prispievať k dosahovaniu rozvojových cieľov tisícročia a na dodržanie záväzkov EÚ prijatých na najvyššej úrovni, že do roku 2015 dosiahne cieľ vynakladať na rozvojovú spoluprácu 0,7 % HDP;

| 76. | pripomína, že rázne odmietne akékoľvek systematické, takmer automatické a v niektorých prípadoch neuvážené škrty administratívnych výdavkov v okruhu 4 zo strany druhej zložky rozpočtového orgánu, ktorých jediným cieľom je znížiť výšku rozpočtových prostriedkov, keďže by sa tým EÚ pripravila o prostriedky na riadne a efektívne vykonávanie svojich programov; |
| --- | --- |

76.

pripomína, že rázne odmietne akékoľvek systematické, takmer automatické a v niektorých prípadoch neuvážené škrty administratívnych výdavkov v okruhu 4 zo strany druhej zložky rozpočtového orgánu, ktorých jediným cieľom je znížiť výšku rozpočtových prostriedkov, keďže by sa tým EÚ pripravila o prostriedky na riadne a efektívne vykonávanie svojich programov;

Okruh 5

| 77. | konštatuje, že celkové administratívne výdavky všetkých inštitúcií sa odhadujú na 8 281 miliónov EUR, čo predstavuje zvýšenie o 1,3 % v porovnaní s rokom 2011, čím vzniká rezerva vo výške 472,5 milióna EUR; |
| --- | --- |

77.

konštatuje, že celkové administratívne výdavky všetkých inštitúcií sa odhadujú na 8 281 miliónov EUR, čo predstavuje zvýšenie o 1,3 % v porovnaní s rokom 2011, čím vzniká rezerva vo výške 472,5 milióna EUR;

| 78. | berie na vedomie list komisára pre finančné plánovanie a rozpočet z 3. februára 2011, v ktorom sa zaviazal k zvýšeniu výdavkov v okruhu 5 o menej ako 1 % a k nezvyšovaniu počtu pracovníkov v porovnaní s rokom 2011 a v ktorom vyzval všetky inštitúcie, aby uplatňovali rovnaký prístup k vývoju svojich rozpočtov; |
| --- | --- |

78.

berie na vedomie list komisára pre finančné plánovanie a rozpočet z 3. februára 2011, v ktorom sa zaviazal k zvýšeniu výdavkov v okruhu 5 o menej ako 1 % a k nezvyšovaniu počtu pracovníkov v porovnaní s rokom 2011 a v ktorom vyzval všetky inštitúcie, aby uplatňovali rovnaký prístup k vývoju svojich rozpočtov;

| 79. | konštatuje, že Komisia, Rada, Dvor audítorov, ombudsman a európsky dozorný úradník takýto prístup uplatnili; zdôrazňuje, že Európsky parlament dokázal znížiť svoje vlastné odhady približne o 50 miliónov EUR v porovnaní s prvým návrhom predbežného návrhu odhadov; zdôrazňuje, že dôkladne preskúma odhady ostatných inštitúcií, okrem iného v súvislosti s novými potrebami a činnosťami súvisiacimi s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

79.

konštatuje, že Komisia, Rada, Dvor audítorov, ombudsman a európsky dozorný úradník takýto prístup uplatnili; zdôrazňuje, že Európsky parlament dokázal znížiť svoje vlastné odhady približne o 50 miliónov EUR v porovnaní s prvým návrhom predbežného návrhu odhadov; zdôrazňuje, že dôkladne preskúma odhady ostatných inštitúcií, okrem iného v súvislosti s novými potrebami a činnosťami súvisiacimi s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy;

| 80. | berie na vedomie veľké úsilie Komisie zmraziť vlastné administratívne výdavky v nominálnom vyjadrení; konštatuje, že to bolo možné vďaka vyváženiu zvýšení spojených so štatutárnymi a zmluvnými povinnosťami inými drastickými škrtmi administratívnych výdavkov; je však znepokojený možnými dôsledkami; |
| --- | --- |

80.

berie na vedomie veľké úsilie Komisie zmraziť vlastné administratívne výdavky v nominálnom vyjadrení; konštatuje, že to bolo možné vďaka vyváženiu zvýšení spojených so štatutárnymi a zmluvnými povinnosťami inými drastickými škrtmi administratívnych výdavkov; je však znepokojený možnými dôsledkami;

| 81. | zdôrazňuje, že akékoľvek ďalšie znižovanie administratívnych rozpočtových prostriedkov na rok 2012 v oddiele III vrátane riadkov výdavkov na administratívnu podporu (bývalé riadky BA) môže mať negatívny vplyv na vykonávanie programov, najmä v súvislosti s novými úlohami EÚ vyplývajúcimi z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy; trvá na tom, aby úspory zo zníženia výdavkov na administratívnu podporu zostali súčasťou finančného krytia príslušných programov s cieľom dosiahnuť zlepšenie ich výsledkov v danej oblasti; okrem toho zdôrazňuje, že aj keď dochádza k neustálemu rozširovaniu právomocí EÚ, tento trend nie je dlhodobo udržateľný a bude mať negatívny vplyv na rýchle, riadne a efektívne vykonávanie činností a programov EÚ; |
| --- | --- |

81.

zdôrazňuje, že akékoľvek ďalšie znižovanie administratívnych rozpočtových prostriedkov na rok 2012 v oddiele III vrátane riadkov výdavkov na administratívnu podporu (bývalé riadky BA) môže mať negatívny vplyv na vykonávanie programov, najmä v súvislosti s novými úlohami EÚ vyplývajúcimi z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy; trvá na tom, aby úspory zo zníženia výdavkov na administratívnu podporu zostali súčasťou finančného krytia príslušných programov s cieľom dosiahnuť zlepšenie ich výsledkov v danej oblasti; okrem toho zdôrazňuje, že aj keď dochádza k neustálemu rozširovaniu právomocí EÚ, tento trend nie je dlhodobo udržateľný a bude mať negatívny vplyv na rýchle, riadne a efektívne vykonávanie činností a programov EÚ;

| 82. | oceňuje úsilie Komisie nepožadovať žiadne ďalšie pracovné miesta a jej záväzok uspokojiť všetky svoje potreby vrátane takých, ktoré súvisia s novými prioritami a nadobudnutím platnosti ZFEÚ, výhradne prostredníctvom vnútorných presunov súčasných ľudských zdrojov; požaduje ďalšie informácie o tom, odkiaľ bude presunutých 230 dodatočných pracovných miest potrebných na zabezpečenie náležitého monitorovania hospodárskej a finančnej situácie členských štátov v rámci GR ECFIN a aký vplyv bude mať to, že počet pracovných miest v oblasti administratívnej podpory a riadenia programov sa v dôsledku presunov v rámci príslušných generálnych riaditeľstiev znížil o 70; zdôrazňuje, že problematika ľudských zdrojov je o to dôležitejšia, že bude možno potrebné GR ECFIN ešte viac posilniť, aby bolo schopné zvládnuť dodatočné úlohy po prijatí súboru predpisov v oblasti správy ekonomických záležitostí; |
| --- | --- |

82.

oceňuje úsilie Komisie nepožadovať žiadne ďalšie pracovné miesta a jej záväzok uspokojiť všetky svoje potreby vrátane takých, ktoré súvisia s novými prioritami a nadobudnutím platnosti ZFEÚ, výhradne prostredníctvom vnútorných presunov súčasných ľudských zdrojov; požaduje ďalšie informácie o tom, odkiaľ bude presunutých 230 dodatočných pracovných miest potrebných na zabezpečenie náležitého monitorovania hospodárskej a finančnej situácie členských štátov v rámci GR ECFIN a aký vplyv bude mať to, že počet pracovných miest v oblasti administratívnej podpory a riadenia programov sa v dôsledku presunov v rámci príslušných generálnych riaditeľstiev znížil o 70; zdôrazňuje, že problematika ľudských zdrojov je o to dôležitejšia, že bude možno potrebné GR ECFIN ešte viac posilniť, aby bolo schopné zvládnuť dodatočné úlohy po prijatí súboru predpisov v oblasti správy ekonomických záležitostí;

| 83. | zdôrazňuje, že zvýšenie navrhované pre úrad EPSO (o 5,4 % vo viazaných aj platobných rozpočtových prostriedkoch) je zrejme v rozpore s úsilím Komisie o znižovanie administratívnych výdavkov; požaduje viac informácií o navrhovanom zvýšení objemu rozpočtových prostriedkov určených pre úrad EPSO a o externalizácii kľúčových služieb tohto úradu; |
| --- | --- |

83.

zdôrazňuje, že zvýšenie navrhované pre úrad EPSO (o 5,4 % vo viazaných aj platobných rozpočtových prostriedkoch) je zrejme v rozpore s úsilím Komisie o znižovanie administratívnych výdavkov; požaduje viac informácií o navrhovanom zvýšení objemu rozpočtových prostriedkov určených pre úrad EPSO a o externalizácii kľúčových služieb tohto úradu;

| 84. | berie na vedomie zvýšenie výdavkov na dôchodky o 4 % (oproti 5,2 % zvýšeniu medzi rokmi 2010 a 2011) v súvislosti s vlnou odchodov úradníkov do dôchodku; žiada Komisiu, aby predložila dôkladnejšiu analýzu dlhodobých rozpočtových dôsledkov tohto trendu a aby zároveň zvážila možné dôsledky, či už priame, alebo nepriame, akýchkoľvek zmien dôchodkového systému EÚ na príťažlivosť, kvalitu a nezávislosť európskej verejnej služby; zdôrazňuje, že akejkoľvek zmene tohto typu musí predchádzať náležitý sociálny dialóg; |
| --- | --- |

84.

berie na vedomie zvýšenie výdavkov na dôchodky o 4 % (oproti 5,2 % zvýšeniu medzi rokmi 2010 a 2011) v súvislosti s vlnou odchodov úradníkov do dôchodku; žiada Komisiu, aby predložila dôkladnejšiu analýzu dlhodobých rozpočtových dôsledkov tohto trendu a aby zároveň zvážila možné dôsledky, či už priame, alebo nepriame, akýchkoľvek zmien dôchodkového systému EÚ na príťažlivosť, kvalitu a nezávislosť európskej verejnej služby; zdôrazňuje, že akejkoľvek zmene tohto typu musí predchádzať náležitý sociálny dialóg;

| 85. | domnieva sa, že európske školy by mali byť primerane financované, aby mohli poskytovať riešenie pre osobitnú situáciu a potreby detí zamestnancov inštitúcií EÚ; dôkladne posúdi navrhované celkové zvýšenie o 1,7 % v porovnaní s rokom 2011, ktoré je nižšie ako predpoklad vo finančnom pláne, ako aj každý z rozpočtových riadkov všetkých európskych škôl, a počas svojho čítania vykoná všetky zmeny, ktoré bude v tejto súvislosti pokladať za potrebné; |
| --- | --- |

85.

domnieva sa, že európske školy by mali byť primerane financované, aby mohli poskytovať riešenie pre osobitnú situáciu a potreby detí zamestnancov inštitúcií EÚ; dôkladne posúdi navrhované celkové zvýšenie o 1,7 % v porovnaní s rokom 2011, ktoré je nižšie ako predpoklad vo finančnom pláne, ako aj každý z rozpočtových riadkov všetkých európskych škôl, a počas svojho čítania vykoná všetky zmeny, ktoré bude v tejto súvislosti pokladať za potrebné;

Pilotné projekty – prípravné akcie

| 86. | zdôrazňuje, že pilotné projekty (PP) a prípravné akcie (PA) sú kľúčovými nástrojmi formulovania politických priorít a prípravy nových iniciatív, ktoré môžu vyústiť do činností a programov EÚ s cieľom zlepšiť životy občanov EÚ; má preto v úmysle podporiť všetkými možnými spôsobmi svoje návrhy týkajúce sa PP a PA v rozpočte na rok 2012 a zároveň zdôrazňuje, že je potrebné dôkladne preskúmať predbežné posúdenie Komisie, ktoré sa očakáva v júli 2011, aby bolo možné stanoviť celkovú a vyváženú konečnú podobu balíka v tejto oblasti; |
| --- | --- |

86.

zdôrazňuje, že pilotné projekty (PP) a prípravné akcie (PA) sú kľúčovými nástrojmi formulovania politických priorít a prípravy nových iniciatív, ktoré môžu vyústiť do činností a programov EÚ s cieľom zlepšiť životy občanov EÚ; má preto v úmysle podporiť všetkými možnými spôsobmi svoje návrhy týkajúce sa PP a PA v rozpočte na rok 2012 a zároveň zdôrazňuje, že je potrebné dôkladne preskúmať predbežné posúdenie Komisie, ktoré sa očakáva v júli 2011, aby bolo možné stanoviť celkovú a vyváženú konečnú podobu balíka v tejto oblasti;

| 87. | na tento účel má v úmysle postúpiť Komisii, ako je uvedené v prílohe II časti D MID, prvý predbežný zoznam možných PP a PA pre rozpočet na rok 2012; očakáva, že Komisia predloží náležite odôvodnenú analýzu orientačných návrhov Parlamentu; zdôrazňuje, že tento prvý predbežný zoznam nebráni formálnemu predloženiu a schváleniu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov týkajúcich sa PP a PA počas parlamentného čítania rozpočtu; |
| --- | --- |

87.

na tento účel má v úmysle postúpiť Komisii, ako je uvedené v prílohe II časti D MID, prvý predbežný zoznam možných PP a PA pre rozpočet na rok 2012; očakáva, že Komisia predloží náležite odôvodnenú analýzu orientačných návrhov Parlamentu; zdôrazňuje, že tento prvý predbežný zoznam nebráni formálnemu predloženiu a schváleniu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov týkajúcich sa PP a PA počas parlamentného čítania rozpočtu;

| 88. | berie na vedomie jeden nový PP a päť PA (z ktorých sú dve nové), ktoré navrhla Komisia v rámci rôznych okruhov; vyhlasuje, že je pevne odhodlaný zanalyzovať počas nadchádzajúcich rokovaní obsah a ciele novo navrhovaných iniciatív; |
| --- | --- |

88.

berie na vedomie jeden nový PP a päť PA (z ktorých sú dve nové), ktoré navrhla Komisia v rámci rôznych okruhov; vyhlasuje, že je pevne odhodlaný zanalyzovať počas nadchádzajúcich rokovaní obsah a ciele novo navrhovaných iniciatív;

Agentúry

| 89. | berie na vedomie celkovú sumu 720,8 milióna EUR (t. j. 0,49 % celkového rozpočtu EÚ) určenú v NR na rok 2012 pre decentralizované agentúry EÚ, ktorá predstavuje oproti rozpočtu na rok 2011 zvýšenie celkových príspevkov EÚ o 34,6 milióna EUR, resp. 4,9 %; uvedomuje si, že toto zvýšenie súvisí najmä s vytvorením jednej novej agentúry (3) a postupným zriaďovaním siedmich ďalších agentúr (4) s cieľom zabezpečiť pre ne dostatočné finančné prostriedky; zdôrazňuje význam dodatočného financovania pre desať agentúr (5), ktorých úlohy boli rozšírené, aby sa zabránilo zníženiu ich výkonnosti; konštatuje, že zvýšenie príspevku EÚ pre agentúry, ktoré sú v plnej prevádzke, zodpovedá úprave o infláciu (2 %), ba je dokonca nižšie, pričom nedochádza k zvyšovaniu počtu zamestnancov; |
| --- | --- |

89.

berie na vedomie celkovú sumu 720,8 milióna EUR (t. j. 0,49 % celkového rozpočtu EÚ) určenú v NR na rok 2012 pre decentralizované agentúry EÚ, ktorá predstavuje oproti rozpočtu na rok 2011 zvýšenie celkových príspevkov EÚ o 34,6 milióna EUR, resp. 4,9 %; uvedomuje si, že toto zvýšenie súvisí najmä s vytvorením jednej novej agentúry (3) a postupným zriaďovaním siedmich ďalších agentúr (4) s cieľom zabezpečiť pre ne dostatočné finančné prostriedky; zdôrazňuje význam dodatočného financovania pre desať agentúr (5), ktorých úlohy boli rozšírené, aby sa zabránilo zníženiu ich výkonnosti; konštatuje, že zvýšenie príspevku EÚ pre agentúry, ktoré sú v plnej prevádzke, zodpovedá úprave o infláciu (2 %), ba je dokonca nižšie, pričom nedochádza k zvyšovaniu počtu zamestnancov;

| 90. | zdôrazňuje, že rozpočtové prostriedky pre agentúry EÚ ani zďaleka nepredstavujú iba administratívne výdavky, ale umožňujú aj dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020 a cieľov EÚ vo všeobecnosti, o ktorých rozhodol zákonodarný orgán; schvaľuje preto v dnešných časoch úsporných opatrení reštriktívny prístup Komisie k stanovovaniu výšky dotácií z rozpočtu EÚ pre decentralizované agentúry EÚ, ale opäť vyjadruje nesúhlas s tým, aby sa pripísané príjmy použili na zníženie príspevku z rozpočtu EÚ pre agentúry závislé od poplatkov, čo Komisia používa na umelé zvýšenie rezervy; je v tejto súvislosti znepokojený tým, že Komisia opakovane ignoruje politickú vôľu Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

90.

zdôrazňuje, že rozpočtové prostriedky pre agentúry EÚ ani zďaleka nepredstavujú iba administratívne výdavky, ale umožňujú aj dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020 a cieľov EÚ vo všeobecnosti, o ktorých rozhodol zákonodarný orgán; schvaľuje preto v dnešných časoch úsporných opatrení reštriktívny prístup Komisie k stanovovaniu výšky dotácií z rozpočtu EÚ pre decentralizované agentúry EÚ, ale opäť vyjadruje nesúhlas s tým, aby sa pripísané príjmy použili na zníženie príspevku z rozpočtu EÚ pre agentúry závislé od poplatkov, čo Komisia používa na umelé zvýšenie rezervy; je v tejto súvislosti znepokojený tým, že Komisia opakovane ignoruje politickú vôľu Európskeho parlamentu;

| 91. | zdôrazňuje, že európske orgány dohľadu majú zohrávať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní stability trhu a že musia byť náležite financované, aby boli regulačné reformy účinné; opakuje, že jediný orgán dohľadu by bol nákladovo efektívnejší; víta zvýšenie rozpočtu navrhované pre všetky tri orgány ako významný krok v procese ich budovania a súčasne vyzýva na poskytnutie dodatočných prostriedkov pre spoločný výbor; zdôrazňuje, že po zverení akýchkoľvek ďalších úloh týmto orgánom musí urýchlene nasledovať zodpovedajúce pridelenie dodatočných prostriedkov; zdôrazňuje okrem iného, že nové úlohy plánované pre Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) v oblasti predaja nakrátko a derivátov sa musia urýchlene odraziť v rozpočtovom postupe na rok 2012 ihneď po prijatí právnych základov; |
| --- | --- |

91.

zdôrazňuje, že európske orgány dohľadu majú zohrávať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní stability trhu a že musia byť náležite financované, aby boli regulačné reformy účinné; opakuje, že jediný orgán dohľadu by bol nákladovo efektívnejší; víta zvýšenie rozpočtu navrhované pre všetky tri orgány ako významný krok v procese ich budovania a súčasne vyzýva na poskytnutie dodatočných prostriedkov pre spoločný výbor; zdôrazňuje, že po zverení akýchkoľvek ďalších úloh týmto orgánom musí urýchlene nasledovať zodpovedajúce pridelenie dodatočných prostriedkov; zdôrazňuje okrem iného, že nové úlohy plánované pre Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) v oblasti predaja nakrátko a derivátov sa musia urýchlene odraziť v rozpočtovom postupe na rok 2012 ihneď po prijatí právnych základov;

| 92. | konštatuje, že z 213 nových pracovných miest v pláne pracovných miest pre agentúry (z celkového počtu 4 854) bude 80 miest pridelených pre nové alebo začínajúce agentúry a ostatné miesta budú pridelené agentúram, ktorých úlohy sa rozširujú; opakuje svoju výzvu, aby sa zaujal osobitný prístup k náboru špecializovaných vedeckých pracovníkov s odbornými skúsenosťami, najmä ak sú tieto pracovné miesta financované výhradne z príjmov z poplatkov, a sú teda rozpočtovo neutrálne z hľadiska rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

92.

konštatuje, že z 213 nových pracovných miest v pláne pracovných miest pre agentúry (z celkového počtu 4 854) bude 80 miest pridelených pre nové alebo začínajúce agentúry a ostatné miesta budú pridelené agentúram, ktorých úlohy sa rozširujú; opakuje svoju výzvu, aby sa zaujal osobitný prístup k náboru špecializovaných vedeckých pracovníkov s odbornými skúsenosťami, najmä ak sú tieto pracovné miesta financované výhradne z príjmov z poplatkov, a sú teda rozpočtovo neutrálne z hľadiska rozpočtu EÚ;

| 93. | vyjadruje nesúhlas so zámerom Komisie zmeniť prezentáciu dvoch samofinancovaných agentúr (OHIM a CPVO) v návrhu rozpočtu na rok 2012, t. j. so zrušením príslušných rozpočtových riadkov a s rozhodnutím nezverejniť ich plány pracovných miest; berie však na vedomie, že tieto dve agentúry nie sú viazané žiadnym rozhodnutím rozpočtového orgánu, čo sa týka výšky dotácií alebo počtu pracovníkov; plánuje však tieto informácie uviesť v rozpočte z dôvodu transparentnosti; opäť opakuje, že je potrebné nájsť riešenie pre nadmerné prebytky vytvárané reguláciou poplatkov zo strany úradu OHIM; |
| --- | --- |

93.

vyjadruje nesúhlas so zámerom Komisie zmeniť prezentáciu dvoch samofinancovaných agentúr (OHIM a CPVO) v návrhu rozpočtu na rok 2012, t. j. so zrušením príslušných rozpočtových riadkov a s rozhodnutím nezverejniť ich plány pracovných miest; berie však na vedomie, že tieto dve agentúry nie sú viazané žiadnym rozhodnutím rozpočtového orgánu, čo sa týka výšky dotácií alebo počtu pracovníkov; plánuje však tieto informácie uviesť v rozpočte z dôvodu transparentnosti; opäť opakuje, že je potrebné nájsť riešenie pre nadmerné prebytky vytvárané reguláciou poplatkov zo strany úradu OHIM;

| 94. | domnieva sa, že osobitný význam v trialógu, ktorý sa má konať 11. júla 2011, majú tieto otázky:






  — | vyčlenenie rozpočtových prostriedkov na podporu stratégie EÚ 2020 v rozpočte na rok 2012, |
| --- | --- | --- |

94.

domnieva sa, že osobitný význam v trialógu, ktorý sa má konať 11. júla 2011, majú tieto otázky:

—

vyčlenenie rozpočtových prostriedkov na podporu stratégie EÚ 2020 v rozpočte na rok 2012,

| — | celková výška platieb v rozpočte na rok 2012 a neuhradené záväzky (RAL), |
| --- | --- |

—

celková výška platieb v rozpočte na rok 2012 a neuhradené záväzky (RAL),

| — | návrh na revíziu súčasného VFR na roky 2007 – 2013 s cieľom zabezpečiť uspokojenie dodatočných finančných potrieb projektu ITER, |
| --- | --- |

—

návrh na revíziu súčasného VFR na roky 2007 – 2013 s cieľom zabezpečiť uspokojenie dodatočných finančných potrieb projektu ITER,

| — | finančná udržateľnosť a spravovateľnosť okruhu 4 v roku 2012, najmä vzhľadom na pripravovaný opravný list, ktorý sa má zaoberať demokratickými zmenami v oblasti južného Stredozemia, |
| --- | --- |

—

finančná udržateľnosť a spravovateľnosť okruhu 4 v roku 2012, najmä vzhľadom na pripravovaný opravný list, ktorý sa má zaoberať demokratickými zmenami v oblasti južného Stredozemia,

| — | nedoriešené otázky v súvislosti s rozpočtom na rok 2011; |
| --- | --- |

—

nedoriešené otázky v súvislosti s rozpočtom na rok 2011;

*

* *

| 95. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

95.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0114.

(3)  Agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

(4)  Úrad Orgánu európskych regulačných orgánov pre elektronické komunikácie (BEREC – Office), Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA), Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), Európska agentúra pre spoluprácu energetických regulátorov (ACER), Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) a Inštitút pre rodovú rovnosť.

(5)  Európska chemická agentúra (ECHA) – činnosti v oblasti biocídov, Európska chemická agentúra (ECHA) – činnosti súvisiace s udeľovaním predbežného súhlasu po predchádzajúcom oznámení, Úrad pre dohľad nad európskymi globálnymi navigačnými satelitnými systémami (GSA), Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA), Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA), Európska agentúra pre lieky (EMA), Európska environmentálna agentúra (EEA), Agentúra pre základné práva (FRA), Európska policajná akadémia (CEPOL) a Eurojust.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/49

---

Štvrtok 23. júna 2011SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území

P7_TA(2011)0297

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území (2011/2051(INI))

2012/C 390 E/06

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území (KOM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území (KOM(2010)0672),

| — | so zreteľom na článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1290/2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1290/2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (1),

| — | so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady č. 2006/144/ES (3) a č. 2009/61/ES o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady č. 2006/144/ES (3) a č. 2009/61/ES o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (4),

| — | so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov (5),

| — | so zreteľom na nariadenie (ES) č. 73/2009, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie (ES) č. 73/2009, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2010 o budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2010 o budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013 (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o EÚ 2020 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o EÚ 2020 (8),

| — | so zreteľom na závery zasadnutia Predsedníctva zo 17. marca 2011 o SPP do roku 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery zasadnutia Predsedníctva zo 17. marca 2011 o SPP do roku 2020,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k téme reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2013 z 18. marca 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k téme reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2013 z 18. marca 2010,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom SPP do roku 2020 – potraviny, prírodné zdroje a vidiecke oblasti – budúce výzvy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom SPP do roku 2020 – potraviny, prírodné zdroje a vidiecke oblasti – budúce výzvy,

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0202/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0202/2011),

| A. | keďže udržateľné, produktívne a konkurencieschopné európske odvetvie poľnohospodárstva môže zásadne prispieť k plneniu cieľov stanovených pre SPP v zmluvách, ako aj cieľov stratégie Európa 2020, keďže môže pomôcť aj k plneniu nových politických výziev, ako sú napríklad bezpečnosť dodávok potravín, energie a surovín, zmena klímy, životné prostredie a biodiverzita, zdravie a demografická zmena, a keďže nadchádzajúca reforma SPP bude prvou, v ktorej bude Európsky parlament v súlade s Lisabonskou zmluvou spolurozhodovať spoločne Radou, |
| --- | --- |

A.

keďže udržateľné, produktívne a konkurencieschopné európske odvetvie poľnohospodárstva môže zásadne prispieť k plneniu cieľov stanovených pre SPP v zmluvách, ako aj cieľov stratégie Európa 2020, keďže môže pomôcť aj k plneniu nových politických výziev, ako sú napríklad bezpečnosť dodávok potravín, energie a surovín, zmena klímy, životné prostredie a biodiverzita, zdravie a demografická zmena, a keďže nadchádzajúca reforma SPP bude prvou, v ktorej bude Európsky parlament v súlade s Lisabonskou zmluvou spolurozhodovať spoločne Radou,

| B. | keďže potravinová bezpečnosť zostáva ústredným problémom poľnohospodárstva nielen v EÚ, ale aj na celom svete, najmä v rozvojových krajinách, pretože podľa FAO sa do roku 2050 očakáva zvýšenie svetovej populácie zo 7 miliárd na viac než 9 miliárd, a to si vyžiada 70-percentné zvýšenie poľnohospodárskej produkcie; keďže bude potrebné vyrábať viac potravín v ťažších podmienkach – vyššie výrobné náklady, veľká nestálosť na poľnohospodárskych trhoch a zvýšený tlak na prírodné zdroje – čo znamená, že poľnohospodári budú musieť produkovať viac s použitím menšieho množstva pôdy, vody a energie, |
| --- | --- |

B.

keďže potravinová bezpečnosť zostáva ústredným problémom poľnohospodárstva nielen v EÚ, ale aj na celom svete, najmä v rozvojových krajinách, pretože podľa FAO sa do roku 2050 očakáva zvýšenie svetovej populácie zo 7 miliárd na viac než 9 miliárd, a to si vyžiada 70-percentné zvýšenie poľnohospodárskej produkcie; keďže bude potrebné vyrábať viac potravín v ťažších podmienkach – vyššie výrobné náklady, veľká nestálosť na poľnohospodárskych trhoch a zvýšený tlak na prírodné zdroje – čo znamená, že poľnohospodári budú musieť produkovať viac s použitím menšieho množstva pôdy, vody a energie,

| C. | keďže potraviny majú strategický význam a keďže najvhodnejším spôsobom na zaistenie potravinovej bezpečnosti je zachovanie stabilného a konkurenecieschopného poľnohospodárskeho odvetvia; keďže na to je nevyhnutná silná SPP; tá je potrebná aj na zachovanie a udržateľnosť životného prostredia a hospodársky rozvoj vidieckych oblastí EÚ so zreteľom na hrozbu opúšťania pôdy, znižovania počtu obyvateľov vidieka a hospodárskeho úpadku, |
| --- | --- |

C.

keďže potraviny majú strategický význam a keďže najvhodnejším spôsobom na zaistenie potravinovej bezpečnosti je zachovanie stabilného a konkurenecieschopného poľnohospodárskeho odvetvia; keďže na to je nevyhnutná silná SPP; tá je potrebná aj na zachovanie a udržateľnosť životného prostredia a hospodársky rozvoj vidieckych oblastí EÚ so zreteľom na hrozbu opúšťania pôdy, znižovania počtu obyvateľov vidieka a hospodárskeho úpadku,

| D. | keďže cieľom reformy SPP z roku 2003 a preskúmania stavu reformy SPP z roku 2008 bolo prispieť k novej štruktúre SPP, ktorá bude efektívnejšia a transparentnejšia a pre ktorú bude charakteristická výraznejšia trhová orientácia; keďže je nutné pokračovať v tomto procese a zároveň podstatne zjednodušiť riadenie nástrojov a postupov SPP, aby sa poľnohospodárom a správam uľahčila situácia, |
| --- | --- |

D.

keďže cieľom reformy SPP z roku 2003 a preskúmania stavu reformy SPP z roku 2008 bolo prispieť k novej štruktúre SPP, ktorá bude efektívnejšia a transparentnejšia a pre ktorú bude charakteristická výraznejšia trhová orientácia; keďže je nutné pokračovať v tomto procese a zároveň podstatne zjednodušiť riadenie nástrojov a postupov SPP, aby sa poľnohospodárom a správam uľahčila situácia,

| E. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júla 2010 o budúcnosti SPP po roku 2013 položil základy udržateľnej poľnohospodárskej politiky, ktorá umožní európskym výrobcom, aby boli konkurencieschopní na miestnych, regionálnych, národných a medzinárodných trhoch, a keďže podporil koncepciu multifunkčného poľnohospodárstva so širokou základňou v celej Európe, najmä v oblastiach s prírodným znevýhodnením a v extrémne okrajových oblastiach, a vzal tiež do úvahy problémy, ktorým čelia malé farmy, |
| --- | --- |

E.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júla 2010 o budúcnosti SPP po roku 2013 položil základy udržateľnej poľnohospodárskej politiky, ktorá umožní európskym výrobcom, aby boli konkurencieschopní na miestnych, regionálnych, národných a medzinárodných trhoch, a keďže podporil koncepciu multifunkčného poľnohospodárstva so širokou základňou v celej Európe, najmä v oblastiach s prírodným znevýhodnením a v extrémne okrajových oblastiach, a vzal tiež do úvahy problémy, ktorým čelia malé farmy,

| F. | keďže SPP musí mať k dispozícii potrebné nástroje, aby sa dokázala vyrovnať s vážnou krízou trhu a zásobovania a mimoriadnou cenovou nestálosťou v poľnohospodárstve; keďže je nutné zabezpečiť, aby tieto nástroje boli nielen aktuálne a efektívne, ale aj flexibilné, aby sa mohli v prípade potreby urýchlene uplatniť, |
| --- | --- |

F.

keďže SPP musí mať k dispozícii potrebné nástroje, aby sa dokázala vyrovnať s vážnou krízou trhu a zásobovania a mimoriadnou cenovou nestálosťou v poľnohospodárstve; keďže je nutné zabezpečiť, aby tieto nástroje boli nielen aktuálne a efektívne, ale aj flexibilné, aby sa mohli v prípade potreby urýchlene uplatniť,

| G. | keďže treba privítať začlenenie obnovených a ambicióznych cieľov do SPP, najmä v súvislosti s ochranou spotrebiteľov, životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a územnej súdržnosti, a tieto vysoké štandardy by sa mali obhajovať aj na medzinárodnej úrovni s cieľom zabezpečiť životaschopnosť a konkurencieschopnosť európskych poľnohospodárov, ktorí čelia vysokým výrobným nákladom; keďže dlhodobá produktivita a bezpečnosť potravín, najmä vzhľadom na poruchy klímy, závisí od náležitej starostlivosti o prírodné zdroje, predovšetkým pokiaľ ide o pôdu, využívanie vody a biodiverzitu, |
| --- | --- |

G.

keďže treba privítať začlenenie obnovených a ambicióznych cieľov do SPP, najmä v súvislosti s ochranou spotrebiteľov, životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a územnej súdržnosti, a tieto vysoké štandardy by sa mali obhajovať aj na medzinárodnej úrovni s cieľom zabezpečiť životaschopnosť a konkurencieschopnosť európskych poľnohospodárov, ktorí čelia vysokým výrobným nákladom; keďže dlhodobá produktivita a bezpečnosť potravín, najmä vzhľadom na poruchy klímy, závisí od náležitej starostlivosti o prírodné zdroje, predovšetkým pokiaľ ide o pôdu, využívanie vody a biodiverzitu,

| H. | keďže odvetvie poľnohospodárstva plní v rámci boja proti zmene klímy kľúčovú úlohu, predovšetkým znižovaním svojich emisií skleníkových plynov, sekvestráciou oxidu uhličitého a výrobou biomasy a energie z obnoviteľných zdrojov, čím vytvára pre poľnohospodárov dodatočný zdroj príjmov, |
| --- | --- |

H.

keďže odvetvie poľnohospodárstva plní v rámci boja proti zmene klímy kľúčovú úlohu, predovšetkým znižovaním svojich emisií skleníkových plynov, sekvestráciou oxidu uhličitého a výrobou biomasy a energie z obnoviteľných zdrojov, čím vytvára pre poľnohospodárov dodatočný zdroj príjmov,

| I. | keďže SPP by mala podporovať aj osobitnú správu poľnohospodárskej pôdy bohatej z hľadiska biodiverzity (napríklad poľnohospodársku pôdu s vysokou prírodnou hodnotou) a agroekosystémov v rámci oblastí Natura 2000 a v tejto súvislosti prechod na modely s nižšími vstupmi (vrátane ekologického poľnohospodárstva), trvalo neorané pasienky alebo poľnohospodárske mokrade, |
| --- | --- |

I.

keďže SPP by mala podporovať aj osobitnú správu poľnohospodárskej pôdy bohatej z hľadiska biodiverzity (napríklad poľnohospodársku pôdu s vysokou prírodnou hodnotou) a agroekosystémov v rámci oblastí Natura 2000 a v tejto súvislosti prechod na modely s nižšími vstupmi (vrátane ekologického poľnohospodárstva), trvalo neorané pasienky alebo poľnohospodárske mokrade,

| J. | keďže podiel výdavkov SPP v rozpočte EÚ sa postupne znižuje z takmer 75 % v roku 1985 na plánovaných 39,3 % v roku 2013; keďže SPP, hoci je to jedna z najstarších politík EÚ a jediná patriaca skutočne do právomoci Spoločenstva, predstavuje menej ako 0,5 % HDP EÚ, zatiaľ čo verejné výdavky tvoria okolo 50 % HDP, a keďže po postupných rozšíreniach Európskej únie sa výmera poľnohospodárskej pôdy zvýšila o 40 % a v Únii je dvakrát viac poľnohospodárov než v roku 2004, |
| --- | --- |

J.

keďže podiel výdavkov SPP v rozpočte EÚ sa postupne znižuje z takmer 75 % v roku 1985 na plánovaných 39,3 % v roku 2013; keďže SPP, hoci je to jedna z najstarších politík EÚ a jediná patriaca skutočne do právomoci Spoločenstva, predstavuje menej ako 0,5 % HDP EÚ, zatiaľ čo verejné výdavky tvoria okolo 50 % HDP, a keďže po postupných rozšíreniach Európskej únie sa výmera poľnohospodárskej pôdy zvýšila o 40 % a v Únii je dvakrát viac poľnohospodárov než v roku 2004,

| K. | keďže podľa najnovšieho prieskumu Eurobarometra 90 % občanov EÚ, ktorí sa na prieskume zúčastnili, považuje poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti za dôležité pre budúcnosť Európy, 83 % občanov EÚ z prieskumu súhlasí s finančnou podporou poľnohospodárom a priemerný počet z nich sa domnieva, že o poľnohospodárskej politike by sa malo naďalej rozhodovať na európskej úrovni, |
| --- | --- |

K.

keďže podľa najnovšieho prieskumu Eurobarometra 90 % občanov EÚ, ktorí sa na prieskume zúčastnili, považuje poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti za dôležité pre budúcnosť Európy, 83 % občanov EÚ z prieskumu súhlasí s finančnou podporou poľnohospodárom a priemerný počet z nich sa domnieva, že o poľnohospodárskej politike by sa malo naďalej rozhodovať na európskej úrovni,

| L. | keďže Európsky parlament sa už mnohokrát vyslovil proti renacionalizácii SPP a rozšíreniu spolufinancovania, čo by mohlo narušiť spravodlivú hospodársku súťaž na vnútornom trhu EÚ, a preto so zreteľom na nadchádzajúcu reformu opäť nesúhlasí s akoukoľvek snahou o renacionalizáciu SPP prostredníctvom spolufinancovania priamych platieb alebo prostredníctvom presunu fondov do druhého piliera, |
| --- | --- |

L.

keďže Európsky parlament sa už mnohokrát vyslovil proti renacionalizácii SPP a rozšíreniu spolufinancovania, čo by mohlo narušiť spravodlivú hospodársku súťaž na vnútornom trhu EÚ, a preto so zreteľom na nadchádzajúcu reformu opäť nesúhlasí s akoukoľvek snahou o renacionalizáciu SPP prostredníctvom spolufinancovania priamych platieb alebo prostredníctvom presunu fondov do druhého piliera,

| M. | keďže je potrebné zachovať SPP založenú na dvoch pilieroch, pričom sú štruktúra a ciele každého piliera jasne definované a navrhnuté spôsobom, ktorý umožňuje ich vzájomné dopĺňanie sa, |
| --- | --- |

M.

keďže je potrebné zachovať SPP založenú na dvoch pilieroch, pričom sú štruktúra a ciele každého piliera jasne definované a navrhnuté spôsobom, ktorý umožňuje ich vzájomné dopĺňanie sa,

| N. | keďže drobní poľnohospodári v EÚ významne prispievajú k cieľom SPP a keďže prekážky, ktorým čelia, treba v reformnom procese vziať náležite do úvahy, |
| --- | --- |

N.

keďže drobní poľnohospodári v EÚ významne prispievajú k cieľom SPP a keďže prekážky, ktorým čelia, treba v reformnom procese vziať náležite do úvahy,

| O. | keďže v nových členských štátoch, ktoré uplatňujú režim jednotnej platby na plochu, veľká časť poľnohospodárov, najmä v odvetví živočíšnej výroby, nemá nárok na priame platby, pretože nevlastnia poľnohospodársku pôdu, |
| --- | --- |

O.

keďže v nových členských štátoch, ktoré uplatňujú režim jednotnej platby na plochu, veľká časť poľnohospodárov, najmä v odvetví živočíšnej výroby, nemá nárok na priame platby, pretože nevlastnia poľnohospodársku pôdu,

| P. | keďže poľnohospodári dostávajú stále nižší podiel z pridanej hodnoty, ktorá sa vytvára v potravinovom reťazci, a keďže riadne fungujúci potravinový dodávateľský reťazec a opatrenia na zlepšenie rokovacej pozície výrobcov sú nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie toho, aby poľnohospodári dostávali za svoju produkciu spravodlivú odmenu, |
| --- | --- |

P.

keďže poľnohospodári dostávajú stále nižší podiel z pridanej hodnoty, ktorá sa vytvára v potravinovom reťazci, a keďže riadne fungujúci potravinový dodávateľský reťazec a opatrenia na zlepšenie rokovacej pozície výrobcov sú nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie toho, aby poľnohospodári dostávali za svoju produkciu spravodlivú odmenu,

| Q. | keďže reálne príjmy poľnohospodárov na osobu za posledné dva roky dramaticky klesli a v dôsledku neustáleho poklesu sa v súčasnosti dostali pod úroveň spred 15 rokov, keďže príjmy v poľnohospodárstve sú výrazne nižšie (podľa odhadov o 40 % na pracovnú jednotku) než v ostatných hospodárskych oblastiach a príjmy na obyvateľa vo vidieckych oblastiach sú značne nižšie (približne o 50 %) ako v mestských oblastiach a keďže podľa údajov Eurostatu zamestnanosť v sektore poľnohospodárstva klesla v rokoch 2000 až 2009 o 25 %; |
| --- | --- |

Q.

keďže reálne príjmy poľnohospodárov na osobu za posledné dva roky dramaticky klesli a v dôsledku neustáleho poklesu sa v súčasnosti dostali pod úroveň spred 15 rokov, keďže príjmy v poľnohospodárstve sú výrazne nižšie (podľa odhadov o 40 % na pracovnú jednotku) než v ostatných hospodárskych oblastiach a príjmy na obyvateľa vo vidieckych oblastiach sú značne nižšie (približne o 50 %) ako v mestských oblastiach a keďže podľa údajov Eurostatu zamestnanosť v sektore poľnohospodárstva klesla v rokoch 2000 až 2009 o 25 %;

| R. | keďže svetové hospodárstvo sa stále viac integruje a obchodné systémy sa prostredníctvom viacstranných a dvojstranných rokovaní viac liberalizujú a keďže dohody na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni musia zabezpečovať, aby výrobné postupy v tretích krajinách v prípade výrobkov určených na vývoz do EÚ poskytovali európskym spotrebiteľom rovnaké záruky, pokiaľ ide o zdravie, bezpečnosť potravín, dobré životné podmienky zvierat, trvalú udržateľnosť a minimálne normy sociálneho zabezpečenia, ako výrobné postupy EÚ, |
| --- | --- |

R.

keďže svetové hospodárstvo sa stále viac integruje a obchodné systémy sa prostredníctvom viacstranných a dvojstranných rokovaní viac liberalizujú a keďže dohody na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni musia zabezpečovať, aby výrobné postupy v tretích krajinách v prípade výrobkov určených na vývoz do EÚ poskytovali európskym spotrebiteľom rovnaké záruky, pokiaľ ide o zdravie, bezpečnosť potravín, dobré životné podmienky zvierat, trvalú udržateľnosť a minimálne normy sociálneho zabezpečenia, ako výrobné postupy EÚ,

| S. | keďže rozvoj vidieka je vzhľadom na rastúce rozdiely, stratu sociálneho kapitálu a súdržnosti, demografickú nerovnováhu a vysťahovalectvo dôležitou súčasťou SPP a keďže budúce politiky v oblasti rozvoja vidieka sa musia snažiť o lepšiu územnú vyváženosť a ponúkať menej byrokratické a viac participatívne riadenie programov rozvoja vidieka, ktoré by mali zahŕňať opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho odvetvia a účinne podporovať posilňovanie a diverzifikáciu vidieckej ekonomiky, chrániť životné prostredie, podporovať vzdelávanie a inováciu, zvyšovať kvalitu života vo vidieckych oblastiach, najmä v znevýhodnených oblastiach, a pôsobiť proti odchodu mladých ľudí z poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

S.

keďže rozvoj vidieka je vzhľadom na rastúce rozdiely, stratu sociálneho kapitálu a súdržnosti, demografickú nerovnováhu a vysťahovalectvo dôležitou súčasťou SPP a keďže budúce politiky v oblasti rozvoja vidieka sa musia snažiť o lepšiu územnú vyváženosť a ponúkať menej byrokratické a viac participatívne riadenie programov rozvoja vidieka, ktoré by mali zahŕňať opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho odvetvia a účinne podporovať posilňovanie a diverzifikáciu vidieckej ekonomiky, chrániť životné prostredie, podporovať vzdelávanie a inováciu, zvyšovať kvalitu života vo vidieckych oblastiach, najmä v znevýhodnených oblastiach, a pôsobiť proti odchodu mladých ľudí z poľnohospodárstva,

| T. | keďže na jednej strane iba 6 % európskych poľnohospodárov je vo veku do 35 rokov a na druhej strane až 4,5 milióna poľnohospodárov odíde v nasledujúcich desiatich rokoch do dôchodku; keďže generačná obnova by sa mala preto považovať za jednu z priorít budúcej SPP, |
| --- | --- |

T.

keďže na jednej strane iba 6 % európskych poľnohospodárov je vo veku do 35 rokov a na druhej strane až 4,5 milióna poľnohospodárov odíde v nasledujúcich desiatich rokoch do dôchodku; keďže generačná obnova by sa mala preto považovať za jednu z priorít budúcej SPP,

| U. | keďže SPP musí zohľadňovať potrebu zmierňovať osobitné obmedzenia a štrukturálne problémy, ktorým čelia sektory poľnohospodárstva a lesného hospodárstva v najvzdialenejších regiónoch EÚ v dôsledku ich ostrovného charakteru a odľahlosti, ako aj skutočnosť, že vidiecke hospodárstvo výrazne závisí od malého počtu poľnohospodárskych výrobkov, |
| --- | --- |

U.

keďže SPP musí zohľadňovať potrebu zmierňovať osobitné obmedzenia a štrukturálne problémy, ktorým čelia sektory poľnohospodárstva a lesného hospodárstva v najvzdialenejších regiónoch EÚ v dôsledku ich ostrovného charakteru a odľahlosti, ako aj skutočnosť, že vidiecke hospodárstvo výrazne závisí od malého počtu poľnohospodárskych výrobkov,

| V. | keďže politika na podporu akostných výrobkov je neoddeliteľnou súčasťou budúcej SPP, čo znamená, že rozvoj a posilňovanie tejto politiky, a to najmä v prípade zemepisných označení, budú rozhodujúce pre udržateľný rast a konkurencieschopnosť európskeho poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

V.

keďže politika na podporu akostných výrobkov je neoddeliteľnou súčasťou budúcej SPP, čo znamená, že rozvoj a posilňovanie tejto politiky, a to najmä v prípade zemepisných označení, budú rozhodujúce pre udržateľný rast a konkurencieschopnosť európskeho poľnohospodárstva,

| 1. | v zásade víta oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území; uznáva potrebu ďalšej reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky v súlade s meniacim sa charakterom poľnohospodárskeho odvetvia v EÚ 27 a novými medzinárodnými podmienkami globalizácie; žiada zachovanie silnej a udržateľnej SPP s rozpočtom zodpovedajúcim ambicióznym cieľom, o ktoré sa musí snažiť, aby vyriešila nové výzvy; dôrazne odmieta akékoľvek kroky smerom k renacionalizácii SPP; |
| --- | --- |

1.

v zásade víta oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území; uznáva potrebu ďalšej reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky v súlade s meniacim sa charakterom poľnohospodárskeho odvetvia v EÚ 27 a novými medzinárodnými podmienkami globalizácie; žiada zachovanie silnej a udržateľnej SPP s rozpočtom zodpovedajúcim ambicióznym cieľom, o ktoré sa musí snažiť, aby vyriešila nové výzvy; dôrazne odmieta akékoľvek kroky smerom k renacionalizácii SPP;

| 2. | žiada, aby SPP zostala dvojpilierovou štruktúrou; pripomína, že 1. pilier by sa mal naďalej v plnej miere financovať z rozpočtu EÚ a na ročnom základe, zatiaľ čo v rámci 2. piliera by sa malo naďalej uplatňovať viacročné plánovanie, zmluvný prístup a spolufinancovanie; trvá na tom, že dvojpilierová štruktúra by mala slúžiť na zabezpečenie prehľadnosti, pričom oba piliere by sa navzájom dopĺňali bez toho, aby sa prekrývali; domnieva sa, že prvý pilier by mal plniť ciele, ktoré si vyžadujú horizontálne opatrenia, zatiaľ čo druhý pilier by sa mal zameriavať na výsledky a mal by byť dostatočne pružný na to, aby sa doň mohli ľahko začleňovať regionálne a/alebo miestne osobitosti; domnieva sa preto, že dvojpilierová štruktúra by sa mala zachovať, pritom je však dôležité zaviesť do nej zmeny s cieľom účinnejšie zamerať všetky opatrenia potrebné v rámci každého z oboch pilierov, ako aj ich spôsoby financovania; |
| --- | --- |

2.

žiada, aby SPP zostala dvojpilierovou štruktúrou; pripomína, že 1. pilier by sa mal naďalej v plnej miere financovať z rozpočtu EÚ a na ročnom základe, zatiaľ čo v rámci 2. piliera by sa malo naďalej uplatňovať viacročné plánovanie, zmluvný prístup a spolufinancovanie; trvá na tom, že dvojpilierová štruktúra by mala slúžiť na zabezpečenie prehľadnosti, pričom oba piliere by sa navzájom dopĺňali bez toho, aby sa prekrývali; domnieva sa, že prvý pilier by mal plniť ciele, ktoré si vyžadujú horizontálne opatrenia, zatiaľ čo druhý pilier by sa mal zameriavať na výsledky a mal by byť dostatočne pružný na to, aby sa doň mohli ľahko začleňovať regionálne a/alebo miestne osobitosti; domnieva sa preto, že dvojpilierová štruktúra by sa mala zachovať, pritom je však dôležité zaviesť do nej zmeny s cieľom účinnejšie zamerať všetky opatrenia potrebné v rámci každého z oboch pilierov, ako aj ich spôsoby financovania;

| 3. | pripomína, že potravinová bezpečnosť je dôvodom existencie poľnohospodárstva, a to nielen v EÚ, ale aj na celosvetovej úrovni, a najmä v rozvojových krajinách, pretože do roku 2050 bude potrebné zabezpečiť výživu pre 9 miliárd ľudí a súčasne znížiť využívanie nedostatkových zdrojov, najmä vody, energie a pôdy; žiada udržateľnú, produktívnu a konkurencieschopnú európsku poľnohospodársku politiku, ktorá významne prispeje k plneniu cieľov stanovených pre SPP v zmluvách, ako aj priorít stratégie Európa 2020, t. j. k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu; je presvedčený, že poľnohospodárstvo je schopné výrazne prispievať k riešeniu otázky zmeny klímy, vytváraniu nových pracovných miest prostredníctvom ekologického rastu, dodávaniu energie z obnoviteľných zdrojov a súčasne naďalej poskytovať európskym spotrebiteľom bezpečné potravinové produkty vysokej kvality a zaručovať potravinovú bezpečnosť; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že potravinová bezpečnosť je dôvodom existencie poľnohospodárstva, a to nielen v EÚ, ale aj na celosvetovej úrovni, a najmä v rozvojových krajinách, pretože do roku 2050 bude potrebné zabezpečiť výživu pre 9 miliárd ľudí a súčasne znížiť využívanie nedostatkových zdrojov, najmä vody, energie a pôdy; žiada udržateľnú, produktívnu a konkurencieschopnú európsku poľnohospodársku politiku, ktorá významne prispeje k plneniu cieľov stanovených pre SPP v zmluvách, ako aj priorít stratégie Európa 2020, t. j. k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu; je presvedčený, že poľnohospodárstvo je schopné výrazne prispievať k riešeniu otázky zmeny klímy, vytváraniu nových pracovných miest prostredníctvom ekologického rastu, dodávaniu energie z obnoviteľných zdrojov a súčasne naďalej poskytovať európskym spotrebiteľom bezpečné potravinové produkty vysokej kvality a zaručovať potravinovú bezpečnosť;

| 4. | považuje za mimoriadne dôležité vytvoriť jasný súbor pravidiel s dlhodobým výhľadom, aby mali európski poľnohospodári možnosť naplánovať investície potrebné na modernizáciu poľnohospodárskych postupov a vytvorenie inovatívnych metód, ktorých výsledkom budú agronomicky správne a udržateľné poľnohospodárske systémy, čo je postup nevyhnutný na zabezpečenie ich konkurencieschopnosti na miestnych, regionálnych a medzinárodných trhoch; |
| --- | --- |

4.

považuje za mimoriadne dôležité vytvoriť jasný súbor pravidiel s dlhodobým výhľadom, aby mali európski poľnohospodári možnosť naplánovať investície potrebné na modernizáciu poľnohospodárskych postupov a vytvorenie inovatívnych metód, ktorých výsledkom budú agronomicky správne a udržateľné poľnohospodárske systémy, čo je postup nevyhnutný na zabezpečenie ich konkurencieschopnosti na miestnych, regionálnych a medzinárodných trhoch;

| 5. | domnieva sa, že v záujme zjednodušenia, jasnosti a spoločného prístupu sa musí hneď na začiatku reformy dohodnúť financovanie každého piliera SPP; |
| --- | --- |

5.

domnieva sa, že v záujme zjednodušenia, jasnosti a spoločného prístupu sa musí hneď na začiatku reformy dohodnúť financovanie každého piliera SPP;

| 6. | žiada, aby výška poľnohospodárskeho rozpočtu EÚ zostala v budúcom programovom období najmenej na úrovni roku 2013; uznáva, že na vyriešenie výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti, ochrany životného prostredia, zmeny klímy a územnej rovnováhy v rozšírenej EÚ, ako aj na to, aby SPP mohla prispievať k úspešnosti stratégie EÚ 2020, budú potrebné primerané finančné prostriedky; |
| --- | --- |

6.

žiada, aby výška poľnohospodárskeho rozpočtu EÚ zostala v budúcom programovom období najmenej na úrovni roku 2013; uznáva, že na vyriešenie výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti, ochrany životného prostredia, zmeny klímy a územnej rovnováhy v rozšírenej EÚ, ako aj na to, aby SPP mohla prispievať k úspešnosti stratégie EÚ 2020, budú potrebné primerané finančné prostriedky;

| 7. | je presvedčený, že táto nová poľnohospodárska politika, zameraná na udržateľné systémy výroby potravín, musí byť postavená predovšetkým na lepšom vzájomnom dopĺňaní sa prvého piliera, ktorý zahŕňa priamu pomoc, a druhého piliera, ktorý sa týka opatrení na podporu rozvoja vidieka; zastáva názor, že v rámci novej SPP sa verejné finančné prostriedky musia uznať za legitímnu formu platby za verejné statky poskytované spoločnosti, ktorých náklady nie sú kompenzované trhovými cenami, a že verejné finančné prostriedky by sa mali použiť na motivovanie poľnohospodárov, aby zabezpečovali na celoeurópskej úrovni dodatočné služby v oblasti životného prostredia; je presvedčený, že tento cielený prístup zabezpečí plnenie úloh celej EÚ a prinesie aj flexibilitu potrebnú na dosiahnutie poľnohospodárskej rozmanitosti v EÚ; domnieva sa, že týmto systémom by sa dosiahlo, aby každý platobný prvok transparentne priniesol pre daňových poplatníkov, poľnohospodárov aj celú spoločnosť jednoznačný verejný úžitok; |
| --- | --- |

7.

je presvedčený, že táto nová poľnohospodárska politika, zameraná na udržateľné systémy výroby potravín, musí byť postavená predovšetkým na lepšom vzájomnom dopĺňaní sa prvého piliera, ktorý zahŕňa priamu pomoc, a druhého piliera, ktorý sa týka opatrení na podporu rozvoja vidieka; zastáva názor, že v rámci novej SPP sa verejné finančné prostriedky musia uznať za legitímnu formu platby za verejné statky poskytované spoločnosti, ktorých náklady nie sú kompenzované trhovými cenami, a že verejné finančné prostriedky by sa mali použiť na motivovanie poľnohospodárov, aby zabezpečovali na celoeurópskej úrovni dodatočné služby v oblasti životného prostredia; je presvedčený, že tento cielený prístup zabezpečí plnenie úloh celej EÚ a prinesie aj flexibilitu potrebnú na dosiahnutie poľnohospodárskej rozmanitosti v EÚ; domnieva sa, že týmto systémom by sa dosiahlo, aby každý platobný prvok transparentne priniesol pre daňových poplatníkov, poľnohospodárov aj celú spoločnosť jednoznačný verejný úžitok;

| 8. | žiada, aby udržateľnosť, konkurencieschopnosť a spravodlivosť boli hlavnými zásadami SPP, ktorá zachová osobitný charakter jednotlivých odvetví a výrobných oblastí s úlohou zásobovať obyvateľov bezpečnými a zdravými potravinami v dostatočnom množstve a za primerané ceny, ako aj zabezpečovať suroviny pre výkonný európsky spracovateľský a agro-potravinársky priemysel a na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje, že normy EÚ v oblasti bezpečnosti potravín, ochrany životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a dodržiavania minimálnych sociálnych štandardov sú najvyššie na svete; žiada takú spoločnú poľnohospodársku politiku, ktorá zaručí vysokú úroveň európskeho poľnohospodárstva v medzinárodnej konkurencii (vonkajšia ochrana kvality); |
| --- | --- |

8.

žiada, aby udržateľnosť, konkurencieschopnosť a spravodlivosť boli hlavnými zásadami SPP, ktorá zachová osobitný charakter jednotlivých odvetví a výrobných oblastí s úlohou zásobovať obyvateľov bezpečnými a zdravými potravinami v dostatočnom množstve a za primerané ceny, ako aj zabezpečovať suroviny pre výkonný európsky spracovateľský a agro-potravinársky priemysel a na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje, že normy EÚ v oblasti bezpečnosti potravín, ochrany životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a dodržiavania minimálnych sociálnych štandardov sú najvyššie na svete; žiada takú spoločnú poľnohospodársku politiku, ktorá zaručí vysokú úroveň európskeho poľnohospodárstva v medzinárodnej konkurencii (vonkajšia ochrana kvality);

| 9. | uznáva, že mnohé z týchto nových výziev a cieľov sú začlenené do právne záväzných medzinárodných záväzkov a zmlúv, na ktorých sa EÚ dohodla a ktoré podpísala, ako sú Kjótsky protokol, dohody z Kankúnu a dohovory z Ramsaru a Nagoje; |
| --- | --- |

9.

uznáva, že mnohé z týchto nových výziev a cieľov sú začlenené do právne záväzných medzinárodných záväzkov a zmlúv, na ktorých sa EÚ dohodla a ktoré podpísala, ako sú Kjótsky protokol, dohody z Kankúnu a dohovory z Ramsaru a Nagoje;

| 10. | zdôrazňuje, že veľmi dôležité je zjednodušenie, ktoré musí byť spolu so znížením nákladov na správu politiky na úrovni členských štátov motivačným cieľom budúcej SPP, a že je potrebný jasný spoločný právny základ, o ktorom treba bezodkladne informovať a poskytnúť jednotný výklad; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že veľmi dôležité je zjednodušenie, ktoré musí byť spolu so znížením nákladov na správu politiky na úrovni členských štátov motivačným cieľom budúcej SPP, a že je potrebný jasný spoločný právny základ, o ktorom treba bezodkladne informovať a poskytnúť jednotný výklad;

| 11. | zdôrazňuje, že rozvoj politiky kvality potravín vrátane zemepisného označovania (CHOP/CHZO/ZTŠ) musí byť prioritným aspektom SPP a musí sa prehlbovať a posilňovať tak, aby si EÚ v tejto oblasti udržala vedúce postavenie; zastáva názor, že v prípade týchto kvalitných výrobkov by sa malo povoliť používanie pôvodných riadiacich, ochranných a propagačných nástrojov, ktoré im umožnia harmonicky sa rozvíjať a naďalej podstatným spôsobom prispievať k udržateľnému rastu a konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že rozvoj politiky kvality potravín vrátane zemepisného označovania (CHOP/CHZO/ZTŠ) musí byť prioritným aspektom SPP a musí sa prehlbovať a posilňovať tak, aby si EÚ v tejto oblasti udržala vedúce postavenie; zastáva názor, že v prípade týchto kvalitných výrobkov by sa malo povoliť používanie pôvodných riadiacich, ochranných a propagačných nástrojov, ktoré im umožnia harmonicky sa rozvíjať a naďalej podstatným spôsobom prispievať k udržateľnému rastu a konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila úsilie v oblasti výskumu a vývoja na inováciu a podporu; naliehavo preto žiada, aby sa v budúcich programoch EÚ pre výskum a vývoj venovala neustále pozornosť výskumu v oblasti poľnohospodárstva a výživy; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby zvýšila úsilie v oblasti výskumu a vývoja na inováciu a podporu; naliehavo preto žiada, aby sa v budúcich programoch EÚ pre výskum a vývoj venovala neustále pozornosť výskumu v oblasti poľnohospodárstva a výživy;

Priame platby

| 13. | konštatuje, že neviazané priame platby, podmienené požiadavkami krížového plnenia, môžu pomôcť podporiť a stabilizovať príjmy poľnohospodárskych podnikov, keď poľnohospodárom umožnia okrem výroby potravín dodávať v rámci Európy aj verejné statky životne dôležité pre celú spoločnosť, akými sú ekosystémové služby, zamestnanie, riadenie krajinotvorby a hospodárska životaschopnosť vidieka; domnieva sa, že poľnohospodári by mali dostávať za poskytovanie týchto verejných statkov priame platby, pretože trh ich sám nezabezpečí, a napriek tomu neposkytuje poľnohospodárom za ne náhradu v dobe, keď často čelia vysokým výrobným nákladom na výrobu kvalitných potravín s nízkymi výstupnými cenami; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že neviazané priame platby, podmienené požiadavkami krížového plnenia, môžu pomôcť podporiť a stabilizovať príjmy poľnohospodárskych podnikov, keď poľnohospodárom umožnia okrem výroby potravín dodávať v rámci Európy aj verejné statky životne dôležité pre celú spoločnosť, akými sú ekosystémové služby, zamestnanie, riadenie krajinotvorby a hospodárska životaschopnosť vidieka; domnieva sa, že poľnohospodári by mali dostávať za poskytovanie týchto verejných statkov priame platby, pretože trh ich sám nezabezpečí, a napriek tomu neposkytuje poľnohospodárom za ne náhradu v dobe, keď často čelia vysokým výrobným nákladom na výrobu kvalitných potravín s nízkymi výstupnými cenami;

| 14. | žiada zachovanie silného a dobre financovaného 1. piliera, schopného riešiť nové výzvy, ktorým je vystavené európske poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

14.

žiada zachovanie silného a dobre financovaného 1. piliera, schopného riešiť nové výzvy, ktorým je vystavené európske poľnohospodárstvo;

| 15. | žiada spravodlivé rozdelenie prostriedkov SPP v 1. a 2. pilieri medzi členské štáty, ako aj medzi jednotlivých poľnohospodárov v rámci jedného členského štátu, pričom základnou zásadou objektívnych kritérií by mal byť pragmatický prístup; odmieta veľké rozdiely pri rozdeľovaní týchto prostriedkov medzi členské štáty; domnieva sa, že si to vyžiada – s určitým prechodným obdobím – postupné nahradenie systému založeného na už zastaraných referenčných hodnotách z minulosti podpornými platbami, ktoré budú spravodlivejšie, a teda efektívnejšie rozdelené medzi krajiny, jednotlivé poľnohospodárske odvetvia a samotných poľnohospodárov; domnieva sa, že si to vyžaduje tiež efektívnejšie a cielenejšie podporné platby, ktoré budú lepšie cielené a budú viac podnecovať prechod poľnohospodárstva na udržateľnejšie systémy produkcie; v súlade s oznámením Komisie odmieta jednotné paušálne priame platby pre celú EÚ, ktoré by neodrážali európsku rozmanitosť; domnieva sa, že zachovanie rozmanitosti poľnohospodárskych a výrobných oblastí v EÚ je ústredným cieľom, a preto podporuje myšlienku, aby sa čo najviac zohľadňovali osobitné výrobné podmienky v členských štátoch, pokiaľ možno prostredníctvom cielenejšieho systému priamych platieb; |
| --- | --- |

15.

žiada spravodlivé rozdelenie prostriedkov SPP v 1. a 2. pilieri medzi členské štáty, ako aj medzi jednotlivých poľnohospodárov v rámci jedného členského štátu, pričom základnou zásadou objektívnych kritérií by mal byť pragmatický prístup; odmieta veľké rozdiely pri rozdeľovaní týchto prostriedkov medzi členské štáty; domnieva sa, že si to vyžiada – s určitým prechodným obdobím – postupné nahradenie systému založeného na už zastaraných referenčných hodnotách z minulosti podpornými platbami, ktoré budú spravodlivejšie, a teda efektívnejšie rozdelené medzi krajiny, jednotlivé poľnohospodárske odvetvia a samotných poľnohospodárov; domnieva sa, že si to vyžaduje tiež efektívnejšie a cielenejšie podporné platby, ktoré budú lepšie cielené a budú viac podnecovať prechod poľnohospodárstva na udržateľnejšie systémy produkcie; v súlade s oznámením Komisie odmieta jednotné paušálne priame platby pre celú EÚ, ktoré by neodrážali európsku rozmanitosť; domnieva sa, že zachovanie rozmanitosti poľnohospodárskych a výrobných oblastí v EÚ je ústredným cieľom, a preto podporuje myšlienku, aby sa čo najviac zohľadňovali osobitné výrobné podmienky v členských štátoch, pokiaľ možno prostredníctvom cielenejšieho systému priamych platieb;

| 16. | podporuje preto taký režim jednotnej platby, ktorý by priniesol určité prerozdelenie v záujme spravodlivého rozdelenia priamych platieb v celej EÚ; navrhuje preto, aby každý členský štát dostával minimálny percentuálny podiel priemeru priamych platieb v EÚ a aby sa stanovil strop; vyslovuje sa za jeho čo najrýchlejšiu realizáciu s obmedzeným prechodným obdobím; |
| --- | --- |

16.

podporuje preto taký režim jednotnej platby, ktorý by priniesol určité prerozdelenie v záujme spravodlivého rozdelenia priamych platieb v celej EÚ; navrhuje preto, aby každý členský štát dostával minimálny percentuálny podiel priemeru priamych platieb v EÚ a aby sa stanovil strop; vyslovuje sa za jeho čo najrýchlejšiu realizáciu s obmedzeným prechodným obdobím;

| 17. | žiada, aby sa v prípade priamych platieb poľnohospodárskym podnikom nepoužívali pri rozdeľovaní platieb medzi členské štáty individuálne referenčné hodnoty ako v minulosti, a v prípade oddelených platieb požaduje v nasledujúcom finančnom období prechod na regionálny alebo štátny príspevok podľa plochy; uznáva však, že situácia v jednotlivých členských štátoch je veľmi odlišná, čo vyžaduje regionálne podmienené osobitné opatrenia; |
| --- | --- |

17.

žiada, aby sa v prípade priamych platieb poľnohospodárskym podnikom nepoužívali pri rozdeľovaní platieb medzi členské štáty individuálne referenčné hodnoty ako v minulosti, a v prípade oddelených platieb požaduje v nasledujúcom finančnom období prechod na regionálny alebo štátny príspevok podľa plochy; uznáva však, že situácia v jednotlivých členských štátoch je veľmi odlišná, čo vyžaduje regionálne podmienené osobitné opatrenia;

| 18. | domnieva sa, že členské štáty, ktoré v súčasnosti uplatňujú zjednodušený režim jednotnej platby na plochu (SAPS), by po obmedzenom prechodnom období mali prejsť na režim jednotnej platby s príslušnými nárokmi; žiada vyčleniť na uskutočnenie zmeny podporu vrátane finančnej a technickej podpory; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že členské štáty, ktoré v súčasnosti uplatňujú zjednodušený režim jednotnej platby na plochu (SAPS), by po obmedzenom prechodnom období mali prejsť na režim jednotnej platby s príslušnými nárokmi; žiada vyčleniť na uskutočnenie zmeny podporu vrátane finančnej a technickej podpory;

| 19. | víta uznanie úlohy malých poľnohospodárov v rámci európskeho poľnohospodárstva a rozvoja vidieka; zastáva vytvorenie osobitného zjednodušeného programu podpory pre malých poľnohospodárov, ktorí prispievajú k stabilizácii rozvoja vidieka; vyzýva Komisiu, aby v záujme transparentnosti a právnej istoty stanovila flexibilné a objektívne kritériá, podľa ktorých by každý členský štát mohol vymedziť štatút malých poľnohospodárov; žiada, aby členské štáty v súlade so zásadou subsidiarity rozhodovali, ktorí poľnohospodári spĺňajú podmienky na zaradenie do tohto programu; |
| --- | --- |

19.

víta uznanie úlohy malých poľnohospodárov v rámci európskeho poľnohospodárstva a rozvoja vidieka; zastáva vytvorenie osobitného zjednodušeného programu podpory pre malých poľnohospodárov, ktorí prispievajú k stabilizácii rozvoja vidieka; vyzýva Komisiu, aby v záujme transparentnosti a právnej istoty stanovila flexibilné a objektívne kritériá, podľa ktorých by každý členský štát mohol vymedziť štatút malých poľnohospodárov; žiada, aby členské štáty v súlade so zásadou subsidiarity rozhodovali, ktorí poľnohospodári spĺňajú podmienky na zaradenie do tohto programu;

| 20. | žiada ďalšie zjednodušenie systému priamych platieb, najmä zjednodušenie pravidiel prevodu platobných nárokov v prípade neaktivovania, pravidiel týkajúcich sa štátnej rezervy v závislosti od prechodu na regionálny/štátny systém jednotnej platby na plochu, žiada zlúčenie minimálnych platobných nárokov a účinný a nebyrokratický systém kontroly v oboch pilieroch; domnieva sa, že by sa mali pozitívne posudzovať tie administratívne systémy, ktoré sa pri predpísanom monitorovaní ukážu ako dobre fungujúce; |
| --- | --- |

20.

žiada ďalšie zjednodušenie systému priamych platieb, najmä zjednodušenie pravidiel prevodu platobných nárokov v prípade neaktivovania, pravidiel týkajúcich sa štátnej rezervy v závislosti od prechodu na regionálny/štátny systém jednotnej platby na plochu, žiada zlúčenie minimálnych platobných nárokov a účinný a nebyrokratický systém kontroly v oboch pilieroch; domnieva sa, že by sa mali pozitívne posudzovať tie administratívne systémy, ktoré sa pri predpísanom monitorovaní ukážu ako dobre fungujúce;

| 21. | konštatuje, že sú potrebné opatrenia zamerané na generačnú obnovu v poľnohospodárskom sektore, keďže len 6 % európskych poľnohospodárov je vo veku do 35 rokov a súčasne 4,5 milióna poľnohospodárov odíde v najbližších desiatich rokoch do dôchodku; uznáva, že mladí poľnohospodári čelia počiatočným prekážkam, ako sú vysoké investičné náklady a problémy pri získavaní pôdy a úverov; zdôrazňuje skutočnosť, že opatrenia pre mladých poľnohospodárov v druhom pilieri sa ukázali byť nedostatočné, aby zastavili rýchle starnutie poľnohospodárskeho odvetvia, a vyzýva na predkladanie návrhov, ktoré zvrátia tento neudržateľný trend; návrhy by mali zahŕňať zmeny v pravidlách upravujúcich národnú rezervu a mali by sa zamerať viac mladých poľnohospodárov; |
| --- | --- |

21.

konštatuje, že sú potrebné opatrenia zamerané na generačnú obnovu v poľnohospodárskom sektore, keďže len 6 % európskych poľnohospodárov je vo veku do 35 rokov a súčasne 4,5 milióna poľnohospodárov odíde v najbližších desiatich rokoch do dôchodku; uznáva, že mladí poľnohospodári čelia počiatočným prekážkam, ako sú vysoké investičné náklady a problémy pri získavaní pôdy a úverov; zdôrazňuje skutočnosť, že opatrenia pre mladých poľnohospodárov v druhom pilieri sa ukázali byť nedostatočné, aby zastavili rýchle starnutie poľnohospodárskeho odvetvia, a vyzýva na predkladanie návrhov, ktoré zvrátia tento neudržateľný trend; návrhy by mali zahŕňať zmeny v pravidlách upravujúcich národnú rezervu a mali by sa zamerať viac mladých poľnohospodárov;

| 22. | zdôrazňuje, že SPP by mala byť rodovo neutrálna a mala by priznávať obom manželom pracujúcim v podniku rovnaké práva; zdôrazňuje skutočnosť, že približne 42 % z 26,7 milióna ľudí pracujúcich pravidelne v poľnohospodárstve v Európskej únii tvoria ženy, ale iba jeden z piatich podnikov (približne 29 %) riadi žena; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že SPP by mala byť rodovo neutrálna a mala by priznávať obom manželom pracujúcim v podniku rovnaké práva; zdôrazňuje skutočnosť, že približne 42 % z 26,7 milióna ľudí pracujúcich pravidelne v poľnohospodárstve v Európskej únii tvoria ženy, ale iba jeden z piatich podnikov (približne 29 %) riadi žena;

| 23. | domnieva sa, že oddelenie platieb sa osvedčilo a umožnilo väčšiu slobodu v rozhodovaní poľnohospodárov, čo zabezpečilo, že poľnohospodári reagujú na signály trhu, vďaka čomu patrí väčšia časť SPP do „zelenej skrinky“ WTO; podporuje návrh Komisie, aby sa aj v budúcnosti vyplácali viazané prémie v niektorých oblastiach, kde neexistuje alternatíva k zavedeným nákladným formám výroby a výrobkov; uznáva preto, že príspevky podľa produkcie by sa mohli v obmedzenom rámci uplatňovať aj po roku 2013; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že oddelenie platieb sa osvedčilo a umožnilo väčšiu slobodu v rozhodovaní poľnohospodárov, čo zabezpečilo, že poľnohospodári reagujú na signály trhu, vďaka čomu patrí väčšia časť SPP do „zelenej skrinky“ WTO; podporuje návrh Komisie, aby sa aj v budúcnosti vyplácali viazané prémie v niektorých oblastiach, kde neexistuje alternatíva k zavedeným nákladným formám výroby a výrobkov; uznáva preto, že príspevky podľa produkcie by sa mohli v obmedzenom rámci uplatňovať aj po roku 2013;

| 24. | žiada preto, aby členské štáty mali možnosť ponechať časť priamych platieb úplne alebo čiastočne viazanú v rámci limitov WTO na financovanie opatrení na zmiernenie dôsledkov oddelenia v konkrétnych oblastiach a odvetviach, ktoré sú ekonomicky, sociálne a ekologicky citlivé; ďalej sa domnieva, že týmito platbami by sa mohli financovať podľa plochy opatrenia z oblasti životného prostredia a územnej súdržnosti a presadzovať, podporovať a posilňovať kľúčové odvetvia vrátane zvyšovania kvality, výroby poľnohospodárskych surovín, niektorých osobitných typov výroby alebo niektorých osobitných typov poľnohospodárskej činnosti; |
| --- | --- |

24.

žiada preto, aby členské štáty mali možnosť ponechať časť priamych platieb úplne alebo čiastočne viazanú v rámci limitov WTO na financovanie opatrení na zmiernenie dôsledkov oddelenia v konkrétnych oblastiach a odvetviach, ktoré sú ekonomicky, sociálne a ekologicky citlivé; ďalej sa domnieva, že týmito platbami by sa mohli financovať podľa plochy opatrenia z oblasti životného prostredia a územnej súdržnosti a presadzovať, podporovať a posilňovať kľúčové odvetvia vrátane zvyšovania kvality, výroby poľnohospodárskych surovín, niektorých osobitných typov výroby alebo niektorých osobitných typov poľnohospodárskej činnosti;

| 25. | konštatuje, že poľnohospodárske podniky v Európskej únii majú z historických dôvodov veľmi rozmanitú štruktúru, pokiaľ ide o veľkosť, zamestnanecké pomery, produktivitu práce a právnu formu; je si vedomý, že priame platby sú prideľované spôsobom, ktorého legitímnosť bola spochybnená; berie na vedomie návrh Komisie na zavedenie stropu priamych platieb a víta tento pokus, ktorý sa snaží riešiť legitímnosť SPP a jej prijatie verejnosťou; žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie ďalších podobných mechanizmov, ako je systém postupného znižovania priamych platieb podľa veľkosti poľnohospodárskych podnikov, ktorý berie do úvahy objektívne kritériá zamestnanosti a udržateľných postupov; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že poľnohospodárske podniky v Európskej únii majú z historických dôvodov veľmi rozmanitú štruktúru, pokiaľ ide o veľkosť, zamestnanecké pomery, produktivitu práce a právnu formu; je si vedomý, že priame platby sú prideľované spôsobom, ktorého legitímnosť bola spochybnená; berie na vedomie návrh Komisie na zavedenie stropu priamych platieb a víta tento pokus, ktorý sa snaží riešiť legitímnosť SPP a jej prijatie verejnosťou; žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie ďalších podobných mechanizmov, ako je systém postupného znižovania priamych platieb podľa veľkosti poľnohospodárskych podnikov, ktorý berie do úvahy objektívne kritériá zamestnanosti a udržateľných postupov;

| 26. | vyzýva Komisiu, aby predložila praktické návrhy na strednodobú a dlhodobú pomoc odvetviu živočíšnej výroby pri riešení problému rastúcich cien vstupov; domnieva sa, že by to mohlo znamenať stimuly na využívanie trávnych porastov a bielkovinových plodín v striedaní hospodárskych plodín, čo by mohlo byť pre poľnohospodárov ekonomicky výhodnejšie, zároveň by to bola reakcia na nové výzvy, mohlo by to znížiť závislosť od dovozu bielkovinových plodín a mať priaznivý vplyv na cenu krmív; vyzýva Komisiu, aby v záujme členských štátov navrhla zapracovať do súčasného článku 68 prvok flexibility, ktorý by zabránil vylúčeniu podnikov živočíšnej výroby so zameraním na kvalitu a udržateľnosť z nového systému podpory a bral by do úvahy ich osobitný charakter; |
| --- | --- |

26.

vyzýva Komisiu, aby predložila praktické návrhy na strednodobú a dlhodobú pomoc odvetviu živočíšnej výroby pri riešení problému rastúcich cien vstupov; domnieva sa, že by to mohlo znamenať stimuly na využívanie trávnych porastov a bielkovinových plodín v striedaní hospodárskych plodín, čo by mohlo byť pre poľnohospodárov ekonomicky výhodnejšie, zároveň by to bola reakcia na nové výzvy, mohlo by to znížiť závislosť od dovozu bielkovinových plodín a mať priaznivý vplyv na cenu krmív; vyzýva Komisiu, aby v záujme členských štátov navrhla zapracovať do súčasného článku 68 prvok flexibility, ktorý by zabránil vylúčeniu podnikov živočíšnej výroby so zameraním na kvalitu a udržateľnosť z nového systému podpory a bral by do úvahy ich osobitný charakter;

| 27. | domnieva sa, že priame platby by mali byť vyhradené výlučne pre aktívnych poľnohospodárov; uvedomuje si však, že v rámci systému oddelených priamych platieb by mali dostávať priame platby všetci poľnohospodári, ktorí využívajú poľnohospodársku pôdu na výrobu a udržiavajú ju v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave; žiada preto Komisiu, aby vypracovala vymedzenie pojmu „aktívny poľnohospodár“, ktorý budú členské štáty môcť uplatňovať bez ďalšej administratívnej záťaže alebo výdavkov, pričom by sa malo zabezpečiť, aby sa tradičné poľnohospodárske činnosti (na plný úväzok a rôzne stupne čiastočného úväzku) bez ohľadu na právne postavenie považovali za aktívne poľnohospodárske činnosti a aby sa vzali do úvahy rôzne druhy držby pôdy a rôzne formy dohôd o obhospodarovaní pôdy, ako aj obhospodarovanie spoločnej pôdy; považuje za nevyhnutné spresniť, že vymedzenie pojmu aktívny poľnohospodár by malo vylúčiť prípady, v ktorých by administratívne náklady za platby boli vyššie než samotná výška pomoci; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že priame platby by mali byť vyhradené výlučne pre aktívnych poľnohospodárov; uvedomuje si však, že v rámci systému oddelených priamych platieb by mali dostávať priame platby všetci poľnohospodári, ktorí využívajú poľnohospodársku pôdu na výrobu a udržiavajú ju v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave; žiada preto Komisiu, aby vypracovala vymedzenie pojmu „aktívny poľnohospodár“, ktorý budú členské štáty môcť uplatňovať bez ďalšej administratívnej záťaže alebo výdavkov, pričom by sa malo zabezpečiť, aby sa tradičné poľnohospodárske činnosti (na plný úväzok a rôzne stupne čiastočného úväzku) bez ohľadu na právne postavenie považovali za aktívne poľnohospodárske činnosti a aby sa vzali do úvahy rôzne druhy držby pôdy a rôzne formy dohôd o obhospodarovaní pôdy, ako aj obhospodarovanie spoločnej pôdy; považuje za nevyhnutné spresniť, že vymedzenie pojmu aktívny poľnohospodár by malo vylúčiť prípady, v ktorých by administratívne náklady za platby boli vyššie než samotná výška pomoci;

| 28. | podporuje kompenzáciu prirodzených znevýhodnení v 2. pilieri a odmieta doplňujúcu platbu v 1. pilieri z dôvodu dodatočného administratívneho zaťaženia; |
| --- | --- |

28.

podporuje kompenzáciu prirodzených znevýhodnení v 2. pilieri a odmieta doplňujúcu platbu v 1. pilieri z dôvodu dodatočného administratívneho zaťaženia;

Ochrana zdrojov a zložka politiky životného prostredia

| 29. | domnieva sa, že zlepšená ochrana prírodných zdrojov je hlavným prvkom udržateľného poľnohospodárstva, čo v rámci nových výziev a cieľov stratégie Európa 2020 odôvodňuje doplňujúce stimuly na podporu poľnohospodárov, aby uplatňovali postupy šetrné voči životnému prostrediu, ktoré sú nad rámec základných požiadaviek krížového plnenia a doplnia už existujúce agro-environmentálne programy; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že zlepšená ochrana prírodných zdrojov je hlavným prvkom udržateľného poľnohospodárstva, čo v rámci nových výziev a cieľov stratégie Európa 2020 odôvodňuje doplňujúce stimuly na podporu poľnohospodárov, aby uplatňovali postupy šetrné voči životnému prostrediu, ktoré sú nad rámec základných požiadaviek krížového plnenia a doplnia už existujúce agro-environmentálne programy;

| 30. | je presvedčený, že ochrana prírodných zdrojov by mala byť tesnejšie spätá s poskytovaním priamych platieb, a preto žiada, aby sa prostredníctvom ekologizujúcej zložky zaviedol v celej EÚ stimulačný režim s cieľom zabezpečiť prostredníctvom efektívneho hospodárenia s nedostatkovými zdrojmi (voda, energia, pôda) udržateľnosť poľnohospodárstva a dlhodobú potravinovú bezpečnosť a zároveň zredukovaním vstupov znížiť v dlhodobom horizonte výrobné náklady; domnieva sa, že tento režim by mal poskytovať maximálnu podporu poľnohospodárom, ktorí uplatňujú alebo postupne chcú stále viac uplatňovať poľnohospodárske postupy vytvorené na dosiahnutie udržateľnejších systémov výroby; |
| --- | --- |

30.

je presvedčený, že ochrana prírodných zdrojov by mala byť tesnejšie spätá s poskytovaním priamych platieb, a preto žiada, aby sa prostredníctvom ekologizujúcej zložky zaviedol v celej EÚ stimulačný režim s cieľom zabezpečiť prostredníctvom efektívneho hospodárenia s nedostatkovými zdrojmi (voda, energia, pôda) udržateľnosť poľnohospodárstva a dlhodobú potravinovú bezpečnosť a zároveň zredukovaním vstupov znížiť v dlhodobom horizonte výrobné náklady; domnieva sa, že tento režim by mal poskytovať maximálnu podporu poľnohospodárom, ktorí uplatňujú alebo postupne chcú stále viac uplatňovať poľnohospodárske postupy vytvorené na dosiahnutie udržateľnejších systémov výroby;

| 31. | zdôrazňuje, že tento systém by sa mal uplatňovať spoločne so zjednodušením systému krížového plnenia pre príjemcov priamych platieb, mal by sa uplatňovať prostredníctvom jednoduchých opatrení, mal by udržiavať v rovnováhe ekologické a ekonomické výsledky, mal by byť relevantný z agronomického hľadiska a nemal by byť diskriminačný voči poľnohospodárom, ktorí sú už vo veľkej miere zapojení do agro-environmentálnych programov; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že tento systém by sa mal uplatňovať spoločne so zjednodušením systému krížového plnenia pre príjemcov priamych platieb, mal by sa uplatňovať prostredníctvom jednoduchých opatrení, mal by udržiavať v rovnováhe ekologické a ekonomické výsledky, mal by byť relevantný z agronomického hľadiska a nemal by byť diskriminačný voči poľnohospodárom, ktorí sú už vo veľkej miere zapojení do agro-environmentálnych programov;

| 32. | odmieta zavedenie nového systému dodatočných platieb, ktorý by znamenal ďalšiu kontrolu a systém sankcií pre ekologizáciu; trvá na tom, že praktickým prekážkam pre poľnohospodárov a administratívnej zložitosti správy sa treba vyhýbať; ďalej trvá na tom, že v záujme zjednodušenia administratívnych postupov súvisiacich s týmito opatreniami by sa mali všetky poľnohospodárske kontroly vykonávať podľa možnosti súčasne; |
| --- | --- |

32.

odmieta zavedenie nového systému dodatočných platieb, ktorý by znamenal ďalšiu kontrolu a systém sankcií pre ekologizáciu; trvá na tom, že praktickým prekážkam pre poľnohospodárov a administratívnej zložitosti správy sa treba vyhýbať; ďalej trvá na tom, že v záujme zjednodušenia administratívnych postupov súvisiacich s týmito opatreniami by sa mali všetky poľnohospodárske kontroly vykonávať podľa možnosti súčasne;

| 33. | žiada preto Komisiu, aby čo najskôr predložila posúdenie vplyvu administratívnych postupov, ktoré súvisia s uplatňovaním ekologizujúcej zložky; zdôrazňuje, že ekologické opatrenia majú potenciál na zvýšenie efektívnosti poľnohospodárskej výroby, a trvá na tom, že je potrebné pokryť všetky prípadné náklady a ušlé príjmy, ktoré vyplynú z vykonávania týchto opatrení; |
| --- | --- |

33.

žiada preto Komisiu, aby čo najskôr predložila posúdenie vplyvu administratívnych postupov, ktoré súvisia s uplatňovaním ekologizujúcej zložky; zdôrazňuje, že ekologické opatrenia majú potenciál na zvýšenie efektívnosti poľnohospodárskej výroby, a trvá na tom, že je potrebné pokryť všetky prípadné náklady a ušlé príjmy, ktoré vyplynú z vykonávania týchto opatrení;

| 34. | zastáva názor, že ďalšia ekologizácia by sa mala realizovať vo všetkých členských štátoch prostredníctvom katalógu prioritných plošných opatrení a/alebo opatrení na úrovni poľnohospodárskych podnikov, ktoré financuje EÚ na 100 %; domnieva sa, že každý príjemca týchto konkrétnych platieb musí vykonať určité množstvo opatrení v oblasti ekologizácie, ktoré by mali vychádzať z existujúcich štruktúr, mali by sa vyberať z vnútroštátneho alebo regionálneho zoznamu vytvoreného členskými štátmi na základe širšieho zoznamu EÚ, ktorý možno uplatniť pri všetkých typoch poľnohospodárskej činnosti; domnieva sa, že tieto opatrenia by mohli zahŕňať:






  — | podporu za nízke emisie uhlíka a opatrenia na obmedzenie alebo zachytávanie emisií skleníkových plynov, |
| --- | --- | --- |

34.

zastáva názor, že ďalšia ekologizácia by sa mala realizovať vo všetkých členských štátoch prostredníctvom katalógu prioritných plošných opatrení a/alebo opatrení na úrovni poľnohospodárskych podnikov, ktoré financuje EÚ na 100 %; domnieva sa, že každý príjemca týchto konkrétnych platieb musí vykonať určité množstvo opatrení v oblasti ekologizácie, ktoré by mali vychádzať z existujúcich štruktúr, mali by sa vyberať z vnútroštátneho alebo regionálneho zoznamu vytvoreného členskými štátmi na základe širšieho zoznamu EÚ, ktorý možno uplatniť pri všetkých typoch poľnohospodárskej činnosti; domnieva sa, že tieto opatrenia by mohli zahŕňať:

—

podporu za nízke emisie uhlíka a opatrenia na obmedzenie alebo zachytávanie emisií skleníkových plynov,

| — | podporu za nízku spotrebu energie a energetickú efektívnosť, |
| --- | --- |

—

podporu za nízku spotrebu energie a energetickú efektívnosť,

| — | ochranné pásy, medze, prítomnosť živých plotov atď., |
| --- | --- |

—

ochranné pásy, medze, prítomnosť živých plotov atď.,

| — | trvalé pasienky, |
| --- | --- |

—

trvalé pasienky,

| — | postupy presného poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

—

postupy presného poľnohospodárstva,

| — | rotáciu a rozmanitosť plodín, |
| --- | --- |

—

rotáciu a rozmanitosť plodín,

| — | plány efektívneho kŕmenia; |
| --- | --- |

—

plány efektívneho kŕmenia;

| 35. | domnieva sa, že EÚ musí reagovať na výzvy potravinovej a energetickej bezpečnosti, preto musí zabezpečiť, aby aj poľnohospodárstvo v plnej miere reagovalo na obe tieto výzvy; domnieva sa preto, že je nevhodné, aby sa do zoznamu opatrení v oblasti udržateľnosti, ako ho navrhuje Komisia, zaradilo aj povinné vyňatie pôdy z produkcie; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že EÚ musí reagovať na výzvy potravinovej a energetickej bezpečnosti, preto musí zabezpečiť, aby aj poľnohospodárstvo v plnej miere reagovalo na obe tieto výzvy; domnieva sa preto, že je nevhodné, aby sa do zoznamu opatrení v oblasti udržateľnosti, ako ho navrhuje Komisia, zaradilo aj povinné vyňatie pôdy z produkcie;

| 36. | žiada, aby spoločná poľnohospodárska politika obsahovala ciele z oblasti udržateľného využívania energie; verí, že poľnohospodársky sektor by mohol do roku 2020 využívať 40 % obnoviteľných palív a do roku 2030 by mohol prestať používať fosílne palivá; |
| --- | --- |

36.

žiada, aby spoločná poľnohospodárska politika obsahovala ciele z oblasti udržateľného využívania energie; verí, že poľnohospodársky sektor by mohol do roku 2020 využívať 40 % obnoviteľných palív a do roku 2030 by mohol prestať používať fosílne palivá;

| 37. | konštatuje, že v súčasnosti sú už k dispozícii biotechnológie novej generácie, preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby ako súčasť reformy SPP vypracovala medzisektorovú politiku týkajúcu sa biomasy pre biotechnológie novej generácie vrátane kritérií trvalej udržateľnosti pre biomasu s cieľom umožniť rozvoj trvalo udržateľného trhu s biomasou z poľnohospodárstva, poľnohospodársko-priemyselných podnikov a lesného hospodárstva motivovaním k zberu dostupných zvyškov na výrobu bioenergie a súčasne zabrániť nárastu emisií a strate biodiverzity; |
| --- | --- |

37.

konštatuje, že v súčasnosti sú už k dispozícii biotechnológie novej generácie, preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby ako súčasť reformy SPP vypracovala medzisektorovú politiku týkajúcu sa biomasy pre biotechnológie novej generácie vrátane kritérií trvalej udržateľnosti pre biomasu s cieľom umožniť rozvoj trvalo udržateľného trhu s biomasou z poľnohospodárstva, poľnohospodársko-priemyselných podnikov a lesného hospodárstva motivovaním k zberu dostupných zvyškov na výrobu bioenergie a súčasne zabrániť nárastu emisií a strate biodiverzity;

| 38. | zdôrazňuje, že racionálne európske politiky – napríklad zníženie ceny nafty na použitie v poľnohospodárstve či oslobodenie elektrickej energie a paliva vyrobeného na poľnohospodárske účely, a to najmä na elektricky poháňané zavlažovacie čerpadlá, od spotrebnej dane – by mohli pomôcť európskym poľnohospodárom dosiahnuť vyššiu produkciu a zásobovať poľnohospodárskymi výrobkami domáci aj vývozný trh; zdôrazňuje aj význam inovačných zavlažovacích systémov pre zaistenie trvalej udržateľnosti európskeho poľnohospodárstva vzhľadom na ničivé účinky zmeny klímy, ako sú suchá, horúčavy a dezertifikácia, na poľnohospodársku pôdu, ktorá je určená na produkciu potravín a zásobovanie obyvateľstva; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že racionálne európske politiky – napríklad zníženie ceny nafty na použitie v poľnohospodárstve či oslobodenie elektrickej energie a paliva vyrobeného na poľnohospodárske účely, a to najmä na elektricky poháňané zavlažovacie čerpadlá, od spotrebnej dane – by mohli pomôcť európskym poľnohospodárom dosiahnuť vyššiu produkciu a zásobovať poľnohospodárskymi výrobkami domáci aj vývozný trh; zdôrazňuje aj význam inovačných zavlažovacích systémov pre zaistenie trvalej udržateľnosti európskeho poľnohospodárstva vzhľadom na ničivé účinky zmeny klímy, ako sú suchá, horúčavy a dezertifikácia, na poľnohospodársku pôdu, ktorá je určená na produkciu potravín a zásobovanie obyvateľstva;

| 39. | zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť účinné zavlažovacie systémy s cieľom zabezpečiť v členských štátoch účinné poľnohospodárske metódy, pomocou ktorých bude možné pokryť domáci dopyt po potravinách a zásobovať vývozný trh poľnohospodárskymi produktmi, so zreteľom na skutočnosť, že v budúcnosti bude nedostatok vody, najmä pitnej; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť účinné zavlažovacie systémy s cieľom zabezpečiť v členských štátoch účinné poľnohospodárske metódy, pomocou ktorých bude možné pokryť domáci dopyt po potravinách a zásobovať vývozný trh poľnohospodárskymi produktmi, so zreteľom na skutočnosť, že v budúcnosti bude nedostatok vody, najmä pitnej;

| 40. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že ciele EÚ v oblasti biodiverzity ešte neboli dosiahnuté, a očakáva, že SPP prispeje k úsiliu o dosiahnutie týchto cieľov a nagojských cieľov v oblasti biodiverzity; |
| --- | --- |

40.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že ciele EÚ v oblasti biodiverzity ešte neboli dosiahnuté, a očakáva, že SPP prispeje k úsiliu o dosiahnutie týchto cieľov a nagojských cieľov v oblasti biodiverzity;

| 41. | žiada, aby nová SPP podporovala zachovanie genetickej rozmanitosti, aby bola v súlade so smernicou 98/58/ES o starostlivosti o zvieratá a aby neposkytovala finančné prostriedky na výrobu potravín z klonovaných zvierat a ich mláďat alebo potomkov; |
| --- | --- |

41.

žiada, aby nová SPP podporovala zachovanie genetickej rozmanitosti, aby bola v súlade so smernicou 98/58/ES o starostlivosti o zvieratá a aby neposkytovala finančné prostriedky na výrobu potravín z klonovaných zvierat a ich mláďat alebo potomkov;

| 42. | je presvedčený, že výrobné metódy zohľadňujúce dobré životné podmienky zvierat majú tiež pozitívny vplyv na zdravie zvierat a kvalitu a bezpečnosť potravín a zároveň sú šetrnejšie k životnému prostrediu; |
| --- | --- |

42.

je presvedčený, že výrobné metódy zohľadňujúce dobré životné podmienky zvierat majú tiež pozitívny vplyv na zdravie zvierat a kvalitu a bezpečnosť potravín a zároveň sú šetrnejšie k životnému prostrediu;

| 43. | zdôrazňuje význam vyhľadávania všetkých možných príležitosti na spoluprácu medzi členskými štátmi so zapojením všetkých zainteresovaných strán s cieľom ochraňovať pôdu; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje význam vyhľadávania všetkých možných príležitosti na spoluprácu medzi členskými štátmi so zapojením všetkých zainteresovaných strán s cieľom ochraňovať pôdu;

Krížové plnenie a zjednodušenie

| 44. | poukazuje na to, že systém krížového plnenia podrobuje udeľovanie priamych platieb dodržiavaniu zákonných požiadaviek a udržiavaniu poľnohospodárskych plôch v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave a naďalej zostáva jedným z najvhodnejších prostriedkov optimalizácie poskytovania základných ekosystémových služieb poľnohospodármi a plnenia nových environmentálnych výziev tým, že zabezpečuje poskytovanie základných verejných statkov; konštatuje však, že pri uplatňovaní krížového plnenia vzniklo množstvo problémov v súvislosti so správou a prijímaním zo strany poľnohospodárov; |
| --- | --- |

44.

poukazuje na to, že systém krížového plnenia podrobuje udeľovanie priamych platieb dodržiavaniu zákonných požiadaviek a udržiavaniu poľnohospodárskych plôch v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave a naďalej zostáva jedným z najvhodnejších prostriedkov optimalizácie poskytovania základných ekosystémových služieb poľnohospodármi a plnenia nových environmentálnych výziev tým, že zabezpečuje poskytovanie základných verejných statkov; konštatuje však, že pri uplatňovaní krížového plnenia vzniklo množstvo problémov v súvislosti so správou a prijímaním zo strany poľnohospodárov;

| 45. | domnieva sa, že priame platby už nemožno ďalej zdôvodniť bez splnenia podmienok a že by sa mal preto v prípade všetkých príjemcov priamych platieb rovnako uplatňovať systém krížového plnenia, ktorý je v dôsledku ekologizácie SPP v praxi a v oblasti administratívy, čo sa týka kontroly, zjednodušený a účinný; pripomína, že krížové plnenie sa musí zakladať na posúdení rizika, musí byť primerané a príslušné národné a európske orgány ho musia dodržiavať a dostatočne presadzovať; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že priame platby už nemožno ďalej zdôvodniť bez splnenia podmienok a že by sa mal preto v prípade všetkých príjemcov priamych platieb rovnako uplatňovať systém krížového plnenia, ktorý je v dôsledku ekologizácie SPP v praxi a v oblasti administratívy, čo sa týka kontroly, zjednodušený a účinný; pripomína, že krížové plnenie sa musí zakladať na posúdení rizika, musí byť primerané a príslušné národné a európske orgány ho musia dodržiavať a dostatočne presadzovať;

| 46. | domnieva sa, že lepšia ochrana a riadenie zdrojov by mali byť tiež základnými prvkami poľnohospodárstva v rámci krížového plnenia, vďaka ktorým možno dosiahnuť vyššie prínosy v oblasti životného prostredia; žiada, aby kontroly krížového plnenia boli jednoduché, efektívne a účinné, a žiada cielený prístup k rozsahu krížového plnenia; žiada výmenu a uplatňovanie najlepších postupov medzi platobnými agentúrami a kontrolnými orgánmi, ako sú interoperabilita databáz a čo najlepšie využívanie vhodnej technológie, s cieľom čo najviac znížiť byrokratickú záťaž poľnohospodárov a správy; domnieva sa, že krížové plnenie by sa malo obmedziť na normy týkajúce sa poľnohospodárskej činnosti, ktoré sa uplatňujú pri systematickej a otvorenej kontrole a vychádzajú z nutnosti získať výsledky; domnieva sa, že pravidlá treba harmonizovať; zdôrazňuje význam úrovní tolerancie a uplatňovanie proporcionality v rámci každého systému sankcií; |
| --- | --- |

46.

domnieva sa, že lepšia ochrana a riadenie zdrojov by mali byť tiež základnými prvkami poľnohospodárstva v rámci krížového plnenia, vďaka ktorým možno dosiahnuť vyššie prínosy v oblasti životného prostredia; žiada, aby kontroly krížového plnenia boli jednoduché, efektívne a účinné, a žiada cielený prístup k rozsahu krížového plnenia; žiada výmenu a uplatňovanie najlepších postupov medzi platobnými agentúrami a kontrolnými orgánmi, ako sú interoperabilita databáz a čo najlepšie využívanie vhodnej technológie, s cieľom čo najviac znížiť byrokratickú záťaž poľnohospodárov a správy; domnieva sa, že krížové plnenie by sa malo obmedziť na normy týkajúce sa poľnohospodárskej činnosti, ktoré sa uplatňujú pri systematickej a otvorenej kontrole a vychádzajú z nutnosti získať výsledky; domnieva sa, že pravidlá treba harmonizovať; zdôrazňuje význam úrovní tolerancie a uplatňovanie proporcionality v rámci každého systému sankcií;

| 47. | domnieva sa, že kontroly krížového plnenia by mali byť užšie spojené s kritériami výkonnosti a mali by nabádať poľnohospodárov, aby sa snažili dosiahnuť potrebné výsledky; ďalej je presvedčený, že do týchto kontrol by sa mali viac zapájať samotní poľnohospodári vzhľadom na ich know-how a praktické skúsenosti, a domnieva sa, že by sa tým vytvoril príklad, ktorý by motivoval najmä menej výkonných poľnohospodárov; |
| --- | --- |

47.

domnieva sa, že kontroly krížového plnenia by mali byť užšie spojené s kritériami výkonnosti a mali by nabádať poľnohospodárov, aby sa snažili dosiahnuť potrebné výsledky; ďalej je presvedčený, že do týchto kontrol by sa mali viac zapájať samotní poľnohospodári vzhľadom na ich know-how a praktické skúsenosti, a domnieva sa, že by sa tým vytvoril príklad, ktorý by motivoval najmä menej výkonných poľnohospodárov;

| 48. | odmieta, aby sa do systému krížového plnenia zaviedli náročné a nejasné požiadavky odvodené z rámcovej smernice o vode, až kým sa neobjasní aktuálny stav vo vykonávaní tejto smernice vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

48.

odmieta, aby sa do systému krížového plnenia zaviedli náročné a nejasné požiadavky odvodené z rámcovej smernice o vode, až kým sa neobjasní aktuálny stav vo vykonávaní tejto smernice vo všetkých členských štátoch;

| 49. | oceňuje značné úsilie vynaložené v odvetví živočíšnej výroby, ktoré má v súčasnosti ťažkosti, na modernizáciu budov a zariadení podľa hygienických a zdravotných noriem; bez toho, aby boli dotknuté základné zásady bezpečnosti a vysledovateľnosti potravín, žiada kritické preskúmanie niektorých noriem hygieny, zdravia a označovania zvierat s cieľom skončiť neprimerané zaťaženie malých a stredných podnikov (MSP); vyzýva najmä Komisiu, aby preskúmala hygienické normy EÚ, najmä miestny alebo priamy predaj a trvanlivosť výrobkov, s cieľom dosiahnuť ich primeranosť v pomere k riziku a zabrániť neprimeranej záťaži výrobno-distribučných kanálov malého rozsahu, ako sú napr. priame prepojenie výrobcov a spotrebiteľov a krátke potravinové dodávateľské reťazce; |
| --- | --- |

49.

oceňuje značné úsilie vynaložené v odvetví živočíšnej výroby, ktoré má v súčasnosti ťažkosti, na modernizáciu budov a zariadení podľa hygienických a zdravotných noriem; bez toho, aby boli dotknuté základné zásady bezpečnosti a vysledovateľnosti potravín, žiada kritické preskúmanie niektorých noriem hygieny, zdravia a označovania zvierat s cieľom skončiť neprimerané zaťaženie malých a stredných podnikov (MSP); vyzýva najmä Komisiu, aby preskúmala hygienické normy EÚ, najmä miestny alebo priamy predaj a trvanlivosť výrobkov, s cieľom dosiahnuť ich primeranosť v pomere k riziku a zabrániť neprimeranej záťaži výrobno-distribučných kanálov malého rozsahu, ako sú napr. priame prepojenie výrobcov a spotrebiteľov a krátke potravinové dodávateľské reťazce;

Trhové nástroje, záchranná sieť a riadenie rizík

| 50. | domnieva sa, že je dôležité mať možnosť zasiahnuť proti prílišnej nestálosti cien a včas reagovať na krízu, ktorú zapríčinila nestabilita trhov, v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a na svetových trhoch; uznáva, že opatrenia na podporu trhu hrali v minulosti pri riešení kríz v odvetví poľnohospodárstva kľúčovú úlohu, a to predovšetkým pokiaľ ide o intervencie a súkromné skladovanie; zdôrazňuje, že opatrenia na podporu trhu musia byť účinné a v prípade potreby sa musia rýchlo aktivovať, aby sa zabránilo vážnym problémom výrobcov, spracovateľov a spotrebiteľov a aby SPP plnila svoj hlavný strategický cieľ: potravinovú bezpečnosť; |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že je dôležité mať možnosť zasiahnuť proti prílišnej nestálosti cien a včas reagovať na krízu, ktorú zapríčinila nestabilita trhov, v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a na svetových trhoch; uznáva, že opatrenia na podporu trhu hrali v minulosti pri riešení kríz v odvetví poľnohospodárstva kľúčovú úlohu, a to predovšetkým pokiaľ ide o intervencie a súkromné skladovanie; zdôrazňuje, že opatrenia na podporu trhu musia byť účinné a v prípade potreby sa musia rýchlo aktivovať, aby sa zabránilo vážnym problémom výrobcov, spracovateľov a spotrebiteľov a aby SPP plnila svoj hlavný strategický cieľ: potravinovú bezpečnosť;

| 51. | zdôrazňuje, že je potrebné mať v rámci SPP k dispozícii určité množstvo pružných a účinných trhových nástrojov plniacich funkciu záchrannej siete, ktoré pôsobia na primeranej úrovni a sú použiteľné v prípade vážneho narušenia trhu; je presvedčený, že tieto nástroje by sa nemali neustále aktivovať a že nesmú slúžiť ako trvalé a neobmedzené odbytisko pre výrobu; niektoré z týchto nástrojov už existujú, je však možné prispôsobovať ich a podľa potreby vytvoriť ďalšie; domnieva sa, že vzhľadom na veľmi rozdielne podmienky v jednotlivých odvetviach sú vhodnejšie diferencované sektorové riešenia než horizontálne; upozorňuje na problémy, ktorým čelia poľnohospodári v snahe o plánovanie budúcnosti v čase extrémnej kolísavosti cien; domnieva sa, že vzhľadom na zvýšenú nestálosť trhu je potrebné prehodnotiť trhové nástroje s cieľom dosiahnuť ich väčšiu účinnosť a pružnosť, zabezpečiť ich rýchlejšie uvedenie do činnosti, v prípade potreby rozšírenie do ďalších odvetví, úpravu vzhľadom na aktuálne trhové ceny a zabezpečiť záchrannú sieť, ktorá nebude mať deformujúci účinok; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje, že je potrebné mať v rámci SPP k dispozícii určité množstvo pružných a účinných trhových nástrojov plniacich funkciu záchrannej siete, ktoré pôsobia na primeranej úrovni a sú použiteľné v prípade vážneho narušenia trhu; je presvedčený, že tieto nástroje by sa nemali neustále aktivovať a že nesmú slúžiť ako trvalé a neobmedzené odbytisko pre výrobu; niektoré z týchto nástrojov už existujú, je však možné prispôsobovať ich a podľa potreby vytvoriť ďalšie; domnieva sa, že vzhľadom na veľmi rozdielne podmienky v jednotlivých odvetviach sú vhodnejšie diferencované sektorové riešenia než horizontálne; upozorňuje na problémy, ktorým čelia poľnohospodári v snahe o plánovanie budúcnosti v čase extrémnej kolísavosti cien; domnieva sa, že vzhľadom na zvýšenú nestálosť trhu je potrebné prehodnotiť trhové nástroje s cieľom dosiahnuť ich väčšiu účinnosť a pružnosť, zabezpečiť ich rýchlejšie uvedenie do činnosti, v prípade potreby rozšírenie do ďalších odvetví, úpravu vzhľadom na aktuálne trhové ceny a zabezpečiť záchrannú sieť, ktorá nebude mať deformujúci účinok;

| 52. | domnieva sa, že medzi trhovými nástrojmi môžu figurovať špecifické nástroje na riadenie ponuky, ktorých spravodlivé a nediskriminačné fungovanie môže bez akýchkoľvek požiadaviek na rozpočet Únie zabezpečiť efektívne riadenie trhu a zabrániť krízam zapríčineným nadprodukciou; |
| --- | --- |

52.

domnieva sa, že medzi trhovými nástrojmi môžu figurovať špecifické nástroje na riadenie ponuky, ktorých spravodlivé a nediskriminačné fungovanie môže bez akýchkoľvek požiadaviek na rozpočet Únie zabezpečiť efektívne riadenie trhu a zabrániť krízam zapríčineným nadprodukciou;

| 53. | žiada viacstupňovú záchrannú sieť rozšírenú na všetky odvetvia, ktorá bude pozostávať z kombinácie takých nástrojov, ako sú verejné a súkromné skladovanie, verejné intervencie, nástroje pre prípad narušenia trhu a núdzová doložka; žiada, aby sa pri časovo obmedzených narušeniach trhu povolilo pre konkrétne sektory súkromné skladovanie a verejné intervencie; ďalej žiada ustanoviť nástroj pre prípad narušenia trhu a núdzovú doložku, spoločné pre všetky odvetvia, ktoré Komisii umožnia za určitých okolností v prípade krízy prijať opatrenia na obmedzené obdobie v dĺžke do jedného roka, ktoré by boli účinnejšie než doterajšie; z tohto dôvodu sa domnieva, že v budúcich rozpočtoch EÚ by mal byť k dispozícii osobitný rezervný rozpočtový riadok s možnosťou rýchlej aktivácie, aby bol v prípade ťažkej krízy na poľnohospodárskych trhoch zabezpečený nástroj rýchlej reakcie; |
| --- | --- |

53.

žiada viacstupňovú záchrannú sieť rozšírenú na všetky odvetvia, ktorá bude pozostávať z kombinácie takých nástrojov, ako sú verejné a súkromné skladovanie, verejné intervencie, nástroje pre prípad narušenia trhu a núdzová doložka; žiada, aby sa pri časovo obmedzených narušeniach trhu povolilo pre konkrétne sektory súkromné skladovanie a verejné intervencie; ďalej žiada ustanoviť nástroj pre prípad narušenia trhu a núdzovú doložku, spoločné pre všetky odvetvia, ktoré Komisii umožnia za určitých okolností v prípade krízy prijať opatrenia na obmedzené obdobie v dĺžke do jedného roka, ktoré by boli účinnejšie než doterajšie; z tohto dôvodu sa domnieva, že v budúcich rozpočtoch EÚ by mal byť k dispozícii osobitný rezervný rozpočtový riadok s možnosťou rýchlej aktivácie, aby bol v prípade ťažkej krízy na poľnohospodárskych trhoch zabezpečený nástroj rýchlej reakcie;

| 54. | domnieva sa, že uplatňovanie intervenčných nástrojov spadá do pôsobnosti výkonných kompetencií Komisie; zdôrazňuje však, že Európsky parlament musí byť okamžite informovaný o plánovaných opatreniach; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že Komisia musí brať náležite do úvahy pozície Parlamentu; |
| --- | --- |

54.

domnieva sa, že uplatňovanie intervenčných nástrojov spadá do pôsobnosti výkonných kompetencií Komisie; zdôrazňuje však, že Európsky parlament musí byť okamžite informovaný o plánovaných opatreniach; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že Komisia musí brať náležite do úvahy pozície Parlamentu;

| 55. | žiada zlepšenie účinnosti intervenčného systému prostredníctvom každoročného vyhodnotenia, ktoré sa vykoná pragmaticky a so zreteľom na situáciu na trhoch; |
| --- | --- |

55.

žiada zlepšenie účinnosti intervenčného systému prostredníctvom každoročného vyhodnotenia, ktoré sa vykoná pragmaticky a so zreteľom na situáciu na trhoch;

| 56. | domnieva sa, že so zreteľom na predpokladané environmentálne, klimatické a epidemiologické výzvy a vzhľadom na značné kolísanie cien na poľnohospodárskych trhoch sú mimoriadne dôležité preventívne opatrenia na ochranu príjmov, ktoré by boli dostupné všetkým poľnohospodárom členských štátov na úrovni Únie, členského štátu a jednotlivých poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

56.

domnieva sa, že so zreteľom na predpokladané environmentálne, klimatické a epidemiologické výzvy a vzhľadom na značné kolísanie cien na poľnohospodárskych trhoch sú mimoriadne dôležité preventívne opatrenia na ochranu príjmov, ktoré by boli dostupné všetkým poľnohospodárom členských štátov na úrovni Únie, členského štátu a jednotlivých poľnohospodárskych podnikov;

| 57. | poukazuje na to, že trhovo orientovaná výroba, priame platby a konkurencieschopnosť sú hlavnými aspektmi každého poistenia proti riziku a že je aj povinnosťou poľnohospodárov počítať s rizikom a predvídať ho; v tejto súvislosti podporuje členské štáty, aby dali poľnohospodárom k dispozícii vnútroštátne nástroje na poistenie proti riziku, a to bez renacionalizácie a narušenia trhu; domnieva sa preto, že Komisia by mala navrhnúť spoločné pravidlá na dobrovoľnú podporu systémov riadenia rizika členskými štátmi, prípadne vytvorením spoločných pravidiel, ktoré budú v súlade s pravidlami WTO pre organizáciu spoločného trhu, s cieľom odstrániť v rámci vnútorného trhu akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže; vyzýva tiež Komisiu, aby oznamovala všetky opatrenia na zavedenie riadenia rizika a aby s legislatívnymi návrhmi predkladala aj príslušné hodnotenie vplyvu; |
| --- | --- |

57.

poukazuje na to, že trhovo orientovaná výroba, priame platby a konkurencieschopnosť sú hlavnými aspektmi každého poistenia proti riziku a že je aj povinnosťou poľnohospodárov počítať s rizikom a predvídať ho; v tejto súvislosti podporuje členské štáty, aby dali poľnohospodárom k dispozícii vnútroštátne nástroje na poistenie proti riziku, a to bez renacionalizácie a narušenia trhu; domnieva sa preto, že Komisia by mala navrhnúť spoločné pravidlá na dobrovoľnú podporu systémov riadenia rizika členskými štátmi, prípadne vytvorením spoločných pravidiel, ktoré budú v súlade s pravidlami WTO pre organizáciu spoločného trhu, s cieľom odstrániť v rámci vnútorného trhu akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže; vyzýva tiež Komisiu, aby oznamovala všetky opatrenia na zavedenie riadenia rizika a aby s legislatívnymi návrhmi predkladala aj príslušné hodnotenie vplyvu;

| 58. | domnieva sa, že so zreteľom na narastajúce riziká by sa mohli v členských štátoch vytvoriť a podporovať ako alternatíva systémy poistenia súkromného sektora, ako aj systémy poistenia pre prípad viacnásobného rizika (poistenie pre prípad nepriaznivej klímy, poistenie proti strate príjmu atď.), futurity a vzájomné podporné fondy čiastočne financované z verejných fondov; v tejto súvislosti predovšetkým podporuje združovanie poľnohospodárov do konzorcií a družstiev; víta vytváranie nových inovatívnych nástrojov; zdôrazňuje však, že by mali byť v súlade s pravidlami WTO a nemali by narušovať hospodársku súťaž a obchod v rámci EÚ; preto žiada, aby sa pre členské štáty uplatňujúce uvedené opatrenia vytvoril právny rámec, ktorý by mal byť zahrnutý v jednotnej spoločnej organizácii trhov; |
| --- | --- |

58.

domnieva sa, že so zreteľom na narastajúce riziká by sa mohli v členských štátoch vytvoriť a podporovať ako alternatíva systémy poistenia súkromného sektora, ako aj systémy poistenia pre prípad viacnásobného rizika (poistenie pre prípad nepriaznivej klímy, poistenie proti strate príjmu atď.), futurity a vzájomné podporné fondy čiastočne financované z verejných fondov; v tejto súvislosti predovšetkým podporuje združovanie poľnohospodárov do konzorcií a družstiev; víta vytváranie nových inovatívnych nástrojov; zdôrazňuje však, že by mali byť v súlade s pravidlami WTO a nemali by narušovať hospodársku súťaž a obchod v rámci EÚ; preto žiada, aby sa pre členské štáty uplatňujúce uvedené opatrenia vytvoril právny rámec, ktorý by mal byť zahrnutý v jednotnej spoločnej organizácii trhov;

| 59. | žiada preto Komisiu, aby preskúmala, do akej miery je možné rozšíriť úlohu skupín výrobcov alebo odvetvových združení či „medziprofesií“ pri predchádzaní rizika a presadzovaní kvality na všetky odvetvia produkcie; žiada, aby sa v opatreniach tohto druhu brali osobitne do úvahy výrobky s označením kvality; |
| --- | --- |

59.

žiada preto Komisiu, aby preskúmala, do akej miery je možné rozšíriť úlohu skupín výrobcov alebo odvetvových združení či „medziprofesií“ pri predchádzaní rizika a presadzovaní kvality na všetky odvetvia produkcie; žiada, aby sa v opatreniach tohto druhu brali osobitne do úvahy výrobky s označením kvality;

| 60. | žiada Komisiu, aby v rámci reformy SPP navrhla konkrétne opatrenia zamerané na podporu vzniku organizácií výrobcov s cieľom posilniť ich pozíciu na trhu; |
| --- | --- |

60.

žiada Komisiu, aby v rámci reformy SPP navrhla konkrétne opatrenia zamerané na podporu vzniku organizácií výrobcov s cieľom posilniť ich pozíciu na trhu;

| 61. | podporuje predĺženie režimu trhu s cukrom z roku 2006 v jeho súčasnej podobe do roku 2020 a žiada prijatie vhodných opatrení s cieľom chrániť výrobu cukru v EÚ a umožniť, aby sa v stabilnom rámci zvýšila konkurencieschopnosť tohto odvetvia v EÚ; |
| --- | --- |

61.

podporuje predĺženie režimu trhu s cukrom z roku 2006 v jeho súčasnej podobe do roku 2020 a žiada prijatie vhodných opatrení s cieľom chrániť výrobu cukru v EÚ a umožniť, aby sa v stabilnom rámci zvýšila konkurencieschopnosť tohto odvetvia v EÚ;

| 62. | trvá na tom, že je potrebné vyhodnotiť do marca 2015 osobitnú situáciu v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, aby sa zabezpečilo hladké fungovanie a stabilita trhu s mliekom; |
| --- | --- |

62.

trvá na tom, že je potrebné vyhodnotiť do marca 2015 osobitnú situáciu v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, aby sa zabezpečilo hladké fungovanie a stabilita trhu s mliekom;

| 63. | domnieva sa, že Komisia by mala zvážiť návrh na zachovanie práv na výsadbu v odvetví vinohradníctva aj po roku 2015 a mala by to zohľadniť aj vo svojej hodnotiacej správe o reforme organizácie spoločného trhu s vínom z roku 2008, ktorá má byť predložená v roku 2012; |
| --- | --- |

63.

domnieva sa, že Komisia by mala zvážiť návrh na zachovanie práv na výsadbu v odvetví vinohradníctva aj po roku 2015 a mala by to zohľadniť aj vo svojej hodnotiacej správe o reforme organizácie spoločného trhu s vínom z roku 2008, ktorá má byť predložená v roku 2012;

| 64. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú má produkcia mlieka pre európske poľnohospodárstvo a pre zabezpečenie živobytia a zachovania vidieckych oblastí, predovšetkým úlohu tých regiónov EÚ, v ktorých sa nachádzajú pastviny a ktoré sú znevýhodnené prírodnými podmienkami, a zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť udržateľnú bezpečnosť dodávok mliečnych výrobkov pre európskych spotrebiteľov; je presvedčený, že dodávku mliečnych výrobkov je možné najlepšie zabezpečiť prostredníctvom stabilného trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, v rámci ktorého môžu poľnohospodári za svoje výrobky dostávať primeranú cenu; vyzýva preto Komisiu, aby monitorovala a umožňovala udržateľný rozvoj trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami prostredníctvom dostačujúcich politických nástrojov v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov na obdobie po roku 2015 a rámca spravodlivej hospodárskej súťaže, ktorý zaistí silnejšie postavenie primárnych výrobcov a vyváženejšie prerozdelenie ziskov medzi všetky subjekty v rámci reťazca výroby potravín (od poľnohospodárskeho podniku k maloobchodu); |
| --- | --- |

64.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú má produkcia mlieka pre európske poľnohospodárstvo a pre zabezpečenie živobytia a zachovania vidieckych oblastí, predovšetkým úlohu tých regiónov EÚ, v ktorých sa nachádzajú pastviny a ktoré sú znevýhodnené prírodnými podmienkami, a zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť udržateľnú bezpečnosť dodávok mliečnych výrobkov pre európskych spotrebiteľov; je presvedčený, že dodávku mliečnych výrobkov je možné najlepšie zabezpečiť prostredníctvom stabilného trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, v rámci ktorého môžu poľnohospodári za svoje výrobky dostávať primeranú cenu; vyzýva preto Komisiu, aby monitorovala a umožňovala udržateľný rozvoj trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami prostredníctvom dostačujúcich politických nástrojov v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov na obdobie po roku 2015 a rámca spravodlivej hospodárskej súťaže, ktorý zaistí silnejšie postavenie primárnych výrobcov a vyváženejšie prerozdelenie ziskov medzi všetky subjekty v rámci reťazca výroby potravín (od poľnohospodárskeho podniku k maloobchodu);

| 65. | domnieva sa, že by sa mali posilniť systémy riadenia v oblasti ovocia a zeleniny (citrusových plodov a všetkých príslušných produktov), vína a olivového oleja a že je potrebný efektívnejší krízový fond v oblasti ovocia a zeleniny, lepšie riadenie kríz v odvetví vína a aktualizovaný systém súkromného skladovania v oblasti olivového oleja; |
| --- | --- |

65.

domnieva sa, že by sa mali posilniť systémy riadenia v oblasti ovocia a zeleniny (citrusových plodov a všetkých príslušných produktov), vína a olivového oleja a že je potrebný efektívnejší krízový fond v oblasti ovocia a zeleniny, lepšie riadenie kríz v odvetví vína a aktualizovaný systém súkromného skladovania v oblasti olivového oleja;

Medzinárodný obchod

| 66. | vyzýva EÚ, aby zabezpečila konzistentnosť medzi SPP a jej obchodnými a rozvojovými politikami; osobitne nalieha na EÚ, aby pozorne sledovala situáciu v rozvojových krajinách a neohrozovala možnosť výroby potravín, dlhodobú potravinovú bezpečnosť týchto krajín a schopnosť ich obyvateľstva zabezpečovať si potraviny a aby pritom rešpektovala zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja; domnieva sa preto, že obchodné dohody EÚ v oblasti poľnohospodárstva by nemali byť prekážkou trhov v najmenej rozvinutých krajinách; |
| --- | --- |

66.

vyzýva EÚ, aby zabezpečila konzistentnosť medzi SPP a jej obchodnými a rozvojovými politikami; osobitne nalieha na EÚ, aby pozorne sledovala situáciu v rozvojových krajinách a neohrozovala možnosť výroby potravín, dlhodobú potravinovú bezpečnosť týchto krajín a schopnosť ich obyvateľstva zabezpečovať si potraviny a aby pritom rešpektovala zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja; domnieva sa preto, že obchodné dohody EÚ v oblasti poľnohospodárstva by nemali byť prekážkou trhov v najmenej rozvinutých krajinách;

| 67. | pripomína záväzok, ktorý na seba prevzali členovia WTO počas ministerskej konferencie v roku 2005 v Hongkongu, že odstránia všetky formy vývozných dotácií a zavedú prísne pravidlá na všetky vývozné opatrenia s rovnakým účinkom, predovšetkým pokiaľ ide o vývozné úvery, štátne poľnohospodárske obchodné podniky a reguláciu potravinovej pomoci; |
| --- | --- |

67.

pripomína záväzok, ktorý na seba prevzali členovia WTO počas ministerskej konferencie v roku 2005 v Hongkongu, že odstránia všetky formy vývozných dotácií a zavedú prísne pravidlá na všetky vývozné opatrenia s rovnakým účinkom, predovšetkým pokiaľ ide o vývozné úvery, štátne poľnohospodárske obchodné podniky a reguláciu potravinovej pomoci;

| 68. | žiada Komisiu, aby predložila podrobné posúdenie vplyvu všetkých prebiehajúcich obchodných rokovaní, najmä dohody o pridružení medzi EÚ a Mercosurom, ktoré by nemali negatívne ovplyvniť rozvojové krajiny a zabrániť účinnosti SPP do roku 2020; |
| --- | --- |

68.

žiada Komisiu, aby predložila podrobné posúdenie vplyvu všetkých prebiehajúcich obchodných rokovaní, najmä dohody o pridružení medzi EÚ a Mercosurom, ktoré by nemali negatívne ovplyvniť rozvojové krajiny a zabrániť účinnosti SPP do roku 2020;

| 69. | konštatuje, že potraviny nie sú iba komoditou, ale že prístup k potravinám má zásadný význam pre ľudskú existenciu; vyzýva EÚ, aby v súvislosti s rastúcim dopytom a zvyšujúcimi sa cenami potravín podporovala prostredníctvom svojej obchodnej a rozvojovej politiky udržateľné poľnohospodárske postupy a potravinovú bezpečnosť v najmenej rozvinutých krajinách a rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

69.

konštatuje, že potraviny nie sú iba komoditou, ale že prístup k potravinám má zásadný význam pre ľudskú existenciu; vyzýva EÚ, aby v súvislosti s rastúcim dopytom a zvyšujúcimi sa cenami potravín podporovala prostredníctvom svojej obchodnej a rozvojovej politiky udržateľné poľnohospodárske postupy a potravinovú bezpečnosť v najmenej rozvinutých krajinách a rozvojových krajinách;

| 70. | žiada Komisiu, aby preskúmala, akú úlohu zohral medzinárodný obchod s obilninami pri raste kolísania cien; |
| --- | --- |

70.

žiada Komisiu, aby preskúmala, akú úlohu zohral medzinárodný obchod s obilninami pri raste kolísania cien;

Potravinové dodávateľské reťazce

| 71. | žiada, aby sa na celosvetovej úrovni vypracovali možnosti riešenia problému špekulácií s poľnohospodárskymi komoditami a extrémnej nestálosti cien, keďže tieto javy môžu ohroziť potravinovú bezpečnosť; uznáva však význam riadne fungujúceho termínovaného trhu s poľnohospodárskymi plodinami; domnieva sa, že nadmerné špekulácie dokáže účinne obmedziť len koordinovaný postup na medzinárodnej úrovni; podporuje v tejto súvislosti návrh francúzskeho predsedníctva skupiny G20, že skupina by sa mala dohodnúť na opatreniach na boj proti rastúcej nestálosti cien poľnohospodárskych surovín; vyslovuje sa za celosvetový systém oznamovania a koordinovaného riadenia poľnohospodárskych skladových zásob, ktorého cieľom by bolo zaistiť potravinovú bezpečnosť; konštatuje preto, že by sa malo zvážiť skladovanie zásob dôležitých poľnohospodárskych komodít; zdôrazňuje, že sledované ciele nemožno dosiahnuť bez zvýšenia skladových kapacít ani bez vytvorenia nástrojov kontroly a dohľadu nad trhmi; upozorňuje predovšetkým na znepokojujúce dôsledky nestálosti svetových cien na rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

71.

žiada, aby sa na celosvetovej úrovni vypracovali možnosti riešenia problému špekulácií s poľnohospodárskymi komoditami a extrémnej nestálosti cien, keďže tieto javy môžu ohroziť potravinovú bezpečnosť; uznáva však význam riadne fungujúceho termínovaného trhu s poľnohospodárskymi plodinami; domnieva sa, že nadmerné špekulácie dokáže účinne obmedziť len koordinovaný postup na medzinárodnej úrovni; podporuje v tejto súvislosti návrh francúzskeho predsedníctva skupiny G20, že skupina by sa mala dohodnúť na opatreniach na boj proti rastúcej nestálosti cien poľnohospodárskych surovín; vyslovuje sa za celosvetový systém oznamovania a koordinovaného riadenia poľnohospodárskych skladových zásob, ktorého cieľom by bolo zaistiť potravinovú bezpečnosť; konštatuje preto, že by sa malo zvážiť skladovanie zásob dôležitých poľnohospodárskych komodít; zdôrazňuje, že sledované ciele nemožno dosiahnuť bez zvýšenia skladových kapacít ani bez vytvorenia nástrojov kontroly a dohľadu nad trhmi; upozorňuje predovšetkým na znepokojujúce dôsledky nestálosti svetových cien na rozvojové krajiny;

| 72. | zdôrazňuje skutočnosť, že – na rozdiel od odvetví, ktoré v rámci výrobného reťazca na primárnu poľnohospodársku produkciu nadväzujú a ktoré jej predchádzajú – priemerné príjmy poľnohospodárov a vidieckych domácností za ostatné desaťročia v porovnaní so zvyškom hospodárstva trvale klesajú a dosahujú len polovicu príjmov mestských domácností, pričom trhová sila a marže veľkoobchodníkov a maloobchodných predajcov sa v rámci potravinového reťazca výrazne zvýšili; |
| --- | --- |

72.

zdôrazňuje skutočnosť, že – na rozdiel od odvetví, ktoré v rámci výrobného reťazca na primárnu poľnohospodársku produkciu nadväzujú a ktoré jej predchádzajú – priemerné príjmy poľnohospodárov a vidieckych domácností za ostatné desaťročia v porovnaní so zvyškom hospodárstva trvale klesajú a dosahujú len polovicu príjmov mestských domácností, pričom trhová sila a marže veľkoobchodníkov a maloobchodných predajcov sa v rámci potravinového reťazca výrazne zvýšili;

| 73. | žiada, aby boli prijaté opatrenia na posilnenie riadiacej kapacity primárnych výrobcov a organizácií výrobcov a ich pozície v rokovaní s ostatnými hospodárskymi subjektmi v potravinových reťazcoch (ide v prvom rade o maloobchodných predajcov, spracovateľov a dodávateľské spoločnosti), a to pri súčasnom rešpektovaní dobre fungujúceho vnútorného trhu; domnieva sa, že fungovanie potravinových dodávateľských reťazcov sa musí naliehavo zlepšiť prostredníctvom legislatívnych iniciatív s cieľom dosiahnuť väčšiu transparentnosť v cenách potravín a prostredníctvom opatrení zameraných na riešenie nespravodlivých obchodných postupov, aby sa umožnilo, že poľnohospodári dostanú takú pridanú hodnotu, akú si zaslúžia; vyzýva Komisiu, aby posilnila postavenie poľnohospodárov a podporovala spravodlivú hospodárska súťaž; je presvedčený, že v súvislosti s riešením sporov medzi subjektmi v rámci potravinových dodávateľských reťazcov by sa malo zvážiť vymenovanie ombudsmanov; |
| --- | --- |

73.

žiada, aby boli prijaté opatrenia na posilnenie riadiacej kapacity primárnych výrobcov a organizácií výrobcov a ich pozície v rokovaní s ostatnými hospodárskymi subjektmi v potravinových reťazcoch (ide v prvom rade o maloobchodných predajcov, spracovateľov a dodávateľské spoločnosti), a to pri súčasnom rešpektovaní dobre fungujúceho vnútorného trhu; domnieva sa, že fungovanie potravinových dodávateľských reťazcov sa musí naliehavo zlepšiť prostredníctvom legislatívnych iniciatív s cieľom dosiahnuť väčšiu transparentnosť v cenách potravín a prostredníctvom opatrení zameraných na riešenie nespravodlivých obchodných postupov, aby sa umožnilo, že poľnohospodári dostanú takú pridanú hodnotu, akú si zaslúžia; vyzýva Komisiu, aby posilnila postavenie poľnohospodárov a podporovala spravodlivú hospodárska súťaž; je presvedčený, že v súvislosti s riešením sporov medzi subjektmi v rámci potravinových dodávateľských reťazcov by sa malo zvážiť vymenovanie ombudsmanov;

| 74. | domnieva sa ďalej, že v záujme posilnenia postavenia poľnohospodárov v rámci dodávateľského reťazca je nevyhnutné vytvoriť nástroje umožňujúce poľnohospodárom riadiť krátke výrobné reťazce, ktoré by boli transparentné a účinné, mali by obmedzený vplyv na životné prostredie, podporovali by kvalitu a poskytovali by informácie spotrebiteľom, vyžadovali by si menej sprostredkovateľov a podporovali by spravodlivú a transparentnú tvorbu cien; |
| --- | --- |

74.

domnieva sa ďalej, že v záujme posilnenia postavenia poľnohospodárov v rámci dodávateľského reťazca je nevyhnutné vytvoriť nástroje umožňujúce poľnohospodárom riadiť krátke výrobné reťazce, ktoré by boli transparentné a účinné, mali by obmedzený vplyv na životné prostredie, podporovali by kvalitu a poskytovali by informácie spotrebiteľom, vyžadovali by si menej sprostredkovateľov a podporovali by spravodlivú a transparentnú tvorbu cien;

| 75. | žiada, aby bol zachovaný program poskytovania pomoci najchudobnejším príslušníkom spoločnosti; |
| --- | --- |

75.

žiada, aby bol zachovaný program poskytovania pomoci najchudobnejším príslušníkom spoločnosti;

Rozvoj vidieka

| 76. | uznáva význam politík v oblasti rozvoja vidieka, ktoré sú vymedzené a financované v rámci 2. piliera, a to vzhľadom na ich prínos k zlepšeniu výsledkov v oblasti životného prostredia, modernizácie, inovácie, infraštruktúry a konkurencieschopnosti, ako aj potrebu ďalšieho rozvoja vidieckeho hospodárstva, poľnohospodárskeho potravinárskeho i nepotravinárskeho odvetvia a lepšej kvality života vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje aj potrebu dosiahnutia politických cieľov vrátane cieľov stratégie EÚ 2020 v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktoré by mali v zásade pomôcť aj poľnohospodárom a vidieckym spoločenstvám; |
| --- | --- |

76.

uznáva význam politík v oblasti rozvoja vidieka, ktoré sú vymedzené a financované v rámci 2. piliera, a to vzhľadom na ich prínos k zlepšeniu výsledkov v oblasti životného prostredia, modernizácie, inovácie, infraštruktúry a konkurencieschopnosti, ako aj potrebu ďalšieho rozvoja vidieckeho hospodárstva, poľnohospodárskeho potravinárskeho i nepotravinárskeho odvetvia a lepšej kvality života vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje aj potrebu dosiahnutia politických cieľov vrátane cieľov stratégie EÚ 2020 v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktoré by mali v zásade pomôcť aj poľnohospodárom a vidieckym spoločenstvám;

| 77. | domnieva sa, že opatrenia na rozvoj vidieka musia reagovať na výzvy, pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť, udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi, zmenu klímy, stratu biodiverzity, úbytok vodných zdrojov a znižovanie úrodnosti pôdy, a musia posilniť vyváženú územnú súdržnosť a zamestnanosť; domnieva sa, že tieto opatrenia by mali taktiež podporovať sebestačnosť vo výrobe energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch, najmä z poľnohospodárskych odpadových produktov; tvrdí, že opatrenia na rozvoj vidieka by mali pomôcť udržať zvýšenú pridanú hodnotu vo vidieckych oblastiach, podporovať zlepšenie vidieckej infraštruktúry a poskytovanie cenovo dostupných služieb pre miestne obyvateľstvo a podniky; |
| --- | --- |

77.

domnieva sa, že opatrenia na rozvoj vidieka musia reagovať na výzvy, pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť, udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi, zmenu klímy, stratu biodiverzity, úbytok vodných zdrojov a znižovanie úrodnosti pôdy, a musia posilniť vyváženú územnú súdržnosť a zamestnanosť; domnieva sa, že tieto opatrenia by mali taktiež podporovať sebestačnosť vo výrobe energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch, najmä z poľnohospodárskych odpadových produktov; tvrdí, že opatrenia na rozvoj vidieka by mali pomôcť udržať zvýšenú pridanú hodnotu vo vidieckych oblastiach, podporovať zlepšenie vidieckej infraštruktúry a poskytovanie cenovo dostupných služieb pre miestne obyvateľstvo a podniky;

| 78. | domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť pomoci mladým poľnohospodárom; je presvedčený, že vzhľadom na rýchlo starnúce vidiecke obyvateľstvo v Európe majú zásadný význam príťažlivé opatrenia na podporu podnikov mladých poľnohospodárov a ďalších nových subjektov a že by sa mali rozšíriť podporné programy v rámci druhého piliera, napr. prístup k pôde, dotácie a výhodné úvery, a to najmä v oblasti inovácie, modernizácie a rozvoja investícií atď., a očakáva, že zavedenie takýchto mechanizmov bude k dispozícii vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

78.

domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť pomoci mladým poľnohospodárom; je presvedčený, že vzhľadom na rýchlo starnúce vidiecke obyvateľstvo v Európe majú zásadný význam príťažlivé opatrenia na podporu podnikov mladých poľnohospodárov a ďalších nových subjektov a že by sa mali rozšíriť podporné programy v rámci druhého piliera, napr. prístup k pôde, dotácie a výhodné úvery, a to najmä v oblasti inovácie, modernizácie a rozvoja investícií atď., a očakáva, že zavedenie takýchto mechanizmov bude k dispozícii vo všetkých členských štátoch;

| 79. | navrhuje, aby sa agro-environmentálne programy týkali podstatnej časti poľnohospodárskej pôdy a aby poľnohospodárom poskytovali finančné a technické stimuly na prechod na udržateľnejšie modely poľnohospodárstva, ktoré sú efektívnejšie v oblasti zdrojov a vyžadujú si nižšie vstupy; |
| --- | --- |

79.

navrhuje, aby sa agro-environmentálne programy týkali podstatnej časti poľnohospodárskej pôdy a aby poľnohospodárom poskytovali finančné a technické stimuly na prechod na udržateľnejšie modely poľnohospodárstva, ktoré sú efektívnejšie v oblasti zdrojov a vyžadujú si nižšie vstupy;

| 80. | zdôrazňuje, že politika rozvoja vidieka musí umožniť využitie všetkých prírodných a ľudských kapacít vo vidieckych oblastiach, a to aj kvalitnou poľnohospodárskou výrobou, napríklad prostredníctvom priameho predaja, propagácie výrobkov, zásobovania miestnych trhov, diverzifikácie, ako aj predaja biomasy, energetickej účinnosti atď.; |
| --- | --- |

80.

zdôrazňuje, že politika rozvoja vidieka musí umožniť využitie všetkých prírodných a ľudských kapacít vo vidieckych oblastiach, a to aj kvalitnou poľnohospodárskou výrobou, napríklad prostredníctvom priameho predaja, propagácie výrobkov, zásobovania miestnych trhov, diverzifikácie, ako aj predaja biomasy, energetickej účinnosti atď.;

| 81. | zdôrazňuje, že je potrebná vhodná infraštruktúra na rozvoj a rozširovanie poľnohospodárskych vedomostí a inovačných systémov vrátane možností vzdelávania a odbornej prípravy, poľnohospodárskych poradenských služieb a výmeny najlepších postupov, ktorej cieľom by bolo modernizovať poľnohospodárstvo, pomáhať inovatívnym poľnohospodárom odovzdávať svoje skúsenosti a zlepšiť pridanú hodnotu výrobného reťazca vo vidieckych oblastiach; je presvedčený, že takéto programy by mali byť k dispozícii vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

81.

zdôrazňuje, že je potrebná vhodná infraštruktúra na rozvoj a rozširovanie poľnohospodárskych vedomostí a inovačných systémov vrátane možností vzdelávania a odbornej prípravy, poľnohospodárskych poradenských služieb a výmeny najlepších postupov, ktorej cieľom by bolo modernizovať poľnohospodárstvo, pomáhať inovatívnym poľnohospodárom odovzdávať svoje skúsenosti a zlepšiť pridanú hodnotu výrobného reťazca vo vidieckych oblastiach; je presvedčený, že takéto programy by mali byť k dispozícii vo všetkých členských štátoch;

| 82. | preto v záujme splnenia prioritných úloh EÚ (stratégie 2020) podporuje zavedenie cielených opatrení, ktoré určia členské štáty v 2. pilieri; zdôrazňuje význam celkového cieleného európskeho rámca zameraného na výsledky, pričom však uznáva, že členské štáty a regionálne orgány môžu najlepšie rozhodovať o programoch, ktoré môžu na miestnej úrovni najviac prispieť k dosiahnutiu európskych cieľov; žiada preto, aby sa pri návrhu programov rozvoja vidieka uplatňovala zásada subsidiarity a flexibility a dôrazný participatívny prístup miestneho a subregionálneho partnerstva s použitím metódy LEADER pri návrhu a plnení budúcich európskych a vnútroštátnych programov rozvoja vidieka; domnieva sa, že na základe hodnotenia vplyvu a podrobných simulácií je potrebné stanoviť znížený vnútroštátny príspevok, ktorý sa uplatní v prípade cielenejších opatrení; |
| --- | --- |

82.

preto v záujme splnenia prioritných úloh EÚ (stratégie 2020) podporuje zavedenie cielených opatrení, ktoré určia členské štáty v 2. pilieri; zdôrazňuje význam celkového cieleného európskeho rámca zameraného na výsledky, pričom však uznáva, že členské štáty a regionálne orgány môžu najlepšie rozhodovať o programoch, ktoré môžu na miestnej úrovni najviac prispieť k dosiahnutiu európskych cieľov; žiada preto, aby sa pri návrhu programov rozvoja vidieka uplatňovala zásada subsidiarity a flexibility a dôrazný participatívny prístup miestneho a subregionálneho partnerstva s použitím metódy LEADER pri návrhu a plnení budúcich európskych a vnútroštátnych programov rozvoja vidieka; domnieva sa, že na základe hodnotenia vplyvu a podrobných simulácií je potrebné stanoviť znížený vnútroštátny príspevok, ktorý sa uplatní v prípade cielenejších opatrení;

| 83. | v súvislosti s rozvojom vidieka podporuje aj myšlienku zavedenia cielených opatrení na ochranu lesov v pohoriach; |
| --- | --- |

83.

v súvislosti s rozvojom vidieka podporuje aj myšlienku zavedenia cielených opatrení na ochranu lesov v pohoriach;

| 84. | žiada Komisiu, aby stanovila nové nástroje financovania vo forme sprístupnenia výhodných pôžičiek, najmä na podporu poľnohospodárov vstupujúcich do poľnohospodárskeho odvetvia, alebo nový systém – napríklad JERICHO (Joint Rural Investment CHOice) – pre fond na rozvoj vidieka, a to na základe skúseností z iniciatívy JEREMIE v rámci štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

84.

žiada Komisiu, aby stanovila nové nástroje financovania vo forme sprístupnenia výhodných pôžičiek, najmä na podporu poľnohospodárov vstupujúcich do poľnohospodárskeho odvetvia, alebo nový systém – napríklad JERICHO (Joint Rural Investment CHOice) – pre fond na rozvoj vidieka, a to na základe skúseností z iniciatívy JEREMIE v rámci štrukturálnych fondov;

| 85. | zdôrazňuje, že znevýhodnené oblasti majú často vysokú hodnotu z hľadiska kultúrnej krajiny, zachovania biodiverzity a poskytovania environmentálnych výhod, ako aj dynamiky vidieka; v tejto súvislosti podporuje zachovanie vyrovnávacieho príspevku pre znevýhodnené regióny v druhom pilieri a žiada zvýšenie jeho efektívnosti; je presvedčený, že cielený charakter podpory poľnohospodárom pracujúcim v znevýhodnených oblastiach je nesmierne dôležitý v záujme zachovania poľnohospodárskej činnosti v týchto oblastiach, a tým aj zníženia hrozby opustenia pôdy; zdôrazňuje, že kritériá musia podľa rámca EÚ doladiť členské štáty a regionálne a miestne orgány; |
| --- | --- |

85.

zdôrazňuje, že znevýhodnené oblasti majú často vysokú hodnotu z hľadiska kultúrnej krajiny, zachovania biodiverzity a poskytovania environmentálnych výhod, ako aj dynamiky vidieka; v tejto súvislosti podporuje zachovanie vyrovnávacieho príspevku pre znevýhodnené regióny v druhom pilieri a žiada zvýšenie jeho efektívnosti; je presvedčený, že cielený charakter podpory poľnohospodárom pracujúcim v znevýhodnených oblastiach je nesmierne dôležitý v záujme zachovania poľnohospodárskej činnosti v týchto oblastiach, a tým aj zníženia hrozby opustenia pôdy; zdôrazňuje, že kritériá musia podľa rámca EÚ doladiť členské štáty a regionálne a miestne orgány;

| 86. | zdôrazňuje, že vidiecke štruktúry v jednotlivých členských štátoch sú veľmi odlišné, a preto si vyžadujú rôzne opatrenia; žiada preto väčšiu flexibilitu, aby členské štáty a regióny mohli prijať dobrovoľné opatrenia, ktoré by mali byť spolufinancované Európskou úniou pod podmienkou, že tieto opatrenia boli oznámené Komisii a schválené; pripomína, že v období po roku 2013 by sa v miere spolufinancovania mali aj naďalej zohľadňovať špecifické potreby a podmienky konvergenčných regiónov; |
| --- | --- |

86.

zdôrazňuje, že vidiecke štruktúry v jednotlivých členských štátoch sú veľmi odlišné, a preto si vyžadujú rôzne opatrenia; žiada preto väčšiu flexibilitu, aby členské štáty a regióny mohli prijať dobrovoľné opatrenia, ktoré by mali byť spolufinancované Európskou úniou pod podmienkou, že tieto opatrenia boli oznámené Komisii a schválené; pripomína, že v období po roku 2013 by sa v miere spolufinancovania mali aj naďalej zohľadňovať špecifické potreby a podmienky konvergenčných regiónov;

| 87. | zasadzuje sa za to, aby v prípade opatrení 2. piliera, ktoré sú pre členské štáty osobitne významné, naďalej platili súčasné miery spolufinancovania aj po roku 2013; zdôrazňuje však, že žiadne dodatočné spolufinancovanie členskými štátmi by nemalo viesť k renacionalizácii 2. piliera alebo k zvýšeniu rozdielov v schopnosti členských štátov spolufinancovať svoje priority; |
| --- | --- |

87.

zasadzuje sa za to, aby v prípade opatrení 2. piliera, ktoré sú pre členské štáty osobitne významné, naďalej platili súčasné miery spolufinancovania aj po roku 2013; zdôrazňuje však, že žiadne dodatočné spolufinancovanie členskými štátmi by nemalo viesť k renacionalizácii 2. piliera alebo k zvýšeniu rozdielov v schopnosti členských štátov spolufinancovať svoje priority;

| 88. | pripomína, že modulácia ako prostriedok financovania rozvoja vidieka prestane platiť v roku 2012, a to vo všetkých svojich formách, povinných aj dobrovoľných, a zdôrazňuje, že v ďalšom období financovania je potrebné zabezpečiť primerané finančné zdroje pre druhý pilier; |
| --- | --- |

88.

pripomína, že modulácia ako prostriedok financovania rozvoja vidieka prestane platiť v roku 2012, a to vo všetkých svojich formách, povinných aj dobrovoľných, a zdôrazňuje, že v ďalšom období financovania je potrebné zabezpečiť primerané finančné zdroje pre druhý pilier;

| 89. | žiada, aby sa pri prideľovaní prostriedkov v 2. pilieri neuskutočňovali zásadné zmeny, pretože členské štáty, miestne orgány a poľnohospodárske podniky potrebujú pri plánovaní istotu a kontinuitu; zdôrazňuje, že diskusia o prideľovaní týchto prostriedkov by nemala byť oddelená od diskusie o prideľovaní prostriedkov z prvého piliera; vyzýva preto Komisiu, aby pragmatický prístup stanovila ako základný princíp pri prerozdeľovaní prostriedkov z druhého piliera; uznáva potrebu spravodlivého rozdeľovania finančných prostriedkov druhého piliera medzi členské štáty podľa objektívnych kritérií, ktoré musia odrážať rôznorodosť potrieb v jednotlivých oblastiach Európy; zastáva názor, aby sa tieto zmeny uskutočnili po uplynutí obmedzeného prechodného obdobia súbežne so zmenami vykonanými v rozdeľovaní prostriedkov v prvom pilieri; |
| --- | --- |

89.

žiada, aby sa pri prideľovaní prostriedkov v 2. pilieri neuskutočňovali zásadné zmeny, pretože členské štáty, miestne orgány a poľnohospodárske podniky potrebujú pri plánovaní istotu a kontinuitu; zdôrazňuje, že diskusia o prideľovaní týchto prostriedkov by nemala byť oddelená od diskusie o prideľovaní prostriedkov z prvého piliera; vyzýva preto Komisiu, aby pragmatický prístup stanovila ako základný princíp pri prerozdeľovaní prostriedkov z druhého piliera; uznáva potrebu spravodlivého rozdeľovania finančných prostriedkov druhého piliera medzi členské štáty podľa objektívnych kritérií, ktoré musia odrážať rôznorodosť potrieb v jednotlivých oblastiach Európy; zastáva názor, aby sa tieto zmeny uskutočnili po uplynutí obmedzeného prechodného obdobia súbežne so zmenami vykonanými v rozdeľovaní prostriedkov v prvom pilieri;

| 90. | podporuje pravidlá spolufinancovania v oblasti rozvoja vidieka, ktoré umožňujú, aby sa na regionálnej alebo miestnej úrovni v prípade vnútroštátne spolufinancovaného podielu vzájomne dopĺňali verejné a súkromné fondy, čím sa posilnia prostriedky na dosiahnutie cieľov, ktoré vymedzila verejná politika pre vidiecke oblasti; |
| --- | --- |

90.

podporuje pravidlá spolufinancovania v oblasti rozvoja vidieka, ktoré umožňujú, aby sa na regionálnej alebo miestnej úrovni v prípade vnútroštátne spolufinancovaného podielu vzájomne dopĺňali verejné a súkromné fondy, čím sa posilnia prostriedky na dosiahnutie cieľov, ktoré vymedzila verejná politika pre vidiecke oblasti;

| 91. | žiada zjednodušenie plánovania a uskutočňovania programu druhého piliera na všetkých úrovniach s cieľom zvýšiť efektívnosť; ďalej žiada zjednodušené, účinné a efektívne systémy monitorovania, hodnotenia a podávania správ o opatreniach v oblasti krížového plnenia; domnieva sa, že je potrebné zosúladiť kontroly a sledovanie prvého a druhého piliera, oba piliere by mali byť súdržnejšie, mali by mať podobné pravidlá a postupy a mala by sa znížiť celková záťaž poľnohospodárov v dôsledku kontrol; žiada, aby sa počas päťročného obdobia, v ktorom sa majú záväzne prijímať agro-environmentálne opatrenia, postupovalo flexibilnejšie; |
| --- | --- |

91.

žiada zjednodušenie plánovania a uskutočňovania programu druhého piliera na všetkých úrovniach s cieľom zvýšiť efektívnosť; ďalej žiada zjednodušené, účinné a efektívne systémy monitorovania, hodnotenia a podávania správ o opatreniach v oblasti krížového plnenia; domnieva sa, že je potrebné zosúladiť kontroly a sledovanie prvého a druhého piliera, oba piliere by mali byť súdržnejšie, mali by mať podobné pravidlá a postupy a mala by sa znížiť celková záťaž poľnohospodárov v dôsledku kontrol; žiada, aby sa počas päťročného obdobia, v ktorom sa majú záväzne prijímať agro-environmentálne opatrenia, postupovalo flexibilnejšie;

| 92. | žiada, aby družstvá boli vyňaté z ustanovenia odporúčania Komisie 2003/61/ES, pokiaľ ide o neoprávnenosť podnikov, ktoré prekračujú stanovenú hranicu MSP, na poskytnutie prostriedkov z fondu na rozvoj vidieka a všeobecne na platby nad určitú hranicu; |
| --- | --- |

92.

žiada, aby družstvá boli vyňaté z ustanovenia odporúčania Komisie 2003/61/ES, pokiaľ ide o neoprávnenosť podnikov, ktoré prekračujú stanovenú hranicu MSP, na poskytnutie prostriedkov z fondu na rozvoj vidieka a všeobecne na platby nad určitú hranicu;

| 93. | zastáva názor, že najvzdialenejšie regióny by mali mať aj v budúcnosti v rámci politiky rozvoja vidieka výhodu osobitného prístupu, keďže zemepisné ťažkosti, ktorým čelia, a malý počet poľnohospodárskych výrobkov, od ktorých vidiecke hospodárstvo v týchto oblastiach závisí, sú dôvodom na zachovanie miery spolufinancovania nákladov na ich programy rozvoja vidieka z prostriedkov Spoločenstva až do výšky 85 %; |
| --- | --- |

93.

zastáva názor, že najvzdialenejšie regióny by mali mať aj v budúcnosti v rámci politiky rozvoja vidieka výhodu osobitného prístupu, keďže zemepisné ťažkosti, ktorým čelia, a malý počet poľnohospodárskych výrobkov, od ktorých vidiecke hospodárstvo v týchto oblastiach závisí, sú dôvodom na zachovanie miery spolufinancovania nákladov na ich programy rozvoja vidieka z prostriedkov Spoločenstva až do výšky 85 %;

| 94. | víta posun k väčšej koordinácii na úrovni EÚ, najmä medzi programami rozvoja vidieka a politikou súdržnosti, s cieľom predchádzať duplicite, protichodným cieľom a prekrývaniu; pripomína však, že škála projektov v rámci politiky súdržnosti a programov rozvoja vidieka EÚ je rozdielna, preto sa vyslovuje za zachovanie odlišnosti fondov a za to, aby si programy rozvoja vidieka udržali svoje zameranie na vidiecke spoločenstvá a zostali politicky samostatnými nástrojmi; |
| --- | --- |

94.

víta posun k väčšej koordinácii na úrovni EÚ, najmä medzi programami rozvoja vidieka a politikou súdržnosti, s cieľom predchádzať duplicite, protichodným cieľom a prekrývaniu; pripomína však, že škála projektov v rámci politiky súdržnosti a programov rozvoja vidieka EÚ je rozdielna, preto sa vyslovuje za zachovanie odlišnosti fondov a za to, aby si programy rozvoja vidieka udržali svoje zameranie na vidiecke spoločenstvá a zostali politicky samostatnými nástrojmi;

| 95. | domnieva sa, že prostredníctvom politiky súdržnosti a novej a silnej SPP sa uvoľní hospodársky potenciál vidieckych oblastí a vytvoria sa isté pracovné miesta, čím sa zabezpečí udržateľný rozvoj týchto oblastí; |
| --- | --- |

95.

domnieva sa, že prostredníctvom politiky súdržnosti a novej a silnej SPP sa uvoľní hospodársky potenciál vidieckych oblastí a vytvoria sa isté pracovné miesta, čím sa zabezpečí udržateľný rozvoj týchto oblastí;

| 96. | zdôrazňuje dôležitosť politík určených na podporu cezhraničnej spolupráce medzi členskými štátmi a tretími krajinami vzhľadom na prijatie postupov na ochranu životného prostredia a zabezpečenie udržateľnosti prírodných zdrojov v prípadoch, keď poľnohospodárske činnosti, najmä používanie vody, majú cezhraničný dosah; |
| --- | --- |

96.

zdôrazňuje dôležitosť politík určených na podporu cezhraničnej spolupráce medzi členskými štátmi a tretími krajinami vzhľadom na prijatie postupov na ochranu životného prostredia a zabezpečenie udržateľnosti prírodných zdrojov v prípadoch, keď poľnohospodárske činnosti, najmä používanie vody, majú cezhraničný dosah;

*

* *

| 97. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

97.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 55, 25.2.2006, s. 20.

(4)  Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 112.

(5)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16.

(7)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0286.

(8)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0223.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/65

---

Štvrtok 23. júna 2011Dobrovoľný systém označovania priemyselných výrobkov Braillovým písmom

P7_TA(2011)0299

Vyhlásenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o dobrovoľnom systéme označovania priemyselných výrobkov Braillovým písmom

2012/C 390 E/07

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 21 a 26 Charty základných práv Európskej únie, v ktorých sú stanovené práva osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 21 a 26 Charty základných práv Európskej únie, v ktorých sú stanovené práva osôb so zdravotným postihnutím,

| — | so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže členské štáty Únie podpísali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

A.

keďže členské štáty Únie podpísali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,

| B. | keďže v článku 56a smernice 2004/27/ES o právnych predpisoch Spoločenstva týkajúcich sa liekov na humánne použitie sa uvádza, že názov lieku musí byť na obale vyjadrený Braillovým písmom, |
| --- | --- |

B.

keďže v článku 56a smernice 2004/27/ES o právnych predpisoch Spoločenstva týkajúcich sa liekov na humánne použitie sa uvádza, že názov lieku musí byť na obale vyjadrený Braillovým písmom,

| 1. | zdôrazňuje, že ľudia so zrakovým postihnutím majú právo na nezávislý život a plné zapojenie sa do života spoločnosti; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že ľudia so zrakovým postihnutím majú právo na nezávislý život a plné zapojenie sa do života spoločnosti;

| 2. | vyzýva Európsku komisiu, aby začala s príslušnými stranami konzultácie o nákladoch, účinnosti a uskutočniteľnosti zavedenia dobrovoľného systému na úrovni Spoločenstva, podľa ktorého by sa priemyselné výrobky označovali na obale Braillovým písmom, čo by zahŕňalo aspoň informácie o type výrobkov a dobe trvanlivosti, aby sa uľahčilo ich sprístupnenie pre spotrebiteľov so zrakovým postihnutím; vzhľadom na to, že nie všetci zrakovo postihnutí vedia čítať Braillovo písmo, v navrhnutých konzultáciách by sa mali zistiť aj alternatívne spôsoby, ako sprístupniť informácie na obaloch; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Európsku komisiu, aby začala s príslušnými stranami konzultácie o nákladoch, účinnosti a uskutočniteľnosti zavedenia dobrovoľného systému na úrovni Spoločenstva, podľa ktorého by sa priemyselné výrobky označovali na obale Braillovým písmom, čo by zahŕňalo aspoň informácie o type výrobkov a dobe trvanlivosti, aby sa uľahčilo ich sprístupnenie pre spotrebiteľov so zrakovým postihnutím; vzhľadom na to, že nie všetci zrakovo postihnutí vedia čítať Braillovo písmo, v navrhnutých konzultáciách by sa mali zistiť aj alternatívne spôsoby, ako sprístupniť informácie na obaloch;

| 3. | vyzýva Komisiu, aby v súlade so zásadami sociálnej zodpovednosti podnikov poskytla európskemu priemyslu a podnikom podnety, ktoré zvýšia ich informovanosť o tejto otázke; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby v súlade so zásadami sociálnej zodpovednosti podnikov poskytla európskemu priemyslu a podnikom podnety, ktoré zvýšia ich informovanosť o tejto otázke;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto vyhlásenie spolu so zoznamom podpísaných poslancov (1) Komisii a parlamentom členských štátov a Organizácii Spojených národov. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto vyhlásenie spolu so zoznamom podpísaných poslancov (1) Komisii a parlamentom členských štátov a Organizácii Spojených národov.

---

(1)  Zoznam podpísaných poslancov je uvedený v prílohe 1 k zápisnici z 23. júna 2011 (P7_PV(2011)06-23(ANN1)).

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Štvrtok 23. júna 2011

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/66

---

Štvrtok 23. júna 2011Zmena a doplnenie článku 51: spoločné schôdze výborov

P7_TA(2011)0277

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o zmene článku 51 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu o postupe spoločných schôdzí výborov (2010/2061(REG))

2012/C 390 E/08

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na list predsedu Konferencie predsedov výborov z 11. marca 2010 a list predsedu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín z 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list predsedu Konferencie predsedov výborov z 11. marca 2010 a list predsedu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín z 25. marca 2010,

| — | so zreteľom na články 211 a 212 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 211 a 212 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A7-0197/2011),

| 1. | rozhodol sa zmeniť svoj rokovací poriadok v zmysle nižšie uvedenej zmeny; |
| --- | --- |

1.

rozhodol sa zmeniť svoj rokovací poriadok v zmysle nižšie uvedenej zmeny;

| 2. | upozorňuje, že táto zmena nadobúda účinnosť v prvý deň nasledujúcej schôdze Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje, že táto zmena nadobúda účinnosť v prvý deň nasledujúcej schôdze Európskeho parlamentu;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii pre informáciu. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii pre informáciu.

| PLATNÝ TEXT | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Rokovací poriadok Európskeho parlamentu


  Článok 51 |
| Ak sú splnené podmienky uvedené v článku 49 ods. 1 a článku 50
  , Konferencia predsedov môže
  v prípade, že je presvedčená, že ide o vec zásadného významu,
  rozhodnúť o tom, že sa má uplatňovať postup spoločných schôdzí výborov a spoločnéhlasovanie. V tomto prípade
  dotknutí
  spravodajcovia vypracujú jediný návrh správy, ktorý bude predmetom preskúmania a hlasovania výborov zúčastnených na spoločných schôdzach organizovaných za spoločného predsedníctva dotknutých predsedov výborov. Zúčastnené výbory môžu založiť
  medzivýborové
  pracovné skupiny na prípravu
  spoločných
  schôdzí a hlasovania. | 1.
     
  Ak bola v zmysle článku 188 ods. 2 Konferencii predsedov predložená otázka pôsobnosti
  , Konferencia predsedov môže rozhodnúť o tom, že sa má uplatňovať postup spoločných schôdzí výborov a spoločné hlasovanie
  , ak
  :






  — | so zreteľom na prílohu VII vec patrí nedeliteľne do pôsobnosti viacerých výborov a |

PLATNÝ TEXT

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Rokovací poriadok Európskeho parlamentu

Článok 51

Ak sú splnené podmienky uvedené v článku 49 ods. 1 a článku 50
  , Konferencia predsedov môže
  v prípade, že je presvedčená, že ide o vec zásadného významu,
  rozhodnúť o tom, že sa má uplatňovať postup spoločných schôdzí výborov a spoločnéhlasovanie. V tomto prípade
  dotknutí
  spravodajcovia vypracujú jediný návrh správy, ktorý bude predmetom preskúmania a hlasovania výborov zúčastnených na spoločných schôdzach organizovaných za spoločného predsedníctva dotknutých predsedov výborov. Zúčastnené výbory môžu založiť
  medzivýborové
  pracovné skupiny na prípravu
  spoločných
  schôdzí a hlasovania.

1.
     
  Ak bola v zmysle článku 188 ods. 2 Konferencii predsedov predložená otázka pôsobnosti
  , Konferencia predsedov môže rozhodnúť o tom, že sa má uplatňovať postup spoločných schôdzí výborov a spoločné hlasovanie
  , ak
  :

—

so zreteľom na prílohu VII vec patrí nedeliteľne do pôsobnosti viacerých výborov a

| — | Konferencia predsedov je toho názoru, že ide o vec zásadného významu
  . |
| --- | --- |

—

Konferencia predsedov je toho názoru, že ide o vec zásadného významu
  .

2.
     V tomto prípade
  príslušní
  spravodajcovia vypracujú jediný návrh správy, ktorý bude predmetom preskúmania a hlasovania výborov zúčastnených na spoločných schôdzach organizovaných za spoločného predsedníctva dotknutých predsedov výborov.

Práva spojené so štatútom gestorského výboru môžu zúčastnené výbory vykonávať vo všetkých štádiách postupu len vtedy, ak konajú spoločne.
  Zúčastnené výbory môžu založiť pracovné skupiny na prípravu schôdzí a hlasovania.

3.
     
  V druhom čítaní riadneho legislatívneho postupu sa pozícia Rady skúma počas spoločnej schôdze zúčastnených výborov, ktorá sa, ak sa nedosiahne dohoda medzi predsedami týchto výborov, koná v stredu počas prvého týždňa stanoveného na schôdzu parlamentných orgánov, ktorý nasleduje po oznámení pozície Rady Parlamentu. Ak nebola dosiahnutá dohoda o zvolaní neskoršej schôdze, schôdzu zvolá predseda Konferencie predsedov. O odporúčaní do druhého čítania sa hlasuje na spoločnej schôdzi na základe spoločného návrhu, ktorý vypracujú príslušní spravodajcovia zúčastnených výborov, alebo ak nie je k dispozícii spoločný návrh, na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré predložili zúčastnené výbory.

Počas tretieho čítania riadneho legislatívneho postupu sú predsedovia a spravodajcovia zúčastnených výborov členmi delegácie v zmierovacom výbore.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/67

---

Štvrtok 23. júna 2011Žiadosť o zbavenie poslaneckej imunity pána Adriana Severina

P7_TA(2011)0278

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o žiadosti o zbavenie imunity Adriana Severina (2011/2070(IMM))

2012/C 390 E/09

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Adriana Severina, ktorú podalo 5. apríla 2011 Národné protikorupčné riaditeľstvo (Úrad prokurátora Najvyššieho kasačného súdu Rumunska) a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 6. apríla 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Adriana Severina, ktorú podalo 5. apríla 2011 Národné protikorupčné riaditeľstvo (Úrad prokurátora Najvyššieho kasačného súdu Rumunska) a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 6. apríla 2011,

| — | po vypočutí Adriana Severina 23. mája 2011 v súlade s článkom 7 ods. 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

po vypočutí Adriana Severina 23. mája 2011 v súlade s článkom 7 ods. 3 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 9 Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie z 8. apríla 1965, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 9 Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie z 8. apríla 1965, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, z 10. júla 1986, z 15. a 21. októbra 2008 a z 19. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, z 10. júla 1986, z 15. a 21. októbra 2008 a z 19. marca 2010 (1),

| — | so zreteľom na ustanovenia článku 72 ods. 2 rumunskej ústavy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ustanovenia článku 72 ods. 2 rumunskej ústavy,

| — | so zreteľom na ustanovenia článku 4 rumunského trestného zákona, podľa ktorého sa trestné právo Rumunskej republiky vzťahuje na trestné činy spáchané za hranicami Rumunska, ak je páchateľ rumunským občanom alebo občanom inej krajiny, ktorý má pobyt v Rumunsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ustanovenia článku 4 rumunského trestného zákona, podľa ktorého sa trestné právo Rumunskej republiky vzťahuje na trestné činy spáchané za hranicami Rumunska, ak je páchateľ rumunským občanom alebo občanom inej krajiny, ktorý má pobyt v Rumunsku,

| — | so zreteľom na článok 6 ods. 2 a článok 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 6 ods. 2 a článok 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A7-0242/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A7-0242/2011),

| A. | keďže Národné protikorupčné riaditeľstvo Rumunska požiadalo o zbavenie imunity poslanca Európskeho parlamentu Adriana Severina, aby rumunskému úradu prokurátora umožnilo vyšetriť prípad a začať konanie proti Adrianovi Severinovi, požiadať o domovú prehliadku alebo prehliadku kancelárskych priestorov jeho osoby a v prípade potreby aj o počítačovú alebo akúkoľvek inú elektronickú prehliadku a začať trestné stíhanie Adriana Severina pred príslušnými trestnoprávnymi orgánmi na základe obvinení z pasívneho úplatkárstva a/alebo nepriameho úplatkárstva alebo iných právnych dôvodov, ktoré možno pripísať jeho údajnému trestnému činu, |
| --- | --- |

A.

keďže Národné protikorupčné riaditeľstvo Rumunska požiadalo o zbavenie imunity poslanca Európskeho parlamentu Adriana Severina, aby rumunskému úradu prokurátora umožnilo vyšetriť prípad a začať konanie proti Adrianovi Severinovi, požiadať o domovú prehliadku alebo prehliadku kancelárskych priestorov jeho osoby a v prípade potreby aj o počítačovú alebo akúkoľvek inú elektronickú prehliadku a začať trestné stíhanie Adriana Severina pred príslušnými trestnoprávnymi orgánmi na základe obvinení z pasívneho úplatkárstva a/alebo nepriameho úplatkárstva alebo iných právnych dôvodov, ktoré možno pripísať jeho údajnému trestnému činu,

| B. | keďže zbavenie imunity Adrina Severina sa týka údajných trestných činov úplatkárstva podľa článku 6 rumunského zákona č. 78/2000 v spojitosti s článkom 254 (úplatkárstvo) a článkom 257 (ovplyvňovanie) trestného zákona, ako aj článku 81 písm. b) zákona č. 78/2000, |
| --- | --- |

B.

keďže zbavenie imunity Adrina Severina sa týka údajných trestných činov úplatkárstva podľa článku 6 rumunského zákona č. 78/2000 v spojitosti s článkom 254 (úplatkárstvo) a článkom 257 (ovplyvňovanie) trestného zákona, ako aj článku 81 písm. b) zákona č. 78/2000,

| C. | keďže Európsky parlament nerozhoduje o vine či nevine poslanca Európskeho parlamentu ani o tom, či skutky ktoré sa mu pripisujú, si vyžadujú trestné stíhanie, |
| --- | --- |

C.

keďže Európsky parlament nerozhoduje o vine či nevine poslanca Európskeho parlamentu ani o tom, či skutky ktoré sa mu pripisujú, si vyžadujú trestné stíhanie,

| D. | keďže je preto vhodné odporučiť, aby bol poslanec v tomto prípade zbavený imunity, |
| --- | --- |

D.

keďže je preto vhodné odporučiť, aby bol poslanec v tomto prípade zbavený imunity,

| 1. | zbavuje Adriana Severina imunity bez obmedzenia osobnej slobody; |
| --- | --- |

1.

zbavuje Adriana Severina imunity bez obmedzenia osobnej slobody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru príslušným orgánom Rumunska a Adrianovi Severinovi. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru príslušným orgánom Rumunska a Adrianovi Severinovi.

---

(1)  Vec 101/63 Wagner v Fohrmann a Krier Zb. (1964), 195; vec 149/85 Wybot/Faure a iní Zb. (1986), 2391, vec T-345/05, Mote v Parlament Zb. (2008), II-2849, spojené veci C-200/07 a C-201/07 Marra v De Gregorio a Clemente Zb. (2008), I-7929 a vec T-42/06 Gollnisch v Parlament (Ú v. EÚ C 134, 22.5.2010, s. 29).

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/69

---

Štvrtok 23. júna 2011Voľba podpredsedu (výklad článku 13 ods. 1 rokovacieho poriadku)

P7_TA(2011)0298

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o voľbe podpredsedu (výklad článku 13 ods. 1 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu)

2012/C 390 E/10

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na list predsedu Výboru pre ústavné veci z 15. júna 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list predsedu Výboru pre ústavné veci z 15. júna 2011,

| — | so zreteľom na článok 211 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 211 rokovacieho poriadku,

| 1. | rozhodol pripojiť k článku 13 ods. 1 svojho rokovacieho poriadku tento výklad:
  „Ak má byť nahradený len jeden podpredseda a je len jeden kandidát, tento môže byť zvolený aklamáciou. Predseda má právomoc rozhodnúť, či sa voľba bude konať aklamáciou alebo tajným hlasovaním. Zvolený kandidát zaujme miesto podpredsedu, ktorého nahradil, podľa jeho prednostného poradia.“; |
| --- | --- |

1.

rozhodol pripojiť k článku 13 ods. 1 svojho rokovacieho poriadku tento výklad:

„Ak má byť nahradený len jeden podpredseda a je len jeden kandidát, tento môže byť zvolený aklamáciou. Predseda má právomoc rozhodnúť, či sa voľba bude konať aklamáciou alebo tajným hlasovaním. Zvolený kandidát zaujme miesto podpredsedu, ktorého nahradil, podľa jeho prednostného poradia.“;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil pre informáciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil pre informáciu Rade a Komisii.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Štvrtok 23. júna 2011

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/70

---

Štvrtok 23. júna 2011Vymenovanie prezidenta Európskej centrálnej banky

P7_TA(2011)0275

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o odporúčaní Rady o vymenovaní prezidenta Európskej centrálnej banky (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

2012/C 390 E/11

(Konzultácia)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady zo 17. mája 2011 (10057/2011) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady zo 17. mája 2011 (10057/2011) (1),

| — | so zreteľom na článok 283 ods. 2 druhý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Európska rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0134/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 283 ods. 2 druhý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Európska rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0134/2011),

| — | so zreteľom na článok 109 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 109 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0229/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0229/2011),

| A. | keďže formou listu z 20. mája 2011 Európska rada konzultovala s Európskym parlamentom vymenovanie Maria Draghiho za prezidenta Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. novembra 2011, |
| --- | --- |

A.

keďže formou listu z 20. mája 2011 Európska rada konzultovala s Európskym parlamentom vymenovanie Maria Draghiho za prezidenta Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. novembra 2011,

| B. | keďže Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci následne pristúpil k posúdeniu poverovacích listín kandidáta, najmä so zreteľom na požiadavky ustanovené v článku 283 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a vzhľadom na potrebu úplnej nezávislosti Európskej centrálnej banky podľa článku 130 ZFEÚ, a keďže v priebehu tohto posudzovania bol výboru doručený životopis kandidáta, ako aj jeho odpovede na písomný dotazník, ktorý mu bol zaslaný, |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci následne pristúpil k posúdeniu poverovacích listín kandidáta, najmä so zreteľom na požiadavky ustanovené v článku 283 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a vzhľadom na potrebu úplnej nezávislosti Európskej centrálnej banky podľa článku 130 ZFEÚ, a keďže v priebehu tohto posudzovania bol výboru doručený životopis kandidáta, ako aj jeho odpovede na písomný dotazník, ktorý mu bol zaslaný,

| C. | keďže následne 14. júna 2011 výbor usporiadal dvaapolhodinové vypočutie kandidáta, počas ktorého kandidát predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky položené členmi výboru, |
| --- | --- |

C.

keďže následne 14. júna 2011 výbor usporiadal dvaapolhodinové vypočutie kandidáta, počas ktorého kandidát predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky položené členmi výboru,

| 1. | súhlasí s odporúčaním Rady vymenovať pána Maria Draghiho za prezidenta Európskej centrálnej banky; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s odporúčaním Rady vymenovať pána Maria Draghiho za prezidenta Európskej centrálnej banky;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Európskej rade, Rade a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Európskej rade, Rade a vládam členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 150, 9.6.2011, s. 8.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/71

---

Štvrtok 23. júna 2011Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: General Motors Belgium

P7_TA(2011)0276

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgicko) (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

2012/C 390 E/12

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (MID zo 17. mája 2006), a najmä na jej bod 28, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (MID zo 17. mája 2006), a najmä na jej bod 28,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (nariadenie o EGF), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (nariadenie o EGF),

| — | so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0191/2011),

| A. | keďže Európska únia ustanovila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť pri ich opätovnom vstupe na trh práce, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia ustanovila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť pri ich opätovnom vstupe na trh práce,

| B. | keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol dočasne rozšírený pre žiadosti podané od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy, |
| --- | --- |

B.

keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol dočasne rozšírený pre žiadosti podané od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy,

| C. | keďže finančná pomoc Európskej únie prepusteným pracovníkom by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF, |
| --- | --- |

C.

keďže finančná pomoc Európskej únie prepusteným pracovníkom by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF,

| D. | keďže Belgicko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 2 834 pracovníkov (pomoc sa týka všetkých) v hlavnom podniku General Motors Belgium a štyroch z jeho dodávateľských podnikoch pôsobiacich v sektore motorových vozidiel v regióne na úrovni NUTS II Antverpy v Belgicku, |
| --- | --- |

D.

keďže Belgicko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 2 834 pracovníkov (pomoc sa týka všetkých) v hlavnom podniku General Motors Belgium a štyroch z jeho dodávateľských podnikoch pôsobiacich v sektore motorových vozidiel v regióne na úrovni NUTS II Antverpy v Belgicku,

| E. | keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF, |
| --- | --- |

E.

keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF,

| 1. | žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie o urýchlenie mobilizácie EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov, ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; dúfa, že v rámci nadchádzajúcej revízie EGF dôjde k ďalšiemu zlepšeniu postupu; |
| --- | --- |

1.

žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie o urýchlenie mobilizácie EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov, ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; dúfa, že v rámci nadchádzajúcej revízie EGF dôjde k ďalšiemu zlepšeniu postupu;

| 2. | pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; upozorňuje na úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce; žiada však, aby sa vyhodnotilo, ako opatrenia financované z EGF priamo vplývajú na dlhodobé začlenenie týchto pracovníkov do trhu práce; |
| --- | --- |

2.

pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; upozorňuje na úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce; žiada však, aby sa vyhodnotilo, ako opatrenia financované z EGF priamo vplývajú na dlhodobé začlenenie týchto pracovníkov do trhu práce;

| 3. | zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví;

| 4. | berie na vedomie, že poskytované informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach; |
| --- | --- |

4.

berie na vedomie, že poskytované informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach;

| 5. | víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný špecifický nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych politických cieľov; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný špecifický nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych politických cieľov;

| 6. | domnieva sa, že otázka nadnárodných spoločností, ktorých reštrukturalizácia alebo premiestňovanie by mohli vyvolať prepúšťanie a následnú intervenciu EGF, by sa mala riešiť v ďalšej revízii nariadenia o EGF bez toho, aby sa ohrozil prístup prepúšťaných pracovníkov k EGF; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že otázka nadnárodných spoločností, ktorých reštrukturalizácia alebo premiestňovanie by mohli vyvolať prepúšťanie a následnú intervenciu EGF, by sa mala riešiť v ďalšej revízii nariadenia o EGF bez toho, aby sa ohrozil prístup prepúšťaných pracovníkov k EGF;

| 7. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

7.

schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

9.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Štvrtok 23. júna 2011PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgicko)

(Text prílohy tu nie je uvedený, pretože zodpovedá záverečnému aktu, rozhodnutiu 2011/470/EÚ.)

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/73

---

Štvrtok 23. júna 2011Rybolovné možnosti a finančný príspevok ustanovený v dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Seychelskou republikou ***

P7_TA(2011)0279

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

2012/C 390 E/13

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (17238/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (17238/2010),

| — | so zreteľom na návrh protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (17237/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (17237/2010),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0031/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybné hospodárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A7-0192/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybné hospodárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A7-0192/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím protokolu; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzavretím protokolu;

| 2. | žiada Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu závery zo zasadnutí a činností spoločného výboru ustanoveného v článku 9 Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (ďalej len „dohoda o partnerstve“), ako aj viacročný sektorový program uvedený v článku 3 protokolu; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu závery zo zasadnutí a činností spoločného výboru ustanoveného v článku 9 Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Seychelskou republikou (ďalej len „dohoda o partnerstve“), ako aj viacročný sektorový program uvedený v článku 3 protokolu;

| 3. | žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade predložila počas posledného roka uplatňovania protokolu a pred začatím rokovaní o obnovení dohody o partnerstve správu o jeho uplatňovaní; |
| --- | --- |

3.

žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade predložila počas posledného roka uplatňovania protokolu a pred začatím rokovaní o obnovení dohody o partnerstve správu o jeho uplatňovaní;

| 4. | žiada Komisiu, aby vypracovala správu o probléme pirátstva vo výhradnej hospodárskej zóne Seychel v rokoch 2006 až 2010 a jeho vplyve na seychelskú a európsku rybolovnú činnosť; |
| --- | --- |

4.

žiada Komisiu, aby vypracovala správu o probléme pirátstva vo výhradnej hospodárskej zóne Seychel v rokoch 2006 až 2010 a jeho vplyve na seychelskú a európsku rybolovnú činnosť;

| 5. | žiada, aby sa zástupcovia Výboru Európskeho parlamentu pre rybné hospodárstvo zúčastňovali na zasadnutiach spoločného výboru ustanoveného v článku 9 dohody o partnerstve ako pozorovatelia; |
| --- | --- |

5.

žiada, aby sa zástupcovia Výboru Európskeho parlamentu pre rybné hospodárstvo zúčastňovali na zasadnutiach spoločného výboru ustanoveného v článku 9 dohody o partnerstve ako pozorovatelia;

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Seychelskej republiky. |
| --- | --- |

6.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Seychelskej republiky.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/74

---

Štvrtok 23. júna 2011Rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova ***

P7_TA(2011)0280

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

2012/C 390 E/14

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (05371/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (05371/2011),

| — | so zreteľom na návrh protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (05370/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (05370/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0119/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0119/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybné hospodárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybné hospodárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A7-0194/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím protokolu; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzavretím protokolu;

| 2. | žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu zasielala závery zo schôdzí a činnosti spoločného výboru ustanoveného v článku 9 Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (ďalej len „dohoda o partnerstve“), ako aj viacročný sektorový program uvedený v článku 3 protokolu a výsledky príslušných ročných hodnotení; ďalej žiada Komisiu, aby umožnila zástupcom Európskeho parlamentu, aby sa ako pozorovatelia zúčastnili na zasadnutiach spoločného výboru ustanoveného v článku 9 dohody o partnerstve; a žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade v poslednom roku uplatňovania protokolu a pred otvorením rokovaní o obnove jeho platnosti predložila kompletnú správu o jeho vykonávaní a neobmedzovala zbytočne prístup k tomuto dokumentu; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu zasielala závery zo schôdzí a činnosti spoločného výboru ustanoveného v článku 9 Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova (ďalej len „dohoda o partnerstve“), ako aj viacročný sektorový program uvedený v článku 3 protokolu a výsledky príslušných ročných hodnotení; ďalej žiada Komisiu, aby umožnila zástupcom Európskeho parlamentu, aby sa ako pozorovatelia zúčastnili na zasadnutiach spoločného výboru ustanoveného v článku 9 dohody o partnerstve; a žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade v poslednom roku uplatňovania protokolu a pred otvorením rokovaní o obnove jeho platnosti predložila kompletnú správu o jeho vykonávaní a neobmedzovala zbytočne prístup k tomuto dokumentu;

| 3. | žiada Radu a Komisiu, aby v rámci svojich príslušných právomocí okamžite a plne informovali Európsky parlament vo všetkých etapách postupov týkajúcich sa protokolu a obnovenia jeho platnosti v zmysle článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a článku 218 ods. 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

žiada Radu a Komisiu, aby v rámci svojich príslušných právomocí okamžite a plne informovali Európsky parlament vo všetkých etapách postupov týkajúcich sa protokolu a obnovenia jeho platnosti v zmysle článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a článku 218 ods. 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Demokratickej republiky Svätého Tomáša a Princovho ostrova. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Demokratickej republiky Svätého Tomáša a Princovho ostrova.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/75

---

Štvrtok 23. júna 2011Protokol medzi EÚ a Andorrou o colných bezpečnostných opatreniach ***

P7_TA(2011)0281

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzatvorení protokolu, ktorým sa rozširuje rozsah pôsobnosti Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom o colné bezpečnostné opatrenia (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

2012/C 390 E/15

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (17403/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (17403/2010),

| — | so zreteľom na návrh protokolu, ktorým sa rozširuje rozsah pôsobnosti Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom o colné bezpečnostné opatrenia (17405/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh protokolu, ktorým sa rozširuje rozsah pôsobnosti Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom o colné bezpečnostné opatrenia (17405/2010),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0036/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0198/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Andorrského kniežatstva. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Andorrského kniežatstva.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/75

---

Štvrtok 23. júna 2011Dohoda medzi ES a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva ***

P7_TA(2011)0282

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

2012/C 390 E/16

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06645/1/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06645/1/2010),

| — | so zreteľom na návrh dohody medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva (15561/2008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dohody medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o bezpečnosti civilného letectva (15561/2008),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 207 ods. 4, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 8 prvým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0100/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 207 ods. 4, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 8 prvým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0100/2010),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 8 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0298/2010),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzavretím dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kanady. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kanady.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/76

---

Štvrtok 23. júna 2011Prevencia a náprava makroekonomických nerovnováh ***I

P7_TA(2011)0287

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

[PDN 2]

POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (2)

k návrhu Komisie

---

(1)  Vec bola následne vrátená výboru podľa článku 57 ods. 2 druhého pododseku rokovacieho poriadku (A7-0183/2011).

(2)  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▐.

---

Štvrtok 23. júna 2011NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o predchádzaní makroekonomickým nerovnováham a ich odstraňovaní

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na článok 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky

   (1)

  ,

po predložení návrhu právneho predpisu jednotlivým parlamentom členských štátov,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s bežným legislatívny postupom,

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie
  by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti a
  mala
  by
  byť spojená s dodržiavaním hlavných zásad spočívajúcich v stabilných cenách, zdravých
  a udržateľných
  verejných financiách a menových podmienkach a trvalo udržateľnej platobnej bilancii. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie
  by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti a
  mala
  by
  byť spojená s dodržiavaním hlavných zásad spočívajúcich v stabilných cenách, zdravých
  a udržateľných
  verejných financiách a menových podmienkach a trvalo udržateľnej platobnej bilancii.

| (1a) | Vytvorenie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(1a)

Vytvorenie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (1b) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti udržateľného rastu, konkrétne o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, účinný rámec na predchádzanie neprimeraným deficitom verejných financií a ich odstraňovanie (Pakt stability a rastu), pevný rámec na predchádzanie makroekonomickým nerovnováham a ich odstraňovanie a o rozšírenú reguláciu a dohľad nad finančným trhom. |
| --- | --- |

(1b)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti udržateľného rastu, konkrétne o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, účinný rámec na predchádzanie neprimeraným deficitom verejných financií a ich odstraňovanie (Pakt stability a rastu), pevný rámec na predchádzanie makroekonomickým nerovnováham a ich odstraňovanie a o rozšírenú reguláciu a dohľad nad finančným trhom.

| (2) | Je potrebné
  poučiť sa zo skúseností získaných počas
  prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie
  a predovšetkým zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov
  . |
| --- | --- |

(2)

Je potrebné
  poučiť sa zo skúseností získaných počas
  prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie
  a predovšetkým zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov
  .

| (2a) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa odporúčanie alebo rozhodnutie Rady týka v súlade s článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2 a článkom 10 ods. 4 tohto nariadenia, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. |
| --- | --- |

(2a)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa odporúčanie alebo rozhodnutie Rady týka v súlade s článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2 a článkom 10 ods. 4 tohto nariadenia, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

| (2b) | Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. |
| --- | --- |

(2b)

Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania.

| (3) | Predovšetkým, dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu
  , aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec,
  s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a poskytnúť postihnutým členským štátom pomoc pri vypracúvaní plánov na ich odstránenie skôr, než sa nežiaduce odchýlky zakorenia. Toto rozšírenie rámca hospodárskeho dohľadu by sa malo uskutočniť súčasne s prehĺbením fiškálneho dohľadu. |
| --- | --- |

(3)

Predovšetkým, dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu
  , aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec,
  s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a poskytnúť postihnutým členským štátom pomoc pri vypracúvaní plánov na ich odstránenie skôr, než sa nežiaduce odchýlky zakorenia. Toto rozšírenie rámca hospodárskeho dohľadu by sa malo uskutočniť súčasne s prehĺbením fiškálneho dohľadu.

| (4) | Na podporu riešenia takýchto nerovnováh je potrebný postup podrobne ustanovený v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(4)

Na podporu riešenia takýchto nerovnováh je potrebný postup podrobne ustanovený v právnych predpisoch.

| (5) | Mnohostranný dohľad podľa článku 121 ods. 3 a 4 zmluvy je vhodné doplniť osobitnými pravidlami na zisťovanie
  makroekonomických nerovnováh, ako aj
  na predchádzanie
  nadmerným
  makroekonomickým nerovnováham
  v rámci Únie
  a ich odstraňovanie
  , čo by malo byť v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu
  . |
| --- | --- |

(5)

Mnohostranný dohľad podľa článku 121 ods. 3 a 4 zmluvy je vhodné doplniť osobitnými pravidlami na zisťovanie
  makroekonomických nerovnováh, ako aj
  na predchádzanie
  nadmerným
  makroekonomickým nerovnováham
  v rámci Únie
  a ich odstraňovanie
  , čo by malo byť v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu
  .

| (6) | Týmto postupom by sa
  mal zaviesť
  mechanizmus varovania na včasné zistenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh. Mal by vychádzať z použitia orientačnej a transparentnej hodnotiacej tabuľky
  obsahujúcej orientačné hraničné hodnoty
  v spojitosti s ekonomickým úsudkom.
  V tomto úsudku by sa mala zohľadniť okrem iného nominálna a reálna konvergencia v rámci eurozóny, ako aj mimo nej. |
| --- | --- |

(6)

Týmto postupom by sa
  mal zaviesť
  mechanizmus varovania na včasné zistenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh. Mal by vychádzať z použitia orientačnej a transparentnej hodnotiacej tabuľky
  obsahujúcej orientačné hraničné hodnoty
  v spojitosti s ekonomickým úsudkom.
  V tomto úsudku by sa mala zohľadniť okrem iného nominálna a reálna konvergencia v rámci eurozóny, ako aj mimo nej.

| (6a) | Komisia by mala pri vypracúvaní hodnotiacej tabuľky a súboru makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty úzko spolupracovať s Radou a Európskym parlamentom. Mali by sa stanoviť ukazovatele a hraničné hodnoty, ktoré by sa v prípade potreby mali upravovať, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh, okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov. Komisia by mala predložiť návrhy na pripomienky k plánom na stanovenie a úpravu ukazovateľov a hraničných hodnôt príslušným výborom Rady a Európskeho parlamentu. Komisia by mala informovať Radu a Európsky parlament o zmenách ukazovateľov a hraničných hodnôt a vysvetliť svoje dôvody na takéto zmeny. |
| --- | --- |

(6a)

Komisia by mala pri vypracúvaní hodnotiacej tabuľky a súboru makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty úzko spolupracovať s Radou a Európskym parlamentom. Mali by sa stanoviť ukazovatele a hraničné hodnoty, ktoré by sa v prípade potreby mali upravovať, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh, okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov. Komisia by mala predložiť návrhy na pripomienky k plánom na stanovenie a úpravu ukazovateľov a hraničných hodnôt príslušným výborom Rady a Európskeho parlamentu. Komisia by mala informovať Radu a Európsky parlament o zmenách ukazovateľov a hraničných hodnôt a vysvetliť svoje dôvody na takéto zmeny.

| (7) | Na to, aby
  tabuľka
  slúžila ako účinný základ pre lepší makroekonomický dohľad,
  mala by pozostávať z obmedzeného súboru hospodárskych
  ,
  finančných
  a štrukturálnych
  ukazovateľov relevantných pri zisťovaní makroekonomických nerovnováh s príslušnými orientačnými hraničnými hodnotami.
  Ukazovatele a hraničné hodnoty by sa mali v prípade potreby upravovať, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh
  , okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov.
  Tieto ukazovatele by sa nemali vnímať ako ciele hospodárskej politiky, ale ako nástroje na zohľadnenie meniacej sa povahy makroekonomických nerovnováh v Európskej únii. |
| --- | --- |

(7)

Na to, aby
  tabuľka
  slúžila ako účinný základ pre lepší makroekonomický dohľad,
  mala by pozostávať z obmedzeného súboru hospodárskych
  ,
  finančných
  a štrukturálnych
  ukazovateľov relevantných pri zisťovaní makroekonomických nerovnováh s príslušnými orientačnými hraničnými hodnotami.
  Ukazovatele a hraničné hodnoty by sa mali v prípade potreby upravovať, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh
  , okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov.
  Tieto ukazovatele by sa nemali vnímať ako ciele hospodárskej politiky, ale ako nástroje na zohľadnenie meniacej sa povahy makroekonomických nerovnováh v Európskej únii.

| (7a) | Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky by sa mala náležitá pozornosť venovať aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov. |
| --- | --- |

(7a)

Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky by sa mala náležitá pozornosť venovať aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov.

| (8) | Prekročenie jednej alebo niekoľkých orientačných hraničných hodnôt nemusí nevyhnutne znamenať, že vznikajú makroekonomické nerovnováhy, keďže hospodárska politika by mala zohľadňovať vzájomné prepojenie medzi makroekonomickými premennými.
  Závery by sa nemali vyvodzovať z mechanického čítania hodnotiacej tabuľky: ekonomický
  posudok by mal zaistiť, aby sa všetky informácie bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o informácie obsiahnuté v tejto tabuľke, dali do súvislosti a stali sa súčasťou súhrnnej analýzy. |
| --- | --- |

(8)

Prekročenie jednej alebo niekoľkých orientačných hraničných hodnôt nemusí nevyhnutne znamenať, že vznikajú makroekonomické nerovnováhy, keďže hospodárska politika by mala zohľadňovať vzájomné prepojenie medzi makroekonomickými premennými.
  Závery by sa nemali vyvodzovať z mechanického čítania hodnotiacej tabuľky: ekonomický
  posudok by mal zaistiť, aby sa všetky informácie bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o informácie obsiahnuté v tejto tabuľke, dali do súvislosti a stali sa súčasťou súhrnnej analýzy.

| (9) | Komisia by na základe postupu mnohostranného dohľadu a mechanizmu varovania
  alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu,
  mala určiť členské štáty, ktoré by sa mali podrobiť hĺbkovému preskúmaniu. Hĺbkové preskúmanie by
  sa malo vykonať bez predpokladu, že existuje nerovnováha,
  malo by zahŕňať podrobnú analýzu zdrojov nerovnováh v členskom štáte, v ktorom sa preskúmanie vykonáva,
  a to pri náležitom zohľadnení hospodárskych podmienok a okolností jednotlivých krajín, ako aj širšieho súboru analytických nástrojov, ukazovateľov a kvalitatívnych informácií charakteristických pre jednotlivé krajiny
  .
  Pri vykonávaní hĺbkového preskúmania Komisiou budú členské štáty spolupracovať s cieľom zabezpečiť, aby informácie, ktoré sú Komisii dostupné, boli čo najúplnejšie a najpresnejšie. Okrem toho, Komisia náležite zváži všetky ostatné informácie, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu relevantné a ktoré členský štát predložil Komisii a Rade. Hĺbkové preskúmanie
  by sa v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, malo prerokovať v Rade a Euroskupine.
  V hĺbkovom preskúmaní sa v prípade potreby zohľadnia odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 zmluvy a podľa článkov 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia, ako aj politické zámery členských štátov, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, uvedené v národných programoch reforiem, a medzinárodné najlepšie postupy, pokiaľ ide o ukazovatele a metodiky. Ak sa Komisia v prípade závažného a neočakávaného hospodárskeho vývoja, ktorý si vyžaduje naliehavú analýzu, rozhodne vykonať hĺbkové preskúmanie, mala by informovať dotknuté členské štáty. |
| --- | --- |

(9)

Komisia by na základe postupu mnohostranného dohľadu a mechanizmu varovania
  alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu,
  mala určiť členské štáty, ktoré by sa mali podrobiť hĺbkovému preskúmaniu. Hĺbkové preskúmanie by
  sa malo vykonať bez predpokladu, že existuje nerovnováha,
  malo by zahŕňať podrobnú analýzu zdrojov nerovnováh v členskom štáte, v ktorom sa preskúmanie vykonáva,
  a to pri náležitom zohľadnení hospodárskych podmienok a okolností jednotlivých krajín, ako aj širšieho súboru analytických nástrojov, ukazovateľov a kvalitatívnych informácií charakteristických pre jednotlivé krajiny
  .
  Pri vykonávaní hĺbkového preskúmania Komisiou budú členské štáty spolupracovať s cieľom zabezpečiť, aby informácie, ktoré sú Komisii dostupné, boli čo najúplnejšie a najpresnejšie. Okrem toho, Komisia náležite zváži všetky ostatné informácie, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu relevantné a ktoré členský štát predložil Komisii a Rade. Hĺbkové preskúmanie
  by sa v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, malo prerokovať v Rade a Euroskupine.
  V hĺbkovom preskúmaní sa v prípade potreby zohľadnia odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 zmluvy a podľa článkov 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia, ako aj politické zámery členských štátov, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, uvedené v národných programoch reforiem, a medzinárodné najlepšie postupy, pokiaľ ide o ukazovatele a metodiky. Ak sa Komisia v prípade závažného a neočakávaného hospodárskeho vývoja, ktorý si vyžaduje naliehavú analýzu, rozhodne vykonať hĺbkové preskúmanie, mala by informovať dotknuté členské štáty.

| (10) | Postup monitorovania a odstraňovania škodlivých makroekonomických nerovnováh s preventívnymi a nápravnými prvkami bude vyžadovať rozšírenie nástrojov dohľadu založené na nástrojoch používaných pri mnohostrannom dohľade. Môžu to byť rozšírené misie dohľadu Komisie v členských štátoch
  , ktoré by Komisia v rámci členských štátov, ktorých menou je euro alebo ktoré sú zapojené do mechanizmu ERM 2, uskutočňovala v spojení s Európskou centrálnou bankou
  , ako aj dodatočné správy členského štátu v prípade vážnych nerovnováh vrátane nerovnováh ohrozujúcich riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.
  Do dialógu by preto mali byť v prípade potreby zapojení sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany z vnútroštátnej úrovne. |
| --- | --- |

(10)

Postup monitorovania a odstraňovania škodlivých makroekonomických nerovnováh s preventívnymi a nápravnými prvkami bude vyžadovať rozšírenie nástrojov dohľadu založené na nástrojoch používaných pri mnohostrannom dohľade. Môžu to byť rozšírené misie dohľadu Komisie v členských štátoch
  , ktoré by Komisia v rámci členských štátov, ktorých menou je euro alebo ktoré sú zapojené do mechanizmu ERM 2, uskutočňovala v spojení s Európskou centrálnou bankou
  , ako aj dodatočné správy členského štátu v prípade vážnych nerovnováh vrátane nerovnováh ohrozujúcich riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.
  Do dialógu by preto mali byť v prípade potreby zapojení sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany z vnútroštátnej úrovne.

| (11) | Pri posudzovaní nerovnováh by sa mala zohľadniť ich závažnosť ▐ a možné negatívne hospodárske a finančné účinky presahovania
  , ktoré zvyšujú zraniteľnosť ekonomiky EÚ a predstavujú hrozbu pre bezproblémové fungovanie menovej únie
  .
  Vo všetkých členských štátoch, a to predovšetkým v eurozóne, sú potrebné opatrenia na riešenie makroekonomických nerovnováh a rozdielov v konkurencieschopnosti. Charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa môže podstatne líšiť v závislosti od dotknutého členského štátu. Vzhľadom na slabé miesta a rozsah nevyhnutných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti. Aj v členských štátoch, ktoré hospodária s veľkými prebytkami bežného účtu, by sa politiky mali zameriavať na určovanie a vykonávanie štrukturálnych reforiem, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a potenciál rastu. |
| --- | --- |

(11)

Pri posudzovaní nerovnováh by sa mala zohľadniť ich závažnosť ▐ a možné negatívne hospodárske a finančné účinky presahovania
  , ktoré zvyšujú zraniteľnosť ekonomiky EÚ a predstavujú hrozbu pre bezproblémové fungovanie menovej únie
  .
  Vo všetkých členských štátoch, a to predovšetkým v eurozóne, sú potrebné opatrenia na riešenie makroekonomických nerovnováh a rozdielov v konkurencieschopnosti. Charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa môže podstatne líšiť v závislosti od dotknutého členského štátu. Vzhľadom na slabé miesta a rozsah nevyhnutných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti. Aj v členských štátoch, ktoré hospodária s veľkými prebytkami bežného účtu, by sa politiky mali zameriavať na určovanie a vykonávanie štrukturálnych reforiem, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a potenciál rastu.

| (11a) | Mala by sa takisto zohľadniť schopnosť hospodárstva prispôsobiť sa a to, ako dotknutý členský štát plnil predchádzajúce odporúčania vydané na základe tohto nariadenia a ďalšie odporúčania vydané podľa článku 121 zmluvy v rámci mnohostranného dohľadu, predovšetkým treba brať zreteľ aj na hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie. |
| --- | --- |

(11a)

Mala by sa takisto zohľadniť schopnosť hospodárstva prispôsobiť sa a to, ako dotknutý členský štát plnil predchádzajúce odporúčania vydané na základe tohto nariadenia a ďalšie odporúčania vydané podľa článku 121 zmluvy v rámci mnohostranného dohľadu, predovšetkým treba brať zreteľ aj na hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie.

| (12) | Ak sa zistia makroekonomické nerovnováhy, dotknutému členskému štátu by sa mali adresovať odporúčania
  , v prípade potreby vypracované za účasti príslušných výborov,
  týkajúce sa vhodných politických opatrení. Politické opatrenie dotknutého členského štátu týkajúce sa nerovnováh by mali byť včasné a mali by využiť všetky dostupné politické nástroje pod kontrolou verejných orgánov.
  V prípade potreby by v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a vnútroštátnymi právnymi a politickými opatreniami mali byť zapojené aj príslušné zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov. Politické opatrenia
  by mali byť prispôsobené konkrétnemu prostrediu a okolnostiam dotknutého členského štátu a mali by sa vzťahovať na hlavné oblasti hospodárskej politiky vrátane fiškálnej a mzdovej politiky, trhu práce, trhov výrobkov a služieb, ako aj reguláciu finančného sektora.
  Je potrebné, aby sa zohľadnili záväzky prijaté v rámci dohôd týkajúcich sa ERM 2. |
| --- | --- |

(12)

Ak sa zistia makroekonomické nerovnováhy, dotknutému členskému štátu by sa mali adresovať odporúčania
  , v prípade potreby vypracované za účasti príslušných výborov,
  týkajúce sa vhodných politických opatrení. Politické opatrenie dotknutého členského štátu týkajúce sa nerovnováh by mali byť včasné a mali by využiť všetky dostupné politické nástroje pod kontrolou verejných orgánov.
  V prípade potreby by v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a vnútroštátnymi právnymi a politickými opatreniami mali byť zapojené aj príslušné zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov. Politické opatrenia
  by mali byť prispôsobené konkrétnemu prostrediu a okolnostiam dotknutého členského štátu a mali by sa vzťahovať na hlavné oblasti hospodárskej politiky vrátane fiškálnej a mzdovej politiky, trhu práce, trhov výrobkov a služieb, ako aj reguláciu finančného sektora.
  Je potrebné, aby sa zohľadnili záväzky prijaté v rámci dohôd týkajúcich sa ERM 2.

| (13) | Včasné varovania a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká určené členským štátom alebo Európskej únii sa týkajú rizík makrofinančnej povahy.
  V prípade potreby by mali
  takisto umožňovať vhodné nadväzujúce opatrenia
  zo strany Komisie
  v kontexte dohľadu nad nerovnováhami.
  Nezávislosť a režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká by sa mali prísne dodržiavať. |
| --- | --- |

(13)

Včasné varovania a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká určené členským štátom alebo Európskej únii sa týkajú rizík makrofinančnej povahy.
  V prípade potreby by mali
  takisto umožňovať vhodné nadväzujúce opatrenia
  zo strany Komisie
  v kontexte dohľadu nad nerovnováhami.
  Nezávislosť a režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká by sa mali prísne dodržiavať.

| (14) | Ak sa zistia závažné makroekonomické nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, mal by sa začať postup pri nadmernej nerovnováhe, ktorý môže zahŕňať vydanie odporúčaní členskému štátu, rozšírenie požiadaviek na dohľad a monitorovanie a v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, možnosť presadzovania v súlade s nariadením (EÚ) č. [.../...] (3), ak pretrváva neschopnosť prijať nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

(14)

Ak sa zistia závažné makroekonomické nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, mal by sa začať postup pri nadmernej nerovnováhe, ktorý môže zahŕňať vydanie odporúčaní členskému štátu, rozšírenie požiadaviek na dohľad a monitorovanie a v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, možnosť presadzovania v súlade s nariadením (EÚ) č. [.../...] (3), ak pretrváva neschopnosť prijať nápravné opatrenia.

| (15) | Každý členský štát, v ktorom sa uplatňuje postup pri nadmerných nerovnováhach, by mal zostaviť plán nápravných opatrení obsahujúci podrobné informácie o politikách štátu určených na vykonanie odporúčaní Rady. Plán nápravných opatrení by mal obsahovať harmonogram vykonávania predpokladaných opatrení. Plán by mala schváliť Rada
  prostredníctvom odporúčania
  .
  Odporúčanie by sa malo zaslať Európskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(15)

Každý členský štát, v ktorom sa uplatňuje postup pri nadmerných nerovnováhach, by mal zostaviť plán nápravných opatrení obsahujúci podrobné informácie o politikách štátu určených na vykonanie odporúčaní Rady. Plán nápravných opatrení by mal obsahovať harmonogram vykonávania predpokladaných opatrení. Plán by mala schváliť Rada
  prostredníctvom odporúčania
  .
  Odporúčanie by sa malo zaslať Európskemu parlamentu.

| (15a) | Na Radu by sa mala preniesť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia, ktorými sa odporúčania prijaté Radou v rámci plánu nápravných opatrení vyhlasujú za nesplnené. V rámci koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v Rade, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1 zmluvy, sú tieto individuálne rozhodnutia neoddeliteľnou súčasťou opatrení v nadväznosti na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 zmluvy v rámci plánu nápravných opatrení. |
| --- | --- |

(15a)

Na Radu by sa mala preniesť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia, ktorými sa odporúčania prijaté Radou v rámci plánu nápravných opatrení vyhlasujú za nesplnené. V rámci koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v Rade, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1 zmluvy, sú tieto individuálne rozhodnutia neoddeliteľnou súčasťou opatrení v nadväznosti na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 zmluvy v rámci plánu nápravných opatrení.

| (16) | Keďže členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť účinný rámec na zisťovanie makroekonomických nerovnováh a ich predchádzanie z dôvodu hlbokej vzájomnej previazanosti v obchodnej a finančnej oblasti a negatívnych vedľajších účinkov hospodárskych politík jednotlivých členských štátov na Európsku úniu a eurozónu ako celok a keďže takýto rámec možno lepšie zabezpečiť na úrovni Únie, Európska únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa uvádza v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ustanovenou v rovnakom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(16)

Keďže členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť účinný rámec na zisťovanie makroekonomických nerovnováh a ich predchádzanie z dôvodu hlbokej vzájomnej previazanosti v obchodnej a finančnej oblasti a negatívnych vedľajších účinkov hospodárskych politík jednotlivých členských štátov na Európsku úniu a eurozónu ako celok a keďže takýto rámec možno lepšie zabezpečiť na úrovni Únie, Európska únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa uvádza v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ustanovenou v rovnakom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (16a) | Rada a Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mali v plnej miere rešpektovať úlohu národných parlamentov a sociálnych partnerov a rešpektovať rozdiely vo vnútroštátnych systémoch, akými sú systémy tvorby miezd. |
| --- | --- |

(16a)

Rada a Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mali v plnej miere rešpektovať úlohu národných parlamentov a sociálnych partnerov a rešpektovať rozdiely vo vnútroštátnych systémoch, akými sú systémy tvorby miezd.

| (16b) | Ak Rada zastáva názor, že členský štát už nie je postihnutý nadmernou nerovnováhou, postup pri nadmernej nerovnováhe sa ukončí po tom, čo Rada na základe odporúčania Komisie zruší odporúčania vydané podľa článkov 7, 8 a 10. Tento krok bude vychádzať z komplexnej analýzy Komisie, ktorou sa preukáže, že členský štát konal v súlade s odporúčaniami Rady a že základné príčiny a s nimi spojené riziká identifikované v odporúčaní, na základe ktorého sa začal uplatňovať postup pri nadmernej nerovnováhe, už nepretrvávajú, pričom sa okrem iného zohľadní makroekonomický vývoj, vyhliadky a účinky presahovania. Malo by sa vydať verejné vyhlásenie, v ktorom by sa oznámilo ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe. |
| --- | --- |

(16b)

Ak Rada zastáva názor, že členský štát už nie je postihnutý nadmernou nerovnováhou, postup pri nadmernej nerovnováhe sa ukončí po tom, čo Rada na základe odporúčania Komisie zruší odporúčania vydané podľa článkov 7, 8 a 10. Tento krok bude vychádzať z komplexnej analýzy Komisie, ktorou sa preukáže, že členský štát konal v súlade s odporúčaniami Rady a že základné príčiny a s nimi spojené riziká identifikované v odporúčaní, na základe ktorého sa začal uplatňovať postup pri nadmernej nerovnováhe, už nepretrvávajú, pričom sa okrem iného zohľadní makroekonomický vývoj, vyhliadky a účinky presahovania. Malo by sa vydať verejné vyhlásenie, v ktorom by sa oznámilo ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe.

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Predmet úpravy a vymedzenie pojmov

Článok 1

Predmet úpravy

1.
     V tomto nariadení sa ustanovujú podrobné pravidlá na zisťovanie makroekonomických nerovnováh, ako aj na predchádzanie nadmerným makroekonomickým nerovnováham
  a
  ich
  odstraňovanie v rámci Únie.

1a.
     
  Toto nariadenie sa uplatňuje v rámci európskeho semestra, ako je stanovené v nariadení EÚ č [... / ...] o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii.

1b.
     
  Pri uplatňovaní tohto nariadenia sa plne rešpektuje článok 152 ZFEÚ a v odporúčaniach vydaných podľa tohto nariadenia sa rešpektujú vnútroštátne postupy a inštitúcie tvorby miezd. Musí sa pri ňom zohľadňovať článok 28 Charty základných práv Európskej únie, a preto ním nie je dotknuté právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy, ani právo na kolektívne akcie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia:

| a) | „nerovnováhy“ znamenajú
  akýkoľvek trend vedúci k vzniku makroekonomického vývoja
  , ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie alebo Únie ako celku; |
| --- | --- |

a)

„nerovnováhy“ znamenajú
  akýkoľvek trend vedúci k vzniku makroekonomického vývoja
  , ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie alebo Únie ako celku;

| b) | „nadmerné nerovnováhy“ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie
  alebo predstavujú takéto riziko
  . |
| --- | --- |

b)

„nadmerné nerovnováhy“ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie
  alebo predstavujú takéto riziko
  .

KAPITOLA II

Zisťovanie nerovnováh

Článok 3

Hodnotiaca tabuľka

1.   ▐ Hodnotiaca tabuľka
  zahŕňajúca ukazovatele sa používa
  ako nástroj na uľahčenie včasného zisťovania a monitorovania nerovnováh.

2.   Hodnotiaca tabuľka sa skladá z
  malého počtu relevantných, praktických, jednoduchých, merateľných a dostupných
  makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty.
  Umožňuje včasné zistenie makroekonomických nerovnováh, ktoré sa objavujú krátkodobo, ako aj tých, ktoré vznikajú v dôsledku štrukturálnych a dlhodobých trendov.

2a.
     
  Hodnotiaca tabuľka okrem iného obsahuje ukazovatele, ktoré sú užitočné pri včasnom zisťovaní:

| a) | vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania, vývoja úverových tokov v súkromnom sektore a vývoja nezamestnanosti. |
| --- | --- |

a)

vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania, vývoja úverových tokov v súkromnom sektore a vývoja nezamestnanosti.

| b) | vonkajších nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku vývoja stavov bežného účtu a čistých investícií členských štátov, skutočných platných výmenných kurzov, podielov na vývoznom trhu a zmien vo vývoji cien a nákladov, ako aj necenovej konkurencieschopnosti, s prihliadnutím k rôznym zložkám produktivity. |
| --- | --- |

b)

vonkajších nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku vývoja stavov bežného účtu a čistých investícií členských štátov, skutočných platných výmenných kurzov, podielov na vývoznom trhu a zmien vo vývoji cien a nákladov, ako aj necenovej konkurencieschopnosti, s prihliadnutím k rôznym zložkám produktivity.

2b.
     
  Pri ekonomickom čítaní hodnotiacej tabuľky v rámci mechanizmu varovania Komisia venuje dôkladnú pozornosť vývoju reálnej ekonomiky vrátane ekonomického rastu, výsledkom v oblasti zamestnanosti a nezamestnanosti, nominálnej a reálnej konvergencii vnútri aj mimo eurozóny, vývoju produktivity a jej príslušným stimulom, ako je výskum a vývoj a zahraničné/domáce investície, ako aj vývoju jednotlivých odvetví, ktoré majú vplyv na HDP a výkonnosť bežného účtu, vrátane energetiky.

Hodnotiaca tabuľka obsahuje aj orientačné hraničné hodnoty týchto ukazovateľov, ktoré slúžia ako varovné úrovne. Výber ukazovateľov a hraničných hodnôt má prispievať k podpore konkurencieschopnosti v EÚ.

Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov a najmä varovné hraničné hodnoty sú podľa potreby symetrické a rozlišujú sa, pokiaľ ide o členské štáty, ktorých menou je euro, a členské štáty, ktorých menou nie je euro, ak je to odôvodnené osobitosťami menovej únie a relevantnými hospodárskymi okolnosťami. Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky by sa mala náležitá pozornosť venovať aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov.

2c.
     
  Pri navrhovaní ukazovateľov týkajúcich sa stability finančných trhov sa náležite zohľadní činnosť Európskeho výboru pre systémové riziká. Komisia vyzve Európsky výbor pre systémové riziká, aby poskytol stanovisko k návrhu ukazovateľa, ktorý je relevantný pre stabilitu finančného trhu.

3.   Zoznam ukazovateľov
  a hraničných hodnôt
  , ktoré sa majú zahrnúť do hodnotiacej tabuľky, ▐ sa zverejní.

4.   ▐ Vhodnosť hodnotiacej tabuľky vrátane zloženia ukazovateľov, stanovených hraničných hodnôt a použitej metodiky
  treba pravidelne posudzovať a v prípade potreby upraviť alebo zmeniť
  . Zmeny vykonané v podkladovej metodike a zložení hodnotiacej tabuľky a súvisiacich prahových hodnôt sa zverejnia.

4a.
     
  Hodnoty ukazovateľov v hodnotiacej tabuľke je potrebné aktualizovať aspoň raz ročne.

Článok 4

Mechanizmus varovania

1.   
  Mechanizmus varovania je určený na uľahčenie včasného zistenia a monitorovania nerovnováh. Komisia pripravuje výročnú správu, ktorá obsahuje kvalitatívne hospodárske a finančné hodnotenie založené na hodnotiacej tabuľke so súborom ukazovateľov porovnaných s orientačnými hraničnými hodnotami. Správa vrátane hodnôt ukazovateľov hodnotiacej tabuľky sa zverejní.

2.   ▐ Správa Komisie
  obsahuje
  hospodárske a finančné hodnotenie so zreteľom na vývoj ukazovateľov, pričom
  pri posudzovaní vývoja nerovnováh
  vychádza v prípade potreby z ďalších
  relevantných
  hospodárskych a finančných ukazovateľov.
  Závery sa nevyvodzujú z mechanického čítania ukazovateľov hodnotiacej tabuľky. Pri hodnotení sa zohľadňuje vývoj nerovnováh v Únii a v eurozóne.
  V správe sa tiež uvedie, či prekročenie ▐ hraničných hodnôt v jednom alebo viacerých členských štátoch naznačuje možný vznik nerovnováh.
  Posúdenie členských štátov, ktoré vykazujú veľké deficity bežného účtu, sa môže líšiť od posúdenia členských štátov, ktoré hospodária s veľkými prebytkami bežného účtu.

3.   V správe sa určia členské štáty, o ktorých sa Komisia domnieva, že
  by mohli byť
  postihnuté nerovnováhami alebo
  že by im mohlo hroziť
  riziko
  postihnutia
  nerovnováhami.

3a.
     
  Správa sa včas doručí Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.

4.   Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 ods. 3 zmluvy správu Komisie prerokuje a
  vykoná jej celkové hodnotenie
  . Euroskupina správu prerokuje, ak sa ▐ týka členských štátov, ktorých menou je euro.

Článok 5

Hĺbkové preskúmanie

1.   Komisia pri
  náležitom
  zohľadnení rokovaní v Rade a Euroskupine, ako sa uvádza v článku 3 ods. 4
  , alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu,
  pripraví hĺbkové preskúmanie pre každý členský štát, o ktorom sa domnieva, že
  môže byť
  postihnutý nerovnováhami alebo
  že mu môže
  hroziť riziko
  postihnutia
  nerovnováhami ▐.

Hĺbkové preskúmanie sa opiera o podrobnú analýzu osobitných okolností v danom členskom štáte vrátane jednotlivých východiskových pozícií členských štátov; pri preskúmaní sa skúma celý rad ekonomických veličín a používajú sa analytické nástroje a kvalitatívne informácie charakteristické pre jednotlivé krajiny. Pri preskúmaní sa zohľadňujú národné charakteristiky, pokiaľ ide o priemyselné vzťahy a sociálny dialóg.

Okrem toho, Komisia náležite zváži všetky ostatné informácie, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu relevantné a ktoré členský štát predložil.

Preskúmanie sa uskutoční v spojení s dozornými misiami do dotknutého členského štátu v súlade s článkom 11e.

2.   Toto hĺbkové preskúmanie
  obsahuje hodnotenie, či dotknutý členský štát postihli nerovnováhy a či ide o nadmerné nerovnováhy
  .
  Pri preskúmaní sa skúma pôvod zistených nerovnováh na pozadí prevládajúcich hospodárskych podmienok vrátane hĺbkových obchodných a finančných prepojení medzi členskými štátmi a účinkov presahovania hospodárskych politík jednotlivých členských štátov. V rámci preskúmania sa analyzuje relevantný vývoj týkajúci sa stratégie Únie pre rast a zamestnanosť. Zváži sa pri ňom aj význam hospodárskeho vývoja v Únii a eurozóne ako celku.
  Zohľadnia sa najmä:

| a) | podľa
  potreby odporúčania alebo výzvy Rady
  adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva,
  prijaté v súlade s článkami 121, 126
  a 148
  zmluvy a článkami 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

podľa
  potreby odporúčania alebo výzvy Rady
  adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva,
  prijaté v súlade s článkami 121, 126
  a 148
  zmluvy a článkami 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia;

| b) | politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené
  v národných programoch reforiem a v prípade potreby
  v programe stability a konvergenčnom programe; |
| --- | --- |

b)

politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené
  v národných programoch reforiem a v prípade potreby
  v programe stability a konvergenčnom programe;

| (c) | všetky ▐ varovania alebo odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká
  týkajúce sa systémových rizík, ktoré sa riešia alebo ktoré
  sa vzťahujú na preskúmavaný členský štát.
  Dodržiava sa režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(c)

všetky ▐ varovania alebo odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká
  týkajúce sa systémových rizík, ktoré sa riešia alebo ktoré
  sa vzťahujú na preskúmavaný členský štát.
  Dodržiava sa režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká.

2a.
     
  Hĺbkové preskúmanie sa zverejní. Komisia informuje Radu a Európsky parlament o výsledkoch hĺbkového preskúmania.

Článok 6

Preventívne opatrenia

1.   Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 tohto nariadenia dospeje k záveru, že v členskom štáte existujú nerovnováhy, informuje o tom Radu
  , Euroskupinu a Európsky parlament.
  Rada na základe odporúčania Komisie môže dotknutému členskému štátu adresovať potrebné odporúčania v súlade s postupom stanoveným v článku 121 ods. 2 ZFEÚ.

2.   Rada informuje o
  odporúčaní
  Európsky parlament. Odporúčanie Rady sa zverejní.

2a.
     
  Odporúčania Rady a Komisie plne rešpektujú článok 152 ZFEÚ a zohľadňujú článok 28 Charty základných práv Európskej únie.

3.   Rada
  toto odporúčanie
  každý rok posúdi
  v rámci európskeho semestra
  a môže
  ho
  podľa potreby
  upraviť
  v súlade s odsekom 1

KAPITOLA III

Postup pri nadmernej nerovnováhe

Článok 7

Začatie postupu pri nadmernej nerovnováhe

1.   Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 dospeje k záveru, že dotknutý členský štát je postihnutý nadmernými nerovnováhami, informuje o tom Radu
  ,
  Euroskupinu
  a Európsky parlament
  .

Komisia tiež informuje príslušné európske orgány dohľadu a Európsky výbor pre systémové riziká, ktorý je vyzvaný na prijatie opatrení, ktoré považuje za potrebné.

2.   Rada môže na základe odporúčania Komisie prijať
  odporúčanie
  v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy, v ktorom vyhlási, že existuje nadmerná nerovnováha a v ktorom dotknutému členskému štátu odporučí, aby vykonal nápravné opatrenia.

V
  odporúčaní
  sa stanoví povaha
  a dôsledky
  nerovnováh a vymedzí
  súbor politických odporúčaní
  , ktoré sa majú
  vykonať
  , ako aj lehota, v ktorej musí dotknutý členský štát
  predložiť plán
  nápravných opatrení. Rada môže podľa článku 121 ods. 4 zmluvy svoje odporúčanie zverejniť.

Článok 8

Plán nápravných opatrení

1.   Každý členský štát, v ktorom sa začne postup pri nadmernej nerovnováhe, predloží Rade a Komisii plán nápravných opatrení v lehote stanovenej v
  odporúčaní
  v súlade s článkom 7. V pláne nápravných opatrení sa stanovia osobitné ▐ politické opatrenia, ktoré dotknutý členský štát vykonal alebo má v úmysle vykonať, a jeho súčasťou je aj harmonogram ich vykonania.
  Plán nápravných opatrení zohľadňuje hospodársky a sociálny vplyv týchto politických opatrení a je v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti.

2.   Rada posúdi podľa správy Komisie plán nápravných opatrení do dvoch mesiacov od jeho predloženia. Ak Rada tento plán považuje za dostatočný, na základe
  odporúčania
  Komisie
  ho schváli prostredníctvom odporúčania, v ktorom sa uvedú požadované osobitné opatrenia a lehoty na ich vykonanie, a pri náležitom zohľadnení transmisijných kanálov vypracuje harmonogram dohľadu, pričom si je vedomá toho, že medzi prijatím nápravného opatrenia a skutočným riešením nerovnováh môže dôjsť k značnému časovému odstupu
  .

2a.
     
  Ak sa opatrenia vykonané alebo predpokladané v pláne nápravných opatrení alebo harmonogram ich vykonania pokladajú za nedostatočné, Rada na základe odporúčania Komisie prijme odporúčanie určené členskému štátu, v ktorom uvedie, aby v lehote, ktorá je spravidla dva mesiace, predložil nový plán nápravných opatrení. Nový plán nápravných opatrení sa preskúma podľa postupu ustanoveného v tomto článku.

3.   Plán nápravných opatrení, správa Komisie a
  odporúčanie
  Rady uvedené v
  odsekoch 2 a 2a
  sa zverejnia.

Článok 9

Monitorovanie nápravných opatrení

1.   Komisia monitoruje vykonávanie
  odporúčania prijatého podľa článku 8 ods. 2
  . Členský štát na tento účel pravidelne podáva Rade a Komisii správy o pokroku podľa harmonogramu vypracovaného Radou v odporúčaní uvedenom v
  článku 8 ods. 2
  .

2.   Správy o pokroku členského štátu Rada zverejní.

3.   Komisia môže v dotknutom členskom štáte uskutočniť rozšírené misie dohľadu
  , ktoré v prípade členských štátov, ktorých menou je euro alebo ktoré sú zapojené do mechanizmu ERM 2, realizuje v spojení s Európskou centrálnou bankou,
  s cieľom monitorovať plnenie plánu nápravných opatrení.
  Do konzultácií sú preto v prípade potreby zapojení sociálni partneri a ďalšie vnútroštátne zainteresované strany
  .

4.   
  V prípade podstatnej veľkej zmeny
  hospodárskej situácie môže Rada na odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť odporúčania prijaté podľa
  článku 8 ods. 2
  v súlade s postupom uvedeným v tom istom článku. Dotknutý členský štát
  sa v prípade potreby vyzve, aby
  predložil revidovaný plán nápravných opatrení, ktorý sa posúdi v súlade s postupom ustanoveným v článku 8.

Článok 10

Posudzovanie nápravných opatrení

1.   Rada na základe správy Komisie
  posúdi
  , či dotknutý členský štát prijal odporúčané nápravné opatrenia
  v súlade s odporúčaním vydaným podľa článku 8 ods. 2
  .

2.   Správa Komisie sa zverejní.

3.   Rada ▐
  vykoná posúdenie
  v lehote stanovenej v odporúčaniach Rady prijatých podľa
  článku 8 ods. 2
  .

4.   Ak
  sa
  Rada
  domnieva
  , že členský štát nevykonal odporúčané nápravné opatrenia, prijme na základe odporúčania Komisie
  rozhodnutie, v ktorom vyhlási odporúčania za nesplnené, a odporúčanie, v ktorom stanoví nové lehoty na vykonanie nápravných opatrení. V tomto prípade sa o uvedenej skutočnosti informuje Európska rada a závery misií dohľadu uvedené v článku 9 ods. 3 sa zverejnia.

Odporúčanie Komisie o vyhlásení odporúčania za nesplnené sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada nerozhodne kvalifikovanou väčšinou do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou, že odporúčanie zamietne. Dotknutý členský štát môže požiadať o zvolanie mimoriadneho zasadnutia Rady, aby na ňom o rozhodnutí hlasovala.

V súlade s článkom 11e môže Európsky parlament z vlastného podnetu alebo na žiadosť členského štátu vyzvať predsedu Rady, Komisie a, ak je to vhodné, predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do príslušného výboru Európskeho parlamentu na prerokovanie rozhodnutia o vyhlásení odporúčania za nesplnené.

5.   Keď
  sa
  Rada
  na základe správy Komisie domnieva, že
  členský štát vykonal odporúčané nápravné opatrenia,
  predpokladá sa, že
  postup pri nadmernej nerovnováhe
  je na dobrej ceste, pričom sa pozastaví a monitorovanie pokračuje v súlade s harmonogramom prijatým v rámci odporúčaní podľa článku 8 ods. 2
  .
  Rada zverejní svoje dôvody na pozastavenie postupu, uznávajúc nápravné politické opatrenia, ktoré vykonal členský štát.

▐

Článok 11

Ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe

Rada na základe
  odporúčania Komisie
  zruší odporúčania vydané podľa článkov 7, 8 a 10 hneď, ako dospeje k názoru,
  že členský štát už nie je postihnutý nadmernými nerovnováhami,
  ako sa uvádza v odporúčaní uvedenom v článku 7 ods. 2, a vydá verejné vyhlásenie vyjadrujúce túto skutočnosť
  .

Článok 11a

Hlasovanie v Rade

V súvislosti s opatreniami uvedenými v článkoch 7 až 11 koná Rada bez prihliadnutia na hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

Článok 11b

Misie dohľadu

1.
     
  Komisia zaisťuje nepretržitý dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Komisia na tento účel vykonáva najmä misie s cieľom zhodnotiť aktuálnu ekonomickú situáciu v členskom štáte a zistiť všetky riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.
     
  Rozšírený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, ktoré sú predmetom odporúčania o existencii nadmernej nerovnováhy v súlade s článkom 7 ods. 2 tohto nariadenia na účely kontroly na mieste.

3.
     
  Keď dotknutý členský štát je členským štátom, ktorého menou je euro alebo ktorý sa zúčastňuje na ERM 2, Komisia môže v prípade, že je to vhodné, pozvať zástupcov Európskej centrálnej banky, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu.

4.
     
  Komisia predloží Rade správu o výsledku misie uvedenej v druhom odseku a prípadne sa môže rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.

5.
     
  Komisia pri organizovaní misií dohľadu uvedených v druhom pododseku zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.

Článok 11c

Hospodársky dialóg

1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a, ak je to vhodné, predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do výboru na prerokovanie

| a) | informácií poskytnutých Radou o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- |

a)

informácií poskytnutých Radou o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ;

| b) | všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu; |
| --- | --- |

b)

všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu;

| c) | akýchkoľvek záverov zasadnutia Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra; |
| --- | --- |

c)

akýchkoľvek záverov zasadnutia Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra;

| d) | výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

d)

výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia;

| e) | akýchkoľvek záverov zasadnutia Európskej rady k základným smerom a výsledkom mnohostranného dohľadu; |
| --- | --- |

e)

akýchkoľvek záverov zasadnutia Európskej rady k základným smerom a výsledkom mnohostranného dohľadu;

| f) | akéhokoľvek prehodnotenia vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra; |
| --- | --- |

f)

akéhokoľvek prehodnotenia vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra;

| g) | odporúčaní prijatých podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 a článku 10 ods. 4 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

g)

odporúčaní prijatých podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 a článku 10 ods. 4 tohto nariadenia;

2.
     
  Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa odporúčanie alebo rozhodnutie Rady týka v súlade s článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2 a článkom 10 ods. 4, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

3.
     
  Komisia a Rada pravidelne informujú Európsky parlament o výsledkoch uplatňovania tohto nariadenia.

Článok 11d

Preskúmanie

1.
     
  Do troch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a následne každých päť rokov Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

| a) | účinnosť nariadenia |
| --- | --- |

a)

účinnosť nariadenia

| b) | pokrok v zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so zmluvou. |
| --- | --- |

b)

pokrok v zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so zmluvou.

2.
     
  V prípade potreby sa k správe pripojí návrh na zmeny a doplnenia tohto nariadenia.

3.
     
  Správa sa predloží Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 11e

Správa

1.
     
  Komisia každý rok zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia vrátane aktualizácie hodnotiacej tabuľky, ako sa uvádza v článku 4, a v rámci európskeho semestra ju predloží Rade a Európskemu parlamentu.

KAPITOLA IV

Záverečné ustanovenia

Článok 12

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Európsky parlament

Predseda

Za Radu

Predseda

---

(1)  

  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C ....

2

(3)  Ú. v. EÚ L [...], [...], [...].

3

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/88

---

Štvrtok 23. júna 2011Vykonanie postupu pri nadmernom schodku *

P7_TA(2011)0288

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) (1)

2012/C 390 E/18

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

[PDN 2]

POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (2)

k návrhu Komisie

---

(1)  Vec bola následne vrátená výboru podľa článku 57 ods. 2 druhého pododseku rokovacieho poriadku (A7-0179/2011).

(2)  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▐.

---

Štvrtok 23. júna 2011NARIADENIE RADY

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej článok 126 ods. 14 druhý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po predložení návrhu legislatívneho aktu parlamentom jednotlivých štátov,

so zreteľom na pozíciu Európskeho parlamentu (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),

konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie, ako sa ustanovuje v Zmluve
  o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  , by mala znamenať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie, ako sa ustanovuje v Zmluve
  o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  , by mala znamenať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu.

| (2) | Pakt o stabilite a raste sa pôvodne skladal z nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenia Rady (ES) 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenia Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenie (ES) č. 1466/97 bolo zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 a nariadenie (ES) č. 1467/97 nariadením (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(2)

Pakt o stabilite a raste sa pôvodne skladal z nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenia Rady (ES) 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenia Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenie (ES) č. 1466/97 bolo zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 a nariadenie (ES) č. 1467/97 nariadením (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu.

| (3) | Pakt o stabilite a raste sa zakladá na zdravých
  a udržateľných
  verejných financiách ako prostriedkoch posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu podporeného finančnou stabilitou a vhodného na vytváranie zamestnanosti. |
| --- | --- |

(3)

Pakt o stabilite a raste sa zakladá na zdravých
  a udržateľných
  verejných financiách ako prostriedkoch posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu podporeného finančnou stabilitou a vhodného na vytváranie zamestnanosti.

| (4) | Je
  potrebné
  zlepšiť spoločný rámec pre správu ekonomických záležitostí, a to aj vzhľadom na
  zlepšený
  rozpočtový dohľad, v súlade s vysokou úrovňou integrácie
  medzi hospodárstvami
  členských štátov v Európskej únii, a najmä v eurozóne. |
| --- | --- |

(4)

Je
  potrebné
  zlepšiť spoločný rámec pre správu ekonomických záležitostí, a to aj vzhľadom na
  zlepšený
  rozpočtový dohľad, v súlade s vysokou úrovňou integrácie
  medzi hospodárstvami
  členských štátov v Európskej únii, a najmä v eurozóne.

| (4a) | Dosiahnutie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(4a)

Dosiahnutie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (4b) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík zameraných na udržateľný rast a zamestnanosť, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerných deficitov verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomickej nerovnováhy, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(4b)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík zameraných na udržateľný rast a zamestnanosť, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerných deficitov verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomickej nerovnováhy, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (4c) | Dosiahnutie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(4c)

Dosiahnutie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (4d) | Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(4d)

Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o stabilite a raste.

| (4e) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť dotknutému členskému štátu na základe odporúčania Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy, upozornenia v súlade s článkom 126 ods. 9 zmluvy alebo rozhodnutia prijatého podľa článku 126 ods. 11 zmluvy príležitosť zúčastniť sa na výmene názorov. |
| --- | --- |

(4e)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť dotknutému členskému štátu na základe odporúčania Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy, upozornenia v súlade s článkom 126 ods. 9 zmluvy alebo rozhodnutia prijatého podľa článku 126 ods. 11 zmluvy príležitosť zúčastniť sa na výmene názorov.

| (4f) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z omylov, ku ktorým došlo, vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad národnými hospodárskymi politikami na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(4f)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z omylov, ku ktorým došlo, vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad národnými hospodárskymi politikami na úrovni Únie.

| (4g) | Komisia by mala mať významnejšiu a nezávislejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu. Týka sa to hodnotení, monitorovania, a to vrátane misií, a odporúčaní pre jednotlivé členské štáty. |
| --- | --- |

(4g)

Komisia by mala mať významnejšiu a nezávislejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu. Týka sa to hodnotení, monitorovania, a to vrátane misií, a odporúčaní pre jednotlivé členské štáty.

| (4h) | Komisia a Rada by mali pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať všetky významné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov. |
| --- | --- |

(4h)

Komisia a Rada by mali pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať všetky významné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov.

| (5) | Je potrebné posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä uznaním dôležitejšej úlohy úrovne a vývoja dlhu a celkovej udržateľnosti.
  Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania. |
| --- | --- |

(5)

Je potrebné posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä uznaním dôležitejšej úlohy úrovne a vývoja dlhu a celkovej udržateľnosti.
  Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania.

| (5a) | Komisia by mala mať silnejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu, pokiaľ ide o hodnotenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. |
| --- | --- |

(5a)

Komisia by mala mať silnejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu, pokiaľ ide o hodnotenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania.

| (6) | Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom schodku na základe kritéria schodku a kritéria dlhu je nevyhnutné určiť numerickú referenčnú hodnotu,
  ktorá zohľadňuje hospodársky cyklus a
  na základe ktorej sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.
  Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom schodku v čase prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Európskou úniou/Medzinárodným menovým fondom. |
| --- | --- |

(6)

Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom schodku na základe kritéria schodku a kritéria dlhu je nevyhnutné určiť numerickú referenčnú hodnotu,
  ktorá zohľadňuje hospodársky cyklus a
  na základe ktorej sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.
  Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom schodku v čase prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Európskou úniou/Medzinárodným menovým fondom.

| (7) | Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty
  týkajúcej sa znižovania dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného schodku, ktoré by malo
  brať do úvahy všetky príslušné faktory, ktoré zahŕňa správa Komisie v zmysle článku 126 ods. 3
  ZFEÚ
  .
  Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a schodku na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného schodku na základe kritéria dlhu. |
| --- | --- |

(7)

Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty
  týkajúcej sa znižovania dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného schodku, ktoré by malo
  brať do úvahy všetky príslušné faktory, ktoré zahŕňa správa Komisie v zmysle článku 126 ods. 3
  ZFEÚ
  .
  Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a schodku na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného schodku na základe kritéria dlhu.

| (8) | Pri stanovení existencie nadmerného schodku na základe kritéria schodku a príslušných postupov je potrebné brať do úvahy všetky významné faktory, ktoré zahŕňa správa v zmysle článku 126 ods. 3 zmluvy, ak pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu nepresiahne referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(8)

Pri stanovení existencie nadmerného schodku na základe kritéria schodku a príslušných postupov je potrebné brať do úvahy všetky významné faktory, ktoré zahŕňa správa v zmysle článku 126 ods. 3 zmluvy, ak pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu nepresiahne referenčnú hodnotu.

| (8a) | Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného z významných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zvyšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobý stav rozpočtu. |
| --- | --- |

(8a)

Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného z významných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zvyšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobý stav rozpočtu.

| (9) | Správa Komisie podľa článku 126 ods. 3 zmluvy by mala primerane posúdiť kvalitu vnútroštátneho fiškálneho rámca, keďže má hlavnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financiách.
  Toto posúdenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady [o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov], ako aj iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu. |
| --- | --- |

(9)

Správa Komisie podľa článku 126 ods. 3 zmluvy by mala primerane posúdiť kvalitu vnútroštátneho fiškálneho rámca, keďže má hlavnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financiách.
  Toto posúdenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady [o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov], ako aj iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu.

| (10) | Na podporu monitorovania dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy stavu nadmerného schodku je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným zlepšením vo fiškálnej oblasti v cyklicky prispôsobenom zmysle, bez jednorazových a dočasných opatrení.
  V tejto súvislosti by sa ročná referenčná hodnota vo výške 0,5 % HDP mala chápať ako ročný priemerný základ. |
| --- | --- |

(10)

Na podporu monitorovania dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy stavu nadmerného schodku je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným zlepšením vo fiškálnej oblasti v cyklicky prispôsobenom zmysle, bez jednorazových a dočasných opatrení.
  V tejto súvislosti by sa ročná referenčná hodnota vo výške 0,5 % HDP mala chápať ako ročný priemerný základ.

| (11) | :Účinnosť opatrení bude možné lepšie posúdiť, keď sa dodržiavanie cieľov v oblasti verejných výdavkov použije ako referenčný ukazovateľ v spojení s vykonávaním iných plánovaných konkrétnych opatrení v oblasti príjmov. |
| --- | --- |

(11)

:Účinnosť opatrení bude možné lepšie posúdiť, keď sa dodržiavanie cieľov v oblasti verejných výdavkov použije ako referenčný ukazovateľ v spojení s vykonávaním iných plánovaných konkrétnych opatrení v oblasti príjmov.

| (12) | Pri posudzovaní prípadu v súvislosti s predĺžením lehoty na odstránenie nadmerného schodku je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte
  . |
| --- | --- |

(12)

Pri posudzovaní prípadu v súvislosti s predĺžením lehoty na odstránenie nadmerného schodku je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte
  .

| (13) | Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií predpokladaných v článku 126 ods. 11 zmluvy tak, aby boli skutočným motivačným faktorom na dodržiavanie upozornení podľa článku 126 ods. 9. |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií predpokladaných v článku 126 ods. 11 zmluvy tak, aby boli skutočným motivačným faktorom na dodržiavanie upozornení podľa článku 126 ods. 9.

| (14) | Na zaistenie súladu s rámcom fiškálneho dohľadu Únie pre zúčastnené členské štáty by sa na základe článku 136 zmluvy mali navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy na dodržiavanie pravidiel Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(14)

Na zaistenie súladu s rámcom fiškálneho dohľadu Únie pre zúčastnené členské štáty by sa na základe článku 136 zmluvy mali navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy na dodržiavanie pravidiel Paktu o stabilite a raste.

| (14a) | Vybrané pokuty by sa mali previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci vytvorených členskými štátmi, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

(14a)

Vybrané pokuty by sa mali previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci vytvorených členskými štátmi, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku.

| (15) | Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nahradenie nariadenia Rady (ES)
  č. 3605/93
  nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní protokolu pri postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (6). |
| --- | --- |

(15)

Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nahradenie nariadenia Rady (ES)
  č. 3605/93
  nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní protokolu pri postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (6).

| (16) | Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo príslušne zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(16)

Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo príslušne zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1467/97 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „Článok 1

  1.   Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom schodku.
  Cieľom tohto postupu je
  zabrániť nadmerným deficitom verejných financií a v prípade ich výskytu vyvolať ich urýchlenú nápravu, pričom sa skúma dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe deficitu verejných financií a kritéria verejného dlhu.
  2.   Na účely tohto nariadenia pojem „zúčastnené členské štáty“ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

1.   Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom schodku.
  Cieľom tohto postupu je
  zabrániť nadmerným deficitom verejných financií a v prípade ich výskytu vyvolať ich urýchlenú nápravu, pričom sa skúma dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe deficitu verejných financií a kritéria verejného dlhu.

2.   Na účely tohto nariadenia pojem „zúčastnené členské štáty“ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“

| 2. | Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „Prekročenie deficitu verejných financií nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou zmluvy považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Prekročenie deficitu verejných financií nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou zmluvy považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“

| b) | vkladá sa tento odsek ▐:
  „1a.   Ak dôjde k prekročeniu referenčnej hodnoty, pomer verejného dlhu k hrubému domácemu produktu (HDP) sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) zmluvy považuje za uspokojivo klesajúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky
  priemerným
  tempom o jednu dvadsatinu ročne
  ako ukazovateľ založený na zmenách, ku ktorým došlo za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii
  .
  Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa považuje za splnenú aj vtedy, ak sa v rozpočtových predpovediach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, ktorý podlieha postupu pri nadmernom schodku, sa k
  [vloží sa dátum
  prijatia
  tohto nariadenia]
  a počas 3 rokov od nápravy nadmerného schodku bude požiadavka v rámci kritéria dlhu považovať za splnenú, ak dotknutý členský štát dosahuje významný pokrok smerom k súladu v zmysle posúdenia v stanovisku Rady k jeho programu stability a konvergencie.




  Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu by sa mal sa zohľadniť vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“ |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek ▐:

„1a.   Ak dôjde k prekročeniu referenčnej hodnoty, pomer verejného dlhu k hrubému domácemu produktu (HDP) sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) zmluvy považuje za uspokojivo klesajúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky
  priemerným
  tempom o jednu dvadsatinu ročne
  ako ukazovateľ založený na zmenách, ku ktorým došlo za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii
  .
  Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa považuje za splnenú aj vtedy, ak sa v rozpočtových predpovediach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, ktorý podlieha postupu pri nadmernom schodku, sa k
  [vloží sa dátum
  prijatia
  tohto nariadenia]
  a počas 3 rokov od nápravy nadmerného schodku bude požiadavka v rámci kritéria dlhu považovať za splnenú, ak dotknutý členský štát dosahuje významný pokrok smerom k súladu v zmysle posúdenia v stanovisku Rady k jeho programu stability a konvergencie.

Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu by sa mal sa zohľadniť vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 zmluvy všetky významné faktory uvedené v spomínanom článku
  , pokiaľ podstatne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií schodku a dlhu dotknutým členským štátom
  . Do správy sa náležite musí premietnuť:






  — | vývoj strednodobej hospodárskej situácie (najmä potenciálny rast
  vrátane toho, ako k nemu prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora
  )
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 zmluvy všetky významné faktory uvedené v spomínanom článku
  , pokiaľ podstatne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií schodku a dlhu dotknutým členským štátom
  . Do správy sa náležite musí premietnuť:

—

vývoj strednodobej hospodárskej situácie (najmä potenciálny rast
  vrátane toho, ako k nemu prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora
  )
  ;

| — | vývoj strednodobého stavu rozpočtu (najmä
  výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh,
  vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie
  Únie pre rast
  a celková dobrá kvalita verejných financií, najmä
  účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov
  ) ▐; |
| --- | --- |

—

vývoj strednodobého stavu rozpočtu (najmä
  výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh,
  vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie
  Únie pre rast
  a celková dobrá kvalita verejných financií, najmä
  účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov
  ) ▐;

| — | v správe sa takisto ▐ analyzuje vývoj strednodobého stavu
  verejného
  dlhu
  , jeho dynamika a udržateľnosť
  (najmä ▐ rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, ▐ zosúladenia dlhu a schodku
  a štruktúry tohto zosúladenia
  , kumulovaných rezerv a iných
  finančných
  aktív; záruky spojené najmä s finančným odvetvím;
  akékoľvek implicitné
  záväzky, ktoré sa ▐ týkajú starnutia obyvateľstva, a súkromné dlhové zdroje v takom rozsahu, že môžu predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu); |
| --- | --- |

—

v správe sa takisto ▐ analyzuje vývoj strednodobého stavu
  verejného
  dlhu
  , jeho dynamika a udržateľnosť
  (najmä ▐ rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, ▐ zosúladenia dlhu a schodku
  a štruktúry tohto zosúladenia
  , kumulovaných rezerv a iných
  finančných
  aktív; záruky spojené najmä s finančným odvetvím;
  akékoľvek implicitné
  záväzky, ktoré sa ▐ týkajú starnutia obyvateľstva, a súkromné dlhové zdroje v takom rozsahu, že môžu predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu);

| — | okrem toho Komisia náležite
  a explicitne
  zohľadní všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu významné pre ▐ komplexné posúdenie
  dodržiavania kritérií schodku a dlhu
  a ktoré členský štát predložil
  Rade a
  Komisii. V tejto súvislosti sa osobitná pozornosť venuje
  :
  finančným príspevkom na posilnenie medzinárodnej solidarity a dosiahnutie cieľov politiky Únie
  ; dlhu, ktorý vznikol ako forma dvojstrannej a mnohostrannej podpory medzi členskými štátmi v súvislosti so zabezpečením
  finančnej stability
  ; dlhu v súvislosti s operáciami finančnej stabilizácie v čase vážnej finančnej nestability.“ |
| --- | --- |

—

okrem toho Komisia náležite
  a explicitne
  zohľadní všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu významné pre ▐ komplexné posúdenie
  dodržiavania kritérií schodku a dlhu
  a ktoré členský štát predložil
  Rade a
  Komisii. V tejto súvislosti sa osobitná pozornosť venuje
  :
  finančným príspevkom na posilnenie medzinárodnej solidarity a dosiahnutie cieľov politiky Únie
  ; dlhu, ktorý vznikol ako forma dvojstrannej a mnohostrannej podpory medzi členskými štátmi v súvislosti so zabezpečením
  finančnej stability
  ; dlhu v súvislosti s operáciami finančnej stabilizácie v čase vážnej finančnej nestability.“

| d) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   Komisia a Rada vykonajú vyvážené celkové hodnotenie všetkých významných faktorov, najmä rozsah, v akom pôsobia na posudzovanie súladu s kritériami schodku a/alebo dlhu ako priťažujúce alebo zmierňujúce faktory. Ak je pri posudzovaní súladu na základe kritéria schodku pomer štátneho dlhu k HDP vyšší ako referenčná hodnota, uvedené faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku, ako sa predpokladá v odsekoch 4, 5 a 6 článku 126 zmluvy, iba v prípade, keď sa pred zohľadnením významných faktorov úplne splní dvojitá podmienka, že deficit verejných financií zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné.“


  Tieto faktory sa však zohľadnia v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku pri posudzovaní súladu na základe kritéria dlhu.
  “ |
| --- | --- |

d)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Komisia a Rada vykonajú vyvážené celkové hodnotenie všetkých významných faktorov, najmä rozsah, v akom pôsobia na posudzovanie súladu s kritériami schodku a/alebo dlhu ako priťažujúce alebo zmierňujúce faktory. Ak je pri posudzovaní súladu na základe kritéria schodku pomer štátneho dlhu k HDP vyšší ako referenčná hodnota, uvedené faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku, ako sa predpokladá v odsekoch 4, 5 a 6 článku 126 zmluvy, iba v prípade, keď sa pred zohľadnením významných faktorov úplne splní dvojitá podmienka, že deficit verejných financií zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné.“

Tieto faktory sa však zohľadnia v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku pri posudzovaní súladu na základe kritéria dlhu.
  “

| da) | odsek 5 sa nahrádza takto:




  „5.
     
  Komisia a Rada pri posudzovaní plnenia kritéria schodku a dlhu a pri krokoch nadväzujúcich na postup pri nadmernom schodku náležite zohľadnia vykonávanie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier a čisté náklady verejne spravovaného piliera. Zohľadnia sa najmä vlastnosti celkového dôchodkového systému vytvoreného reformou, konkrétne to, či podporuje dlhodobú udržateľnosť a zároveň nezvyšuje riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.“ |
| --- | --- |

da)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.
     
  Komisia a Rada pri posudzovaní plnenia kritéria schodku a dlhu a pri krokoch nadväzujúcich na postup pri nadmernom schodku náležite zohľadnia vykonávanie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier a čisté náklady verejne spravovaného piliera. Zohľadnia sa najmä vlastnosti celkového dôchodkového systému vytvoreného reformou, konkrétne to, či podporuje dlhodobú udržateľnosť a zároveň nezvyšuje riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.“

| db) | odsek 6 sa nahrádza takto:




  „6.
     
  Ak Rada na základe návrhu Komisie a článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodla, že v niektorom členskom štáte existuje nadmerný schodok, Rada a Komisia zohľadnia významné faktory uvedené v odseku 3, keďže tieto faktory majú vplyv na situáciu dotknutého členského štátu, aj v nasledujúcich procesných krokoch podľa článku 126 ZFEÚ vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 5 a v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia, a to najmä pri určovaní lehoty na odstránenie nadmerného schodku a pri jej prípadnom predĺžení. Takéto významné faktory sa však nezohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí podľa článku 126 ods. 6 až 9 a ods. 11 ZFEÚ.“ |
| --- | --- |

db)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.
     
  Ak Rada na základe návrhu Komisie a článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodla, že v niektorom členskom štáte existuje nadmerný schodok, Rada a Komisia zohľadnia významné faktory uvedené v odseku 3, keďže tieto faktory majú vplyv na situáciu dotknutého členského štátu, aj v nasledujúcich procesných krokoch podľa článku 126 ZFEÚ vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 5 a v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia, a to najmä pri určovaní lehoty na odstránenie nadmerného schodku a pri jej prípadnom predĺžení. Takéto významné faktory sa však nezohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí podľa článku 126 ods. 6 až 9 a ods. 11 ZFEÚ.“

| e) | odsek 7 sa nahrádza takto:
  „7.   V prípade členských štátov, v ktorých nadmerný schodok
  presahujúci referenčnú hodnotu
  ▐ súvisí s vykonávaním dôchodkovej reformy, ktorou sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier, Komisia a Rada pri hodnotení vývoja v údajoch o schodku v rámci postupu pri nadmernom schodku ▐ takisto zoberú do úvahy náklady na reformu ▐,
  pokiaľ schodok významne nepresahuje úroveň, ktorá sa môže považovať za blízku referenčnej hodnote, a pomer dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu, a to pod podmienkou, že sa zachová celková fiškálna udržateľnosť
  . ▐ Čisté náklady sa tiež zohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12
  ZFEÚ
  o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí podľa článku 126 odsekov 6 až 9 a odseku 11
  ZFEÚ
  , ak sa schodok podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote ▐. “ |
| --- | --- |

e)

odsek 7 sa nahrádza takto:

„7.   V prípade členských štátov, v ktorých nadmerný schodok
  presahujúci referenčnú hodnotu
  ▐ súvisí s vykonávaním dôchodkovej reformy, ktorou sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier, Komisia a Rada pri hodnotení vývoja v údajoch o schodku v rámci postupu pri nadmernom schodku ▐ takisto zoberú do úvahy náklady na reformu ▐,
  pokiaľ schodok významne nepresahuje úroveň, ktorá sa môže považovať za blízku referenčnej hodnote, a pomer dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu, a to pod podmienkou, že sa zachová celková fiškálna udržateľnosť
  . ▐ Čisté náklady sa tiež zohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12
  ZFEÚ
  o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí podľa článku 126 odsekov 6 až 9 a odseku 11
  ZFEÚ
  , ak sa schodok podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote ▐. “

| 2a. | Vkladá sa tento oddiel:




  „Oddiel 1a




  HOSPODÁRSKY DIALÓG



  Článok 2a



  1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zaručiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a v prípade potreby i predsedu Euroskupiny, aby vystúpil pred výborom s cieľom diskutovať o odporúčaní Rady na základe článku 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ a rozhodnutiach prijatých v súlade s článkom 126 ods. 6 a 11 ZFEÚ.




  Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka takéto odporúčanie, upozornenie alebo rozhodnutia, príležitosť zúčastniť sa na výmene názorov.




  2.
     
  Komisia a Rada pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“ |
| --- | --- |

2a.

Vkladá sa tento oddiel:

„Oddiel 1a

HOSPODÁRSKY DIALÓG

Článok 2a

1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zaručiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a v prípade potreby i predsedu Euroskupiny, aby vystúpil pred výborom s cieľom diskutovať o odporúčaní Rady na základe článku 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ a rozhodnutiach prijatých v súlade s článkom 126 ods. 6 a 11 ZFEÚ.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka takéto odporúčanie, upozornenie alebo rozhodnutia, príležitosť zúčastniť sa na výmene názorov.

2.
     
  Komisia a Rada pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“

| 3. | Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Pokiaľ sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný schodok existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6
  ZFEÚ
  stanovisko a návrh Rade
  a informuje Európsky parlament
  .“ |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Pokiaľ sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný schodok existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6
  ZFEÚ
  stanovisko a návrh Rade
  a informuje Európsky parlament
  .“

| b) | V odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009. |
| --- | --- |

b)

V odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009.

| c) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   V odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 126 ods. 7
  ZFEÚ
  sa stanoví lehota najviac šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia.
  Ak si to vyžaduje vážnosť situácie, lehota na prijatie účinných opatrení môže byť tri mesiace.
  V odporúčaniach Rady sa stanoví aj lehota na odstránenie nadmerného schodku, ktoré, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti, sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení schodku. Rada
  vo svojom
  odporúčaní žiada od členského štátu, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej odporúčanie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v odporúčaní.“ |
| --- | --- |

c)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   V odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 126 ods. 7
  ZFEÚ
  sa stanoví lehota najviac šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia.
  Ak si to vyžaduje vážnosť situácie, lehota na prijatie účinných opatrení môže byť tri mesiace.
  V odporúčaniach Rady sa stanoví aj lehota na odstránenie nadmerného schodku, ktoré, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti, sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení schodku. Rada
  vo svojom
  odporúčaní žiada od členského štátu, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej odporúčanie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v odporúčaní.“

| d) | vkladá sa tento odsek ▐:
  „4a.   Dotknutý členský štát podá Komisii a Rade v lehote ▐ stanovenej v odseku 4 správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  . Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  , ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Táto správa sa zverejňuje.“ |
| --- | --- |

d)

vkladá sa tento odsek ▐:

„4a.   Dotknutý členský štát podá Komisii a Rade v lehote ▐ stanovenej v odseku 4 správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  . Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  , ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Táto správa sa zverejňuje.“

| e) | odsek 5 sa nahrádza takto:
  „5.   Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 zmluvy prijalo účinné opatrenie a po prijatí tohto odporúčania sa vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 zmluvy. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú vážny negatívny vplyv na verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku
  môže Rada na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 zmluvy
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  .“ |
| --- | --- |

e)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 zmluvy prijalo účinné opatrenie a po prijatí tohto odporúčania sa vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 zmluvy. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú vážny negatívny vplyv na verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku
  môže Rada na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 zmluvy
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  .“

| 4. | Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:










  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:




  „1.
     
  Akékoľvek rozhodnutie Rady o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ, sa prijme okamžite po uplynutí termínu stanoveného v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.
     
  Akékoľvek rozhodnutie Rady o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ, sa prijme okamžite po uplynutí termínu stanoveného v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.“

| b) | ▐ odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie prijalo účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 7
  ZFEÚ
  , vychádza pri svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia a jeho vykonávaním, ako aj zo všetkých ostatných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.


  Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospeje k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.
  “ |
| --- | --- |

b)

▐ odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie prijalo účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 7
  ZFEÚ
  , vychádza pri svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia a jeho vykonávaním, ako aj zo všetkých ostatných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.

Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospeje k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.
  “

| 5. | Článok 5 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa v súlade s článkom 126 ods. 9 zmluvy príslušnému zúčastnenému členskému štátu vydáva upozornenie, aby prijal opatrenia na zníženie schodku, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje, že nebolo prijaté účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 8. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej toto upozornenie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v upozornení. Rada takisto uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.“ |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 5 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa v súlade s článkom 126 ods. 9 zmluvy príslušnému zúčastnenému členskému štátu vydáva upozornenie, aby prijal opatrenia na zníženie schodku, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje, že nebolo prijaté účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 8. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej toto upozornenie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v upozornení. Rada takisto uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.“

| b) | vkladá sa tento odsek ▐:
  „1a.   V nadväznosti na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  dotknutý členský štát podá Komisii a Rade správu o opatreniach prijatých po upozornení Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Táto správa sa zverejňuje.“ |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek ▐:

„1a.   V nadväznosti na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  dotknutý členský štát podá Komisii a Rade správu o opatreniach prijatých po upozornení Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Táto správa sa zverejňuje.“

| c) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 zmluvy prijalo účinné opatrenie a keď sa po prijatí tohto upozornenia vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 zmluvy. Takýmto revidovaným upozornením sa pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi na základe hospodárskych predpovedí uvedených vo svojom upozornení, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi negatívnymi následkami na verejné financie.
  V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v EÚ ako celku môže Rada
  na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 zmluvy
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  “. |
| --- | --- |

c)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 zmluvy prijalo účinné opatrenie a keď sa po prijatí tohto upozornenia vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 zmluvy. Takýmto revidovaným upozornením sa pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi na základe hospodárskych predpovedí uvedených vo svojom upozornení, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi negatívnymi následkami na verejné financie.
  V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v EÚ ako celku môže Rada
  na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 zmluvy
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  “.

| 6. | Článok 6 sa nahrádza takto:

  „Článok 6

  1.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie vydané v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj zo všetkých verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.
  Zohľadnia sa výsledky dozornej misie vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a.
  “
  2.   Keď sú splnené podmienky článku 126 ods. 11
  ZFEÚ
  , Rada uloží sankcie v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  . Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady o vydaní upozornenia dotknutému zúčastnenému členskému štátu, aby prijal opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  .“ |
| --- | --- |

6.

Článok 6 sa nahrádza takto:

„Článok 6

1.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie vydané v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj zo všetkých verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.
  Zohľadnia sa výsledky dozornej misie vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a.
  “

2.   Keď sú splnené podmienky článku 126 ods. 11
  ZFEÚ
  , Rada uloží sankcie v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  . Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady o vydaní upozornenia dotknutému zúčastnenému členskému štátu, aby prijal opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  .“

| 7. | ▐ Článok 7
  sa nahrádza takto:



  „Článok 7



  „V prípade, že zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich rozhodnutí Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady o uvalení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od termínov na podávanie správ stanovených
  v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009.
  V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane zmení a doplní. Urýchlený postup sa použije v tom prípade, keď Rada rozhodne, že úmyselne plánovaný schodok je nadmerný.“ |
| --- | --- |

7.

▐ Článok 7
  sa nahrádza takto:

„Článok 7

„V prípade, že zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich rozhodnutí Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady o uvalení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od termínov na podávanie správ stanovených
  v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009.
  V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane zmení a doplní. Urýchlený postup sa použije v tom prípade, keď Rada rozhodne, že úmyselne plánovaný schodok je nadmerný.“

| 8. | Článok 8 sa nahrádza takto:

  „Článok 8

  Každé rozhodnutie Rady o zintenzívnení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 zmluvy sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí v súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa prijme čo najskôr a v každom prípade nie neskôr ako do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009.“ |
| --- | --- |

8.

Článok 8 sa nahrádza takto:

„Článok 8

Každé rozhodnutie Rady o zintenzívnení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 zmluvy sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí v súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa prijme čo najskôr a v každom prípade nie neskôr ako do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009.“

| 9. | V treťom odseku článku 9 sa odkazy na „článok 6“ nahrádzajú odkazom na „článok 6 ods. 2“. |
| --- | --- |

9.

V treťom odseku článku 9 sa odkazy na „článok 6“ nahrádzajú odkazom na „článok 6 ods. 2“.

| 10. | Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | úvodná veta odseku 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Komisia a Rada pravidelne monitorujú vykonávanie prijatého opatrenia:“ |
| --- | --- | --- |

10.

Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:

a)

úvodná veta odseku 1 sa nahrádza takto:

„1.   Komisia a Rada pravidelne monitorujú vykonávanie prijatého opatrenia:“

| b) | v odseku 3 sa odkaz na nariadenie „(ES) č. 3605/93“ nahrádza odkazom na nariadenie „(ES) č. 479/2009“. |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz na nariadenie „(ES) č. 3605/93“ nahrádza odkazom na nariadenie „(ES) č. 479/2009“.

| 10a. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 10a



  1.
     
  Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia predovšetkým vykoná misie s cieľom posúdiť aktuálnu hospodársku situáciu v danom členskom štáte a určiť akékoľvek riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.




  2.
     
  Posilnený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Príslušný členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.




  3.
     
  V prípade, že ide o členský štát, ktorého menou je euro, alebo ak je príslušný členský štát zapojený do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II), Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na dozorných misiách.




  4.
     
  Komisia podá Rade správu o výsledkoch misie uvedenej v ods. 2 a v prípade potreby môže rozhodnúť o zverejnení svojich zistení.




  5.
     
  Komisia pri organizovaní dozorných misií uvedených v ods. 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.“ |
| --- | --- |

10a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10a

1.
     
  Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia predovšetkým vykoná misie s cieľom posúdiť aktuálnu hospodársku situáciu v danom členskom štáte a určiť akékoľvek riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.
     
  Posilnený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Príslušný členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.

3.
     
  V prípade, že ide o členský štát, ktorého menou je euro, alebo ak je príslušný členský štát zapojený do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II), Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na dozorných misiách.

4.
     
  Komisia podá Rade správu o výsledkoch misie uvedenej v ods. 2 a v prípade potreby môže rozhodnúť o zverejnení svojich zistení.

5.
     
  Komisia pri organizovaní dozorných misií uvedených v ods. 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.“

| 11. | Článok 11 sa nahrádza takto:

  „Článok 11

  Vždy, keď sa Rada rozhodne uplatniť sankcie proti zúčastnenému členskému štátu v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  , vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11
  ZFEÚ
  .“ |
| --- | --- |

11.

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

Vždy, keď sa Rada rozhodne uplatniť sankcie proti zúčastnenému členskému štátu v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  , vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11
  ZFEÚ
  .“

| 12. | Článok 12 sa nahrádza takto:

  „Článok 12

  1.   Výška pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine rozdielu medzi schodkom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre deficit verejných financií, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, celkovým saldom verejných financií vyjadreným v percentách HDP, ktoré by sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9 zmluvy.
  2.   Každý nasledujúci rok, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného schodku zrušené, Rada hodnotí, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  účinné opatrenie. V tomto ročnom hodnotení Rada rozhodne v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý zúčastnený členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak sa rozhodne o ďalšej pokute, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty v odseku 1.
  3.   Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nesmie presiahnuť horný prah 0,5 % z HDP.“ |
| --- | --- |

12.

Článok 12 sa nahrádza takto:

„Článok 12

1.   Výška pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine rozdielu medzi schodkom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre deficit verejných financií, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, celkovým saldom verejných financií vyjadreným v percentách HDP, ktoré by sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9 zmluvy.

2.   Každý nasledujúci rok, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného schodku zrušené, Rada hodnotí, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  účinné opatrenie. V tomto ročnom hodnotení Rada rozhodne v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý zúčastnený členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak sa rozhodne o ďalšej pokute, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty v odseku 1.

3.   Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nesmie presiahnuť horný prah 0,5 % z HDP.“

| 13. | Článok 13 sa zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12. |
| --- | --- |

13.

Článok 13 sa zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12.

| 14. | Článok 16 sa nahrádza takto:

  „Článok 16

  Pokuty uvedené v článku 12 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 zmluvy
  a pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability
  .
  Odo dňa, keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, sa tieto pokuty budú prideľovať tomuto mechanizmu.
  “ |
| --- | --- |

14.

Článok 16 sa nahrádza takto:

„Článok 16

Pokuty uvedené v článku 12 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 zmluvy
  a pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability
  .
  Odo dňa, keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, sa tieto pokuty budú prideľovať tomuto mechanizmu.
  “

| 14a. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 17a



  1.
     
  Do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a každých päť rokov potom Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.




  V tejto správe sa okrem iného hodnotí:










  a) | účinnosť nariadenia; |
| --- | --- | --- |

14a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 17a

1.
     
  Do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a každých päť rokov potom Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

a)

účinnosť nariadenia;

| b) | pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so zmluvou. |
| --- | --- |

b)

pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so zmluvou.

2.
     
  Ak to bude potrebné, k uvedenej správe sa pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.
     
  Návrh sa zašle Európskemu parlamentu a Rade.“

| 15. | Všetky odkazy na článok 104 sa v celom nariadení nahrádzajú odkazmi na článok „126
  ZFEÚ
  “. |
| --- | --- |

15.

Všetky odkazy na článok 104 sa v celom nariadení nahrádzajú odkazmi na článok „126
  ZFEÚ
  “.

| 16. | V bode 2 prílohy sa v stĺpci I nahrádzajú odkazy na „článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93“ odkazmi na „článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009“. |
| --- | --- |

16.

V bode 2 prílohy sa v stĺpci I nahrádzajú odkazy na „článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93“ odkazmi na „článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Radu

predseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C ...

1

(2)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

6

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/100

---

Štvrtok 23. júna 2011Požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov *

P7_TA(2011)0289

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) (1)

2012/C 390 E/19

(Konzultácia)

[PDN 2]

POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (2)

k návrhu Komisie

---

(1)  Vec bola následne vrátená výboru podľa článku 57 ods. 2 druhého pododseku rokovacieho poriadku (A7-0184/2011).

(2)  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▐.

---

Štvrtok 23. júna 2011SMERNICA RADY

o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 14 tretí pododsek,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky

   (2),

keďže:

| (1) | Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie. Nedávny hospodársky vývoj predostrel nové výzvy týkajúce sa vykonávania fiškálnej politiky v rámci celej Únie a najmä zdôraznil
  , že je potrebné posilniť vlastnú zodpovednosť členských štátov a mať jednotné požiadavky
  , pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov. Predovšetkým je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu zmlúv, a najmä jeho článok 3. |
| --- | --- |

(1)

Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie. Nedávny hospodársky vývoj predostrel nové výzvy týkajúce sa vykonávania fiškálnej politiky v rámci celej Únie a najmä zdôraznil
  , že je potrebné posilniť vlastnú zodpovednosť členských štátov a mať jednotné požiadavky
  , pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov. Predovšetkým je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu zmlúv, a najmä jeho článok 3.

| (2) | Vlády a subsektory verejnej správy členských štátov vedú systémy verejného účtovníctva, ktoré obsahujú prvky ako účtovníctvo, vnútorná kontrola, finančné výkazníctvo a audit. Mali by byť odlišované od štatistických údajov, ktoré sa týkajú výsledkov verejných financií, založených na štatistických metodikách, a od prognóz alebo opatrení na tvorbu rozpočtu, ktoré sa týkajú budúcich verejných financií. |
| --- | --- |

(2)

Vlády a subsektory verejnej správy členských štátov vedú systémy verejného účtovníctva, ktoré obsahujú prvky ako účtovníctvo, vnútorná kontrola, finančné výkazníctvo a audit. Mali by byť odlišované od štatistických údajov, ktoré sa týkajú výsledkov verejných financií, založených na štatistických metodikách, a od prognóz alebo opatrení na tvorbu rozpočtu, ktoré sa týkajú budúcich verejných financií.

| (3) | Predpokladom zostavenia kvalitnej štatistiky porovnateľnej vo všetkých členských štátoch sú úplné a spoľahlivé postupy verejného účtovníctva pre všetky sektory štátnej správy.
  Vnútorná kontrola by mala zaistiť, že v štátnej správe sa dodržiavajú existujúce pravidlá. Nezávislý audit vykonávaný verejnými inštitúciami, akými sú Dvor audítorov alebo súkromné kontrolné orgány, by mal podporovať najlepšie medzinárodné postupy. |
| --- | --- |

(3)

Predpokladom zostavenia kvalitnej štatistiky porovnateľnej vo všetkých členských štátoch sú úplné a spoľahlivé postupy verejného účtovníctva pre všetky sektory štátnej správy.
  Vnútorná kontrola by mala zaistiť, že v štátnej správe sa dodržiavajú existujúce pravidlá. Nezávislý audit vykonávaný verejnými inštitúciami, akými sú Dvor audítorov alebo súkromné kontrolné orgány, by mal podporovať najlepšie medzinárodné postupy.

| (4) | Na správne fungovanie rámca rozpočtového dohľadu Únie je nevyhnutná dostupnosť fiškálnych údajov. Stála dostupnosť včasných a spoľahlivých fiškálnych údajov je nevyhnutná na riadne a dobre načasované monitorovanie, ktoré umožňuje prijímať rýchle opatrenia v prípade
  neočakávanej
  rozpočtovej situácie. Zásadným prvkom pri zaistení kvality fiškálnych údajov je transparentnosť, ktorá musí zahŕňať pravidelnú dostupnosť uvedených údajov. |
| --- | --- |

(4)

Na správne fungovanie rámca rozpočtového dohľadu Únie je nevyhnutná dostupnosť fiškálnych údajov. Stála dostupnosť včasných a spoľahlivých fiškálnych údajov je nevyhnutná na riadne a dobre načasované monitorovanie, ktoré umožňuje prijímať rýchle opatrenia v prípade
  neočakávanej
  rozpočtovej situácie. Zásadným prvkom pri zaistení kvality fiškálnych údajov je transparentnosť, ktorá musí zahŕňať pravidelnú dostupnosť uvedených údajov.

| (5) | Pokiaľ ide o štatistiku, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (3) sa vytvoril legislatívny rámec na zostavovanie európskej štatistiky so zreteľom na formulovanie, uplatňovanie, monitorovanie a posudzovanie politík Únie. Uvedené nariadenie takisto stanovilo zásady, ktorými sa riadi príprava, zostavovanie a šírenie európskej štatistiky: odborná nezávislosť, nestrannosť, objektívnosť, spoľahlivosť, štatistická dôvernosť a efektívnosť vynaložených nákladov, pričom všetky tieto zásady sa presne vymedzujú. Nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý je prílohou k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (4), v znení zmien a doplnení, sa posilnili právomoci Komisie týkajúce sa overovania štatistických údajov použitých pre postup pri nadmernom schodku. |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o štatistiku, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (3) sa vytvoril legislatívny rámec na zostavovanie európskej štatistiky so zreteľom na formulovanie, uplatňovanie, monitorovanie a posudzovanie politík Únie. Uvedené nariadenie takisto stanovilo zásady, ktorými sa riadi príprava, zostavovanie a šírenie európskej štatistiky: odborná nezávislosť, nestrannosť, objektívnosť, spoľahlivosť, štatistická dôvernosť a efektívnosť vynaložených nákladov, pričom všetky tieto zásady sa presne vymedzujú. Nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý je prílohou k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (4), v znení zmien a doplnení, sa posilnili právomoci Komisie týkajúce sa overovania štatistických údajov použitých pre postup pri nadmernom schodku.

| (6) | Vymedzenie pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ je stanovené v protokole o postupe pri nadmernom schodku s odvolaním sa na Európsky systém integrovaných účtov, nahradený Európskym systémom národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (schválený nariadením Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (5), ďalej len „ESÚ 95“). |
| --- | --- |

(6)

Vymedzenie pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ je stanovené v protokole o postupe pri nadmernom schodku s odvolaním sa na Európsky systém integrovaných účtov, nahradený Európskym systémom národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (schválený nariadením Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (5), ďalej len „ESÚ 95“).

| (6a) | Na zaistenie správneho fungovania rámca fiškálneho dohľadu EÚ je nevyhnutná dostupnosť a kvalita údajov ESÚ 95. ESÚ 95 vychádza z informácií poskytovaných na kumulačnom základe. Tieto kumulačné fiškálne štatistiky však vychádzajú zo skôr zostaveného súboru údajov o peňažných tokoch alebo ich ekvivalente. Môžu byť dôležité pre posilňovanie včasného monitorovania rozpočtu v záujme zabránenia neskorému zisteniu významných rozpočtových chýb. Vďaka dostupnosti časových radov údajov o peňažných tokoch v súvislosti s vývojom rozpočtu môže byť odhalené opakovanie javov, ktoré si vyžadujú podrobnejší dohľad. Fiškálne údaje založené na peňažných tokoch (alebo ekvivalentné údaje z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na peňažných tokoch nie sú k dispozícii), ktoré sa majú uverejniť, by mali obsahovať minimálne celkové saldo, celkové príjmy a celkové výdavky. V odôvodnených prípadoch, napr. pri veľkom počte miestnych orgánov štátnej správy, sa včasné uverejnenie údajov môže zabezpečiť vhodnými technikami odhadu založenými na vzorke orgánov, pričom sa následne uskutoční revízia s použitím úplných údajov. |
| --- | --- |

(6a)

Na zaistenie správneho fungovania rámca fiškálneho dohľadu EÚ je nevyhnutná dostupnosť a kvalita údajov ESÚ 95. ESÚ 95 vychádza z informácií poskytovaných na kumulačnom základe. Tieto kumulačné fiškálne štatistiky však vychádzajú zo skôr zostaveného súboru údajov o peňažných tokoch alebo ich ekvivalente. Môžu byť dôležité pre posilňovanie včasného monitorovania rozpočtu v záujme zabránenia neskorému zisteniu významných rozpočtových chýb. Vďaka dostupnosti časových radov údajov o peňažných tokoch v súvislosti s vývojom rozpočtu môže byť odhalené opakovanie javov, ktoré si vyžadujú podrobnejší dohľad. Fiškálne údaje založené na peňažných tokoch (alebo ekvivalentné údaje z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na peňažných tokoch nie sú k dispozícii), ktoré sa majú uverejniť, by mali obsahovať minimálne celkové saldo, celkové príjmy a celkové výdavky. V odôvodnených prípadoch, napr. pri veľkom počte miestnych orgánov štátnej správy, sa včasné uverejnenie údajov môže zabezpečiť vhodnými technikami odhadu založenými na vzorke orgánov, pričom sa následne uskutoční revízia s použitím úplných údajov.

| (7) | Predpojaté a nereálne makroekonomické a rozpočtové prognózy môžu podstatne brzdiť efektívnosť fiškálneho plánovania, a tak oslabiť záväzok týkajúci sa rozpočtovej disciplíny, pričom transparentnosť prognostických postupov
  a diskusia
  o nich môžu významne zvýšiť kvalitu makroekonomických a rozpočtových prognóz pre fiškálne plánovanie. |
| --- | --- |

(7)

Predpojaté a nereálne makroekonomické a rozpočtové prognózy môžu podstatne brzdiť efektívnosť fiškálneho plánovania, a tak oslabiť záväzok týkajúci sa rozpočtovej disciplíny, pričom transparentnosť prognostických postupov
  a diskusia
  o nich môžu významne zvýšiť kvalitu makroekonomických a rozpočtových prognóz pre fiškálne plánovanie.

| (8) | Hlavným prvkom pri zabezpečení používania reálnych prognóz v rámci vykonávania rozpočtovej politiky je transparentnosť, ktorá sa musí spájať s verejnou dostupnosťou
  nielen oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz vypracovaných pre fiškálne plánovanie, ale tiež
  metodík, predpokladov a
  príslušných
  parametrov, ktoré sú základom týchto prognóz. |
| --- | --- |

(8)

Hlavným prvkom pri zabezpečení používania reálnych prognóz v rámci vykonávania rozpočtovej politiky je transparentnosť, ktorá sa musí spájať s verejnou dostupnosťou
  nielen oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz vypracovaných pre fiškálne plánovanie, ale tiež
  metodík, predpokladov a
  príslušných
  parametrov, ktoré sú základom týchto prognóz.

| (9) | Analýza citlivosti
  a príslušné rozpočtové projekcie, ktoré dopĺňajú
  najpravdepodobnejší makrofiškálny
  scenár, umožňujú analyzovať spôsob, akým by sa
  hlavné
  fiškálne premenné vyvíjali v rámci rôznych predpokladov
  rastu a úrokových mier
  , a tak podstatne znižujú riziko ohrozenia rozpočtovej disciplíny na základe prognostických chýb. |
| --- | --- |

(9)

Analýza citlivosti
  a príslušné rozpočtové projekcie, ktoré dopĺňajú
  najpravdepodobnejší makrofiškálny
  scenár, umožňujú analyzovať spôsob, akým by sa
  hlavné
  fiškálne premenné vyvíjali v rámci rôznych predpokladov
  rastu a úrokových mier
  , a tak podstatne znižujú riziko ohrozenia rozpočtovej disciplíny na základe prognostických chýb.

| (10) | Prognózy Komisie
  a jej informácie o modeloch, z ktorých vychádzajú, môžu
  poskytnúť členským štátom užitočnú referenčnú hodnotu pre ich
  najpravdepodobnejší makrofiškálny
  scenár, pričom zlepšujú platnosť prognóz používaných na rozpočtové plánovanie, aj keď miera, v akej možno očakávať, že členské štáty
  porovnajú prognózy používané na rozpočtové plánovanie s prognózami
  Komisie, sa bude odlišovať podľa toho, kedy boli prognózy pripravené, a porovnateľnosti metodík prognózovania a predpokladov.
  Prognózy iných nezávislých subjektov môžu tiež poskytnúť užitočné referenčné hodnoty. |
| --- | --- |

(10)

Prognózy Komisie
  a jej informácie o modeloch, z ktorých vychádzajú, môžu
  poskytnúť členským štátom užitočnú referenčnú hodnotu pre ich
  najpravdepodobnejší makrofiškálny
  scenár, pričom zlepšujú platnosť prognóz používaných na rozpočtové plánovanie, aj keď miera, v akej možno očakávať, že členské štáty
  porovnajú prognózy používané na rozpočtové plánovanie s prognózami
  Komisie, sa bude odlišovať podľa toho, kedy boli prognózy pripravené, a porovnateľnosti metodík prognózovania a predpokladov.
  Prognózy iných nezávislých subjektov môžu tiež poskytnúť užitočné referenčné hodnoty.

| (10a) | Významné rozdiely medzi vybraným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie by sa mali opísať a odôvodniť, najmä v prípade, ak sa úroveň alebo rast premenných vo vonkajších predpokladoch významne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie. |
| --- | --- |

(10a)

Významné rozdiely medzi vybraným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie by sa mali opísať a odôvodniť, najmä v prípade, ak sa úroveň alebo rast premenných vo vonkajších predpokladoch významne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.

| (10b) | Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi rozpočtami členských štátov a rozpočtom Únie by mala Komisia s cieľom pomôcť členským štátom pri príprave rozpočtových prognóz poskytnúť rozpočtové prognózy pre výdavky EÚ vychádzajúce z úrovne výdavkov plánovaných vo viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

(10b)

Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi rozpočtami členských štátov a rozpočtom Únie by mala Komisia s cieľom pomôcť členským štátom pri príprave rozpočtových prognóz poskytnúť rozpočtové prognózy pre výdavky EÚ vychádzajúce z úrovne výdavkov plánovaných vo viacročnom finančnom rámci.

| (10c) | S cieľom uľahčiť vytváranie prognóz využívaných na rozpočtové plánovanie a vyjasniť rozdiely medzi prognózami Komisie a členských štátov by mal mať každý členský štát možnosť každoročne prediskutovať s Komisiou predpoklady, z ktorých vychádza príprava makroekonomických a rozpočtových prognóz. |
| --- | --- |

(10c)

S cieľom uľahčiť vytváranie prognóz využívaných na rozpočtové plánovanie a vyjasniť rozdiely medzi prognózami Komisie a členských štátov by mal mať každý členský štát možnosť každoročne prediskutovať s Komisiou predpoklady, z ktorých vychádza príprava makroekonomických a rozpočtových prognóz.

| (11) | Kvalita oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz sa významným spôsobom zvyšuje
  pravidelným, nezaujatým a komplexným hodnotením založeným na objektívnych kritériách
  . Dôkladné
  hodnotenie
  zahŕňa preskúmanie hospodárskych predpokladov, porovnanie s prognózami, ktoré vypracovali iné inštitúcie, a hodnotenie úspešnosti minulej prognózy. |
| --- | --- |

(11)

Kvalita oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz sa významným spôsobom zvyšuje
  pravidelným, nezaujatým a komplexným hodnotením založeným na objektívnych kritériách
  . Dôkladné
  hodnotenie
  zahŕňa preskúmanie hospodárskych predpokladov, porovnanie s prognózami, ktoré vypracovali iné inštitúcie, a hodnotenie úspešnosti minulej prognózy.

| (12) | Vzhľadom na doloženú efektívnosť rozpočtových rámcov členských štátov,
  pokiaľ ide o posilnenie vlastnej zodpovednosti členských štátov za fiškálne pravidlá EÚ a
  presadzovanie rozpočtovej disciplíny, je nevyhnutné, aby prísne
  numerické
  fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny
  , ktoré sú v súlade s rozpočtovými cieľmi na úrovni Únie, boli základným prvkom rámca Únie pre posilnený rozpočtový dohľad. Prísne
  numerické
  fiškálne pravidlá by mali obsahovať presne konkretizované vymedzenia cieľov a mechanizmy na účinné a včasné monitorovanie.
  To by sa malo zakladať na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov.
  Okrem toho skúsenosti v danej oblasti politiky ukázali, že ak majú numerické
  fiškálne
  pravidlá fungovať účinne, je nevyhnutné, aby sa nedodržanie pravidiel spájalo s následkami, pričom vzniknuté náklady môžu spôsobiť v podstate len poškodenie dobrej povesti. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na doloženú efektívnosť rozpočtových rámcov členských štátov,
  pokiaľ ide o posilnenie vlastnej zodpovednosti členských štátov za fiškálne pravidlá EÚ a
  presadzovanie rozpočtovej disciplíny, je nevyhnutné, aby prísne
  numerické
  fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny
  , ktoré sú v súlade s rozpočtovými cieľmi na úrovni Únie, boli základným prvkom rámca Únie pre posilnený rozpočtový dohľad. Prísne
  numerické
  fiškálne pravidlá by mali obsahovať presne konkretizované vymedzenia cieľov a mechanizmy na účinné a včasné monitorovanie.
  To by sa malo zakladať na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov.
  Okrem toho skúsenosti v danej oblasti politiky ukázali, že ak majú numerické
  fiškálne
  pravidlá fungovať účinne, je nevyhnutné, aby sa nedodržanie pravidiel spájalo s následkami, pričom vzniknuté náklady môžu spôsobiť v podstate len poškodenie dobrej povesti.

| (12a) | Vzhľadom na to, že na základe protokolu (č. 15) o určitých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska nie sú referenčné hodnoty uvedené v protokole (č. 12) o postupe pri nadmernom schodku pre Spojené kráľovstvo priamo záväzné, by sa povinnosť zaviesť numerické fiškálne pravidlá, ktoré účinne podporujú dodržiavanie konkrétnych referenčných hodnôt pre nadmerný schodok, a súvisiaca povinnosť, aby viacročné ciele v strednodobých rozpočtových rámcoch boli v súlade s takými pravidlami, nemali vzťahovať na Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

(12a)

Vzhľadom na to, že na základe protokolu (č. 15) o určitých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska nie sú referenčné hodnoty uvedené v protokole (č. 12) o postupe pri nadmernom schodku pre Spojené kráľovstvo priamo záväzné, by sa povinnosť zaviesť numerické fiškálne pravidlá, ktoré účinne podporujú dodržiavanie konkrétnych referenčných hodnôt pre nadmerný schodok, a súvisiaca povinnosť, aby viacročné ciele v strednodobých rozpočtových rámcoch boli v súlade s takými pravidlami, nemali vzťahovať na Spojené kráľovstvo.

| (13) | Členské štáty by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivom období by malo byť úsilie o fiškálnu konsolidáciu väčšie. Dosiahnutiu týchto cieľov sú nápomocné presne konkretizované numerické fiškálne pravidlá, ktoré by sa mali
  premietnuť do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu
  . |
| --- | --- |

(13)

Členské štáty by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivom období by malo byť úsilie o fiškálnu konsolidáciu väčšie. Dosiahnutiu týchto cieľov sú nápomocné presne konkretizované numerické fiškálne pravidlá, ktoré by sa mali
  premietnuť do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu
  .

| (14) | Vnútroštátne fiškálne plánovanie môže byť zlučiteľné s preventívnou a nápravnou časťou Paktu o stabilite a raste, ak sa v jeho rámci prijme viacročný výhľad a bude sa usilovať najmä o dosiahnutie strednodobých rozpočtových cieľov. Strednodobé rozpočtové rámce prísne prispievajú k zlučiteľnosti rozpočtových rámcov členských štátov s právnymi predpismi Únie. V zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (6) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (7) je potrebné, aby sa preventívna a nápravná časť Paktu o stabilite a raste nebrali do úvahy izolovane. |
| --- | --- |

(14)

Vnútroštátne fiškálne plánovanie môže byť zlučiteľné s preventívnou a nápravnou časťou Paktu o stabilite a raste, ak sa v jeho rámci prijme viacročný výhľad a bude sa usilovať najmä o dosiahnutie strednodobých rozpočtových cieľov. Strednodobé rozpočtové rámce prísne prispievajú k zlučiteľnosti rozpočtových rámcov členských štátov s právnymi predpismi Únie. V zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (6) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (7) je potrebné, aby sa preventívna a nápravná časť Paktu o stabilite a raste nebrali do úvahy izolovane.

| (15) | Aj keď je schválenie právnych predpisov na tvorbu ročného rozpočtu hlavným krokom rozpočtového postupu, v rámci ktorého sa v členských štátoch prijímajú dôležité rozpočtové rozhodnutia, väčšina fiškálnych opatrení má na rozpočet vplyv, ktorý podstatne presahuje ročný rozpočtový cyklus. Preto je ročný výhľad nedostatočným základom pre stabilné rozpočtové politiky. Na zahrnutie viacročného rozpočtového výhľadu rámca rozpočtového dohľadu Únie je potrebné, aby sa plánovanie právnych predpisov na tvorbu ročného rozpočtu zakladalo na viacročnom fiškálnom plánovaní vyplývajúcom zo strednodobého rozpočtového rámca. |
| --- | --- |

(15)

Aj keď je schválenie právnych predpisov na tvorbu ročného rozpočtu hlavným krokom rozpočtového postupu, v rámci ktorého sa v členských štátoch prijímajú dôležité rozpočtové rozhodnutia, väčšina fiškálnych opatrení má na rozpočet vplyv, ktorý podstatne presahuje ročný rozpočtový cyklus. Preto je ročný výhľad nedostatočným základom pre stabilné rozpočtové politiky. Na zahrnutie viacročného rozpočtového výhľadu rámca rozpočtového dohľadu Únie je potrebné, aby sa plánovanie právnych predpisov na tvorbu ročného rozpočtu zakladalo na viacročnom fiškálnom plánovaní vyplývajúcom zo strednodobého rozpočtového rámca.

| (15a) | Tento strednodobý rozpočtový rámec by okrem iného mal obsahovať projekcie pre každú významnejšiu výdavkovú a príjmovú položku v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenených politikách. Každý členský štát by mal byť schopný primerane vymedziť nezmenené politiky a toto vymedzenie by sa malo zverejniť spolu so súvisiacimi predpokladmi, metodikami a príslušnými parametrami. |
| --- | --- |

(15a)

Tento strednodobý rozpočtový rámec by okrem iného mal obsahovať projekcie pre každú významnejšiu výdavkovú a príjmovú položku v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenených politikách. Každý členský štát by mal byť schopný primerane vymedziť nezmenené politiky a toto vymedzenie by sa malo zverejniť spolu so súvisiacimi predpokladmi, metodikami a príslušnými parametrami.

| (15b) | Táto smernica nezakazuje nijakej novozvolenej vláde aktualizovať strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť svoje nové politické priority za predpokladu, že členský štát upozorní na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu. |
| --- | --- |

(15b)

Táto smernica nezakazuje nijakej novozvolenej vláde aktualizovať strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť svoje nové politické priority za predpokladu, že členský štát upozorní na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu.

| (16) | Ustanovenia rámca rozpočtového dohľadu, stanovené zmluvou a najmä Paktom o stabilite a raste, sa vo všeobecnosti uplatňujú na všeobecnú vládu ako celok, ktorý obsahuje subsektory ako ústredná vláda, štátna správa, miestna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 2223/96. |
| --- | --- |

(16)

Ustanovenia rámca rozpočtového dohľadu, stanovené zmluvou a najmä Paktom o stabilite a raste, sa vo všeobecnosti uplatňujú na všeobecnú vládu ako celok, ktorý obsahuje subsektory ako ústredná vláda, štátna správa, miestna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 2223/96.

| (17) | Mnohé členské štáty uskutočnili rozsiahlu fiškálnu decentralizáciu s prevedením rozpočtových právomocí na nižšiu úroveň štátnej správy. Úloha tejto nižšej štátnej správy pri zabezpečovaní dodržiavania Paktu o stabilite a raste sa tým významne zvýšila a osobitnú pozornosť treba venovať vytvoreniu istoty, že všetky subsektory štátnej správy sú riadne zahrnuté v rozsahu záväzkov a postupov stanovených v domácich rozpočtových rámcoch, najmä, nie však výhradne, v členských štátoch s vyššou mierou decentralizácie. |
| --- | --- |

(17)

Mnohé členské štáty uskutočnili rozsiahlu fiškálnu decentralizáciu s prevedením rozpočtových právomocí na nižšiu úroveň štátnej správy. Úloha tejto nižšej štátnej správy pri zabezpečovaní dodržiavania Paktu o stabilite a raste sa tým významne zvýšila a osobitnú pozornosť treba venovať vytvoreniu istoty, že všetky subsektory štátnej správy sú riadne zahrnuté v rozsahu záväzkov a postupov stanovených v domácich rozpočtových rámcoch, najmä, nie však výhradne, v členských štátoch s vyššou mierou decentralizácie.

| (18) | Na dosiahnutie účinnosti pri podpore rozpočtovej disciplíny a udržateľnosti verejných financií by rozpočtové rámce mali úplne zahŕňať verejné financie. Preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť fungovaniu subjektov
  štátnej správy a fondov, ktoré nie sú súčasťou riadnych rozpočtov na subsektorovej úrovni
  , ktoré má okamžitý alebo strednodobý vplyv na rozpočtové pozície členských štátov.
  Ich kombinovaný vplyv na saldo verejných financií a dlhy by sa mal uviesť v rámci ročných rozpočtových postupov a strednodobých rozpočtových plánov. |
| --- | --- |

(18)

Na dosiahnutie účinnosti pri podpore rozpočtovej disciplíny a udržateľnosti verejných financií by rozpočtové rámce mali úplne zahŕňať verejné financie. Preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť fungovaniu subjektov
  štátnej správy a fondov, ktoré nie sú súčasťou riadnych rozpočtov na subsektorovej úrovni
  , ktoré má okamžitý alebo strednodobý vplyv na rozpočtové pozície členských štátov.
  Ich kombinovaný vplyv na saldo verejných financií a dlhy by sa mal uviesť v rámci ročných rozpočtových postupov a strednodobých rozpočtových plánov.

| (18a) | Podobne si náležitú pozornosť zasluhuje aj existencia podmienených záväzkov. Konkrétnejšie, podmienené záväzky zahŕňajú prípadné povinnosti vznikajúce v závislosti od toho, či v budúcnosti nastanú určité neisté udalosti, alebo súčasné záväzky, pri ktorých platby nie sú pravdepodobné alebo ich výšku nemožno spoľahlivo určiť. Patria sem napríklad relevantné informácie týkajúce sa štátnych záruk, problémových úverov a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií, podľa potreby aj vrátane pravdepodobnosti a možnej lehoty splatnosti výdavkov vyplývajúcich z podmienených záväzkov. Náležite by sa mala zohľadniť trhová citlivosť. |
| --- | --- |

(18a)

Podobne si náležitú pozornosť zasluhuje aj existencia podmienených záväzkov. Konkrétnejšie, podmienené záväzky zahŕňajú prípadné povinnosti vznikajúce v závislosti od toho, či v budúcnosti nastanú určité neisté udalosti, alebo súčasné záväzky, pri ktorých platby nie sú pravdepodobné alebo ich výšku nemožno spoľahlivo určiť. Patria sem napríklad relevantné informácie týkajúce sa štátnych záruk, problémových úverov a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií, podľa potreby aj vrátane pravdepodobnosti a možnej lehoty splatnosti výdavkov vyplývajúcich z podmienených záväzkov. Náležite by sa mala zohľadniť trhová citlivosť.

| (18b) | Komisia by mala priebežne hodnotiť vykonávanie tejto smernice. Mali by sa stanoviť a vymieňať najlepšie postupy, pokiaľ ide o ustanovenia piatich kapitol, ktoré sa venujú rôznym aspektom vnútroštátnych rozpočtových rámcov. |
| --- | --- |

(18b)

Komisia by mala priebežne hodnotiť vykonávanie tejto smernice. Mali by sa stanoviť a vymieňať najlepšie postupy, pokiaľ ide o ustanovenia piatich kapitol, ktoré sa venujú rôznym aspektom vnútroštátnych rozpočtových rámcov.

| (18c) | V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva

   (8)

  sa členské štáty vyzývajú, aby vo vlastnom záujme a v záujme Únie vypracovali a zverejnili svoje tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami. |
| --- | --- |

(18c)

V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva

   (8)

  sa členské štáty vyzývajú, aby vo vlastnom záujme a v záujme Únie vypracovali a zverejnili svoje tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami.

| (19) | Keďže členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť cieľ
  tejto smernice
  , teda jednotné dodržiavanie rozpočtovej disciplíny požadované v zmluve, a tento cieľ je možné lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia v súlade so zásadou subsidiarity, ako stanovuje článok 5 Zmluvy o Európskej únii, prijať opatrenia. V súlade so zásadou proporcionality v súlade s ustanovením tohto článku táto smernica nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(19)

Keďže členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť cieľ
  tejto smernice
  , teda jednotné dodržiavanie rozpočtovej disciplíny požadované v zmluve, a tento cieľ je možné lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia v súlade so zásadou subsidiarity, ako stanovuje článok 5 Zmluvy o Európskej únii, prijať opatrenia. V súlade so zásadou proporcionality v súlade s ustanovením tohto článku táto smernica nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

Predmet a vymedzenie pojmov

Článok 1

Predmet

Táto smernica ustanovuje podrobné pravidlá týkajúce sa vlastností rozpočtových rámcov členských štátov potrebných na
  zaistenie dodržiavania záväzkov členských štátov vyhnúť sa deficitu verejných financií, ktoré vyplývajú zo zmluvy
  .

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú vymedzenia pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ ustanovené v článku 2 protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je prílohou k zmluvám.
  Uplatňuje sa vymedzenie subsektorov štátnej správy, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 2223/96 (ESÚ 95).

Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmu:

„rozpočtový rámec“ je súbor opatrení, postupov,
  pravidiel
  a inštitúcií, ktoré sú základom vykonávania rozpočtových politík štátnej správy, najmä:

| a) | systémy rozpočtového účtovníctva a štatistického vykazovania; |
| --- | --- |

a)

systémy rozpočtového účtovníctva a štatistického vykazovania;

| b) | pravidlá a postupy, ktorými sa riadi príprava prognóz pre rozpočtové plánovanie; |
| --- | --- |

b)

pravidlá a postupy, ktorými sa riadi príprava prognóz pre rozpočtové plánovanie;

| c) | numerické fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny, ktoré prispievajú k súladu
  výkonu fiškálnej politiky
  členským štátom s jeho príslušnými povinnosťami vyplývajúcimi zo zmluvy, ktoré sú
  vyjadrené v súhrnnom ukazovateli výsledkov v rozpočtovej oblasti, ako napríklad deficit štátneho rozpočtu, pôžičky, dlhy, alebo ich hlavná časť; |
| --- | --- |

c)

numerické fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny, ktoré prispievajú k súladu
  výkonu fiškálnej politiky
  členským štátom s jeho príslušnými povinnosťami vyplývajúcimi zo zmluvy, ktoré sú
  vyjadrené v súhrnnom ukazovateli výsledkov v rozpočtovej oblasti, ako napríklad deficit štátneho rozpočtu, pôžičky, dlhy, alebo ich hlavná časť;

| d) | rozpočtové postupy obsahujúce procedurálne pravidlá,
  ktoré sú podkladom pre
  rozpočtový postup vo všetkých fázach; |
| --- | --- |

d)

rozpočtové postupy obsahujúce procedurálne pravidlá,
  ktoré sú podkladom pre
  rozpočtový postup vo všetkých fázach;

| e) | strednodobé rozpočtové rámce ako osobitný súbor vnútroštátnych rozpočtových postupov, ktoré rozširujú horizont pre tvorbu fiškálnej politiky až za ročný rozpočtový kalendár vrátane stanovenia priorít politiky a strednodobých rozpočtových cieľov; |
| --- | --- |

e)

strednodobé rozpočtové rámce ako osobitný súbor vnútroštátnych rozpočtových postupov, ktoré rozširujú horizont pre tvorbu fiškálnej politiky až za ročný rozpočtový kalendár vrátane stanovenia priorít politiky a strednodobých rozpočtových cieľov;

| f) | opatrenia na
  nezávislé monitorovanie a
  analýzu s cieľom zvýšiť transparentnosť prvkov rozpočtového postupu ▐; |
| --- | --- |

f)

opatrenia na
  nezávislé monitorovanie a
  analýzu s cieľom zvýšiť transparentnosť prvkov rozpočtového postupu ▐;

| g) | mechanizmy a pravidlá upravujúce fiškálne vzťahy medzi verejnými orgánmi v rámci subsektorov štátnej správy. |
| --- | --- |

g)

mechanizmy a pravidlá upravujúce fiškálne vzťahy medzi verejnými orgánmi v rámci subsektorov štátnej správy.

KAPITOLA II

Účtovníctvo a štatistika

Článok 3

1.   Pokiaľ ide o vnútroštátne systémy účtovníctva verejných financií, členské štáty zavedú systémy účtovníctva verejných financií, ktoré budú úplne a dôsledne zahŕňať všetky subsektory štátnej správy ▐ a ktoré budú obsahovať informácie nevyhnutné na
  tvorbu kumulačných údajov s cieľom pripraviť
  údaje podľa ESÚ 95. Tieto systémy verejného účtovníctva podliehajú vnútornej kontrole a
  nezávislému
  auditu.

2.   Členské štáty zaistia, že fiškálne údaje za všetky subsektory štátnej správy budú včas a pravidelne verejne dostupné
  , ako je vymedzené v nariadení (ES) č. 2223/96 (ESÚ 95).
  Členské štáty zverejnia konkrétne:

| a) | fiškálne údaje založené na peňažných tokoch
  (alebo ekvivalentné číselné údaje z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na peňažných tokoch nie sú k dispozícii) v takýchto intervaloch
  :






  — | ▐ mesačne,
  pokiaľ ide o subsektory ako ústredná vláda, štátna správa a sociálne zabezpečenie,
  a to pred koncom nasledujúceho mesiaca,
  a |
| --- | --- | --- |

a)

fiškálne údaje založené na peňažných tokoch
  (alebo ekvivalentné číselné údaje z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na peňažných tokoch nie sú k dispozícii) v takýchto intervaloch
  :

—

▐ mesačne,
  pokiaľ ide o subsektory ako ústredná vláda, štátna správa a sociálne zabezpečenie,
  a to pred koncom nasledujúceho mesiaca,
  a

| — | štvrťročne, pokiaľ ide o subsektor ako je miestna štátna správa, a to pred koncom nasledujúceho štvrťroka; |
| --- | --- |

—

štvrťročne, pokiaľ ide o subsektor ako je miestna štátna správa, a to pred koncom nasledujúceho štvrťroka;

| b) | podrobnú tabuľku zhody uvádzajúcu
  metodiku
  prechodu medzi údajmi založenými na peňažných tokoch
  (alebo ekvivalentnými číselnými údajmi z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na peňažných tokoch nie sú k dispozícii)
  a údajmi podľa ESÚ 95. |
| --- | --- |

b)

podrobnú tabuľku zhody uvádzajúcu
  metodiku
  prechodu medzi údajmi založenými na peňažných tokoch
  (alebo ekvivalentnými číselnými údajmi z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na peňažných tokoch nie sú k dispozícii)
  a údajmi podľa ESÚ 95.

KAPITOLA III

Prognózy

Článok 4

1.   Členské štáty vytvoria istotu, že fiškálne plánovanie je založené na realistických makroekonomických a rozpočtových prognózach používajúcich najaktuálnejšie informácie. Rozpočtové plánovanie vychádza z najpravdepodobnejšieho makrofiškálneho scenára alebo obozretnejšieho scenára ▐. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa
  porovnajú s najaktuálnejšími
  prognózami Komisie a,
  v prípade potreby, s prognózami ďalších nezávislých subjektov
  .
  Významné rozdiely
  medzi vybraným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie
  sa opíšu a odôvodnia, najmä v prípade, ak sa úroveň alebo rast premenných vo vonkajších predpokladoch významne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie
  .

1a.
     
  Komisia zverejní metodológie, predpoklady a príslušné parametre, o ktoré sa opierajú jej makroekonomické a rozpočtové prognózy.

1b.
     
  S cieľom pomôcť členským štátom pri príprave rozpočtových prognóz Komisia poskytne rozpočtové prognózy pre výdavky EÚ vychádzajúce z úrovne výdavkov plánovaných vo viacročnom finančnom rámci.

2.   
  V rámci analýzy citlivosti sa makroekonomická a rozpočtová prognóza zamerajú na preskúmanie vývoja hlavných fiškálnych premenných pri rôznych predpokladoch rastu a úrokových mier.
  Rozsah alternatívnych
  predpokladov
  použitých v makroekonomických a rozpočtových prognózach sa riadi úspešnosťou minulej prognózy
  a je zameraný na zohľadnenie príslušných rizikových scenárov
  .

3.   Členské štáty
  stanovia, ktorá inštitúcia je zodpovedná za prípravu makroekonomických a rozpočtových prognóz a
  zverejnia oficiálne makroekonomické a rozpočtové prognózy vypracované pre fiškálne plánovanie vrátane použitých metodík, predpokladov a
  príslušných
  parametrov
  , ktoré sú podkladom pre tieto prognózy
  . Minimálne každý rok budú členské štáty a Komisia viesť technický dialóg o predpokladoch, z ktorých vychádza príprava makroekonomických a rozpočtových prognóz.

4.   ▐ Makroekonomické a rozpočtové prognózy pre fiškálne plánovanie
  podliehajú pravidelnému, nezaujatému a komplexnému hodnoteniu založenému na objektívnych kritériách
  vrátane hodnotenia ex post. Výsledky tohto
  hodnotenia
  sa zverejnia
  a primerane zohľadnia v budúcich makroekonomických a rozpočtových prognózach
  .
  V prípade, že hodnotenie odhalí významnú odchýlku ovplyvňujúcu makroekonomické prognózy za minimálne štyri po sebe idúce roky, dotknutý členský štát podnikne potrebné opatrenia a zverejní ich.

4a.
     
  Komisia (Eurostat) zverejní štvrťročné úrovne dlhu a schodku členských štátov raz za tri mesiace.

KAPITOLA IV

Numerické fiškálne pravidlá

Článok 5

Členské štáty zavedú numerické fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny
  , ktoré
  počas viacročného rámca
  účinne podporujú dodržiavanie príslušných záväzkov v oblasti rozpočtovej politiky vyplývajúcich zo zmluvy
  zo strany štátnej správy ako celku
  . Týmito pravidlami
  sa presadzuje
  predovšetkým:

| a) | súlad s referenčnými hodnotami týkajúcimi sa deficitu a dlhu stanovenými v súlade so zmluvou; |
| --- | --- |

a)

súlad s referenčnými hodnotami týkajúcimi sa deficitu a dlhu stanovenými v súlade so zmluvou;

| b) | prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane zohľadnenia strednodobých rozpočtových cieľov
  členského štátu
  . |
| --- | --- |

b)

prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane zohľadnenia strednodobých rozpočtových cieľov
  členského štátu
  .

Článok 6

1.
     Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia zmluvy týkajúce sa rámca rozpočtového dohľadu Únie, numerické fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny
  obsahujú špecifikácie týchto prvkov:

| a) | vymedzenie cieľa a rozsah pôsobnosti pravidiel; |
| --- | --- |

a)

vymedzenie cieľa a rozsah pôsobnosti pravidiel;

| b) | účinné a včasné monitorovanie dodržiavania pravidiel
  založené na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov
  ; |
| --- | --- |

b)

účinné a včasné monitorovanie dodržiavania pravidiel
  založené na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov
  ;

| c) | následky v prípade nedodržania pravidiel; |
| --- | --- |

c)

následky v prípade nedodržania pravidiel;

2.
     
  Ak numerické fiškálne pravidlá obsahujú
  únikové doložky,
  stanoví sa v nich
  obmedzený počet konkrétnych okolností
  , ktorý je v súlade s povinnosťami členského štátu v oblasti rozpočtovej politiky vyplývajúcich zo zmluvy, a prísnych postupov
  , pri ktorých sa povoľuje dočasné nedodržanie pravidiel.

Článok 7

Do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu sa premietnu ▐ ich platné numerické fiškálne pravidlá
  špecifické pre jednotlivé krajiny
  .

Článok 7a

Články 5 až 7 sa nevzťahujú na Spojené kráľovstvo.

KAPITOLA V

Strednodobé rozpočtové rámce

Článok 8

1.   Členské štáty zavedú
  dôveryhodný
  účinný strednodobý rozpočtový rámec, ktorým sa zaisťuje prijatie fiškálneho plánovacieho horizontu trvajúceho minimálne tri roky s cieľom vytvoriť istotu, že vnútroštátne fiškálne plánovanie sa bude riadiť výhľadom viacročného fiškálneho plánovania.

2.   Strednodobé rozpočtové rámce obsahujú postupy na zavedenie týchto položiek:

| a) | komplexné a transparentné viacročné rozpočtové ciele, pokiaľ ide o deficit štátnej správy, dlh a všetky ostatné súhrnné fiškálne ukazovatele
  akými sú výdavky
  , čím sa zaistí ich zlučiteľnosť so všetkými platnými
  numerickými
  fiškálnymi pravidlami, ako sa ustanovuje v kapitole IV; |
| --- | --- |

a)

komplexné a transparentné viacročné rozpočtové ciele, pokiaľ ide o deficit štátnej správy, dlh a všetky ostatné súhrnné fiškálne ukazovatele
  akými sú výdavky
  , čím sa zaistí ich zlučiteľnosť so všetkými platnými
  numerickými
  fiškálnymi pravidlami, ako sa ustanovuje v kapitole IV;

| b) | ▐ projekcie každej významnejšej výdavkovej a príjmovej položky štátnej správy
  s presnejšou špecifikáciou na úrovni ústredných orgánov a sociálneho zabezpečenia
  v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenenej politike; |
| --- | --- |

b)

▐ projekcie každej významnejšej výdavkovej a príjmovej položky štátnej správy
  s presnejšou špecifikáciou na úrovni ústredných orgánov a sociálneho zabezpečenia
  v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenenej politike;

| c) | opis
  strednodobých
  predpokladaných politík a ich vplyvu na financie štátnej správy
  rozdelené na významné príjmové a výdavkové položky ▐, z ktorého bude zrejmý spôsob, akým sa dosiahne úprava smerom k strednodobým rozpočtovým
  cieľom
  v porovnaní s projekciami pri nezmenených politikách
  ; |
| --- | --- |

c)

opis
  strednodobých
  predpokladaných politík a ich vplyvu na financie štátnej správy
  rozdelené na významné príjmové a výdavkové položky ▐, z ktorého bude zrejmý spôsob, akým sa dosiahne úprava smerom k strednodobým rozpočtovým
  cieľom
  v porovnaní s projekciami pri nezmenených politikách
  ;

| ca) | posúdenie toho, ako uvedené predpokladané politiky pravdepodobne ovplyvnia dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a to so zreteľom na ich priamy dlhodobý vplyv na financie štátnej správy. |
| --- | --- |

ca)

posúdenie toho, ako uvedené predpokladané politiky pravdepodobne ovplyvnia dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a to so zreteľom na ich priamy dlhodobý vplyv na financie štátnej správy.

3.   Výhľady prijaté v rámci strednodobých rozpočtových rámcov sa zakladajú na reálnych makroekonomických a rozpočtových prognózach v súlade s kapitolou III.

Článok 9

Právne predpisy týkajúce sa ročného rozpočtu sú zlučiteľné s ustanoveniami vyplývajúcimi zo strednodobého rozpočtového rámca. Konkrétne výhľady príjmov a výdavkov a priority vyplývajúce zo strednodobého rozpočtového rámca, ako sa uvádza v článku 8 ods. 2, sú základom pre prípravu ročného rozpočtu. Každý odklon od týchto ustanovení je potrebné náležite
  vysvetliť
  .

Článok 9a

Táto smernica nezakazuje nijakej novozvolenej vláde aktualizovať strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť svoje nové politické priority za predpokladu, že členský štát upozorní na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu.

KAPITOLA VI

Transparentnosť financií štátnej správy a súhrnný rozsah pôsobnosti rozpočtových rámcov

Článok 10

Členské štáty zaistia, že všetky opatrenia prijaté s cieľom dosiahnuť súlad s kapitolami II, III a IV sú vo všetkých subsektoroch štátnej správy konzistentné a súhrnne ich zahŕňajú. To znamená najmä konzistentnosť pravidiel a postupov účtovania a ▐ integritu ich príslušných systémov pre zhromažďovanie a spracovanie údajov.

Článok 11

1.
     Členské štáty zavedú vhodné mechanizmy na koordináciu v subsektoroch štátnej správy s cieľom
  komplexne a
  konzistentne zohľadniť všetky subsektory štátnej správy vo fiškálnom plánovaní,
  numerických fiškálnych pravidlách špecifických pre jednotlivé krajiny
  a pri príprave rozpočtových prognóz a viacročnom plánovaní, ako sa stanovuje najmä vo viacročnom rozpočtovom rámci.

▐

2.   Jasne sa stanoví rozpočtová zodpovednosť verejných orgánov v rôznych subsektoroch štátnej správy s cieľom podporovať fiškálnu zodpovednosť.

Článok 13

1.   Všetky subjekty
  štátnej správy a fondy, ktoré nie sú súčasťou
  riadnych
  rozpočtov na subsektorovej úrovni, sa spolu s ďalšími relevantnými
  informáciami ▐
  konkretizujú a uvedú
  v ▐ rámci ročných
  rozpočtových postupov
  .
  Ich kombinovaný vplyv na saldo verejných financií a dlhy sa uvedie v rámci ročných rozpočtových postupov a strednodobých rozpočtových plánov.

2.   Členské štáty uverejnia podrobné informácie o vplyve daňových výdavkov na príjmy.

3.   Pre všetky subsektory štátnej správy členské štáty uverejnia
  príslušné
  informácie o podmienených záväzkoch s možným veľkým vplyvom na verejné rozpočty vrátane štátnych záruk, problémových úverov a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií vrátane ich rozsahu ▐.
  Členské štáty tiež uverejnia informácie o kapitálovej účasti štátnej správy v súkromných a verejnoprávnych korporáciách, a to pokiaľ ide o hospodársky významné čiastky.

KAPITOLA VII

Záverečné ustanovenia

Článok 14

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2013. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.
  Rada vyzýva členské štáty, aby vo vlastnom záujme a v záujme Únie vypracovali a zverejnili svoje tabuľky zhody, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať
  vzájomný vzťah ▐ medzi ▐ touto smernicou
  a transpozičnými opatreniami
  .

1a.
     
  Komisia vypracuje na základe príslušných informácií od členských štátov priebežnú správu o pokroku o vykonávaní hlavných ustanovení smernice, ktorá bude predložená najneskôr jeden rok po dátume nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

1b.
     Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení, ktoré prijmú v rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

Článok 14a

1.
     
  Päť rokov od dátumu transpozície uvedeného v článku 14 ods. 1 Komisia zverejní preskúmanie vhodnosti ustanovení smernice.

2.
     
  V preskúmaní sa zhodnotí okrem iného vhodnosť:

| a) | štatistických požiadaviek pre všetky subsektory správy; |
| --- | --- |

a)

štatistických požiadaviek pre všetky subsektory správy;

| b) | štruktúry a účinnosti numerických fiškálnych pravidiel v členských štátoch; |
| --- | --- |

b)

štruktúry a účinnosti numerických fiškálnych pravidiel v členských štátoch;

| c) | všeobecnej úrovne transparentnosti verejných financií v členských štátoch. |
| --- | --- |

c)

všeobecnej úrovne transparentnosti verejných financií v členských štátoch.

3.
     
  Najneskôr do konca roka 2012 Komisia vypracuje posúdenie vhodnosti medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor pre členské štáty.

Článok 15

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 16

Táto smernica je určená členským štátom.

V

Za Radu

predseda

---

(1)  Ú. v. EÚ .....

1

(2)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike a o zrušení nariadenia (ES, Euratom) č. 1101/2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev, nariadenia Rady (ES) č. 322/97 o štatistike Spoločenstva a rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev, Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 310, 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 209, 02.08.1997, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 209, 02.08.1997, s. 6.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

8

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/111

---

Štvrtok 23. júna 2011Rozpočtový dohľad v eurozóne ***I

P7_TA(2011)0290

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) (1)

2012/C 390 E/20

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

[PDN 2]

POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (2)

k návrhu Komisie

---

(1)  Vec bola následne vrátená výboru podľa článku 57 ods. 2 druhého pododseku rokovacieho poriadku (A7-0180/2011).

(2)  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▐.

---

Štvrtok 23. júna 2011NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 spolu s článkom 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky

   (1)

  ,

po odovzdaní návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Členské štáty, ktorých menou je euro, majú osobitný záujem a zodpovednosť uskutočňovať hospodárske politiky, ktoré podporujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, a zabrániť politikám, ktoré ju ohrozujú. |
| --- | --- |

(1)

Členské štáty, ktorých menou je euro, majú osobitný záujem a zodpovednosť uskutočňovať hospodárske politiky, ktoré podporujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, a zabrániť politikám, ktoré ju ohrozujú.

| (2) | Zmluva
  o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  umožňuje prijatie osobitných opatrení v eurozóne, ktoré presahujú ustanovenia uplatniteľné na všetky členské štáty, s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(2)

Zmluva
  o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  umožňuje prijatie osobitných opatrení v eurozóne, ktoré presahujú ustanovenia uplatniteľné na všetky členské štáty, s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.

| (2a) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z omylov, ku ktorým došlo, vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(2a)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z omylov, ku ktorým došlo, vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie.

| (2b) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(2b)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (2c) | Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a mali by s ňou byť v súlade. Vzájomné vzťahy medzi jednotlivými líniami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(2c)

Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a mali by s ňou byť v súlade. Vzájomné vzťahy medzi jednotlivými líniami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o stabilite a raste.

| (2d) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. |
| --- | --- |

(2d)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov.

| (2e) | Dosiahnutie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(2e)

Dosiahnutie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (2f) | Komisia by mala zohrávať výraznejšiu koordinačnú úlohu v postupoch posilneného dohľadu, hlavne pokiaľ ide o posúdenia, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a varovania týkajúce sa jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

(2f)

Komisia by mala zohrávať výraznejšiu koordinačnú úlohu v postupoch posilneného dohľadu, hlavne pokiaľ ide o posúdenia, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a varovania týkajúce sa jednotlivých členských štátov.

| (2g) | Komisia by mala mať výraznejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. Predovšetkým je potrebné obmedziť úlohu Rady pri rozhodnutiach o sankciách, pričom pri hlasovaní v Rade by sa mala uplatňovať obrátená kvalifikovaná väčšina. |
| --- | --- |

(2g)

Komisia by mala mať výraznejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. Predovšetkým je potrebné obmedziť úlohu Rady pri rozhodnutiach o sankciách, pričom pri hlasovaní v Rade by sa mala uplatňovať obrátená kvalifikovaná väčšina.

| (2h) | Môže sa nadviazať hospodársky dialóg s Európskym parlamentom, ktorý umožní Komisii, aby zverejnila svoje analýzy, a predsedovi Rady, Komisie a prípadne i predsedovi Európskej rady alebo predsedovi Euroskupiny, aby sa zúčastnili na diskusii. Takáto verejná debata by mohla umožniť diskusiu o vedľajších účinkoch vnútroštátnych rozhodnutí a verejný tlak zo strany partnerov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa dotýkajú rozhodnutia Rady prijaté v súlade s článkami 3, 4 a 5 tohto nariadenia, poskytnúť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. |
| --- | --- |

(2h)

Môže sa nadviazať hospodársky dialóg s Európskym parlamentom, ktorý umožní Komisii, aby zverejnila svoje analýzy, a predsedovi Rady, Komisie a prípadne i predsedovi Európskej rady alebo predsedovi Euroskupiny, aby sa zúčastnili na diskusii. Takáto verejná debata by mohla umožniť diskusiu o vedľajších účinkoch vnútroštátnych rozhodnutí a verejný tlak zo strany partnerov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa dotýkajú rozhodnutia Rady prijaté v súlade s článkami 3, 4 a 5 tohto nariadenia, poskytnúť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

| (3) | Na účinnejšie presadzovanie rozpočtového dohľadu v eurozóne sú nevyhnutné ďalšie sankcie. Uvedené sankcie by mali zlepšiť dôveryhodnosť rámca rozpočtového dohľadu Únie. |
| --- | --- |

(3)

Na účinnejšie presadzovanie rozpočtového dohľadu v eurozóne sú nevyhnutné ďalšie sankcie. Uvedené sankcie by mali zlepšiť dôveryhodnosť rámca rozpočtového dohľadu Únie.

| (4) | Pravidlá, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, by mali zabezpečiť spravodlivý, včasný, odstupňovaný a účinný mechanizmus na dodržiavanie preventívnych a nápravných častí Paktu o stabilite a raste, najmä nariadenia (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
  , pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa preveruje na základe kritéria deficitu verejných financií a kritéria verejného dlhu

   (4). |
| --- | --- |

(4)

Pravidlá, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, by mali zabezpečiť spravodlivý, včasný, odstupňovaný a účinný mechanizmus na dodržiavanie preventívnych a nápravných častí Paktu o stabilite a raste, najmä nariadenia (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
  , pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa preveruje na základe kritéria deficitu verejných financií a kritéria verejného dlhu

   (4).

| (5) | Sankcie pre členské štáty, ktorých menou je euro, by mali
  podľa tohto nariadenia
  v preventívnej časti Paktu o stabilite a raste poskytovať stimuly
  na prispôsobenie sa
  strednodobému rozpočtovému cieľu
  a na jeho zachovanie
  . |
| --- | --- |

(5)

Sankcie pre členské štáty, ktorých menou je euro, by mali
  podľa tohto nariadenia
  v preventívnej časti Paktu o stabilite a raste poskytovať stimuly
  na prispôsobenie sa
  strednodobému rozpočtovému cieľu
  a na jeho zachovanie
  .

| (5a) | S cieľom zamedziť skresleniu údajov o deficite verejných financií a verejnom dlhu – či už zámernému skresleniu alebo skresleniu v dôsledku hrubej nedbalosti –, ktoré zásadne prispievajú ku koordinácii hospodárskej politiky v Európskej únii, by sa mala členskému štátu, ktorý je zodpovedný za takéto skreslenie údajov, uložiť pokuta. |
| --- | --- |

(5a)

S cieľom zamedziť skresleniu údajov o deficite verejných financií a verejnom dlhu – či už zámernému skresleniu alebo skresleniu v dôsledku hrubej nedbalosti –, ktoré zásadne prispievajú ku koordinácii hospodárskej politiky v Európskej únii, by sa mala členskému štátu, ktorý je zodpovedný za takéto skreslenie údajov, uložiť pokuta.

| (6) | S cieľom doplniť pravidlá výpočtu výšky pokút za zmanipulovanie štatistických údajov, ako aj pravidlá postupu, ktorý má uplatňovať Komisia pri vyšetrovaní takéhoto konania, by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o podrobné kritériá na stanovenie výšky pokuty a vykonávanie vyšetrovaní zo strany Komisie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom doplniť pravidlá výpočtu výšky pokút za zmanipulovanie štatistických údajov, ako aj pravidlá postupu, ktorý má uplatňovať Komisia pri vyšetrovaní takéhoto konania, by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o podrobné kritériá na stanovenie výšky pokuty a vykonávanie vyšetrovaní zo strany Komisie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

| (7) | V preventívnej časti Paktu o stabilite a raste by sa
  prispôsobenie strednodobému rozpočtovému cieľu a jeho dodržanie mali zabezpečiť prostredníctvom
  povinnosti uložiť úročený vklad, dočasne nariadenej členskému štátu, ktorého menou je euro a ktorý v oblasti rozpočtovej konsolidácie nenapreduje uspokojivo. Malo by sa tak stať v prípade, keď
  sa
  členský štát ▐
  – dokonca aj vtedy, keď je jeho deficit nižší ako referenčná hodnota 3 % HDP – výrazne odkláňa od strednodobého rozpočtového cieľa alebo primeraného prispôsobenia v záujme dosiahnutia tohto cieľa a tento odklon nekoriguje
  . |
| --- | --- |

(7)

V preventívnej časti Paktu o stabilite a raste by sa
  prispôsobenie strednodobému rozpočtovému cieľu a jeho dodržanie mali zabezpečiť prostredníctvom
  povinnosti uložiť úročený vklad, dočasne nariadenej členskému štátu, ktorého menou je euro a ktorý v oblasti rozpočtovej konsolidácie nenapreduje uspokojivo. Malo by sa tak stať v prípade, keď
  sa
  členský štát ▐
  – dokonca aj vtedy, keď je jeho deficit nižší ako referenčná hodnota 3 % HDP – výrazne odkláňa od strednodobého rozpočtového cieľa alebo primeraného prispôsobenia v záujme dosiahnutia tohto cieľa a tento odklon nekoriguje
  .

| (8) | Uložený úročený vklad by mal byť uvoľnený pre dotknutý členský štát
  spolu
  s úrokom naakumulovaným z tohto vkladu, ak je Rada presvedčená, že situácia, na základe ktorej bolo nevyhnutné jeho uloženie, sa skončila. |
| --- | --- |

(8)

Uložený úročený vklad by mal byť uvoľnený pre dotknutý členský štát
  spolu
  s úrokom naakumulovaným z tohto vkladu, ak je Rada presvedčená, že situácia, na základe ktorej bolo nevyhnutné jeho uloženie, sa skončila.

| (9) | V nápravnej časti Paktu o stabilite a raste by mali mať sankcie pre členské štáty, ktorých menou je euro, formu povinnosti uložiť neúročený vklad v spojení s rozhodnutím Rady, v ktorom sa konštatuje existencia nadmerného deficitu
  , ak už bola dotknutému členskému štátu v preventívnej časti Paktu o stabilite a raste nariadená povinnosť uložiť úročený vklad, alebo v prípadoch obzvlášť závažného nedodržania právnych záväzkov rozpočtovej politiky stanovených v Pakte o stabilite a raste
  a formu povinnosti zaplatiť pokutu v prípade nesplnenia odporúčania Rady odstrániť nadmerný deficit verejných financií. ▐ |
| --- | --- |

(9)

V nápravnej časti Paktu o stabilite a raste by mali mať sankcie pre členské štáty, ktorých menou je euro, formu povinnosti uložiť neúročený vklad v spojení s rozhodnutím Rady, v ktorom sa konštatuje existencia nadmerného deficitu
  , ak už bola dotknutému členskému štátu v preventívnej časti Paktu o stabilite a raste nariadená povinnosť uložiť úročený vklad, alebo v prípadoch obzvlášť závažného nedodržania právnych záväzkov rozpočtovej politiky stanovených v Pakte o stabilite a raste
  a formu povinnosti zaplatiť pokutu v prípade nesplnenia odporúčania Rady odstrániť nadmerný deficit verejných financií. ▐

| (9a) | S cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa preventívnej časti Paktu o stabilite a raste v rámci tohto nariadenia by sa uvedené sankcie mali v každom prípade uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými odporúčaniami, ktoré Rada prijme podľa článku 6 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (ES) č. 1466/97 po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Podobne s cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa nápravnej časti Paktu o stabilite a raste v rámci tohto nariadenia by sa uvedené opatrenia mali v každom prípade uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými odporúčaniami a rozhodnutiami o odstránení nadmerného deficitu verejných financií, ktoré Rada prijme po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(9a)

S cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa preventívnej časti Paktu o stabilite a raste v rámci tohto nariadenia by sa uvedené sankcie mali v každom prípade uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými odporúčaniami, ktoré Rada prijme podľa článku 6 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (ES) č. 1466/97 po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Podobne s cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa nápravnej časti Paktu o stabilite a raste v rámci tohto nariadenia by sa uvedené opatrenia mali v každom prípade uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými odporúčaniami a rozhodnutiami o odstránení nadmerného deficitu verejných financií, ktoré Rada prijme po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia.

| (10) | Výška úročeného vkladu, neúročeného vkladu a pokuty stanovenej v tomto nariadení by sa mala určiť tak, aby sa zabezpečilo
  spravodlivé
  odstupňovanie sankcií v preventívnych a nápravných opatreniach Paktu o stabilite a raste a poskytol dostatok stimulov pre členské štáty, ktorých menou je euro, aby dodržiavali fiškálny rámec Únie. Pokuta spojená s článkom 126 ods. 11 zmluvy, ako sa uvádza v článku 12 nariadenia (ES) č. 1467/97 (5), je zložená z pevnej časti, ktorej výška je 0,2 % HDP, a z premenlivej časti. Tým je zabezpečené odstupňovanie a rovnaký prístup k členským štátom, ak úročený vklad, neúročený vklad a pokuta určené v tomto nariadení sú rovné 0,2 % HDP, čo je výška pevnej časti pokuty spojenej s článkom 126 ods. 11 zmluvy. |
| --- | --- |

(10)

Výška úročeného vkladu, neúročeného vkladu a pokuty stanovenej v tomto nariadení by sa mala určiť tak, aby sa zabezpečilo
  spravodlivé
  odstupňovanie sankcií v preventívnych a nápravných opatreniach Paktu o stabilite a raste a poskytol dostatok stimulov pre členské štáty, ktorých menou je euro, aby dodržiavali fiškálny rámec Únie. Pokuta spojená s článkom 126 ods. 11 zmluvy, ako sa uvádza v článku 12 nariadenia (ES) č. 1467/97 (5), je zložená z pevnej časti, ktorej výška je 0,2 % HDP, a z premenlivej časti. Tým je zabezpečené odstupňovanie a rovnaký prístup k členským štátom, ak úročený vklad, neúročený vklad a pokuta určené v tomto nariadení sú rovné 0,2 % HDP, čo je výška pevnej časti pokuty spojenej s článkom 126 ods. 11 zmluvy.

| (11a) | Komisia by mala mať takisto možnosť odporučiť zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti. |
| --- | --- |

(11a)

Komisia by mala mať takisto možnosť odporučiť zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti.

| (11) | Rada by mala mať možnosť znížiť alebo zrušiť sankciu uloženú členskému štátu, ktorého menou je euro, na základe
  odporúčania
  Komisie po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu. V nápravnej časti Paktu o stabilite a raste by Komisia takisto mala mať možnosť
  odporučiť
  zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti. |
| --- | --- |

(11)

Rada by mala mať možnosť znížiť alebo zrušiť sankciu uloženú členskému štátu, ktorého menou je euro, na základe
  odporúčania
  Komisie po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu. V nápravnej časti Paktu o stabilite a raste by Komisia takisto mala mať možnosť
  odporučiť
  zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti.

| (12) | Neúročený vklad by sa mal po odstránení nadmerného deficitu uvoľniť, kým úroky na takomto vklade a vybrané pokuty by sa mali
  prideliť na stabilizačné mechanizmy vytvorené členskými štátmi
  , ktorých menou je euro,
  na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku
  . |
| --- | --- |

(12)

Neúročený vklad by sa mal po odstránení nadmerného deficitu uvoľniť, kým úroky na takomto vklade a vybrané pokuty by sa mali
  prideliť na stabilizačné mechanizmy vytvorené členskými štátmi
  , ktorých menou je euro,
  na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku
  .

| (13) | Právomoc prijímať jednotlivé rozhodnutia, ktorými sa vykonávajú mechanizmy sankcií stanovené v tomto nariadení, by sa mala preniesť na Radu. Jednotlivé rozhodnutia ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov v rámci Rady, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1
  ZFEÚ
  , sú neoddeliteľnými následnými krokmi opatrení prijatých Radou v súlade s článkami 121 a 126
  ZFEÚ
  a nariadeniami (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97. |
| --- | --- |

(13)

Právomoc prijímať jednotlivé rozhodnutia, ktorými sa vykonávajú mechanizmy sankcií stanovené v tomto nariadení, by sa mala preniesť na Radu. Jednotlivé rozhodnutia ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov v rámci Rady, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1
  ZFEÚ
  , sú neoddeliteľnými následnými krokmi opatrení prijatých Radou v súlade s článkami 121 a 126
  ZFEÚ
  a nariadeniami (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97.

| (14) | Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlá účinného presadzovania nariadení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97, malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom podľa článku 121 ods. 6. |
| --- | --- |

(14)

Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlá účinného presadzovania nariadení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97, malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom podľa článku 121 ods. 6.

| (15) | Keďže cieľ vytvoriť jednotný mechanizmus sankcií nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou článkom 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v tomto článku neprekračuje toto nariadenie rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa
  . |
| --- | --- |

(15)

Keďže cieľ vytvoriť jednotný mechanizmus sankcií nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou článkom 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v tomto článku neprekračuje toto nariadenie rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa
  .

| (15a) | V záujme zabezpečenia trvalého dialógu s členskými štátmi zameraného na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by Komisia mala uskutočňovať misie dohľadu. |
| --- | --- |

(15a)

V záujme zabezpečenia trvalého dialógu s členskými štátmi zameraného na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by Komisia mala uskutočňovať misie dohľadu.

| (15b) | Komisia by mala v pravidelných intervaloch vykonávať rozsiahle hodnotenie systému správy ekonomických záležitostí, najmä účinnosti a primeranosti jeho sankcií. Tieto hodnotenia by mali byť v prípade potreby doplnené príslušnými návrhmi. |
| --- | --- |

(15b)

Komisia by mala v pravidelných intervaloch vykonávať rozsiahle hodnotenie systému správy ekonomických záležitostí, najmä účinnosti a primeranosti jeho sankcií. Tieto hodnotenia by mali byť v prípade potreby doplnené príslušnými návrhmi.

| (15c) | Komisia by mala pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať súčasnú hospodársku situáciu dotknutých členských štátov, |
| --- | --- |

(15c)

Komisia by mala pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať súčasnú hospodársku situáciu dotknutých členských štátov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Predmet úpravy

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovuje systém sankcií na zlepšenie presadzovania preventívnej a nápravnej časti Paktu o stabilite a raste v eurozóne.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje na členské štáty, ktorých menou je euro.

KAPITOLA Ia

Hospodársky dialóg

Článok 1a

S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu pozvať predsedu Rady, Komisie a prípadne i predsedu Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom a diskutovali o rozhodnutiach prijatých v súlade s článkami 3, 4 a 5 tohto nariadenia.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže poskytnúť členskému štátu, ktorého sa takéto rozhodnutia dotýkajú, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia:

| 1. | „preventívna časť Paktu o stabilite a raste“ je systém multilaterálneho dohľadu, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997; |
| --- | --- |

1.

„preventívna časť Paktu o stabilite a raste“ je systém multilaterálneho dohľadu, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997;

| 2. | „nápravná časť Paktu o stabilite a raste“ je postup na
  zamedzenie nadmernému
  deficitu členských štátov, ako ho upravuje článok 126 zmluvy a nariadenie (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997; |
| --- | --- |

2.

„nápravná časť Paktu o stabilite a raste“ je postup na
  zamedzenie nadmernému
  deficitu členských štátov, ako ho upravuje článok 126 zmluvy a nariadenie (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997;

| 3. | „výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú situáciu, keď sa nadmerný deficit verejných financií prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky zmluvy a podľa nariadenia (ES) č. 1467/97. |
| --- | --- |

3.

„výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú situáciu, keď sa nadmerný deficit verejných financií prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky zmluvy a podľa nariadenia (ES) č. 1467/97.

KAPITOLA II

Sankcie v preventívnej časti Paktu o stabilite a raste

Článok 3

Úročený vklad

1.   Ak Rada
  prijme rozhodnutie, ktorým sa stanoví, že členský štát nevykonal opatrenia v nadväznosti na odporúčanie Rady uvedené
  v článku 6
  ods. 2 druhom pododseku
  nariadenia (ES) č. 1466/97,
  Komisia do dvadsiatich dní od prijatia odporúčania Rady odporučí Rade, aby nariadila
  uloženie úročeného vkladu. Rozhodnutie sa považuje za prijaté zo strany Rady, pokiaľ Rada nerozhodne zamietnuť
  odporúčanie
  kvalifikovanou väčšinou do desiatich dní odo dňa prijatia návrhu Komisiou. Rada môže
  kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie
  zmeniť a doplniť.

2.   Výška úročeného vkladu, ktorý
  odporučí
  Komisia, je 0,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) dotknutého členského štátu v predchádzajúcom roku.

▐

4.   Odchylne od
  toho
  môže Komisia
  odporučiť
  zníženie výšky úročeného vkladu alebo jeho zrušenie na základe odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu adresovanej Komisii do desiatich dní od prijatia odporúčania Rady uvedeného v odseku 1.

4a.
     
  Vklad sa úročí sadzbou, v ktorej je zohľadnené úverové riziko Komisie a príslušné investičné obdobie.

5.   Ak už nepretrváva situácia, ktorá bola príčinou odporúčania uvedeného v odseku 1, Rada na základe
  odporúčania
  Komisie rozhodne o vrátení vkladu a z neho naakumulovaného úroku dotknutému členskému štátu. Rada môže
  kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie
  zmeniť a doplniť.

KAPITOLA III

Sankcie v nápravnej časti Paktu o stabilite a raste

Článok 4

Neúročený vklad

1.   Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodne, že existuje nadmerný deficit v členskom štáte,
  ktorý v súlade s článkom 3 ods. 1 uložil úročený vklad na účet Komisie, alebo sa zistilo obzvlášť závažné nedodržanie právnych záväzkov v oblasti rozpočtovej politiky, ktoré sú stanovené v Pakte o stabilite a raste, Komisia do dvadsiatich dní od prijatia rozhodnutia Rady odporučí Rade, aby nariadila
  uloženie neúročeného vkladu. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí
  odporúčania
  do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Rada môže
  kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie
  zmeniť a doplniť.

2.   Výška neúročeného vkladu, ktorý
  odporučí
  Komisia, je 0,2 % HDP dotknutého členského štátu v predchádzajúcom roku.

▐

4.   Odchylne od
  toho
  môže Komisia pre výnimočné hospodárske okolnosti alebo po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu poslanej Komisii do desiatich dní od prijatia rozhodnutia Rady v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy
  odporučiť
  zníženie výšky neúročeného vkladu alebo jeho zrušenie.

4a.
     
  Vklad sa uloží na účet Komisie. Ak členský štát uložil na účet Komisie úročený vklad v súlade s článkom 3, tento úročený vklad sa zmení na neúročený vklad.

Ak výška predtým uloženého úročeného vkladu a naakumulovaného úroku prekročia výšku požadovaného neúročeného vkladu, rozdiel týchto súm sa vráti členskému štátu.

Ak výška požadovaného neúročeného vkladu prekročí výšku predtým uloženého úročeného vkladu a z neho naakumulovaného úroku, členský štát zaplatí rozdiel týchto súm pri uložení neúročeného vkladu.

Článok 5

Pokuta

1.   
  Do dvadsiatich dní od prijatia rozhodnutia Rady
  v súlade s článkom 126 ods. 8
  ZFEÚ o tom
  , že členský štát ▐ neprijal účinné opatrenia
  na odstránenie svojho nadmerného deficitu, Komisia odporučí Rade, aby sa uložila pokuta
  . Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí
  odporúčania
  do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Rada môže
  kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie
  zmeniť a doplniť.

2.   Výška pokuty, ktorú
  odporučí
  Komisia, je 0,2 % HDP dotknutého členského štátu v predchádzajúcom roku.

▐

4.   Odchylne od
  toho
  môže Komisia pre výnimočné hospodárske okolnosti alebo po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu adresovanej Komisii do
  10
  dní od prijatia rozhodnutia Rady v súlade s článkom 126 ods. 8
  ZFEÚ odporučiť
  zníženie výšky pokuty
  alebo jej zrušenie
  .

4a.
     
  Ak členský štát uložil na účet Komisie neúročený vklad v súlade s článkom 4, tento vklad sa zmení na pokutu.

Ak výška predtým uloženého neúročeného vkladu prekročí výšku požadovanej pokuty, zvyšná suma sa vráti členskému štátu.

Ak výška požadovanej pokuty prekročí výšku predtým uloženého neúročeného vkladu alebo ak predtým nebol uložený neúročený vklad, členský štát zaplatí zvyšnú sumu pri zaplatení pokuty.

Článok 6

Vrátenie neúročeného vkladu

Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy rozhodne o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí, všetky neúročené vklady, ktoré členský štát uložil na účet Komisie, sa vrátia dotknutému členskému štátu.

Článok 6a

Sankcie za zmanipulovanie štatistických údajov

1.
     
  Rada môže v nadväznosti na odporúčanie Komisie rozhodnúť o uložení pokuty členskému štátu, ktorý zámerne alebo v dôsledku hrubej nedbalosti skreslí údaje o deficite a dlhu relevantné z hľadiska uplatňovania článkov 121 a 126 zmluvy a protokolu (č. 12) pripojeného k zmluve.

2.
     
  Pokuty stanovené v odseku 1 sú účinné, odradzujúce a úmerné k povahe a závažnosti porušenia predpisov a trvaniu porušenia predpisov. Výška pokuty nepresahuje 0,2 % HDP.

3.
     
  S cieľom stanoviť existenciu prípadov nedodržania predpisov uvedených v odseku 1 tohto článku môže Komisia uskutočniť akékoľvek potrebné vyšetrovanie. Komisia môže rozhodnúť o začatí vyšetrovania, ak konštatuje závažné známky možnej existencie skutočností, ktoré by mohli predstavovať porušenie predpisov v zmysle odseku 1 tohto článku. Komisia vyšetrí prípady domnelého nedodržania predpisov, pričom zohľadní všetky pripomienky, ktoré predložil členský štát podrobený vyšetrovaniu. Aby mohla Komisia vykonávať svoje úlohy, môže požiadať členský štát podrobený vyšetrovaniu, aby poskytol informácie, a takisto môže vykonať kontroly na mieste a získať prístup k účtom všetkých vládnych subjektov na centrálnej, štátnej, miestnej úrovni a na úrovni sociálneho zabezpečenia. Ak je to na základe vnútroštátneho práva členského štátu podrobeného vyšetrovaniu potrebné, pred každou kontrolou na mieste sa požiada o oprávnenie súdneho orgánu.

Komisia po ukončení svojho vyšetrovania a pred tým, ako predloží akýkoľvek návrh Rade, poskytne členskému štátu podrobenému vyšetrovaniu možnosť vypočutia o veciach, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Komisia pri svojom návrhu Rade vychádza len zo skutočností, ku ktorým mal dotknutý členský štát možnosť vyjadriť sa.

Počas vyšetrovania sa plne dodržiava právo členského štátu podrobeného vyšetrovaniu na obhajobu.

4.
     
  Komisia je splnomocnená v súlade s článkom -8a prijať delegované akty týkajúce sa a) podrobných kritérií na stanovenie výšky pokuty; b) podrobných pravidiel postupu vyšetrovania podľa odseku 3, súvisiacich opatrení a podávania správ o vyšetrovaní, ako aj podrobných pravidiel postupu zameraných na zaručenie práv na obhajobu, prístupu k spisom, právneho zastúpenia, dôvernosti a dočasných ustanovení a vyberania pokút.

5.
     
  Súdny dvor má neobmedzenú právomoc na preskúmanie rozhodnutí, ktorými Rada stanovila pokutu v súlade s odsekom 1. Môže uloženú pokutu zrušiť, znížiť alebo zvýšiť.

Článok 6b

Pokuty stanovené podľa článkov 3 až 6a majú administratívny charakter.

Článok 7

Rozdelenie úrokov a pokút

Úrok, ktorý Komisia získa z vkladov uložených v súlade s článkom 4, a pokuty vybrané v súlade s
  článkami
  5
  a 6a
  predstavujú iné príjmy
  , ako je
  uvedené v článku 311 zmluvy
  ,
  a
  pridelia
  sa
  na Európsky nástroj finančnej stability
  .
  Pokým členské štáty, ktorých menou je euro, nevytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, tento úrok a pokuty sa prideľujú na uvedený mechanizmus.

KAPITOLA IV

Všeobecné ustanovenia

Článok -8

Vykonávanie delegovania právomoci

1.
     
  Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.

2.
     
  Delegovanie právomoci uvedené v článku 6a sa Komisii udeľuje na obdobie troch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto trojročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.
     
  Delegovanie právomoci uvedené v článku 6a môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

5.
     
  Delegovaný akt prijatý podľa článku 6a nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 8

Hlasovanie v Rade

V súvislosti s opatreniami uvedenými v článkoch 3, 4 a 5 hlasujú iba členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro, a Rada rozhoduje bez prihliadnutia na hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

Kvalifikovaná väčšina členov Rady uvedená v predchádzajúcom odseku je vymedzená v súlade s článkom 238 ods. 3
  písm. b)
  zmluvy.

Článok 8a

Preskúmanie

1.
     
  Komisia do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a potom každých päť rokov zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

| a) | účinnosť tohto nariadenia vrátane možnosti povoliť Rade a Komisii, aby postupovali v záujme vyriešenia situácií, ktoré predstavujú ohrozenie riadneho fungovania menovej únie; |
| --- | --- |

a)

účinnosť tohto nariadenia vrátane možnosti povoliť Rade a Komisii, aby postupovali v záujme vyriešenia situácií, ktoré predstavujú ohrozenie riadneho fungovania menovej únie;

| b) | pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a udržateľného zbližovania hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a udržateľného zbližovania hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.
     
  K tejto správe sa prípadne pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.
     
  Správa sa postúpi Európskemu parlamentu a Rade.

4.
     
  Na konci roka 2011 Komisia predloží Rade a Európskemu parlamentu správu o možnosti zavedenia „euro cenných papierov“.

Článok 9

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť [xx] dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  

  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C....

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

5

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/121

---

Štvrtok 23. júna 2011Dohľad nad stavmi rozpočtov a dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordinácia ***I

P7_TA(2011)0291

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) (1)

2012/C 390 E/21

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

[PDN 2]

POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (2)

k návrhu Komisie

---

(1)  Vec bola následne vrátená výboru podľa článku 57 ods. 2 druhého pododseku rokovacieho poriadku (A7-0178/2011).

(2)  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▐.

---

Štvrtok 23. júna 2011NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na článok 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie, ako sa uvádza v
  Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  , by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad cenovej stability, zdravých verejných financií a menových podmienok a udržateľnej platobnej bilancie. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie, ako sa uvádza v
  Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  , by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad cenovej stability, zdravých verejných financií a menových podmienok a udržateľnej platobnej bilancie.

| (2) | Pakt o stabilite a raste pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (2), nariadenie Rady (ES) č 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (3) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (4). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli v roku 2005 zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(2)

Pakt o stabilite a raste pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (2), nariadenie Rady (ES) č 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (3) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (4). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli v roku 2005 zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania paktu o stabilite a raste.

| (3) | Cieľom Paktu o stabilite a raste sú zdravé verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a pevný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou,
  čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti ▐
  . |
| --- | --- |

(3)

Cieľom Paktu o stabilite a raste sú zdravé verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a pevný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou,
  čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti ▐
  .

| (4) | Preventívna časť Paktu o stabilite a raste vyžaduje, aby členské štáty dosiahli a udržali strednodobý rozpočtový cieľ a na tento účel predkladali programy stability a konvergenčné programy. |
| --- | --- |

(4)

Preventívna časť Paktu o stabilite a raste vyžaduje, aby členské štáty dosiahli a udržali strednodobý rozpočtový cieľ a na tento účel predkladali programy stability a konvergenčné programy.

| (4a) | Pre preventívnu časť Paktu o stabilite a raste by boli prínosom prísnejšie formy dohľadu s cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie na koordináciu rozpočtov a jeho dodržiavanie v členských štátoch. |
| --- | --- |

(4a)

Pre preventívnu časť Paktu o stabilite a raste by boli prínosom prísnejšie formy dohľadu s cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie na koordináciu rozpočtov a jeho dodržiavanie v členských štátoch.

| (5) | Obsah programov stability a konvergenčných programov, ako aj
  postup
  ich preskúmania treba ďalej
  rozvíjať na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie
  so zreteľom na skúsenosti získané pri realizácii Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(5)

Obsah programov stability a konvergenčných programov, ako aj
  postup
  ich preskúmania treba ďalej
  rozvíjať na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie
  so zreteľom na skúsenosti získané pri realizácii Paktu o stabilite a raste.

| (5a) | V rozpočtových cieľoch programov stability a konvergenčných programov by sa mali výslovne zohľadňovať opatrenia prijaté v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík, usmerneniami členských štátov a Únie pre politiky zamestnanosti a vo všeobecnosti s programami reforiem jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

(5a)

V rozpočtových cieľoch programov stability a konvergenčných programov by sa mali výslovne zohľadňovať opatrenia prijaté v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík, usmerneniami členských štátov a Únie pre politiky zamestnanosti a vo všeobecnosti s programami reforiem jednotlivých členských štátov.

| (5b) | Programy stability a konvergenčné programy by sa mali predložiť a posúdiť pred prijatím kľúčových rozhodnutí o vnútroštátnych rozpočtoch na nasledujúce roky. Z tohto dôvodu by sa mal stanoviť konkrétny termín na predloženie programov stability a konvergenčných programov. Vzhľadom na osobitosti rozpočtového roku Spojeného kráľovstva by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa dátumu predloženia jeho konvergenčných programov. |
| --- | --- |

(5b)

Programy stability a konvergenčné programy by sa mali predložiť a posúdiť pred prijatím kľúčových rozhodnutí o vnútroštátnych rozpočtoch na nasledujúce roky. Z tohto dôvodu by sa mal stanoviť konkrétny termín na predloženie programov stability a konvergenčných programov. Vzhľadom na osobitosti rozpočtového roku Spojeného kráľovstva by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa dátumu predloženia jeho konvergenčných programov.

| (5c) | Komisia by mala mať silnejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa jednotlivých členských štátov, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. |
| --- | --- |

(5c)

Komisia by mala mať silnejšiu úlohu v postupe posilneného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa jednotlivých členských štátov, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania.

| (5d) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z chýb urobených v danom období vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad národnými hospodárskymi politikami na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(5d)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z chýb urobených v danom období vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad národnými hospodárskymi politikami na úrovni Únie.

| (5e) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík zameraných na udržateľný rast a zamestnanosť, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného schodku verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce, o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(5e)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík zameraných na udržateľný rast a zamestnanosť, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného schodku verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce, o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (5f) | Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí dopĺňajú a podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by však nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o raste a stabilite. |
| --- | --- |

(5f)

Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí dopĺňajú a podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by však nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o raste a stabilite.

| (5g) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie Rady podľa článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. |
| --- | --- |

(5g)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie Rady podľa článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

| (5h) | Programy stability alebo konvergenčné programy a národné programy reforiem by sa mali pripravovať koherentným spôsobom a malo by sa zosúladiť načasovanie ich predloženia. Tieto programy by sa mali predložiť Rade a Komisii. Tieto programy by sa mali zverejniť. |
| --- | --- |

(5h)

Programy stability alebo konvergenčné programy a národné programy reforiem by sa mali pripravovať koherentným spôsobom a malo by sa zosúladiť načasovanie ich predloženia. Tieto programy by sa mali predložiť Rade a Komisii. Tieto programy by sa mali zverejniť.

| (5i) | Cyklus dohľadu nad politikou a jej koordinácie sa začína v rámci európskeho semestra začiatkom roka horizontálnym preskúmaním, v rámci ktorého Európska rada určí na základe údajov od Komisie a Rady hlavné výzvy, ktorým čelí Únia a eurozóna, a poskytne strategické usmernenia k politikám. V dostatočnom časovom predstihu pred začatím diskusie v Európskej rade začiatkom ročného cyklu dohľadu sa uskutoční diskusia aj v Európskom parlamente. Od členských štátov sa očakáva, že pri vytváraní programov stability alebo konvergenčných programov a národných programov reforiem zohľadnia horizontálne usmernenia Európskej rady. |
| --- | --- |

(5i)

Cyklus dohľadu nad politikou a jej koordinácie sa začína v rámci európskeho semestra začiatkom roka horizontálnym preskúmaním, v rámci ktorého Európska rada určí na základe údajov od Komisie a Rady hlavné výzvy, ktorým čelí Únia a eurozóna, a poskytne strategické usmernenia k politikám. V dostatočnom časovom predstihu pred začatím diskusie v Európskej rade začiatkom ročného cyklu dohľadu sa uskutoční diskusia aj v Európskom parlamente. Od členských štátov sa očakáva, že pri vytváraní programov stability alebo konvergenčných programov a národných programov reforiem zohľadnia horizontálne usmernenia Európskej rady.

| (5j) | S cieľom posilniť vlastnú zodpovednosť jednotlivých členských štátov za Pakt o stabilite a raste by vnútroštátne rozpočtové rámce mali byť v súlade s cieľmi mnohostranného dohľadu v Únii a najmä so semestrom. |
| --- | --- |

(5j)

S cieľom posilniť vlastnú zodpovednosť jednotlivých členských štátov za Pakt o stabilite a raste by vnútroštátne rozpočtové rámce mali byť v súlade s cieľmi mnohostranného dohľadu v Únii a najmä so semestrom.

| (5k) | V súlade s právnymi a politickými ustanoveniami každého členského štátu by národné parlamenty mali byť riadne zapojené do semestra a prípravy programov stability, konvergenčných programov a národných programov reforiem s cieľom zvýšiť transparentnosť, vlastnú zodpovednosť a zodpovednosť v súvislosti s prijímanými rozhodnutiami. Ak je to vhodné, v rámci semestra sa konzultuje s Hospodárskym a finančným výborom, Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V prípade potreby budú súlade s ustanoveniami ZFEÚ a národnými právnymi a politickými ustanoveniami v rámci semestra zapojené v súvislosti s hlavnými politickými otázkami príslušné zainteresované strany, najmä sociálni partneri. |
| --- | --- |

(5k)

V súlade s právnymi a politickými ustanoveniami každého členského štátu by národné parlamenty mali byť riadne zapojené do semestra a prípravy programov stability, konvergenčných programov a národných programov reforiem s cieľom zvýšiť transparentnosť, vlastnú zodpovednosť a zodpovednosť v súvislosti s prijímanými rozhodnutiami. Ak je to vhodné, v rámci semestra sa konzultuje s Hospodárskym a finančným výborom, Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V prípade potreby budú súlade s ustanoveniami ZFEÚ a národnými právnymi a politickými ustanoveniami v rámci semestra zapojené v súvislosti s hlavnými politickými otázkami príslušné zainteresované strany, najmä sociálni partneri.

| (6) | Plnenie strednodobého rozpočtového cieľa stavu rozpočtu by členským štátom malo umožniť vytvorenie bezpečnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP s cieľom zaistiť
  udržateľné verejné financie alebo
  rýchly pokrok smerom k udržateľnosti a
  zároveň zachovať
  priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potreby verejných investícií.
  Strednodobý rozpočtový cieľ by sa mal pravidelne aktualizovať na základe spoločne dohodnutej metodiky, pričom by sa primerane zohľadňovali riziká explicitných a implicitných záväzkov pre verejne financie uvedených v cieľoch Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(6)

Plnenie strednodobého rozpočtového cieľa stavu rozpočtu by členským štátom malo umožniť vytvorenie bezpečnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP s cieľom zaistiť
  udržateľné verejné financie alebo
  rýchly pokrok smerom k udržateľnosti a
  zároveň zachovať
  priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potreby verejných investícií.
  Strednodobý rozpočtový cieľ by sa mal pravidelne aktualizovať na základe spoločne dohodnutej metodiky, pričom by sa primerane zohľadňovali riziká explicitných a implicitných záväzkov pre verejne financie uvedených v cieľoch Paktu o stabilite a raste.

| (7) | Povinnosť dosiahnuť a naďalej plniť strednodobý rozpočtový cieľ sa musí uplatniť formou vymedzenia zásad
  postupu pri prispôsobovaní sa strednodobému cieľu
  .
  Tieto zásady by mali okrem iného zabezpečiť, aby sa neočakávané príjmy, konkrétne príjmy presahujúce bežne očakávané príjmy z hospodárskeho rastu, použili na zníženie dlhu. |
| --- | --- |

(7)

Povinnosť dosiahnuť a naďalej plniť strednodobý rozpočtový cieľ sa musí uplatniť formou vymedzenia zásad
  postupu pri prispôsobovaní sa strednodobému cieľu
  .
  Tieto zásady by mali okrem iného zabezpečiť, aby sa neočakávané príjmy, konkrétne príjmy presahujúce bežne očakávané príjmy z hospodárskeho rastu, použili na zníženie dlhu.

| (8) | Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý cieľ by sa mala týkať rovnako zúčastnených členských štátov, ako aj
  nezúčastnených
  členských štátov ▐. |
| --- | --- |

(8)

Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý cieľ by sa mala týkať rovnako zúčastnených členských štátov, ako aj
  nezúčastnených
  členských štátov ▐.

| (9) | Dostatočný pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa by sa mal zhodnotiť na základe celkového posúdenia, ktoré bude zahŕňať analýzu výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, pričom referenčnou hodnotou bude štrukturálne saldo. Pokiaľ sa v tejto súvislosti strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahne
  , tempo rastu verejných výdavkov
  by
  zvyčajne
  nemalo prekročiť referenčné
  strednodobé tempo
  potenciálneho
  rastu
  HDP
  , pričom zvýšenie nad rámec tohto pravidla sa vyváži diskrečným zvýšením príjmov štátu a diskrečné zníženie príjmov sa kompenzuje znížením výdavkov.
  Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP by sa malo vypočítať podľa spoločne odsúhlasenej metodológie. Komisia zverejní metódu výpočtu týchto projekcií a výsledné referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP. Mala by sa zohľadniť potenciálne veľmi vysoká variabilita investičných výdavkov, a to najmä v prípade malých členských štátov. |
| --- | --- |

(9)

Dostatočný pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa by sa mal zhodnotiť na základe celkového posúdenia, ktoré bude zahŕňať analýzu výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, pričom referenčnou hodnotou bude štrukturálne saldo. Pokiaľ sa v tejto súvislosti strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahne
  , tempo rastu verejných výdavkov
  by
  zvyčajne
  nemalo prekročiť referenčné
  strednodobé tempo
  potenciálneho
  rastu
  HDP
  , pričom zvýšenie nad rámec tohto pravidla sa vyváži diskrečným zvýšením príjmov štátu a diskrečné zníženie príjmov sa kompenzuje znížením výdavkov.
  Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP by sa malo vypočítať podľa spoločne odsúhlasenej metodológie. Komisia zverejní metódu výpočtu týchto projekcií a výsledné referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP. Mala by sa zohľadniť potenciálne veľmi vysoká variabilita investičných výdavkov, a to najmä v prípade malých členských štátov.

| (9a) | Od členských štátov s úrovňou dlhu prekračujúcou 60 % HDP alebo so zreteľnými rizikami vzhľadom na celkovú udržateľnosť dlhu by sa malo vyžadovať rýchlejšie prispôsobenie sa strednodobým rozpočtovým cieľom. |
| --- | --- |

(9a)

Od členských štátov s úrovňou dlhu prekračujúcou 60 % HDP alebo so zreteľnými rizikami vzhľadom na celkovú udržateľnosť dlhu by sa malo vyžadovať rýchlejšie prispôsobenie sa strednodobým rozpočtovým cieľom.

| (10) | Dočasný odklon od
  trendu prispôsobovania sa strednodobému cieľu by sa mal povoliť v prípade, že odklon vyplýva z neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu štátnej správy, alebo
  v prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo EÚ ako celku
  v snahe napomôcť oživenie hospodárstva,
  pokiaľ to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte
  .
  Pri povoľovaní dočasného odklonu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu by sa malo zohľadniť aj uskutočňovanie zásadných štrukturálnych reforiem, a to pod podmienkou zachovania bezpečnostnej rezervy s prihliadnutím na referenčnú hodnotu deficitu. Osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať systémovým dôchodkovým reformám, v prípade ktorých by mal odklon odzrkadľovať priame prírastkové náklady presmerovania príspevkov z verejne spravovaného piliera do plne financovaného piliera. Opatrenia, ktorými sa presúvajú aktíva z plne financovaného piliera späť do verejne spravovaného piliera, by sa mali považovať v podstate za jednorazové a dočasné, a preto by nemali byť zahrnuté do štrukturálneho salda používaného na posúdenie pokroku pri prispôsobovaní sa strednodobému rozpočtovému cieľu. |
| --- | --- |

(10)

Dočasný odklon od
  trendu prispôsobovania sa strednodobému cieľu by sa mal povoliť v prípade, že odklon vyplýva z neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu štátnej správy, alebo
  v prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo EÚ ako celku
  v snahe napomôcť oživenie hospodárstva,
  pokiaľ to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte
  .
  Pri povoľovaní dočasného odklonu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu by sa malo zohľadniť aj uskutočňovanie zásadných štrukturálnych reforiem, a to pod podmienkou zachovania bezpečnostnej rezervy s prihliadnutím na referenčnú hodnotu deficitu. Osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať systémovým dôchodkovým reformám, v prípade ktorých by mal odklon odzrkadľovať priame prírastkové náklady presmerovania príspevkov z verejne spravovaného piliera do plne financovaného piliera. Opatrenia, ktorými sa presúvajú aktíva z plne financovaného piliera späť do verejne spravovaného piliera, by sa mali považovať v podstate za jednorazové a dočasné, a preto by nemali byť zahrnuté do štrukturálneho salda používaného na posúdenie pokroku pri prispôsobovaní sa strednodobému rozpočtovému cieľu.

| (11) | V prípade výraznej odchýlky od
  trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu by Komisia mala adresovať
  dotknutému členskému štátu varovanie ▐
  , po ktorom by do jedného mesiaca nasledovalo preskúmanie situácie zo strany Rady
  a odporúčanie
  pre nevyhnutné opatrenia zamerané na prispôsobenie sa
  .
  V odporúčaní by sa mala stanoviť lehota najviac piatich mesiacov na riešenie danej odchýlky. Dotknutý členský štát by mal Rade podať správu o prijatých opatreniach. Ak dotknutý členský štát v lehote stanovenej Radou nevykoná vhodné opatrenia, Rada by mala prijať rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a podať o tom správu Európskej rade. Rozhodnutie by sa malo považovať za prijaté Radou, ak Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí návrhu do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Súčasne môže Komisia odporučiť Rade, aby prijala revidované odporúčania. V prípade potreby môže Komisia vyzvať ECB, aby sa zúčastnila na dozornej misii v členských štátoch eurozóny a členských štátoch zapojených do systému ERM II. Komisia podá Rade správu o výsledku misie a prípadne môže rozhodnúť o uverejnení svojich zistení. |
| --- | --- |

(11)

V prípade výraznej odchýlky od
  trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu by Komisia mala adresovať
  dotknutému členskému štátu varovanie ▐
  , po ktorom by do jedného mesiaca nasledovalo preskúmanie situácie zo strany Rady
  a odporúčanie
  pre nevyhnutné opatrenia zamerané na prispôsobenie sa
  .
  V odporúčaní by sa mala stanoviť lehota najviac piatich mesiacov na riešenie danej odchýlky. Dotknutý členský štát by mal Rade podať správu o prijatých opatreniach. Ak dotknutý členský štát v lehote stanovenej Radou nevykoná vhodné opatrenia, Rada by mala prijať rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a podať o tom správu Európskej rade. Rozhodnutie by sa malo považovať za prijaté Radou, ak Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí návrhu do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Súčasne môže Komisia odporučiť Rade, aby prijala revidované odporúčania. V prípade potreby môže Komisia vyzvať ECB, aby sa zúčastnila na dozornej misii v členských štátoch eurozóny a členských štátoch zapojených do systému ERM II. Komisia podá Rade správu o výsledku misie a prípadne môže rozhodnúť o uverejnení svojich zistení.

| (12) | V záujme zachovania súladu s rámcom fiškálneho dohľadu Únie pre zúčastnené členské štáty treba zriadiť osobitný mechanizmus presadzovania na základe článku 136 ZFEÚ pre prípady, keď prevláda ▐ významná odchýlka od
  trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  . |
| --- | --- |

(12)

V záujme zachovania súladu s rámcom fiškálneho dohľadu Únie pre zúčastnené členské štáty treba zriadiť osobitný mechanizmus presadzovania na základe článku 136 ZFEÚ pre prípady, keď prevláda ▐ významná odchýlka od
  trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  .

| (13) | Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(13)

Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov v ZFEÚ.

| (14) | Nariadenie (ES) č. 1466/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(14)

Nariadenie (ES) č. 1466/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1466/97 sa mení a dopĺňa takto:

| -1. | Článok 1 sa nahrádza takto:



  „Článok 1



  Toto nariadenie stanovuje pravidlá zahŕňajúce obsah, predkladanie, kontrolu a sledovanie programov stability a konvergenčných programov ako súčasti mnohostranného dohľadu vykonávaného Radou a Komisiou s cieľom včas predísť vzniku nadmerných deficitov verejných financií a posilniť dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordináciu, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti rastu a zamestnanosti.“. |
| --- | --- |

-1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Toto nariadenie stanovuje pravidlá zahŕňajúce obsah, predkladanie, kontrolu a sledovanie programov stability a konvergenčných programov ako súčasti mnohostranného dohľadu vykonávaného Radou a Komisiou s cieľom včas predísť vzniku nadmerných deficitov verejných financií a posilniť dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordináciu, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti rastu a zamestnanosti.“.

| 1. | Článok 2 sa nahrádza takto:

  „Článok 2

  Na účely tohto nariadenia:








  a) | „zúčastnené členské štáty“
  znamená
  členské štáty, ktorých menou je euro; |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Na účely tohto nariadenia:

a)

„zúčastnené členské štáty“
  znamená
  členské štáty, ktorých menou je euro;

| b) | „nezúčastnené členské štáty“ znamená
  členské štáty iné ako členské štáty, ktorých menou je euro.“. |
| --- | --- |

b)

„nezúčastnené členské štáty“ znamená
  členské štáty iné ako členské štáty, ktorých menou je euro.“.

| 1a. | Vkladá sa tento oddiel:




  „ODDIEL 1-A




  EURÓPSKY SEMESTER PRE KOORDINÁCIU HOSPODÁRSKYCH POLITÍK



  Článok 2-a



  1.
     
  Na zabezpečenie užšej koordinácie hospodárskych politík a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov vykonáva Rada mnohostranný dohľad ako neoddeliteľnú súčasť európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík v súlade s cieľmi a požiadavkami stanovenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).




  2.
     
  Súčasťou semestra je:










  a) | sformulovanie hlavných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (hlavné usmernenia pre hospodárske politiky) a dohľad nad ich vykonávaním v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- | --- |

1a.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 1-A

EURÓPSKY SEMESTER PRE KOORDINÁCIU HOSPODÁRSKYCH POLITÍK

Článok 2-a

1.
     
  Na zabezpečenie užšej koordinácie hospodárskych politík a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov vykonáva Rada mnohostranný dohľad ako neoddeliteľnú súčasť európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík v súlade s cieľmi a požiadavkami stanovenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

2.
     
  Súčasťou semestra je:

a)

sformulovanie hlavných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (hlavné usmernenia pre hospodárske politiky) a dohľad nad ich vykonávaním v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ;

| b) | sformulovanie a skúmanie vykonávania usmernení pre politiky zamestnanosti, ktoré musia členské štáty zobrať do úvahy v súlade s článkom 148 ods. 2 ZFEÚ (usmernenia pre politiky zamestnanosti); |
| --- | --- |

b)

sformulovanie a skúmanie vykonávania usmernení pre politiky zamestnanosti, ktoré musia členské štáty zobrať do úvahy v súlade s článkom 148 ods. 2 ZFEÚ (usmernenia pre politiky zamestnanosti);

| c) | predloženie a posúdenie programov stability alebo konvergenčných programov členských štátov v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia; |
| --- | --- |

c)

predloženie a posúdenie programov stability alebo konvergenčných programov členských štátov v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia;

| d) | predloženie a posúdenie národných programov reforiem členských štátov, ktoré podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a ktoré boli vytvorené v súlade s usmerneniami uvedenými v písmenách i) a ii) a podľa všeobecného usmernenia určeného členským štátom, ktoré vydali Komisia a Európsky parlament začiatkom ročného cyklu dohľadu; |
| --- | --- |

d)

predloženie a posúdenie národných programov reforiem členských štátov, ktoré podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a ktoré boli vytvorené v súlade s usmerneniami uvedenými v písmenách i) a ii) a podľa všeobecného usmernenia určeného členským štátom, ktoré vydali Komisia a Európsky parlament začiatkom ročného cyklu dohľadu;

| e) | dohľad v záujme prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh podľa nariadenia (EÚ) č. .../2011 Európskeho parlamentu a Rady z ... (5) o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (6) |
| --- | --- |

e)

dohľad v záujme prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh podľa nariadenia (EÚ) č. .../2011 Európskeho parlamentu a Rady z ... (5) o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (6)

3.
     
  V priebehu semestra s cieľom zabezpečiť včasné a integrované politické poradenstvo o makrofiškálnych a makroštrukturálnych politických zámeroch adresuje Rada po posúdení týchto programov na základe odporúčaní vydaných Komisiou usmernenia členským štátom, ktoré v plnom rozsahu využívajú právne nástroje podľa článkov 121 a 148 ZFEÚ a podľa tohto nariadenia (EÚ) a nariadenia č. .../2011 (7) [o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh].

Členské štáty predtým, ako prijmú kľúčové rozhodnutia o vnútroštátnych rozpočtoch na nasledujúce roky, pri vypracúvaní svojich hospodárskych a rozpočtových politík a politík zamestnanosti náležite zohľadnia odporúčania, ktoré im boli adresované. Dosiahnutý pokrok by mala sledovať Komisia.

Ak členský štát nekoná podľa usmernení, ktoré mu boli doručené, môže to viesť k:

| a) | ďalším odporúčaniam, aby prijal konkrétne opatrenia; |
| --- | --- |

a)

ďalším odporúčaniam, aby prijal konkrétne opatrenia;

| b) | varovaniu zo strany Komisie podľa článku 121 ods. 4 TFEÚ; |
| --- | --- |

b)

varovaniu zo strany Komisie podľa článku 121 ods. 4 TFEÚ;

| c) | opatreniam podľa tohto nariadenia, nariadenia (ES) č. 1467/97 a nariadenia (ES) č. .../2011 (8) [o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh]. |
| --- | --- |

c)

opatreniam podľa tohto nariadenia, nariadenia (ES) č. 1467/97 a nariadenia (ES) č. .../2011 (8) [o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh].

Komisia vo zvýšenej miere sleduje vykonávanie opatrení a v rámci tohto sledovania môže vykonávať dozorné misie podľa článku -11 tohto nariadenia.

4.
     
  Európsky parlament bude náležite zapojený do semestra s cieľom zvýšiť transparentnosť, vlastnú zodpovednosť a zodpovednosť v súvislosti s prijímanými rozhodnutiami, najmä prostredníctvom hospodárskeho dialógu vedeného podľa článku 2ab tohto nariadenia. Ak je to vhodné, v rámci semestra sa konzultuje s Hospodárskym a finančným výborom, Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V prípade potreby budú v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a národnými právnymi a politickými ustanoveniami v rámci semestra zapojené v súvislosti s hlavnými politickými otázkami príslušné zainteresované strany, najmä sociálni partneri.

V súlade s článkom 121 ZFEÚ predseda Rady a predseda Komisie a prípadne predseda euroskupiny každoročne predložia Európskemu parlamentu a Európskej rade správu o výsledkoch mnohostranného dohľadu. Tieto správy by mali byť súčasťou hospodárskeho dialógu uvedeného v článku 2-ab tohto nariadenia.

| 1b. | Vkladá sa tento oddiel:




  „ODDIEL 1-Aa




  HOSPODÁRSKY DIALÓG



  Článok 2-ab

      
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, ako aj zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípade predsedu Európskej rady alebo predsedu euroskupiny, aby sa zúčastnili na diskusii vo výbore o:









  a) | informáciách, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných usmerneniach pre hospodársku politiku podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- | --- |

1b.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 1-Aa

HOSPODÁRSKY DIALÓG

Článok 2-ab

a)

informáciách, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných usmerneniach pre hospodársku politiku podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ;

| b) | všeobecných usmerneniach určených členským štátom, ktorá vydala Komisia začiatkom ročného cyklu dohľadu; |
| --- | --- |

b)

všeobecných usmerneniach určených členským štátom, ktorá vydala Komisia začiatkom ročného cyklu dohľadu;

| c) | akýchkoľvek záveroch Európskej rady týkajúcich sa smerovania hospodárskych politík v súvislosti s európskym semestrom; |
| --- | --- |

c)

akýchkoľvek záveroch Európskej rady týkajúcich sa smerovania hospodárskych politík v súvislosti s európskym semestrom;

| d) | výsledkoch mnohostranného dohľadu vykonávaného podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

d)

výsledkoch mnohostranného dohľadu vykonávaného podľa tohto nariadenia;

| e) | o akýchkoľvek záveroch Európskej rady týkajúcich sa smerovania mnohostranného dohľadu a jeho výsledkov; |
| --- | --- |

e)

o akýchkoľvek záveroch Európskej rady týkajúcich sa smerovania mnohostranného dohľadu a jeho výsledkov;

| f) | akomkoľvek preskúmaní vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra; |
| --- | --- |

f)

akomkoľvek preskúmaní vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra;

| g) | odporúčaniach Rady adresovaných členským štátom v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ v prípade výraznej odchýlky, ako sa uvádza v článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

g)

odporúčaniach Rady adresovaných členským štátom v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ v prípade výraznej odchýlky, ako sa uvádza v článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2 tohto nariadenia.

2.
     
  Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie Rady podľa článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

3.
     
  Komisia a Rada pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“.

| 1c. | Článok 2a sa nahrádza takto:




  „Každý členský štát má pre svoju rozpočtovú pozíciu odlišný strednodobý cieľ. Tieto strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty sa môžu líšiť od požiadavky pozície takmer vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu, pričom poskytujú bezpečnostnú rezervu s ohľadom na 3 % hranicu pomeru schodku verejných financií k HDP. Strednodobé rozpočtové ciele zabezpečujú udržateľnosť verejných financií alebo rýchle napredovanie smerom k takejto udržateľnosti, pričom ponechávajú priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na verejné investičné potreby.




  Pri zohľadnení týchto faktorov sa pre členské štáty, ktoré prijali euro, a pre členské štáty zapojené do systému ERM2 strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty spresňujú v rámci vymedzeného rozsahu od -1 % HDP až po rovnováhu alebo prebytok, a to v cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a dočasných opatrení.




  Strednodobý rozpočtový cieľ sa reviduje každé tri roky. Strednodobý rozpočtový cieľ členského štátu sa môže ďalej revidovať v prípade, že sa vykonáva štrukturálna reforma s výrazným vplyvom na udržateľnosť verejných financií.




  Dodržiavanie strednodobého rozpočtového cieľa je súčasťou vnútroštátnych strednodobých rozpočtových rámcov v súlade s článkom 6 ods. 1 smernice Rady 2011/.../EÚ z ... (9) o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (10) |
| --- | --- |

1c.

Článok 2a sa nahrádza takto:

„Každý členský štát má pre svoju rozpočtovú pozíciu odlišný strednodobý cieľ. Tieto strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty sa môžu líšiť od požiadavky pozície takmer vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu, pričom poskytujú bezpečnostnú rezervu s ohľadom na 3 % hranicu pomeru schodku verejných financií k HDP. Strednodobé rozpočtové ciele zabezpečujú udržateľnosť verejných financií alebo rýchle napredovanie smerom k takejto udržateľnosti, pričom ponechávajú priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na verejné investičné potreby.

Pri zohľadnení týchto faktorov sa pre členské štáty, ktoré prijali euro, a pre členské štáty zapojené do systému ERM2 strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty spresňujú v rámci vymedzeného rozsahu od -1 % HDP až po rovnováhu alebo prebytok, a to v cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a dočasných opatrení.

Strednodobý rozpočtový cieľ sa reviduje každé tri roky. Strednodobý rozpočtový cieľ členského štátu sa môže ďalej revidovať v prípade, že sa vykonáva štrukturálna reforma s výrazným vplyvom na udržateľnosť verejných financií.

Dodržiavanie strednodobého rozpočtového cieľa je súčasťou vnútroštátnych strednodobých rozpočtových rámcov v súlade s článkom 6 ods. 1 smernice Rady 2011/.../EÚ z ... (9) o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (10)

| 2. | Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Každý zúčastnený členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 ZFEÚ informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to vo forme programu stability, ktorý poskytuje základ pre
  udržateľnosť verejných financií, ktorá vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a
  tvorbe pracovných miest.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Každý zúčastnený členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 ZFEÚ informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to vo forme programu stability, ktorý poskytuje základ pre
  udržateľnosť verejných financií, ktorá vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a
  tvorbe pracovných miest.“;

| b) | v
  odseku 2
  sa písmená a), b) a c)
  nahrádzajú takto:






  „a) | strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre všeobecné saldo verejných financií ako percentuálny podiel HDP, očakávaný trend pomeru verejného dlhu k HDP, plánovaný trend rastu verejných výdavkov
  vrátane zodpovedajúceho vyčlenenia prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä so zreteľom na podmienky a kritériá na určenie rastu výdavkov podľa článku 5 ods. 1
  , plánovaný trend rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných príjmových opatrení; |
| --- | --- | --- |

b)

v
  odseku 2
  sa písmená a), b) a c)
  nahrádzajú takto:

„a)

strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre všeobecné saldo verejných financií ako percentuálny podiel HDP, očakávaný trend pomeru verejného dlhu k HDP, plánovaný trend rastu verejných výdavkov
  vrátane zodpovedajúceho vyčlenenia prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä so zreteľom na podmienky a kritériá na určenie rastu výdavkov podľa článku 5 ods. 1
  , plánovaný trend rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných príjmových opatrení;

| aa) | informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím obyvateľstva a o podmienených záväzkoch, ako sú verejné záruky, ktoré môžu mať značný dosah na účty verejných financií; |
| --- | --- |

aa)

informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím obyvateľstva a o podmienených záväzkoch, ako sú verejné záruky, ktoré môžu mať značný dosah na účty verejných financií;

| ab) | informácie o súlade programu stability s hlavnými smermi hospodárskych politík a s národným programom reforiem; |
| --- | --- |

ab)

informácie o súlade programu stability s hlavnými smermi hospodárskych politík a s národným programom reforiem;

| b) | hlavné prognózy očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných vzťahujúcich sa na plnenie programu stability, ako sú štátne investičné výdavky, reálny rast HDP, zamestnanosť a inflácia; |
| --- | --- |

b)

hlavné prognózy očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných vzťahujúcich sa na plnenie programu stability, ako sú štátne investičné výdavky, reálny rast HDP, zamestnanosť a inflácia;

| c) | kvantitatívne posudzovanie prijímaných alebo navrhovaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú
  priame dlhodobé pozitívne účinky na rozpočet
  , a to aj zvýšením potenciálneho
  udržateľného
  rastu;“; |
| --- | --- |

c)

kvantitatívne posudzovanie prijímaných alebo navrhovaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú
  priame dlhodobé pozitívne účinky na rozpočet
  , a to aj zvýšením potenciálneho
  udržateľného
  rastu;“;

| ba) | vkladá sa tento odsek:




  "2a.
     
  Program stability je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnávajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami iných nezávislých subjektov. Výrazné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast externých predpokladov značne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.




  Presný charakter informácií uvedených v písmenách a), aa), b), c) a d) je stanovený v harmonizovanom rámci vytvorenom Komisiou v spolupráci s členskými štátmi.“; |
| --- | --- |

ba)

vkladá sa tento odsek:

"2a.
     
  Program stability je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnávajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami iných nezávislých subjektov. Výrazné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast externých predpokladov značne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.

Presný charakter informácií uvedených v písmenách a), aa), b), c) a d) je stanovený v harmonizovanom rámci vytvorenom Komisiou v spolupráci s členskými štátmi.“;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Informácie o trendoch salda verejných financií a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom trende rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike,
  vhodne kvantifikovaných
  plánovaných diskrečných príjmových opatreniach a hlavných hospodárskych predpokladoch spomenutých v odseku 2 písm. a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.


  4.
     
  Každý program obsahuje informácie o tom, v akom štádiu v rámci vnútroštátnych postupov sa nachádza, najmä či bol program predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament príležitosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo varovanie a či parlament program schválil.“. |
| --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Informácie o trendoch salda verejných financií a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom trende rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike,
  vhodne kvantifikovaných
  plánovaných diskrečných príjmových opatreniach a hlavných hospodárskych predpokladoch spomenutých v odseku 2 písm. a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.

4.
     
  Každý program obsahuje informácie o tom, v akom štádiu v rámci vnútroštátnych postupov sa nachádza, najmä či bol program predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament príležitosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo varovanie a či parlament program schválil.“.

| 3. | Článok 4 sa nahrádza takto:

  „Článok 4

  1.   Stabilizačné programy sa predkladajú raz ročne v
  apríli, podľa možnosti v strede apríla a najneskôr
  do 30. apríla. ▐
  2.   Členské štáty uverejnia svoje stabilizačné programy.“ |
| --- | --- |

3.

Článok 4 sa nahrádza takto:

„Článok 4

1.   Stabilizačné programy sa predkladajú raz ročne v
  apríli, podľa možnosti v strede apríla a najneskôr
  do 30. apríla. ▐

2.   Členské štáty uverejnia svoje stabilizačné programy.“

| 4. | Článok 5 sa nahrádza takto:

  „Článok 5

  1.   Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121
  ZFEÚ
  preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené príslušnými členskými štátmi
  v ich stabilizačných programoch
  , posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je stabilizačný program založený, reálne, či sú trendy prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané
  , pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia,
  a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmto trendom dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu.
  Rada
  a Komisia
  pri posudzovaní trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  preskúmajú
  , či príslušný členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. V prípade členských štátov
  , ktoré čelia vysokej úrovni
  zadlženosti
  , ktorá prekračuje 60 % HDP,
  alebo
  nadmernému riziku udržateľnosti celkového dlhu
  Rada
  a Komisia preskúmajú
  , či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. Rada
  a Komisia zohľadnia
  , či sa v hospodársky priaznivom čase vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, keďže v hospodársky nepriaznivom období môže byť toto úsilie menšie.
  Zohľadnia sa predovšetkým neplánované príjmy a výpadky rozpočtu.




  Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel
  Rada
  a Komisia posúdia
  , či je trend rastu verejných výdavkov spolu s účinkom vykonávaných alebo plánovaných opatrení na strane príjmov v súlade s ▐
  nasledujúcimi podmienkami:








  a) | v prípade členského štátu, ktorý splnil strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov
  referenčné
  strednodobé tempo
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov; |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

1.   Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121
  ZFEÚ
  preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené príslušnými členskými štátmi
  v ich stabilizačných programoch
  , posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je stabilizačný program založený, reálne, či sú trendy prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané
  , pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia,
  a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmto trendom dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu.

Rada
  a Komisia
  pri posudzovaní trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  preskúmajú
  , či príslušný členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. V prípade členských štátov
  , ktoré čelia vysokej úrovni
  zadlženosti
  , ktorá prekračuje 60 % HDP,
  alebo
  nadmernému riziku udržateľnosti celkového dlhu
  Rada
  a Komisia preskúmajú
  , či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. Rada
  a Komisia zohľadnia
  , či sa v hospodársky priaznivom čase vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, keďže v hospodársky nepriaznivom období môže byť toto úsilie menšie.
  Zohľadnia sa predovšetkým neplánované príjmy a výpadky rozpočtu.

Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel
  Rada
  a Komisia posúdia
  , či je trend rastu verejných výdavkov spolu s účinkom vykonávaných alebo plánovaných opatrení na strane príjmov v súlade s ▐
  nasledujúcimi podmienkami:

a)

v prípade členského štátu, ktorý splnil strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov
  referenčné
  strednodobé tempo
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov;

| b) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov tempo pod
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejných financií v porovnaní s
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečil vhodný trend prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu; |
| --- | --- |

b)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov tempo pod
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejných financií v porovnaní s
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečil vhodný trend prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu;

| c) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, diskrečné zníženia príjmov verejných financií sú vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením iných príjmov verejných financií, alebo oboma spôsobmi. |
| --- | --- |

c)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, diskrečné zníženia príjmov verejných financií sú vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením iných príjmov verejných financií, alebo oboma spôsobmi.

Zo sumy výdavkov sa vylúčia výdavky na úroky, výdavky na programy EÚ plne hradené z fondov EÚ a nediskrečné zmeny vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti.

Prekročenie referenčnej strednodobej hodnoty rastu výdavkov sa nepovažuje za porušenie referenčnej hodnoty, pokiaľ je plne kompenzované zvýšením príjmov zo zákona.

Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP sa určí na základe výhľadových projekcií a spätných odhadov. Projekcie
  sa pravidelne aktualizujú.
  Komisia zverejní metódu výpočtu týchto projekcií a z toho vyplývajúce referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP.

Pri vymedzení trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu pre členské štáty, ktoré tento cieľ zatiaľ nedosiahli, a pri povoľovaní dočasnej odchýlky od tohto cieľa pre členské štáty, ktoré cieľ už dosiahli, pod podmienkou udržania primeranej bezpečnostnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu a za predpokladu, že sa stav rozpočtu v programovom období vráti k strednodobému rozpočtovému cieľu, Rada
  a Komisia zohľadnia
  realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s priamym dlhodobým
  pozitívnym
  vplyvom na
  rozpočet
  aj prostredníctvom zvýšenia potenciálneho
  udržateľného
  rastu, a teda s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Mimoriadna pozornosť sa musí venovať dôchodkovej reforme, v rámci ktorej sa zavádza systém viacerých pilierov, ktorý zahŕňa povinný, plne financovaný pilier. Členské štáty, ktoré realizujú takéto reformy, dostanú povolenie odchýliť sa od trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu alebo od samotného cieľa, pričom odchýlka je odrazom
  rozsahu priameho dodatočného vplyvu reformy
  na saldo verejných financií, pod podmienkou, že ▐ sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu.

Rada
  a Komisia
  navyše
  preskúmajú
  , či obsah stabilizačného programu pomáha dosiahnuť udržateľné
  a skutočné
  zblíženie v eurozóne, užšej koordinácii hospodárskych politík a či sú hospodárske politiky príslušného členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík
  a usmerneniami politík zamestnanosti
  členských štátov a Európskej únie.

V
  prípade nezvyčajnej udalosti mimo kontroly príslušného členského štátu, ktorá závažne vplýva na stav verejných financií alebo
  v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo v Únii ako celku
  sa môže členským štátom povoliť dočasný odklon od trendu prispôsobovania sa
  strednodobému rozpočtovému cieľu uvedenému v treťom
  pododseku
  , pod podmienkou, že to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska
  .

2.   Rada preskúma stabilizačný program najneskôr do troch mesiacov od jeho predloženia. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom podľa potreby
  prijme
  stanovisko k programu. Ak sa Rada
  a Komisia
  v súlade s článkom 121
  ZFEÚ domnievajú
  , že ciele a obsah programu treba posilniť konkrétnym odkazom na
  trend prispôsobovania sa strednodobému cieľu
  , vyzve vo svojom stanovisku príslušný členský štát, aby program upravil.“

| 5. | Článok 6 sa nahrádza takto:

  „Článok 6

  1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3
  ZFEÚ
  Rada
  a Komisia monitorujú
  realizáciu stabilizačných programov na základe informácií poskytnutých zúčastnenými členskými štátmi, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného závažného odklonu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu ▐.
  2.   Komisia v prípade závažnej
  zistenej
  odchýlky od trendu prispôsobovania sa strednodobému cieľu uvedenému v
  treťom
  pododseku článku 5 ods. 1) tohto nariadenia a v snahe predísť vzniku nadmerného deficitu
  zašle
  v súlade s článkom 121 ods. 4
  ZFEÚ
  ▐ príslušnému členskému štátu varovanie.


  Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia včasného varovania uvedeného v prvom pododseku preskúma situáciu a vychádzajúc z odporúčania Komisie, ktoré Komisia prijala na základe článku 121 ods. 4, prijme odporúčania pre potrebné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota na nápravu odchýlky nepresahujúca päť mesiacov. Lehota sa skráti na tri mesiace, ak sa Komisia vo svojom varovaní domnieva, že situácia je obzvlášť závažná a vyžaduje si bezodkladné opatrenia. Na návrh Komisie Rada odporúčanie zverejní.




  V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ príslušný členský štát podá Rade správu o opatreniach prijatých ako reakcia na odporúčanie.




  Pokiaľ príslušný členský štát neprijme vhodné opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady podľa druhého pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade prijať rozhodnutie o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodla o jeho zamietnutí do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 o potrebných politických opatreniach. Rada predloží Európskej rade oficiálnu správu o prijatých rozhodnutiach.




  Postup, ktorý začína odporúčaním Rady uvedeným v druhom pododseku a končí rozhodnutím Rady a zaslaním správy Európskej rade podľa štvrtého pododseku, netrvá dlhšie ako šesť mesiacov.




  3.
     
  Odchýlenie sa od strednodobého rozpočtového cieľa alebo trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov, ako sa uvádza v článku 5 ods.1.




  Pri posudzovaní toho, či je odchýlenie závažné, sa zohľadňujú predovšetkým tieto kritériá:




  pri členskom štáte, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlenie predstavuje minimálne 0,5 % HDP v jedinom roku alebo priemerne prinajmenšom 0,25 % HDP ročne v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch; pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov sa posúdi, či celkový vplyv odchýlenia na saldo verejných financií predstavuje aspoň 0,5 % HDP v jedinom roku alebo kumulatívne za dva po sebe nasledujúce roky;


  Odchýlenie sa od
  vývoja výdavkov
  sa
  nepovažuje
  za závažné, ak ▐ príslušný členský štát prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje
  možnosť značných neplánovaných príjmov,
  a ak rozpočtové plány predložené v rámci stabilizačného programu neohrozujú tento cieľ v priebehu programového obdobia.
  Rovnako sa odchýlenie neberie do úvahy
  , ak vyplýva z nezvyčajnej udalosti mimo kontroly príslušného členského štátu, ktorá závažne vplýva na stav verejných financií alebo
  v prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo EÚ ako celku, pod podmienkou, že to neohrozí udržateľnosť financií z dlhodobého hľadiska
  “. |
| --- | --- |

5.

Článok 6 sa nahrádza takto:

„Článok 6

1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3
  ZFEÚ
  Rada
  a Komisia monitorujú
  realizáciu stabilizačných programov na základe informácií poskytnutých zúčastnenými členskými štátmi, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného závažného odklonu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu ▐.

2.   Komisia v prípade závažnej
  zistenej
  odchýlky od trendu prispôsobovania sa strednodobému cieľu uvedenému v
  treťom
  pododseku článku 5 ods. 1) tohto nariadenia a v snahe predísť vzniku nadmerného deficitu
  zašle
  v súlade s článkom 121 ods. 4
  ZFEÚ
  ▐ príslušnému členskému štátu varovanie.

Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia včasného varovania uvedeného v prvom pododseku preskúma situáciu a vychádzajúc z odporúčania Komisie, ktoré Komisia prijala na základe článku 121 ods. 4, prijme odporúčania pre potrebné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota na nápravu odchýlky nepresahujúca päť mesiacov. Lehota sa skráti na tri mesiace, ak sa Komisia vo svojom varovaní domnieva, že situácia je obzvlášť závažná a vyžaduje si bezodkladné opatrenia. Na návrh Komisie Rada odporúčanie zverejní.

V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ príslušný členský štát podá Rade správu o opatreniach prijatých ako reakcia na odporúčanie.

Pokiaľ príslušný členský štát neprijme vhodné opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady podľa druhého pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade prijať rozhodnutie o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodla o jeho zamietnutí do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 o potrebných politických opatreniach. Rada predloží Európskej rade oficiálnu správu o prijatých rozhodnutiach.

Postup, ktorý začína odporúčaním Rady uvedeným v druhom pododseku a končí rozhodnutím Rady a zaslaním správy Európskej rade podľa štvrtého pododseku, netrvá dlhšie ako šesť mesiacov.

3.
     
  Odchýlenie sa od strednodobého rozpočtového cieľa alebo trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov, ako sa uvádza v článku 5 ods.1.

Pri posudzovaní toho, či je odchýlenie závažné, sa zohľadňujú predovšetkým tieto kritériá:

pri členskom štáte, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlenie predstavuje minimálne 0,5 % HDP v jedinom roku alebo priemerne prinajmenšom 0,25 % HDP ročne v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch; pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov sa posúdi, či celkový vplyv odchýlenia na saldo verejných financií predstavuje aspoň 0,5 % HDP v jedinom roku alebo kumulatívne za dva po sebe nasledujúce roky;

Odchýlenie sa od
  vývoja výdavkov
  sa
  nepovažuje
  za závažné, ak ▐ príslušný členský štát prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje
  možnosť značných neplánovaných príjmov,
  a ak rozpočtové plány predložené v rámci stabilizačného programu neohrozujú tento cieľ v priebehu programového obdobia.

Rovnako sa odchýlenie neberie do úvahy
  , ak vyplýva z nezvyčajnej udalosti mimo kontroly príslušného členského štátu, ktorá závažne vplýva na stav verejných financií alebo
  v prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo EÚ ako celku, pod podmienkou, že to neohrozí udržateľnosť financií z dlhodobého hľadiska
  “.

| 6. | Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Každý
  nezúčastnený
  členský štát ▐ predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121
  ZFEÚ
  informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to formou konvergenčného programu, ktorý poskytuje nevyhnutný základ pre
  udržateľnosť verejných financií, a ktorý vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a
  tvorbe pracovných miest.“ |
| --- | --- | --- |

6.

Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Každý
  nezúčastnený
  členský štát ▐ predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121
  ZFEÚ
  informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to formou konvergenčného programu, ktorý poskytuje nevyhnutný základ pre
  udržateľnosť verejných financií, a ktorý vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a
  tvorbe pracovných miest.“

| b) | v odseku
  2 sa
  písmená a), b) a c) nahrádzajú
  takto:






  „a) | strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre saldo verejných financií ako percentuálny podiel HDP, očakávaný trend miery celkovej štátnej zadlženosti, plánovaný trend rastu verejných výdavkov,
  vrátane vyčlenenia zodpovedajúcich prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä pri zohľadnení podmienok a kritérií na zabezpečenie rastu výdavkov podľa článku 9 ods. 1,
  plánovaný trend rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných opatrení na strane príjmov; strednodobé ciele menovej politiky, vzťah týchto cieľov k cenovej stabilite a stabilite výmenného kurzu a k dosiahnutiu udržateľného zbližovania;“ |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku
  2 sa
  písmená a), b) a c) nahrádzajú
  takto:

„a)

strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre saldo verejných financií ako percentuálny podiel HDP, očakávaný trend miery celkovej štátnej zadlženosti, plánovaný trend rastu verejných výdavkov,
  vrátane vyčlenenia zodpovedajúcich prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä pri zohľadnení podmienok a kritérií na zabezpečenie rastu výdavkov podľa článku 9 ods. 1,
  plánovaný trend rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných opatrení na strane príjmov; strednodobé ciele menovej politiky, vzťah týchto cieľov k cenovej stabilite a stabilite výmenného kurzu a k dosiahnutiu udržateľného zbližovania;“

| aa) | informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím populácie a podmienených záväzkov ako sú štátne záruky, ktoré môžu mať potenciálne veľký vplyv na účty verejných financií; |
| --- | --- |

aa)

informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím populácie a podmienených záväzkov ako sú štátne záruky, ktoré môžu mať potenciálne veľký vplyv na účty verejných financií;

| ab) | informácie o súlade stabilizačného programu so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti a národným programom reforiem; |
| --- | --- |

ab)

informácie o súlade stabilizačného programu so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti a národným programom reforiem;

| b) | hlavné prognózy očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných, ktoré sú dôležité z hľadiska realizácie konvergenčného programu, ako napríklad verejné investičné výdavky, rast reálneho HDP, zamestnanosť a inflácia; |
| --- | --- |

b)

hlavné prognózy očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných, ktoré sú dôležité z hľadiska realizácie konvergenčného programu, ako napríklad verejné investičné výdavky, rast reálneho HDP, zamestnanosť a inflácia;

| c) | kvantitatívne posudzovanie navrhovaných alebo vykonávaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý
  pozitívny
  vplyv
  na rozpočet
  , a to aj prostredníctvom zvýšenia
  udržateľného
  rastu;“ |
| --- | --- |

c)

kvantitatívne posudzovanie navrhovaných alebo vykonávaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý
  pozitívny
  vplyv
  na rozpočet
  , a to aj prostredníctvom zvýšenia
  udržateľného
  rastu;“

| ba) | vkladá sa nový odsek:




  „2a.
     
  konvergenčný program je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých subjektov. Značné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast vyčíslený vo vonkajších prognózach výrazne líšia od hodnôt, ktoré uvádza prognóza vypracovaná Komisiou.




  Presná povaha týchto informácií uvedených v ods. 2 písm. a), aa), b) c) a d) sa stanoví v harmonizovanom rámci, ktorý Komisia vypracuje v spolupráci s členskými štátmi.“; |
| --- | --- |

ba)

vkladá sa nový odsek:

„2a.
     
  konvergenčný program je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých subjektov. Značné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast vyčíslený vo vonkajších prognózach výrazne líšia od hodnôt, ktoré uvádza prognóza vypracovaná Komisiou.

Presná povaha týchto informácií uvedených v ods. 2 písm. a), aa), b) c) a d) sa stanoví v harmonizovanom rámci, ktorý Komisia vypracuje v spolupráci s členskými štátmi.“;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Informácie o trendoch salda verejných financií a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom trende rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike, plánovaných diskrečných opatreniach na strane príjmov
  , náležite vyčíslených,
  a hlavných hospodárskych predpokladoch spomenutých v odseku 2 písm. a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.“


  4.
     
  Každý program obsahuje informácie o tom, v akom štádiu sa nachádza v rámci vnútroštátnych postupov, najmä či bol predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament možnosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo varovanie, a či parlament program schválil.“. |
| --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Informácie o trendoch salda verejných financií a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom trende rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike, plánovaných diskrečných opatreniach na strane príjmov
  , náležite vyčíslených,
  a hlavných hospodárskych predpokladoch spomenutých v odseku 2 písm. a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.“

4.
     
  Každý program obsahuje informácie o tom, v akom štádiu sa nachádza v rámci vnútroštátnych postupov, najmä či bol predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament možnosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo varovanie, a či parlament program schválil.“.

| 7. | Článok 8 sa nahrádza takto:

  „Článok 8

  1.   Konvergenčné programy sa predkladajú raz ročne v
  apríli, podľa možnosti v strede apríla a najneskôr
  do 30. apríla.
  2.   Členské štáty uverejnia svoje konvergenčné programy.“ |
| --- | --- |

7.

Článok 8 sa nahrádza takto:

„Článok 8

1.   Konvergenčné programy sa predkladajú raz ročne v
  apríli, podľa možnosti v strede apríla a najneskôr
  do 30. apríla.

2.   Členské štáty uverejnia svoje konvergenčné programy.“

| 8. | Článok 9 sa nahrádza takto:

  „Článok 9

  1.   Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121
  ZFEÚ
  preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené príslušnými členskými štátmi
  v ich konvergenčných programoch
  , posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je program založený, reálne, či sú trendy prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané
  , pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia,
  a či sú vykonávané a/alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmito trendmi dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu a na dosiahnutie udržateľného zbližovania.
  Rada
  a Komisia
  pri posudzovaní trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  zohľadnia
  , či sa v hospodársky priaznivom čase vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, keďže toto úsilie môže byť v hospodársky nepriaznivom období obmedzenejšie.
  Zohľadnia sa predovšetkým neplánované príjmy a výpadky príjmov.
  V prípade členských štátov
  , ktoré čelia vysokej úrovni
  zadlženosti
  , ktorá prekračuje 60 % HDP,
  alebo
  výraznému riziku z hľadiska udržateľnosti celkového dlhu
  Rada preskúma, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. V prípade štátov, ktoré sú členmi systému ERM2, Rada
  a Komisia preskúmajú
  , či príslušný členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na splnenie strednodobého cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP.


  Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel
  Rada
  a Komisia posúdia
  , či je trend rastu verejných výdavkov spolu s účinkom vykonávaných alebo
  plánovaných
  opatrení na strane príjmov v súlade s ▐
  nasledujúcimi podmienkami:








  a) | v prípade členského štátu, ktorý splnil strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov
  referenčné
  strednodobé tempo
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov; |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 9 sa nahrádza takto:

„Článok 9

1.   Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121
  ZFEÚ
  preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené príslušnými členskými štátmi
  v ich konvergenčných programoch
  , posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je program založený, reálne, či sú trendy prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané
  , pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia,
  a či sú vykonávané a/alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmito trendmi dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu a na dosiahnutie udržateľného zbližovania.

Rada
  a Komisia
  pri posudzovaní trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  zohľadnia
  , či sa v hospodársky priaznivom čase vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, keďže toto úsilie môže byť v hospodársky nepriaznivom období obmedzenejšie.
  Zohľadnia sa predovšetkým neplánované príjmy a výpadky príjmov.
  V prípade členských štátov
  , ktoré čelia vysokej úrovni
  zadlženosti
  , ktorá prekračuje 60 % HDP,
  alebo
  výraznému riziku z hľadiska udržateľnosti celkového dlhu
  Rada preskúma, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. V prípade štátov, ktoré sú členmi systému ERM2, Rada
  a Komisia preskúmajú
  , či príslušný členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na splnenie strednodobého cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP.

Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel
  Rada
  a Komisia posúdia
  , či je trend rastu verejných výdavkov spolu s účinkom vykonávaných alebo
  plánovaných
  opatrení na strane príjmov v súlade s ▐
  nasledujúcimi podmienkami:

a)

v prípade členského štátu, ktorý splnil strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov
  referenčné
  strednodobé tempo
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov;

| b) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí tempo pod
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejných financií v porovnaní s
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečilo primerané prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu; |
| --- | --- |

b)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí tempo pod
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejných financií v porovnaní s
  referenčným
  strednodobým tempom
  potenciálneho
  rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečilo primerané prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu;

| c) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ,
  diskrečné zníženia príjmov verejných financií sú vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením iných príjmov verejných financií, alebo oboma spôsobmi. |
| --- | --- |

c)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ,
  diskrečné zníženia príjmov verejných financií sú vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením iných príjmov verejných financií, alebo oboma spôsobmi.

Zo sumy výdavkov sa vylúčia výdavky na úroky, výdavky na programy EÚ plne hradené z fondov EÚ a nediskrečné zmeny vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti.

Prekročenie referenčnej strednodobej hodnoty rastu výdavkov sa nepovažuje za porušenie referenčnej hodnoty, pokiaľ je plne kompenzované zvýšením príjmov zo zákona.

Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP sa určí na základe výhľadových projekcií a spätných odhadov. Projekcie sa pravidelne aktualizujú. Komisia zverejní metódu výpočtu týchto projekcií a z toho vyplývajúce referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP.

Pri vymedzení trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu pre členské štáty, ktoré tento cieľ zatiaľ nedosiahli, a pri povoľovaní dočasnej odchýlky od tohto cieľa pre členské štáty, ktoré cieľ už dosiahli, pod podmienkou udržania primeranej bezpečnostnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu a za predpokladu, že sa stav rozpočtu v programovom období vráti k strednodobému rozpočtovému cieľu, Rada
  a Komisia zohľadnia
  realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s priamym dlhodobým
  pozitívnymi
  vplyvom na
  rozpočet
  aj prostredníctvom zvýšenia
  udržateľného
  rastu, a teda s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Mimoriadnu pozornosť treba venovať dôchodkovej reforme, v rámci ktorej sa zavádza systém viacerých pilierov, ktorý zahŕňa povinný, plne financovaný pilier. Členské štáty, ktoré realizujú takéto reformy, dostanú povolenie odchýliť sa od trendu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu alebo od samotného cieľa, pričom odchýlka je odrazom
  rozsahu priameho dodatočného vplyvu reformy
  na saldo verejných financií, pod podmienkou, že ▐ sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu.

Rada
  a Komisia
  navyše
  preskúmajú
  , či obsah konvergenčného programu pomáha
  dosiahnuť udržateľné a skutočné zblíženie, užšej koordinácii hospodárskych politík
  a či sú hospodárske politiky príslušného členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík
  a usmerneniami politík zamestnanosti
  členských štátov a Európskej únie. Okrem toho pri členských štátoch zapojených do mechanizmu ERM2 Rada preskúma, či obsah konvergenčného programu zaručuje bezproblémové zapojenie do mechanizmu výmenného kurzu.

V
  prípade nezvyčajnej udalosti mimo kontroly príslušného členského štátu, ktorá závažne vplýva na stav verejných financií alebo
  v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo v Únii ako celku,
  sa môže členským štátom povoliť dočasný odklon od trendu prispôsobovania sa
  strednodobému cieľu uvedenému v treťom
  pododseku
  , pod podmienkou, že to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska
  .

2.   Rada
  a Komisia preskúmajú
  konvergenčný program najneskôr do troch mesiacov od jeho predloženia. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom podľa potreby
  prijme
  stanovisko k programu. Ak sa Rada v súlade s článkom 121 ZFEÚ domnieva, že ciele a obsah programu treba posilniť konkrétnym odkazom na
  trend prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu
  , vyzve vo svojom stanovisku príslušný členský štát, aby program upravil.“.

| 9. | Článok 10 sa nahrádza takto:

  „Článok 10

  1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3
  ZFEÚ
  Rada
  a Komisia monitorujú
  realizáciu konvergenčných programov na základe informácií poskytnutých členskými štátmi s výnimkou, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného výrazného odklonu stavu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu ▐.
  Rada
  a Komisia
  okrem toho
  monitorujú
  hospodárske politiky
  nezúčastnených
  členských štátov ▐ so zreteľom na ciele konvergenčných programov, aby
  zabezpečili
  , že ich politiky sú zamerané na stabilitu s cieľom predchádzať nezrovnalostiam reálneho výmenného kurzu a nadmerným výkyvom nominálneho výmenného kurzu.
  2.   Komisia v prípade
  zistenej
  významnej odchýlky
  od trendu prispôsobovania sa strednodobému cieľa uvedeného
  v článku 9 ods. 1)
  treťom
  pododseku tohto nariadenia a v snahe predchádzať vzniku nadmerného deficitu
  adresuje
  v súlade s článkom 121 ods. 4
  ZFEÚ
  príslušnému členskému štátu varovanie.


  Rada do jedného mesiaca odo dňa, v ktorom Komisia prijala včasné varovanie uvedené v prvom pododseku, preskúma situáciu a na základe odporúčania Komisie vychádzajúceho z článku 121 ods. 4 prijme odporúčanie pre nevyhnutné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie danej odchýlky. Táto lehota sa skráti na tri mesiace, ak Komisia vo varovaní dospeje k záveru, že situácia je mimoriadne vážna a vyžaduje si naliehavé opatrenia. Rada na návrh Komisie odporúčanie uverejní.




  V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ príslušný členský štát podá Rade správu o krokoch vykonaných na základe tohto odporúčania.




  Ak príslušný členský štát neprijme primerané opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady uvedenom v druhom pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade, aby prijala rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Pri prijímaní tohto rozhodnutia sa Rada uznáša bez toho, aby zohľadnila hlas člena Rady zastupujúceho príslušný členský štát. Súčasne môže Komisia odporučiť Rade, aby prijala revidované odporúčanie v zmysle článku 121 ods. 4 o nevyhnutných politických opatreniach. Rada predloží Európskej rade formálnu správu o prijatých rozhodnutiach.




  Tento postup od odporúčania Rady uvedeného v druhom pododseku až po rozhodnutie Rady a správu Európskej rade v zmysle štvrtého pododseku nesmie trvať dlhšie ako šesť mesiacov.




  3.
     
  Odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu sa vyhodnotí na základe celkového posúdenia zahŕňajúceho analýzu výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, pričom referenčnou hodnotou bude štrukturálne saldo, ako je stanovené článku 9 ods. 1.




  Posúdenie otázky, či je daná odchýlka významná
  ,
  by malo zahŕňať najmä
  tieto
  kritériá:




  V prípade členského štátu, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlka predstavuje
  minimálne 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo minimálne priemerne 0,25 % HDP za rok v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch
  ; pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení sa posúdi, či má odchýlka celkový vplyv na saldo verejných financií vo výške najmenej 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo kumulatívne v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch.




  Odchýlka vo vývoji výdavkov
  sa
  nepovažuje za významnú
  , ak príslušný členský štát ▐ prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje
  možnosť značných neočakávaných príjmov
  , a rozpočtové plány uvedené v
  konvergenčnom programe
  neohrozujú tento cieľ v období programu.
  Rovnako sa odchýlka neberie do úvahy
  v prípade, že je dôsledkom neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu štátnej správy, alebo
  v prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo EÚ ako celku, a to za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska
  .“. |
| --- | --- |

9.

Článok 10 sa nahrádza takto:

„Článok 10

1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3
  ZFEÚ
  Rada
  a Komisia monitorujú
  realizáciu konvergenčných programov na základe informácií poskytnutých členskými štátmi s výnimkou, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného výrazného odklonu stavu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu ▐.

Rada
  a Komisia
  okrem toho
  monitorujú
  hospodárske politiky
  nezúčastnených
  členských štátov ▐ so zreteľom na ciele konvergenčných programov, aby
  zabezpečili
  , že ich politiky sú zamerané na stabilitu s cieľom predchádzať nezrovnalostiam reálneho výmenného kurzu a nadmerným výkyvom nominálneho výmenného kurzu.

2.   Komisia v prípade
  zistenej
  významnej odchýlky
  od trendu prispôsobovania sa strednodobému cieľa uvedeného
  v článku 9 ods. 1)
  treťom
  pododseku tohto nariadenia a v snahe predchádzať vzniku nadmerného deficitu
  adresuje
  v súlade s článkom 121 ods. 4
  ZFEÚ
  príslušnému členskému štátu varovanie.

Rada do jedného mesiaca odo dňa, v ktorom Komisia prijala včasné varovanie uvedené v prvom pododseku, preskúma situáciu a na základe odporúčania Komisie vychádzajúceho z článku 121 ods. 4 prijme odporúčanie pre nevyhnutné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie danej odchýlky. Táto lehota sa skráti na tri mesiace, ak Komisia vo varovaní dospeje k záveru, že situácia je mimoriadne vážna a vyžaduje si naliehavé opatrenia. Rada na návrh Komisie odporúčanie uverejní.

V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ príslušný členský štát podá Rade správu o krokoch vykonaných na základe tohto odporúčania.

Ak príslušný členský štát neprijme primerané opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady uvedenom v druhom pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade, aby prijala rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Pri prijímaní tohto rozhodnutia sa Rada uznáša bez toho, aby zohľadnila hlas člena Rady zastupujúceho príslušný členský štát. Súčasne môže Komisia odporučiť Rade, aby prijala revidované odporúčanie v zmysle článku 121 ods. 4 o nevyhnutných politických opatreniach. Rada predloží Európskej rade formálnu správu o prijatých rozhodnutiach.

Tento postup od odporúčania Rady uvedeného v druhom pododseku až po rozhodnutie Rady a správu Európskej rade v zmysle štvrtého pododseku nesmie trvať dlhšie ako šesť mesiacov.

3.
     
  Odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného trendu prispôsobovania sa tomuto cieľu sa vyhodnotí na základe celkového posúdenia zahŕňajúceho analýzu výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, pričom referenčnou hodnotou bude štrukturálne saldo, ako je stanovené článku 9 ods. 1.

Posúdenie otázky, či je daná odchýlka významná
  ,
  by malo zahŕňať najmä
  tieto
  kritériá:

V prípade členského štátu, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlka predstavuje
  minimálne 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo minimálne priemerne 0,25 % HDP za rok v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch
  ; pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení sa posúdi, či má odchýlka celkový vplyv na saldo verejných financií vo výške najmenej 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo kumulatívne v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch.

Odchýlka vo vývoji výdavkov
  sa
  nepovažuje za významnú
  , ak príslušný členský štát ▐ prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje
  možnosť značných neočakávaných príjmov
  , a rozpočtové plány uvedené v
  konvergenčnom programe
  neohrozujú tento cieľ v období programu.

Rovnako sa odchýlka neberie do úvahy
  v prípade, že je dôsledkom neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu štátnej správy, alebo
  v prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo EÚ ako celku, a to za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska
  .“.

| 9a. | Vkladá sa tento oddiel:




  „ODDIEL 3A




  ZÁSADA NEZÁVISLOSTI V ŠTATISTICKEJ OBLASTI



  Článok 10a



  S cieľom zaručiť, aby bol mnohostranný dohľad založený na spoľahlivých a nezávislých štatistických údajoch, členské štáty zabezpečia odbornú nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ktorý je ustanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (11). Toto si vyžiada minimálne:










  a) | transparentné postupy prijímania a prepúšťania zamestnancov, ktoré musia byť založené len na kritériu odbornosti; |
| --- | --- | --- |

9a.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 3A

ZÁSADA NEZÁVISLOSTI V ŠTATISTICKEJ OBLASTI

Článok 10a

S cieľom zaručiť, aby bol mnohostranný dohľad založený na spoľahlivých a nezávislých štatistických údajoch, členské štáty zabezpečia odbornú nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ktorý je ustanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (11). Toto si vyžiada minimálne:

a)

transparentné postupy prijímania a prepúšťania zamestnancov, ktoré musia byť založené len na kritériu odbornosti;

| b) | prideľovanie rozpočtových prostriedkov, ktoré sa musí uskutočňovať na ročnom alebo viacročnom základe; |
| --- | --- |

b)

prideľovanie rozpočtových prostriedkov, ktoré sa musí uskutočňovať na ročnom alebo viacročnom základe;

| c) | dátum zverejnenia kľúčových štatistických informácií, ktorý musí byť určený s výrazným predstihom. |
| --- | --- |

c)

dátum zverejnenia kľúčových štatistických informácií, ktorý musí byť určený s výrazným predstihom.

| 9b. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok -11



  1.
     
  Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Na tento účel Komisia organizuje najmä misie s cieľom posúdiť aktuálnu hospodársku situáciu v členskom štáte a zistiť akékoľvek riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.




  2.
     
  V prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania vydané podľa článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2, sa môže vykonávať posilnený dohľad na účely monitorovania na mieste. Príslušné členské štáty poskytnú všetky informácie potrebné na prípravu a realizáciu misií.




  3.
     
  Ak sa to týka členského štátu, ktorého menou je euro alebo ktorý je zapojený do mechanizmu ERM2, Komisia môže prípadne pozvať zástupcov Európskej centrálnej banky, aby sa zúčastnili na dozorných misiách.




  4.
     
  Komisia podá Rade správu o výsledku misie uvedenej v odseku 2 a prípadne môže rozhodnúť o uverejnení svojich zistení.




  5.
     
  Pri organizovaní dozorných misií uvedených v odseku 2 Komisia zašle svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie“. |
| --- | --- |

9b.

Vkladá sa tento článok:

„Článok -11

1.
     
  Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Na tento účel Komisia organizuje najmä misie s cieľom posúdiť aktuálnu hospodársku situáciu v členskom štáte a zistiť akékoľvek riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.
     
  V prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania vydané podľa článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2, sa môže vykonávať posilnený dohľad na účely monitorovania na mieste. Príslušné členské štáty poskytnú všetky informácie potrebné na prípravu a realizáciu misií.

3.
     
  Ak sa to týka členského štátu, ktorého menou je euro alebo ktorý je zapojený do mechanizmu ERM2, Komisia môže prípadne pozvať zástupcov Európskej centrálnej banky, aby sa zúčastnili na dozorných misiách.

4.
     
  Komisia podá Rade správu o výsledku misie uvedenej v odseku 2 a prípadne môže rozhodnúť o uverejnení svojich zistení.

5.
     
  Pri organizovaní dozorných misií uvedených v odseku 2 Komisia zašle svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie“.

| 9c. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 12a


  Preskúmanie



  1.
     
  Do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a potom každých päť rokov Komisia zverejní správu o vykonávaní tohto nariadenia.




  V tejto správe sa okrem iného hodnotí:










  a) | účinnosť nariadenia, |
| --- | --- | --- |

9c.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 12a

Preskúmanie

1.
     
  Do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a potom každých päť rokov Komisia zverejní správu o vykonávaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

a)

účinnosť nariadenia,

| b) | napredovanie pri zabezpečovaní užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

napredovanie pri zabezpečovaní užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.
     
  V prípade potreby sa k uvedenej správe pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.
     
  Táto správa sa postúpi Európskemu parlamentu a Rade.“.

| 10. | Všetky odkazy na „článok 99“ sa v celom texte nariadenia nahrádzajú odkazmi na „článok 121“. |
| --- | --- |

10.

Všetky odkazy na „článok 99“ sa v celom texte nariadenia nahrádzajú odkazmi na „článok 121“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  

  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1

  .

1

Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1

(2)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

3

(4)  Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.

4

(5)

5

| (+) | Číslo a dátum nariadenia. |
| --- | --- |

(+)

(+

Číslo a dátum nariadenia.

(6)  
  Ú. v. EÚ L ....".

6

Ú. v. EÚ L ....".

(7)

7

| (++) | Číslo nariadenia. |
| --- | --- |

(++)

(++

Číslo nariadenia.

(8)

8

| (+) | Číslo nariadenia. |
| --- | --- |

(+)

(+

Číslo nariadenia.

(9)

9

| (+) | Číslo a dátum smernice. |
| --- | --- |

(+)

(+

Číslo a dátum smernice.

(10)  
  Ú. v. EÚ L ....“.

10

Ú. v. EÚ L ....“.

(11)  

  Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.“.

11

Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.“.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/139 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/139

---

Štvrtok 23. júna 2011Opatrenia na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny ***I

P7_TA(2011)0292

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu prijaté 23. júna 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) (1)

2012/C 390 E/22

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

[PDN 2]

POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (2)

k návrhu Komisie

---

(1)  Vec bola následne vrátená výboru podľa článku 57 ods. 2 druhého pododseku rokovacieho poriadku (A7-0182/2011).

(2)  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▐.

---

Štvrtok 23. júna 2011NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 spolu s článkom 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky

   (1)

  ,

po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže

| (-1) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík zameraných na udržateľný rast a zamestnanosť, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a odstraňovania nadmerného schodku verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a odstraňovania makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním. |
| --- | --- |

(-1)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík zameraných na udržateľný rast a zamestnanosť, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a odstraňovania nadmerného schodku verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a odstraňovania makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním.

| (-1a) | Komisia by mala mať silnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. |
| --- | --- |

(-1a)

Komisia by mala mať silnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania.

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie
  by mala byť vypracovaná v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti
  , ako sa ustanovuje v zmluve,
  mala by
  priniesť dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé
  a udržateľné
  verejné financie a menové podmienky a trvalo udržateľnú platobnú bilanciu. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie
  by mala byť vypracovaná v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti
  , ako sa ustanovuje v zmluve,
  mala by
  priniesť dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé
  a udržateľné
  verejné financie a menové podmienky a trvalo udržateľnú platobnú bilanciu.

| (2) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca dohľadu nad hospodárskymi politikami členských štátov na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(2)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca dohľadu nad hospodárskymi politikami členských štátov na úrovni Únie.

| (2a) | Dosiahnutie a zachovanie dynamického jednotného trhu je potrebné považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(2a)

Dosiahnutie a zachovanie dynamického jednotného trhu je potrebné považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (3) | Predovšetkým dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov je potrebné rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a poskytnúť postihnutým členským štátom pomoc pri vypracúvaní nápravných plánov skôr, než sa nežiaduce odchýlky zakorenia
  a hospodársky a finančný vývoj sa dlhodobo zmení mimoriadne nepriaznivým smerom
  . Toto rozšírenie by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu. |
| --- | --- |

(3)

Predovšetkým dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov je potrebné rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a poskytnúť postihnutým členským štátom pomoc pri vypracúvaní nápravných plánov skôr, než sa nežiaduce odchýlky zakorenia
  a hospodársky a finančný vývoj sa dlhodobo zmení mimoriadne nepriaznivým smerom
  . Toto rozšírenie by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu.

| (4) | Na riešenie takýchto nerovnováh je potrebný postup ustanovený v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(4)

Na riešenie takýchto nerovnováh je potrebný postup ustanovený v právnych predpisoch.

| (5) | Mnohostranný dohľad podľa článku 121 ods. 3 a 4
  ZFEÚ
  je vhodné doplniť osobitnými predpismi na odhaľovanie, prevenciu a nápravu makroekonomických nerovnováh.
  Je nevyhnutné, aby sa
  takýto postup
  začlenil
  do ročného cyklu mnohostranného dohľadu. |
| --- | --- |

(5)

Mnohostranný dohľad podľa článku 121 ods. 3 a 4
  ZFEÚ
  je vhodné doplniť osobitnými predpismi na odhaľovanie, prevenciu a nápravu makroekonomických nerovnováh.
  Je nevyhnutné, aby sa
  takýto postup
  začlenil
  do ročného cyklu mnohostranného dohľadu.

| (5a) | Spoľahlivé štatistické údaje sú základom dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. S cieľom zaručiť spoľahlivé a nezávislé štatistiky by členské štáty mali zaručiť profesionálnu nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov, ktoré by mali dodržiavať Kódex postupov pre európsku štatistiku ustanovený nariadením (ES) č. 223/2009. Okrem toho je pre dohľad nad makroekonomickými nerovnováhami veľmi dôležitá aj dostupnosť spoľahlivých fiškálnych údajov. Túto požiadavku by mali zaručovať pravidlá, ktoré v tejto súvislosti ustanovuje nariadenie (EÚ) č. [.../...] o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne, najmä jeho článok 6a. |
| --- | --- |

(5a)

Spoľahlivé štatistické údaje sú základom dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. S cieľom zaručiť spoľahlivé a nezávislé štatistiky by členské štáty mali zaručiť profesionálnu nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov, ktoré by mali dodržiavať Kódex postupov pre európsku štatistiku ustanovený nariadením (ES) č. 223/2009. Okrem toho je pre dohľad nad makroekonomickými nerovnováhami veľmi dôležitá aj dostupnosť spoľahlivých fiškálnych údajov. Túto požiadavku by mali zaručovať pravidlá, ktoré v tejto súvislosti ustanovuje nariadenie (EÚ) č. [.../...] o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne, najmä jeho článok 6a.

| (5b) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie Rady, ponúknuť účasť na výmene názorov v súlade s článkom 3 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(5b)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie Rady, ponúknuť účasť na výmene názorov v súlade s článkom 3 tohto nariadenia.

| (6) | Presadzovanie nariadenia (EÚ) č. [.../...] by sa malo posilniť ustanovením
  úročených vkladov v prípadoch nedodržania odporúčania prijať odporúčané nápravné opatrenia, ktoré sa zmenia na každoročnú pokutu, ak sa opakovane nesplní odporúčanie zamerané na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach. Tieto opatrenia na presadzovanie by sa mali uplatniť v prípade
  členských štátov, ktorých menou je euro.
  ▐ |
| --- | --- |

(6)

Presadzovanie nariadenia (EÚ) č. [.../...] by sa malo posilniť ustanovením
  úročených vkladov v prípadoch nedodržania odporúčania prijať odporúčané nápravné opatrenia, ktoré sa zmenia na každoročnú pokutu, ak sa opakovane nesplní odporúčanie zamerané na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach. Tieto opatrenia na presadzovanie by sa mali uplatniť v prípade
  členských štátov, ktorých menou je euro.

▐

| (8) | V prípade porušenia
  povinnosti postupovať podľa odporúčaní Rady
  sa uloží úročený vklad alebo pokuta
  , až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát prijal nápravné opatrenia v súlade s jej odporúčaniami. |
| --- | --- |

(8)

V prípade porušenia
  povinnosti postupovať podľa odporúčaní Rady
  sa uloží úročený vklad alebo pokuta
  , až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát prijal nápravné opatrenia v súlade s jej odporúčaniami.

| (9) | Okrem toho aj opakované porušenie povinnosti členského štátu vypracovať plán nápravných opatrení, v ktorých sa
  zohľadňuje odporúčanie
  Rady, by spravidla malo viesť ku každoročnému udeleniu pokuty, až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát predložil taký plán nápravných opatrení, ktorý dostatočne zohľadňuje jej
  odporúčanie
  . |
| --- | --- |

(9)

Okrem toho aj opakované porušenie povinnosti členského štátu vypracovať plán nápravných opatrení, v ktorých sa
  zohľadňuje odporúčanie
  Rady, by spravidla malo viesť ku každoročnému udeleniu pokuty, až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát predložil taký plán nápravných opatrení, ktorý dostatočne zohľadňuje jej
  odporúčanie
  .

| (10) | S cieľom zaručiť rovnaké zaobchádzanie pre všetky členské štáty by výška
  úročeného vkladu a
  pokuty mala byť rovnaká pre všetky členské štáty, ktorých menou je euro, pričom by sa mala rovnať 0,1 % hrubého domáceho produktu (HDP), ktorý členský štát dosiahol v predchádzajúcom roku. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom zaručiť rovnaké zaobchádzanie pre všetky členské štáty by výška
  úročeného vkladu a
  pokuty mala byť rovnaká pre všetky členské štáty, ktorých menou je euro, pričom by sa mala rovnať 0,1 % hrubého domáceho produktu (HDP), ktorý členský štát dosiahol v predchádzajúcom roku.

| (10a) | Komisia by mala mať tiež možnosť odporúčať zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie z dôvodu výnimočných hospodárskych okolností. |
| --- | --- |

(10a)

Komisia by mala mať tiež možnosť odporúčať zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie z dôvodu výnimočných hospodárskych okolností.

| (11) | Postup udeľovania
  sankcií
  členským štátom, ktoré neprijmú účinné opatrenia na odstránenie
  nadmerných
  makroekonomických nerovnováh, je potrebné chápať tak, že udelenie
  sankcie
  týmto členským štátom bude pravidlom, a nie výnimkou. |
| --- | --- |

(11)

Postup udeľovania
  sankcií
  členským štátom, ktoré neprijmú účinné opatrenia na odstránenie
  nadmerných
  makroekonomických nerovnováh, je potrebné chápať tak, že udelenie
  sankcie
  týmto členským štátom bude pravidlom, a nie výnimkou.

| (12) | Pokuty uvedené v článku 3 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 zmluvy a pridelia sa stabilizačným mechanizmom na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

(12)

Pokuty uvedené v článku 3 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 zmluvy a pridelia sa stabilizačným mechanizmom na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku.

| (13) | Právomoc prijímať jednotlivé rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania
  sankcií
  podľa tohto nariadenia by sa mala udeliť Rade. Ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v rámci Rady v súlade s článkom 121 ods. 1
  ZFEÚ
  tieto jednotlivé rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujú na opatrenia prijaté Radou v súlade s článkom 121
  ZFEÚ
  a v súlade s nariadením (EÚ) č. [.../...]. |
| --- | --- |

(13)

Právomoc prijímať jednotlivé rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania
  sankcií
  podľa tohto nariadenia by sa mala udeliť Rade. Ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v rámci Rady v súlade s článkom 121 ods. 1
  ZFEÚ
  tieto jednotlivé rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujú na opatrenia prijaté Radou v súlade s článkom 121
  ZFEÚ
  a v súlade s nariadením (EÚ) č. [.../...].

| (14) | Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlá týkajúce sa účinného presadzovania nariadenia (EÚ) č. [.../...], malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom uvedeným v článku 121 ods. 6 zmluvy. |
| --- | --- |

(14)

Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlá týkajúce sa účinného presadzovania nariadenia (EÚ) č. [.../...], malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom uvedeným v článku 121 ods. 6 zmluvy.

| (15) | Keďže účinný rámec na zisťovanie a prevenciu makroekonomických nerovnováh nemožno v dostatočnej miere dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokých vzájomných obchodných a finančných väzieb medzi členskými štátmi a takisto vedľajších účinkov vnútroštátnych hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ustanovenou v rovnakom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(15)

Keďže účinný rámec na zisťovanie a prevenciu makroekonomických nerovnováh nemožno v dostatočnej miere dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokých vzájomných obchodných a finančných väzieb medzi členskými štátmi a takisto vedľajších účinkov vnútroštátnych hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ustanovenou v rovnakom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovuje systém
  sankcií
  na dosiahnutie účinného odstránenia
  nadmerných
  makroekonomických nerovnováh v eurozóne.

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na členské štáty, ktorých menou je euro.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov ustanovené v článku 2 nariadenia (EÚ) č. [.../...].

Okrem toho sa uplatňuje aj toto vymedzenie pojmu:

„výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú okolnosti, pri ktorých schodok verejných financií prevyšuje referenčnú hodnotu, pričom sa dané prevýšenie považuje za výnimočné v zmysle druhej zarážky článku 126 ods. 2 písm. a)
  ZFEÚ
  a v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (3).

Článok 3

Sankcie

1.   Rada, konajúc na základe
  odporúčania
  Komisie,
  rozhodne o uložení úročeného vkladu
  , ak
  bolo
  v súlade s článkom ▐ 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č.
  .../2011 prijaté rozhodnutie Rady o nápravnom opatrení, v ktorom
  Rada ▐ dospeje k záveru, že
  po vydaní odporúčania
  dotknutý členský štát neprijal odporúčané nápravné opatrenie.

1a.
     
  Rozhodnutím Rady konajúcej na základe odporúčania Komisie sa uloží ročná pokuta, ak:

| a) | sa v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. .../2011 prijmú dve nadväzujúce odporúčania Rady v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach a Rada sa domnieva, že členský štát predložil neuspokojivý plán nápravných opatrení, |
| --- | --- |

a)

sa v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. .../2011 prijmú dve nadväzujúce odporúčania Rady v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach a Rada sa domnieva, že členský štát predložil neuspokojivý plán nápravných opatrení,

| b) | sa v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [.../...] prijmú dve nadväzujúce rozhodnutia Rady v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach, v ktorých sú odporúčania vyhlásené za nesplnené. |
| --- | --- |

b)

sa v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. [.../...] prijmú dve nadväzujúce rozhodnutia Rady v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach, v ktorých sú odporúčania vyhlásené za nesplnené.

Pokuta je uložená prostredníctvom zmeny nariadeného úročeného vkladu na ročnú pokutu v súlade s článkom 3 ods. 1.

1b.
     
  Rozhodnutia uvedené v odseku 1 a 1a sa považujú za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Rada môže kvalifikovanou väčšinou odporúčanie zmeniť a doplniť.

1c.
     
  Komisia vydá odporúčanie pre rozhodnutie Rady do dvadsiatich dní od splnenia podmienok uvedených v odseku 1 a 1a.

2.   
  Úročený vklad alebo
  ročná pokuta
  odporúčané
  Komisiou sa
  rovnajú
  0,1 % HDP daného členského štátu v predchádzajúcom roku.

3.   Odchylne od odseku 2 môže Komisia navrhnúť zníženie výšky
  úročeného vkladu alebo
  pokuty alebo
  ich
  zrušenie z dôvodu existencie výnimočných hospodárskych okolností alebo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú daný členský štát doručí Komisii do desiatich dní od
  splnenia podmienok uvedených
  v odseku 1
  a 1a
  .

4.   Ak členský štát
  uskutočnil úročený vklad alebo
  uhradil ročnú pokutu za daný kalendárny rok a Rada po jeho uplynutí v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [.../...] dospeje k záveru, že tento členský štát v priebehu daného roka prijal odporúčané nápravné opatrenie,
  vklad uhradený za daný rok spolu so vzniknutým úrokom alebo
  pokuta uhradená za daný rok sa tomuto členskému štátu vráti vo výške vypočítanej na základe metódy pro rata temporis.

Článok 4

Pridelenie
  pokút

Pokuty
  uvedené v
  článku 3 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 zmluvy a
  pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability. Odo dňa, keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, sa tieto pokuty budú prideľovať tomuto mechanizmu
  .

Článok 5

Hlasovanie v Rade

O opatreniach podľa článku 3 hlasujú len členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro. Rada pritom nezohľadňuje hlasovanie člena Rady zastupujúceho príslušný členský štát.

Kvalifikovaná väčšina členov Rady uvedených v
  prvom
  odseku sa určí podľa článku 238 ods. 3 písm. a) zmluvy.

Článok 5a

Hospodársky dialóg

S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä Európskym parlamentom, Radou a Komisiou a zaručiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a v prípade potreby prezidenta Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom a prediskutovali rozhodnutia prijaté podľa článku 3 tohto nariadenia.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týkajú tieto rozhodnutia, ponúknuť účasť na výmene názorov.

Článok 5b

Preskúmanie

1.
     
  Do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a potom každých päť rokov Komisia zverejní správu o vykonávaní tohto nariadenia. V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

| a) | účinnosť nariadenia, |
| --- | --- |

a)

účinnosť nariadenia,

| b) | napredovanie pri zabezpečovaní užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so zmluvou. |
| --- | --- |

b)

napredovanie pri zabezpečovaní užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so zmluvou.

2.
     
  V prípade potreby sa k uvedenej správe pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.
     
  Správa a všetky sprievodné návrhy sa predložia Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 6

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  

  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C,, s..

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

3

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/145

---

Štvrtok 23. júna 2011Práva spotrebiteľov ***I

P7_TA(2011)0293

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o právach spotrebiteľov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 390 E/23

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0614), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0614),

| — | so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0349/2008),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júla 2009 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júla 2009 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 22. apríla 2009 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 22. apríla 2009 (2),

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2011, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2011, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre právne veci a Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0038/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre právne veci a Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0038/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3);

| 2. | schvaľuje vyhlásenie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje vyhlásenie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | berie na vedomie spoločné vyhlásenie maďarského predsedníctva a nadchádzajúceho poľského, dánskeho a cyperského predsedníctva Rady, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie spoločné vyhlásenie maďarského predsedníctva a nadchádzajúceho poľského, dánskeho a cyperského predsedníctva Rady, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 54.

(2)  Ú. v. EÚ C 200, 25.8.2009, s. 76.

(3)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté 24. marca 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0116).

---

Štvrtok 23. júna 2011P7_TC1-COD(2008)0196

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2011 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/.../EÚ o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušujú smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici 2011/83/EÚ.)

Štvrtok 23. júna 2011PRÍLOHA

Vyhlásenie Európskeho parlamentu o tabuľkách zhody

Európsky parlament vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada nebola pripravená akceptovať povinné zverejňovanie tabuliek zhody v súvislosti s prepracovaním smernice o právach spotrebiteľov. Týmto vyhlasuje, že dohoda o tejto smernici, ktorá bola dosiahnutá medzi Európskym parlamentom a Radou v rámci trialógu 6. júna 2011, nemá vplyv na výsledok medziinštitucionálnych rokovaní o tabuľkách zhody.

Európsky parlament vyzýva Komisiu, aby ho do dvanástich mesiacov od prijatia tejto dohody na plenárnej schôdzi informovala a ku koncu transpozičného obdobia vypracovala správu o tom, ako členské štáty postupujú pri vypracovaní a zverejňovaní vlastných tabuliek, v ktorých sa v čo najväčšej miere preukazuje zhoda medzi touto smernicou a opatreniami prijatými na jej transpozíciu.

Európsky parlament víta dohodu o tom, že do smernice o právach spotrebiteľov budú zaradené požiadavky oznamovacej povinnosti v súvislosti s tými ustanoveniami tejto smernice, smernice Rady 93/13/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES, ktoré členským štátom poskytujú možnosť výberu regulačných postupov (články 29, 32 a 33).

Vyhlásenie maďarského predsedníctva Rady a nadchádzajúcich predsedníctiev Poľska, Dánska a Cypru o tabuľkách zhody

Vyhlasujeme, že dohoda medzi Radou a Európskym parlamentom, ktorá bola dosiahnutá v rámci trialógu 6. júna 2011 v súvislosti so smernicou Európskeho parlamentu a Rady o právach spotrebiteľov, ktorou sa menia a dopĺňajú smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušujú smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, nemá vplyv na výsledok medziinštitucionálnych rokovaní o tabuľkách zhody.

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/146

---

Štvrtok 23. júna 2011Ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility ***I

P7_TA(2011)0294

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility (KOM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

2012/C 390 E/24

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0607), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0607),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0342/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0342/2010),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. februára 2011 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. februára 2011 (1),

| — | so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0091/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 26.

---

Štvrtok 23. júna 2011P7_TC1-COD(2010)0301

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2011 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/.../EÚ, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/25/ES, pokiaľ ide o ustanovenia pre traktory uvádzané na trh v rámci systému flexibility

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici 2011/72/EÚ.)

---

| 18.12.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 390/147 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 390/147

---

Štvrtok 23. júna 2011Vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad *

P7_TA(2011)0295

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o návrhu smernice Rady o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (KOM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

2012/C 390 E/25

(Konzultácia)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0618), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0618),

| — | so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na články 31 a 32, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0387/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na články 31 a 32, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0387/2010),

| — | so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A7-0214/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A7-0214/2011),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článkom 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článkom 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu;

| 3. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 4. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

4.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii.

| TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Návrh smernice


  Odôvodnenie 1 |
| (1) | V článku 2 písm. b)
  zmluvy
  sa ustanovuje zavedenie jednotných bezpečnostných noriem na ochranu zdravia pracovníkov a širokej verejnosti. |

TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Návrh smernice

Odôvodnenie 1

(1)

V článku 2 písm. b)
  zmluvy
  sa ustanovuje zavedenie jednotných bezpečnostných noriem na ochranu zdravia pracovníkov a širokej verejnosti.

| (1) | V článku 2 písm. b)
  Zmluvy o Euratome
  sa ustanovuje zavedenie jednotných bezpečnostných noriem na ochranu zdravia pracovníkov a širokej verejnosti. |
| --- | --- |

(1)

V článku 2 písm. b)
  Zmluvy o Euratome
  sa ustanovuje zavedenie jednotných bezpečnostných noriem na ochranu zdravia pracovníkov a širokej verejnosti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Návrh smernice

Odôvodnenie 2

| (2) | V článku 30
  zmluvy
  sa uvádza, že budú stanovené základné normy ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia. |
| --- | --- |

(2)

V článku 30
  zmluvy
  sa uvádza, že budú stanovené základné normy ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia.

| (2) | V článku 30
  Zmluvy o Euratome
  sa uvádza, že budú stanovené základné normy ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia. |
| --- | --- |

(2)

V článku 30
  Zmluvy o Euratome
  sa uvádza, že budú stanovené základné normy ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Návrh smernice

Odôvodnenie 3

| (3) | Na základe článku 37
  zmluvy
  musia členské štáty predkladať Komisii všeobecné údaje týkajúce sa akéhokoľvek plánu na likvidáciu rádioaktívneho odpadu. |
| --- | --- |

(3)

Na základe článku 37
  zmluvy
  musia členské štáty predkladať Komisii všeobecné údaje týkajúce sa akéhokoľvek plánu na likvidáciu rádioaktívneho odpadu.

| (3) | Na základe článku 37
  Zmluvy o Euratome
  musia členské štáty predkladať Komisii všeobecné údaje týkajúce sa akéhokoľvek plánu na uloženie rádioaktívneho odpadu. |
| --- | --- |

(3)

Na základe článku 37
  Zmluvy o Euratome
  musia členské štáty predkladať Komisii všeobecné údaje týkajúce sa akéhokoľvek plánu na uloženie rádioaktívneho odpadu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4

Návrh smernice

Odôvodnenie 3 a (nové)

| (3a) | Smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 (1) určuje zavádzanie opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci. |
| --- | --- |

(3a)

Smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 (1) určuje zavádzanie opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5

Návrh smernice

Odôvodnenie 4

| (4) | Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996 (2)

  , ktorá
  stanovuje základné bezpečnostné normy
  ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia
  sa vzťahuje na všetky postupy, ktoré sa týkajú rizika vyplývajúceho z ionizujúceho žiarenia od umelého zdroja alebo od prírodného zdroja žiarenia v prípadoch, keď prírodné rádionuklidy sú alebo boli spracované so zreteľom na svoje rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti. Vzťahuje sa aj na povolené uvoľňovanie materiálov pochádzajúcich z takýchto postupov. Ustanovenia uvedenej smernice boli doplnené upresňujúcimi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

(4)

Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996 (2)

  , ktorá
  stanovuje základné bezpečnostné normy
  ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia
  sa vzťahuje na všetky postupy, ktoré sa týkajú rizika vyplývajúceho z ionizujúceho žiarenia od umelého zdroja alebo od prírodného zdroja žiarenia v prípadoch, keď prírodné rádionuklidy sú alebo boli spracované so zreteľom na svoje rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti. Vzťahuje sa aj na povolené uvoľňovanie materiálov pochádzajúcich z takýchto postupov. Ustanovenia uvedenej smernice boli doplnené upresňujúcimi právnymi predpismi.

| (4) | Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996 (3) stanovuje základné bezpečnostné normy
  . Táto smernica
  sa vzťahuje na všetky postupy, ktoré sa týkajú rizika vyplývajúceho z ionizujúceho žiarenia od umelého zdroja alebo od prírodného zdroja žiarenia v prípadoch, keď prírodné rádionuklidy sú alebo boli spracované so zreteľom na svoje rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti. Vzťahuje sa aj na povolené uvoľňovanie materiálov pochádzajúcich z takýchto postupov. Ustanovenia uvedenej smernice boli doplnené upresňujúcimi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

(4)

Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996 (3) stanovuje základné bezpečnostné normy
  . Táto smernica
  sa vzťahuje na všetky postupy, ktoré sa týkajú rizika vyplývajúceho z ionizujúceho žiarenia od umelého zdroja alebo od prírodného zdroja žiarenia v prípadoch, keď prírodné rádionuklidy sú alebo boli spracované so zreteľom na svoje rádioaktívne, štiepne alebo množivé vlastnosti. Vzťahuje sa aj na povolené uvoľňovanie materiálov pochádzajúcich z takýchto postupov. Ustanovenia uvedenej smernice boli doplnené upresňujúcimi právnymi predpismi.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 131

Návrh smernice

Odôvodnenie 4 a (nové)

| (4a) | Keďže ani zo Zmluvy o Euratome, ani zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie Parlamentu nevyplývajú spolurozhodovacie právomoci v súvislosti s nukleárnymi záležitosťami, je mimoriadne dôležité, aby sa našiel nový právny základ pre akékoľvek budúce právne predpisy v nukleárnej oblasti. |
| --- | --- |

(4a)

Keďže ani zo Zmluvy o Euratome, ani zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie Parlamentu nevyplývajú spolurozhodovacie právomoci v súvislosti s nukleárnymi záležitosťami, je mimoriadne dôležité, aby sa našiel nový právny základ pre akékoľvek budúce právne predpisy v nukleárnej oblasti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6

Návrh smernice

Odôvodnenie 15 a (nové)

| (15a) | Tri bývalé kandidátske krajiny EÚ – Litva, Slovensko a Bulharsko – prevádzkovali jadrové elektrárne starého sovietskeho typu, ktoré nebolo možné hospodárne modernizovať, aby splnili bezpečnostné normy EÚ. Tieto elektrárne boli preto odstavené a následne vyradené z prevádzky. |
| --- | --- |

(15a)

Tri bývalé kandidátske krajiny EÚ – Litva, Slovensko a Bulharsko – prevádzkovali jadrové elektrárne starého sovietskeho typu, ktoré nebolo možné hospodárne modernizovať, aby splnili bezpečnostné normy EÚ. Tieto elektrárne boli preto odstavené a následne vyradené z prevádzky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7

Návrh smernice

Odôvodnenie 15 b (nové)

| (15b) | Vyradenie jadrových elektrární z prevádzky v uvedených troch členských štátoch EÚ predstavovalo pre dotknuté členské štáty významnú finančnú a hospodársku záťaž, ktorú nemohli niesť v plnom rozsahu, a preto im Únia poskytla finančné zdroje určené na pokrytie časti nákladov na projekty v oblasti vyraďovania zariadení z prevádzky a v oblasti odpadu a na kompenzáciu hospodárskych dôsledkov. |
| --- | --- |

(15b)

Vyradenie jadrových elektrární z prevádzky v uvedených troch členských štátoch EÚ predstavovalo pre dotknuté členské štáty významnú finančnú a hospodársku záťaž, ktorú nemohli niesť v plnom rozsahu, a preto im Únia poskytla finančné zdroje určené na pokrytie časti nákladov na projekty v oblasti vyraďovania zariadení z prevádzky a v oblasti odpadu a na kompenzáciu hospodárskych dôsledkov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8

Návrh smernice

Odôvodnenie 18

| (18) | Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu v roku 2006 aktualizovala celý súbor svojich noriem a uverejnila základné zásady bezpečnosti, ktoré spoločne
  podporili
  Euratom, OECD/NEA a ďalšie medzinárodné organizácie. Ako uviedli organizácie spoločnej podpory, uplatňovanie základných zásad bezpečnosti uľahčí uplatňovanie medzinárodných bezpečnostných noriem a zabezpečí väčší súlad ustanovení jednotlivých štátov. Je preto žiaduce, aby všetky členské štáty tieto zásady dodržiavali a podporovali. Tieto zásady budú záväzné pre agentúru IAEA v súvislosti s jej fungovaním a pre štáty v súvislosti s operáciami v spolupráci s agentúrou IAEA. Štáty alebo organizácie poskytujúce podporu môžu podľa vlastného uváženia prijať zásady na vykonávanie svojich vlastných činností. |
| --- | --- |

(18)

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu v roku 2006 aktualizovala celý súbor svojich noriem a uverejnila základné zásady bezpečnosti, ktoré spoločne
  podporili
  Euratom, OECD/NEA a ďalšie medzinárodné organizácie. Ako uviedli organizácie spoločnej podpory, uplatňovanie základných zásad bezpečnosti uľahčí uplatňovanie medzinárodných bezpečnostných noriem a zabezpečí väčší súlad ustanovení jednotlivých štátov. Je preto žiaduce, aby všetky členské štáty tieto zásady dodržiavali a podporovali. Tieto zásady budú záväzné pre agentúru IAEA v súvislosti s jej fungovaním a pre štáty v súvislosti s operáciami v spolupráci s agentúrou IAEA. Štáty alebo organizácie poskytujúce podporu môžu podľa vlastného uváženia prijať zásady na vykonávanie svojich vlastných činností.

| (18) | Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu v roku 2006 aktualizovala celý súbor svojich noriem a uverejnila základné zásady bezpečnosti, ktoré spoločne
  vyvinuli
  Euratom, OECD/NEA a ďalšie medzinárodné organizácie. Ako uviedli organizácie spoločnej podpory, uplatňovanie základných zásad bezpečnosti uľahčí uplatňovanie medzinárodných bezpečnostných noriem a zabezpečí väčší súlad ustanovení jednotlivých štátov. Je preto žiaduce, aby všetky členské štáty tieto zásady dodržiavali a podporovali. Tieto zásady budú záväzné pre agentúru IAEA v súvislosti s jej fungovaním a pre štáty v súvislosti s operáciami v spolupráci s agentúrou IAEA. Štáty alebo organizácie poskytujúce podporu môžu podľa vlastného uváženia prijať zásady na vykonávanie svojich vlastných činností. |
| --- | --- |

(18)

Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu v roku 2006 aktualizovala celý súbor svojich noriem a uverejnila základné zásady bezpečnosti, ktoré spoločne
  vyvinuli
  Euratom, OECD/NEA a ďalšie medzinárodné organizácie. Ako uviedli organizácie spoločnej podpory, uplatňovanie základných zásad bezpečnosti uľahčí uplatňovanie medzinárodných bezpečnostných noriem a zabezpečí väčší súlad ustanovení jednotlivých štátov. Je preto žiaduce, aby všetky členské štáty tieto zásady dodržiavali a podporovali. Tieto zásady budú záväzné pre agentúru IAEA v súvislosti s jej fungovaním a pre štáty v súvislosti s operáciami v spolupráci s agentúrou IAEA. Štáty alebo organizácie poskytujúce podporu môžu podľa vlastného uváženia prijať zásady na vykonávanie svojich vlastných činností.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9

Návrh smernice

Odôvodnenie 19 a (nové)

| (19a) | Aarhuský dohovor z 25. júna 1998 o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia udeľuje verejnosti práva a strany dohovoru a verejné orgány zaväzuje dodržiavať povinnosti týkajúce sa prístupu k informáciám a účasti verejnosti a prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia vrátane nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. |
| --- | --- |

(19a)

Aarhuský dohovor z 25. júna 1998 o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia udeľuje verejnosti práva a strany dohovoru a verejné orgány zaväzuje dodržiavať povinnosti týkajúce sa prístupu k informáciám a účasti verejnosti a prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia vrátane nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10

Návrh smernice

Odôvodnenie 19 b (nové)

| (19b) | Medzinárodná organizácia práce prijala dohovor (4) a odporúčanie (5) o ochrane pred radiáciou týkajúce sa akejkoľvek činnosti, ktorá zahŕňa vystavenie pracovníkov ionizujúcemu žiareniu počas práce, a vyžaduje prijatie primeraných krokov, ktoré zabezpečia účinnú ochranu pracovníkov vzhľadom na súčasné vedomosti. |
| --- | --- |

(19b)

Medzinárodná organizácia práce prijala dohovor (4) a odporúčanie (5) o ochrane pred radiáciou týkajúce sa akejkoľvek činnosti, ktorá zahŕňa vystavenie pracovníkov ionizujúcemu žiareniu počas práce, a vyžaduje prijatie primeraných krokov, ktoré zabezpečia účinnú ochranu pracovníkov vzhľadom na súčasné vedomosti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11

Návrh smernice

Odôvodnenie 22 a (nové)

| (22a) | Európsky parlament tiež uviedol, že vo všetkých členských štátoch by mali mať všetky jadrové zariadenia dostatok finančných prostriedkov na pokrytie všetkých nákladov na ich odstavenie vrátane nakladania s odpadom s cieľom zachovať zásadu „znečisťovateľ platí“ a vyhnúť sa čerpaniu štátnej pomoci, a vyzval Komisiu, aby navrhla presné vymedzenie využívania finančných zdrojov určených na odstavenie v každom členskom štáte, zohľadňujúc pri tom odstavovanie, ako aj zaobchádzanie, úpravu a konečnú likvidáciu výsledného rádioaktívneho odpadu (6). |
| --- | --- |

(22a)

Európsky parlament tiež uviedol, že vo všetkých členských štátoch by mali mať všetky jadrové zariadenia dostatok finančných prostriedkov na pokrytie všetkých nákladov na ich odstavenie vrátane nakladania s odpadom s cieľom zachovať zásadu „znečisťovateľ platí“ a vyhnúť sa čerpaniu štátnej pomoci, a vyzval Komisiu, aby navrhla presné vymedzenie využívania finančných zdrojov určených na odstavenie v každom členskom štáte, zohľadňujúc pri tom odstavovanie, ako aj zaobchádzanie, úpravu a konečnú likvidáciu výsledného rádioaktívneho odpadu (6).

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 12

Návrh smernice

Odôvodnenie 23

| (23) | V Únii aj vo svete rastie uznanie potreby
  zodpovedného využívania jadrovej energie, najmä v oblasti
  jadrovej bezpečnosti a ochrany. V tejto súvislosti je potrebné riešiť otázku nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zaistiť bezpečné, optimalizované a udržateľné
  využívanie jadrovej energie
  . |
| --- | --- |

(23)

V Únii aj vo svete rastie uznanie potreby
  zodpovedného využívania jadrovej energie, najmä v oblasti
  jadrovej bezpečnosti a ochrany. V tejto súvislosti je potrebné riešiť otázku nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zaistiť bezpečné, optimalizované a udržateľné
  využívanie jadrovej energie
  .

| (23) | V Únii aj vo svete rastie uznanie
  , najmä po nedávnej vážnej jadrovej nehode v Japonsku,
  potreby
  posilniť pravidlá týkajúce sa
  jadrovej bezpečnosti a ochrany. V tejto súvislosti je potrebné riešiť
  dôležitú
  otázku nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zaistiť bezpečné, optimalizované a udržateľné
  skladovanie a/alebo uloženie
  . |
| --- | --- |

(23)

V Únii aj vo svete rastie uznanie
  , najmä po nedávnej vážnej jadrovej nehode v Japonsku,
  potreby
  posilniť pravidlá týkajúce sa
  jadrovej bezpečnosti a ochrany. V tejto súvislosti je potrebné riešiť
  dôležitú
  otázku nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zaistiť bezpečné, optimalizované a udržateľné
  skladovanie a/alebo uloženie
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Návrh smernice

Odôvodnenie 23 a (nové)

| (23a) | V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že veľkú časť materiálu vyhoretého paliva možno opätovne využiť. Recyklácia vyhoretého paliva je preto spolu s uložením konečného odpadu aspektom, ktorý treba zohľadniť. |
| --- | --- |

(23a)

V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že veľkú časť materiálu vyhoretého paliva možno opätovne využiť. Recyklácia vyhoretého paliva je preto spolu s uložením konečného odpadu aspektom, ktorý treba zohľadniť.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Návrh smernice

Odôvodnenie 25

| (25) | Pri prevádzke jadrových reaktorov takisto vzniká vyhoreté palivo. Každý členský štát môže definovať svoju politiku palivového cyklu zohľadnením vyhoretého paliva ako cenného zdroja, ktorý je možné opätovne spracovať, alebo rozhodnutím o jeho likvidácii ako odpadu. Bez ohľadu na vybratú možnosť by sa mala zvážiť likvidácia vysoko rádioaktívneho odpadu, oddeleného v rámci opätovného spracovania, alebo vyhoretého paliva považovaného za odpad. |
| --- | --- |

(25)

Pri prevádzke jadrových reaktorov takisto vzniká vyhoreté palivo. Každý členský štát môže definovať svoju politiku palivového cyklu zohľadnením vyhoretého paliva ako cenného zdroja, ktorý je možné opätovne spracovať, alebo rozhodnutím o jeho likvidácii ako odpadu. Bez ohľadu na vybratú možnosť by sa mala zvážiť likvidácia vysoko rádioaktívneho odpadu, oddeleného v rámci opätovného spracovania, alebo vyhoretého paliva považovaného za odpad.

| (25) | Pri prevádzke jadrových reaktorov takisto vzniká vyhoreté palivo. Každý členský štát môže definovať svoju politiku palivového cyklu zohľadnením vyhoretého paliva ako cenného zdroja, ktorý je možné opätovne spracovať
  a recyklovať
  , alebo rozhodnutím o jeho uložení ako odpadu. Bez ohľadu na zvolenú možnosť by sa malo zvážiť uloženie vysoko rádioaktívneho odpadu, oddeleného v rámci opätovného spracovania, alebo vyhoretého paliva považovaného za odpad. |
| --- | --- |

(25)

Pri prevádzke jadrových reaktorov takisto vzniká vyhoreté palivo. Každý členský štát môže definovať svoju politiku palivového cyklu zohľadnením vyhoretého paliva ako cenného zdroja, ktorý je možné opätovne spracovať
  a recyklovať
  , alebo rozhodnutím o jeho uložení ako odpadu. Bez ohľadu na zvolenú možnosť by sa malo zvážiť uloženie vysoko rádioaktívneho odpadu, oddeleného v rámci opätovného spracovania, alebo vyhoretého paliva považovaného za odpad.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 115

Návrh smernice

Odôvodnenie 25 a (nové)

| (25a) | Vyhoreté palivo skladované v nádržiach je ďalším potenciálnym zdrojom prieniku radiácie do životného prostredia, a to najmä v prípade, že chladiace nádrže už nie sú zakryté. |
| --- | --- |

(25a)

Vyhoreté palivo skladované v nádržiach je ďalším potenciálnym zdrojom prieniku radiácie do životného prostredia, a to najmä v prípade, že chladiace nádrže už nie sú zakryté.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 132

Návrh smernice

Odôvodnenie 27

| (27) | Rádioaktívny odpad vrátane vyhoretého paliva považovaného za odpad si z dlhodobého hľadiska vyžaduje uzatvorenie a izoláciu od ľudí a životného prostredia. Jeho špecifický charakter (obsah rádionuklidov) si vyžaduje opatrenia na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia vrátane uloženia vo vhodných zariadeniach ako posledná fáza nakladania s ním. Ukladanie rádioaktívneho odpadu vrátane dlhodobého skladovania, je dočasným riešením
  , ale nie alternatívou likvidácie
  . |
| --- | --- |

(27)

Rádioaktívny odpad vrátane vyhoretého paliva považovaného za odpad si z dlhodobého hľadiska vyžaduje uzatvorenie a izoláciu od ľudí a životného prostredia. Jeho špecifický charakter (obsah rádionuklidov) si vyžaduje opatrenia na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia vrátane uloženia vo vhodných zariadeniach ako posledná fáza nakladania s ním. Ukladanie rádioaktívneho odpadu vrátane dlhodobého skladovania, je dočasným riešením
  , ale nie alternatívou likvidácie
  .

| (27) | Rádioaktívny odpad vrátane vyhoretého paliva považovaného za odpad si z dlhodobého hľadiska vyžaduje
  vhodné prispôsobenie,
  uzatvorenie a izoláciu od ľudí a životného prostredia. Jeho špecifický charakter (obsah rádionuklidov) si vyžaduje opatrenia na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia vrátane likvidácie vo vhodných zariadeniach ako koncovom bode nakladania s ním, s možnosťou
  opätovného vybratia na základe zásady reverzibility
  . Skladovanie rádioaktívneho odpadu vrátane dlhodobého skladovania je dočasným riešením. |
| --- | --- |

(27)

Rádioaktívny odpad vrátane vyhoretého paliva považovaného za odpad si z dlhodobého hľadiska vyžaduje
  vhodné prispôsobenie,
  uzatvorenie a izoláciu od ľudí a životného prostredia. Jeho špecifický charakter (obsah rádionuklidov) si vyžaduje opatrenia na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia vrátane likvidácie vo vhodných zariadeniach ako koncovom bode nakladania s ním, s možnosťou
  opätovného vybratia na základe zásady reverzibility
  . Skladovanie rádioaktívneho odpadu vrátane dlhodobého skladovania je dočasným riešením.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 133

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 27 a (nové)

| (27a) | Na nebezpečenstvo súvisiace s ukladaním rádioaktívneho odpadu jednoznačne poukázala aj havária vo Fukušime a k podobným haváriám by mohlo dôjsť v existujúcich alebo budúcich jadrových zariadeniach, ktoré sa nachádzajú na území Únie a v susedných krajinách Únie s vysokým seizmickým rizikom a s vysokým rizikom vzniku cunami, napr. v Akkuyu v Turecku. Únia by mala prijať všetky príslušné opatrenia, aby zabránila ukladaniu rádioaktívneho odpadu v takýchto oblastiach. |
| --- | --- |

(27a)

Na nebezpečenstvo súvisiace s ukladaním rádioaktívneho odpadu jednoznačne poukázala aj havária vo Fukušime a k podobným haváriám by mohlo dôjsť v existujúcich alebo budúcich jadrových zariadeniach, ktoré sa nachádzajú na území Únie a v susedných krajinách Únie s vysokým seizmickým rizikom a s vysokým rizikom vzniku cunami, napr. v Akkuyu v Turecku. Únia by mala prijať všetky príslušné opatrenia, aby zabránila ukladaniu rádioaktívneho odpadu v takýchto oblastiach.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 17

Návrh smernice

Odôvodnenie 28

| (28) | Národný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu by mal podporovať tieto opatrenia a v plnej miere zohľadňovať konkrétne druhy a vlastnosti rádioaktívneho odpadu. Presné kritériá zadeľovania odpadu do určitej triedy budú závisieť od konkrétnej situácie v členskom štáte v súvislosti s druhom odpadu a možnosťami jeho uloženia, ktoré sú k dispozícii alebo ktoré sa berú do úvahy. |
| --- | --- |

(28)

Národný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu by mal podporovať tieto opatrenia a v plnej miere zohľadňovať konkrétne druhy a vlastnosti rádioaktívneho odpadu. Presné kritériá zadeľovania odpadu do určitej triedy budú závisieť od konkrétnej situácie v členskom štáte v súvislosti s druhom odpadu a možnosťami jeho uloženia, ktoré sú k dispozícii alebo ktoré sa berú do úvahy.

| (28) | Národný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu by mal podporovať tieto opatrenia a v plnej miere zohľadňovať konkrétne druhy a vlastnosti rádioaktívneho odpadu. Presné kritériá zadeľovania odpadu do určitej triedy budú závisieť od konkrétnej situácie v členskom štáte v súvislosti s druhom odpadu a možnosťami jeho uloženia, ktoré sú k dispozícii alebo ktoré sa berú do úvahy.
  Na uľahčenie komunikácie a výmeny informácií medzi členskými štátmi a na zabezpečenie transparentnosti by vo vnútroštátnom programe mal byť podrobne opísaný klasifikačný systém. |
| --- | --- |

(28)

Národný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu by mal podporovať tieto opatrenia a v plnej miere zohľadňovať konkrétne druhy a vlastnosti rádioaktívneho odpadu. Presné kritériá zadeľovania odpadu do určitej triedy budú závisieť od konkrétnej situácie v členskom štáte v súvislosti s druhom odpadu a možnosťami jeho uloženia, ktoré sú k dispozícii alebo ktoré sa berú do úvahy.
  Na uľahčenie komunikácie a výmeny informácií medzi členskými štátmi a na zabezpečenie transparentnosti by vo vnútroštátnom programe mal byť podrobne opísaný klasifikačný systém.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18

Návrh smernice

Odôvodnenie 29

| (29) | Typická koncepcia likvidácie krátkodobého nízkoaktívneho a strednoaktívneho odpadu
  sú úložiská
  blízko povrchu. Po 30 rokoch výskumu sa na
  technickej
  úrovni
  široko akceptovalo
  , že hlboké geologické ukladanie
  predstavuje najbezpečnejšiu a najudržateľnejšiu
  možnosť ako koncový bod nakladania s vysoko rádioaktívnym odpadom
  a vyhoretým palivom považovaným za odpad
  . Z tohto dôvodu by sa malo
  prejsť k uplatňovaniu ukladania v úložiskách
  . |
| --- | --- |

(29)

Typická koncepcia likvidácie krátkodobého nízkoaktívneho a strednoaktívneho odpadu
  sú úložiská
  blízko povrchu. Po 30 rokoch výskumu sa na
  technickej
  úrovni
  široko akceptovalo
  , že hlboké geologické ukladanie
  predstavuje najbezpečnejšiu a najudržateľnejšiu
  možnosť ako koncový bod nakladania s vysoko rádioaktívnym odpadom
  a vyhoretým palivom považovaným za odpad
  . Z tohto dôvodu by sa malo
  prejsť k uplatňovaniu ukladania v úložiskách
  .

| (29) | Koncepcie ukladania krátkodobého nízkoaktívneho a strednoaktívneho odpadu
  predstavujú rôzne možnosti od úložísk
  blízko povrchu
  (v budovách, zakopanie v malej hĺbke či niekoľko desiatok metrov pod povrchom) až po moderné spôsoby likvidácie v geologických depozitoch 70 až 100 m pod povrchom
  .
  Skladujú sa takmer všetky druhy dlhodobého nízko a stredne aktívneho rádioaktívneho odpadu.
  Po 30 rokoch výskumu sa na
  vedeckej
  úrovni
  dokázalo
  , že hlbinné geologické ukladanie
  je možné realizovať a toto by mohlo predstavovať bezpečnú
  a
  hospodárnu
  možnosť ako posledná fáza nakladania s vysoko rádioaktívnym odpadom.
  Činnosti vykonávané v rámci Technologickej platformy na vykonávanie geologického ukladania rádioaktívneho odpadu do úložísk by mohli v tomto smere umožniť prístup k odborným vedomostiam a technológii. Skúmajú sa však aj mnohé ďalšie možnosti, napr. umelo vytvorené zariadenia na skladovanie odpadu na povrchu alebo tesne pod ním, umiestňovanie do suchých masívov alebo ukladanie v hĺbkových vrtoch (v hĺbke 3 000 až 5 000 metrov) vrátane možnosti reverzibility a opätovného vybratia.
  Z tohto dôvodu by sa malo
  pokračovať v ďalšom výskume všetkých možností
  . |
| --- | --- |

(29)

Koncepcie ukladania krátkodobého nízkoaktívneho a strednoaktívneho odpadu
  predstavujú rôzne možnosti od úložísk
  blízko povrchu
  (v budovách, zakopanie v malej hĺbke či niekoľko desiatok metrov pod povrchom) až po moderné spôsoby likvidácie v geologických depozitoch 70 až 100 m pod povrchom
  .
  Skladujú sa takmer všetky druhy dlhodobého nízko a stredne aktívneho rádioaktívneho odpadu.
  Po 30 rokoch výskumu sa na
  vedeckej
  úrovni
  dokázalo
  , že hlbinné geologické ukladanie
  je možné realizovať a toto by mohlo predstavovať bezpečnú
  a
  hospodárnu
  možnosť ako posledná fáza nakladania s vysoko rádioaktívnym odpadom.
  Činnosti vykonávané v rámci Technologickej platformy na vykonávanie geologického ukladania rádioaktívneho odpadu do úložísk by mohli v tomto smere umožniť prístup k odborným vedomostiam a technológii. Skúmajú sa však aj mnohé ďalšie možnosti, napr. umelo vytvorené zariadenia na skladovanie odpadu na povrchu alebo tesne pod ním, umiestňovanie do suchých masívov alebo ukladanie v hĺbkových vrtoch (v hĺbke 3 000 až 5 000 metrov) vrátane možnosti reverzibility a opätovného vybratia.
  Z tohto dôvodu by sa malo
  pokračovať v ďalšom výskume všetkých možností
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19

Návrh smernice

Odôvodnenie 29 a (nové)

| (29a) | Vzhľadom na výskum uloženia rádioaktívneho odpadu prostredníctvom transmutácie alebo inými prostriedkami na zníženie jeho rádioaktivity a polčasu rozpadu by sa malo zvážiť aj dlhodobé reverzibilné skladovanie rádioaktívneho odpadu v hlbinných geologických formáciách. |
| --- | --- |

(29a)

Vzhľadom na výskum uloženia rádioaktívneho odpadu prostredníctvom transmutácie alebo inými prostriedkami na zníženie jeho rádioaktivity a polčasu rozpadu by sa malo zvážiť aj dlhodobé reverzibilné skladovanie rádioaktívneho odpadu v hlbinných geologických formáciách.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 20

Návrh smernice

Odôvodnenie 30

| (30) | Hoci je každý členský štát zodpovedný za svoju vlastnú politiku v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, táto politika by mala dodržiavať príslušné základné zásady bezpečnosti stanovené agentúrou IAEA. Je morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o existujúce vyhoreté palivá a rádioaktívny odpad, ako aj o odpad pochádzajúci z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení. |
| --- | --- |

(30)

Hoci je každý členský štát zodpovedný za svoju vlastnú politiku v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, táto politika by mala dodržiavať príslušné základné zásady bezpečnosti stanovené agentúrou IAEA. Je morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o existujúce vyhoreté palivá a rádioaktívny odpad, ako aj o odpad pochádzajúci z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení.

| (30) | Hoci je každý členský štát zodpovedný za svoju vlastnú politiku v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, táto politika by mala
  nielen
  dodržiavať príslušné základné zásady bezpečnosti stanovené agentúrou IAEA
  , ale mala by ukladať aj najvyššie bezpečnostné normy odrážajúce najmodernejšie postupy, pokiaľ ide o regulačnú a prevádzkovú úroveň a najlepšiu dostupnú technológiu (BAT)
  . Je morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o
  historické a
  existujúce vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad, ako aj o odpad pochádzajúci z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení.
  Členské štáty by preto mali vypracovať takú politiku vyraďovania zariadení z prevádzky, ktorá zaručí ich čo najbezpečnejšiu demontáž čo najskôr po ich odstavení. |
| --- | --- |

(30)

Hoci je každý členský štát zodpovedný za svoju vlastnú politiku v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, táto politika by mala
  nielen
  dodržiavať príslušné základné zásady bezpečnosti stanovené agentúrou IAEA
  , ale mala by ukladať aj najvyššie bezpečnostné normy odrážajúce najmodernejšie postupy, pokiaľ ide o regulačnú a prevádzkovú úroveň a najlepšiu dostupnú technológiu (BAT)
  . Je morálnou povinnosťou každého členského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide o
  historické a
  existujúce vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad, ako aj o odpad pochádzajúci z vyraďovania existujúcich jadrových zariadení.
  Členské štáty by preto mali vypracovať takú politiku vyraďovania zariadení z prevádzky, ktorá zaručí ich čo najbezpečnejšiu demontáž čo najskôr po ich odstavení.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21

Návrh smernice

Odôvodnenie 31

| (31) | Pre zodpovedné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, by mal každý členský štát stanoviť vnútroštátny rámec, ktorý zabezpečí
  plnenie politických záväzkov a postupné rozhodovanie
  vykonávané pomocou zodpovedajúcich právnych predpisov, regulácie a organizácie s jasným rozdelením zodpovedností. |
| --- | --- |

(31)

Pre zodpovedné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, by mal každý členský štát stanoviť vnútroštátny rámec, ktorý zabezpečí
  plnenie politických záväzkov a postupné rozhodovanie
  vykonávané pomocou zodpovedajúcich právnych predpisov, regulácie a organizácie s jasným rozdelením zodpovedností.

| (31) | V záujme zodpovedného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by mal každý členský štát stanoviť vnútroštátny rámec, ktorým sa
  zaručí
  plnenie politických záväzkov a postupné rozhodovanie
  v súlade s Aarhuským dohovorom, vykonávaný prostredníctvom zodpovedajúcich právnych predpisov, regulácie a organizácie s jasným rozdelením zodpovedností. |
| --- | --- |

(31)

V záujme zodpovedného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by mal každý členský štát stanoviť vnútroštátny rámec, ktorým sa
  zaručí
  plnenie politických záväzkov a postupné rozhodovanie
  v súlade s Aarhuským dohovorom, vykonávaný prostredníctvom zodpovedajúcich právnych predpisov, regulácie a organizácie s jasným rozdelením zodpovedností.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22

Návrh smernice

Odôvodnenie 32 a (nové)

| (32a) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na ich skladovanie. |
| --- | --- |

(32a)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na ich skladovanie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 23

Návrh smernice

Odôvodnenie 32 b (nové)

| (32b) | Treba vyčleniť ďalšie finančné prostriedky na energetické projekty vrátane možnosti budúcich projektov vyraďovania zariadení z prevádzky a následne projektov týkajúcich sa nakladania s odpadom. |
| --- | --- |

(32b)

Treba vyčleniť ďalšie finančné prostriedky na energetické projekty vrátane možnosti budúcich projektov vyraďovania zariadení z prevádzky a následne projektov týkajúcich sa nakladania s odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 24

Návrh smernice

Odôvodnenie 33

| (33) | Mal by sa vytvoriť vnútroštátny program s cieľom zabezpečiť transpozíciu politických rozhodnutí do jasných ustanovení na včasné vykonávanie všetkých krokov pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom od výroby po jeho likvidáciu. Malo by to zahŕňať všetky činnosti súvisiace s manipuláciou, predbežnou úpravou, úpravou, prispôsobením, uložením a likvidáciou rádioaktívneho odpadu. Vnútroštátny program môže byť referenčný dokument alebo súbor dokumentov. |
| --- | --- |

(33)

Mal by sa vytvoriť vnútroštátny program s cieľom zabezpečiť transpozíciu politických rozhodnutí do jasných ustanovení na včasné vykonávanie všetkých krokov pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom od výroby po jeho likvidáciu. Malo by to zahŕňať všetky činnosti súvisiace s manipuláciou, predbežnou úpravou, úpravou, prispôsobením, uložením a likvidáciou rádioaktívneho odpadu. Vnútroštátny program môže byť referenčný dokument alebo súbor dokumentov.

| (33) | Mal by sa vytvoriť vnútroštátny program s cieľom zabezpečiť transpozíciu politických rozhodnutí do jasných ustanovení na včasné vykonávanie všetkých krokov pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom od vytvárania po jeho ukladanie. Malo by to zahŕňať všetky činnosti súvisiace s manipuláciou, predbežnou úpravou, úpravou, prispôsobením, skladovaním a ukladaním rádioaktívneho odpadu
  a vyhoretého paliva a mali by sa dodržiavať zásady stanovené v Aarhuskom dohovore
  . Vnútroštátny program môže byť referenčný dokument alebo súbor dokumentov. |
| --- | --- |

(33)

Mal by sa vytvoriť vnútroštátny program s cieľom zabezpečiť transpozíciu politických rozhodnutí do jasných ustanovení na včasné vykonávanie všetkých krokov pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom od vytvárania po jeho ukladanie. Malo by to zahŕňať všetky činnosti súvisiace s manipuláciou, predbežnou úpravou, úpravou, prispôsobením, skladovaním a ukladaním rádioaktívneho odpadu
  a vyhoretého paliva a mali by sa dodržiavať zásady stanovené v Aarhuskom dohovore
  . Vnútroštátny program môže byť referenčný dokument alebo súbor dokumentov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 25

Návrh smernice

Odôvodnenie 34 a (nové)

| (34a) | Pracovníci v rámci celého reťazca nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom musia byť chránení a musia sa na nich vzťahovať právne predpisy o ochrane zdravia a bezpečnosti bez ohľadu na ich pracovnú činnosť a zaradenie, pričom pri každom nástroji nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je nutné brať do úvahy dlhodobé účinky na zdravie a bezpečnosť pracovníkov. Právne predpisy Únie a právne predpisy členských štátov týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci sa vzťahujú aj na pracovníkov zapojených do nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a nedodržanie týchto právnych predpisov musí mať za následok uplatnenie okamžitých a prísnych sankcií. |
| --- | --- |

(34a)

Pracovníci v rámci celého reťazca nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom musia byť chránení a musia sa na nich vzťahovať právne predpisy o ochrane zdravia a bezpečnosti bez ohľadu na ich pracovnú činnosť a zaradenie, pričom pri každom nástroji nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je nutné brať do úvahy dlhodobé účinky na zdravie a bezpečnosť pracovníkov. Právne predpisy Únie a právne predpisy členských štátov týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci sa vzťahujú aj na pracovníkov zapojených do nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a nedodržanie týchto právnych predpisov musí mať za následok uplatnenie okamžitých a prísnych sankcií.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 26

Návrh smernice

Odôvodnenie 35

| (35) | Pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je dôležitá transparentnosť. Mala by sa zabezpečiť
  požadovaním
  účinnej informovanosti verejnosti a príležitostí pre všetky zainteresované strany zúčastniť sa na rozhodovacích procesoch. |
| --- | --- |

(35)

Pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je dôležitá transparentnosť. Mala by sa zabezpečiť
  požadovaním
  účinnej informovanosti verejnosti a príležitostí pre všetky zainteresované strany zúčastniť sa na rozhodovacích procesoch.

| (35) | Pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je dôležitá transparentnosť
  a je rozhodujúce, aby verejnosť dôverovala zásadám riadiacim bezpečnosť úložísk a programom pre nakladanie s odpadom
  . Mala by sa zabezpečiť
  zaručením
  účinnej informovanosti verejnosti a príležitostí pre všetky zainteresované strany
  , miestne a regionálne orgány a verejnosť
  zúčastniť sa na rozhodovacích procesoch. |
| --- | --- |

(35)

Pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom je dôležitá transparentnosť
  a je rozhodujúce, aby verejnosť dôverovala zásadám riadiacim bezpečnosť úložísk a programom pre nakladanie s odpadom
  . Mala by sa zabezpečiť
  zaručením
  účinnej informovanosti verejnosti a príležitostí pre všetky zainteresované strany
  , miestne a regionálne orgány a verejnosť
  zúčastniť sa na rozhodovacích procesoch.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 27

Návrh smernice

Odôvodnenie 36

| (36) | Spolupráca členských štátov a na medzinárodnej úrovni by mohla uľahčiť a urýchliť rozhodovací proces prostredníctvom prístupu k odborným znalostiam a technológiám. |
| --- | --- |

(36)

Spolupráca členských štátov a na medzinárodnej úrovni by mohla uľahčiť a urýchliť rozhodovací proces prostredníctvom prístupu k odborným znalostiam a technológiám.

| (36) | Spolupráca členských štátov a na medzinárodnej úrovni by mohla uľahčiť a urýchliť rozhodovací proces prostredníctvom prístupu k
  vysoko kvalitným
  odborným znalostiam a technológiám
  , ako aj k najlepším postupom
  . |
| --- | --- |

(36)

Spolupráca členských štátov a na medzinárodnej úrovni by mohla uľahčiť a urýchliť rozhodovací proces prostredníctvom prístupu k
  vysoko kvalitným
  odborným znalostiam a technológiám
  , ako aj k najlepším postupom
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 28

Návrh smernice

Odôvodnenie 37

| (37) | Niektoré členské štáty sa domnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zariadení na likvidáciu je potenciálne prospešnou voľbou, ak je založená na dohode medzi príslušnými
  členskými štátmi
  . |
| --- | --- |

(37)

Niektoré členské štáty sa domnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zariadení na likvidáciu je potenciálne prospešnou voľbou, ak je založená na dohode medzi príslušnými
  členskými štátmi
  .

| (37) | Niektoré členské štáty sa domnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane úložísk je potenciálne prospešnou
  , bezpečnou a nákladovo efektívnou
  voľbou, ak je založená na dohode medzi príslušnými
  krajinami
  .
  V tej súvislosti je dôležité neklásť prekážky osobitným opatreniam, ako sú predbežné dohody o vyhoretom palive pochádzajúcom z výskumných reaktorov. V tejto smernici by sa mali náležite vymedziť potrebné podmienky, ktoré treba splniť pred začatím takýchto spoločných projektov. |
| --- | --- |

(37)

Niektoré členské štáty sa domnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane úložísk je potenciálne prospešnou
  , bezpečnou a nákladovo efektívnou
  voľbou, ak je založená na dohode medzi príslušnými
  krajinami
  .
  V tej súvislosti je dôležité neklásť prekážky osobitným opatreniam, ako sú predbežné dohody o vyhoretom palive pochádzajúcom z výskumných reaktorov. V tejto smernici by sa mali náležite vymedziť potrebné podmienky, ktoré treba splniť pred začatím takýchto spoločných projektov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 29

Návrh smernice

Odôvodnenie 39

| (39) | Dokumentácia o bezpečnosti a odstupňovaný prístup by mali poskytnúť základ pre rozhodnutia týkajúce sa vývoja, prevádzky a uzatvorenia úložiska a mali by umožniť identifikáciu neistých oblastí, na ktoré sa treba zamerať s cieľom naďalej zlepšovať pochopenie aspektov, ktoré vplývajú na bezpečnosť systému likvidácie vrátane prírodných (geologických) a technických prekážok a ich predpokladaného vývoja v budúcnosti. Dokumentácia o bezpečnosti by mala zahŕňať zistenia týkajúce sa posudzovania bezpečnosti a informácie o dôkladnosti a spoľahlivosti posudzovania bezpečnosti a v ňom uvedených predpokladov.
  Na tento účel je potrebné uviesť súbor
  argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti súvisiacej s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. |
| --- | --- |

(39)

Dokumentácia o bezpečnosti a odstupňovaný prístup by mali poskytnúť základ pre rozhodnutia týkajúce sa vývoja, prevádzky a uzatvorenia úložiska a mali by umožniť identifikáciu neistých oblastí, na ktoré sa treba zamerať s cieľom naďalej zlepšovať pochopenie aspektov, ktoré vplývajú na bezpečnosť systému likvidácie vrátane prírodných (geologických) a technických prekážok a ich predpokladaného vývoja v budúcnosti. Dokumentácia o bezpečnosti by mala zahŕňať zistenia týkajúce sa posudzovania bezpečnosti a informácie o dôkladnosti a spoľahlivosti posudzovania bezpečnosti a v ňom uvedených predpokladov.
  Na tento účel je potrebné uviesť súbor
  argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti súvisiacej s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

| (39) | Dokumentácia o bezpečnosti a odstupňovaný prístup by mali poskytnúť základ pre rozhodnutia týkajúce sa vývoja, prevádzky a uzatvorenia úložiska a mali by umožniť identifikáciu neistých oblastí, na ktoré sa treba zamerať s cieľom naďalej zlepšovať pochopenie aspektov, ktoré vplývajú na bezpečnosť systému ukladania vrátane prírodných (geologických) a technických prekážok a ich predpokladaného vývoja v budúcnosti. Dokumentácia o bezpečnosti by mala zahŕňať zistenia týkajúce sa posudzovania bezpečnosti a informácie o dôkladnosti a spoľahlivosti posudzovania bezpečnosti a v ňom uvedených predpokladov.
  Preukázanie bezpečnosti by preto malo byť založené na súbore
  argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti súvisiacej s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. |
| --- | --- |

(39)

Dokumentácia o bezpečnosti a odstupňovaný prístup by mali poskytnúť základ pre rozhodnutia týkajúce sa vývoja, prevádzky a uzatvorenia úložiska a mali by umožniť identifikáciu neistých oblastí, na ktoré sa treba zamerať s cieľom naďalej zlepšovať pochopenie aspektov, ktoré vplývajú na bezpečnosť systému ukladania vrátane prírodných (geologických) a technických prekážok a ich predpokladaného vývoja v budúcnosti. Dokumentácia o bezpečnosti by mala zahŕňať zistenia týkajúce sa posudzovania bezpečnosti a informácie o dôkladnosti a spoľahlivosti posudzovania bezpečnosti a v ňom uvedených predpokladov.
  Preukázanie bezpečnosti by preto malo byť založené na súbore
  argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti súvisiacej s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 30

Návrh smernice

Odôvodnenie 40

| (40) | Aj keď sa v nej uznáva, že všetky riziká súvisiace s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom rámci, táto smernica sa nevzťahuje na nerádiologické nebezpečenstvá, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(40)

Aj keď sa v nej uznáva, že všetky riziká súvisiace s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom rámci, táto smernica sa nevzťahuje na nerádiologické nebezpečenstvá, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (40) | Aj keď sa v nej uznáva, že všetky riziká súvisiace s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom rámci, táto smernica sa nevzťahuje na nerádiologické nebezpečenstvá
  s nerádiologickými následkami
  , ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(40)

Aj keď sa v nej uznáva, že všetky riziká súvisiace s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom rámci, táto smernica sa nevzťahuje na nerádiologické nebezpečenstvá
  s nerádiologickými následkami
  , ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31

Návrh smernice

Odôvodnenie 41

| (41) | Udržanie a ďalší rozvoj schopností a zručností pri nakladaní s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako základný prvok zabezpečenia vysokej úrovne bezpečnosti, by mali byť založené na kombinácii učenia prostredníctvom prevádzkových skúseností, vedeckého výskumu a technologického rozvoja, ako aj technickej spolupráce medzi všetkými zúčastnenými stranami. |
| --- | --- |

(41)

Udržanie a ďalší rozvoj schopností a zručností pri nakladaní s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako základný prvok zabezpečenia vysokej úrovne bezpečnosti, by mali byť založené na kombinácii učenia prostredníctvom prevádzkových skúseností, vedeckého výskumu a technologického rozvoja, ako aj technickej spolupráce medzi všetkými zúčastnenými stranami.

| (41) | Udržanie a ďalší rozvoj schopností a zručností pri nakladaní s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako základný prvok zabezpečenia vysokej úrovne
  zdravia a ochrany životného prostredia,
  bezpečnosti
  a transparentnosti
  , by mali byť založené na kombinácii učenia prostredníctvom prevádzkových skúseností, vedeckého výskumu a technologického rozvoja, ako aj technickej spolupráce medzi všetkými zúčastnenými stranami. |
| --- | --- |

(41)

Udržanie a ďalší rozvoj schopností a zručností pri nakladaní s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, ako základný prvok zabezpečenia vysokej úrovne
  zdravia a ochrany životného prostredia,
  bezpečnosti
  a transparentnosti
  , by mali byť založené na kombinácii učenia prostredníctvom prevádzkových skúseností, vedeckého výskumu a technologického rozvoja, ako aj technickej spolupráce medzi všetkými zúčastnenými stranami.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 32

Návrh smernice

Odôvodnenie 42 a (nové)

| (42a) | V tomto smere by Európska skupina regulátorov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG) mohla významným spôsobom prispieť k jednotnému vykonávaniu tejto smernice, čím by umožnila konzultácie, výmenu osvedčených postupov a spoluprácu medzi vnútroštátnymi regulačnými orgánmi. |
| --- | --- |

(42a)

V tomto smere by Európska skupina regulátorov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG) mohla významným spôsobom prispieť k jednotnému vykonávaniu tejto smernice, čím by umožnila konzultácie, výmenu osvedčených postupov a spoluprácu medzi vnútroštátnymi regulačnými orgánmi.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 33

Návrh smernice

Odôvodnenie 42 b (nové)

| (42b) | Táto smernica by mohla byť užitočným nástrojom, ktorý by sa mal zohľadňovať pri overovaní toho, či projekty čerpajúce dotácie Únie v súvislosti s finančnou či technickou pomocou v rámci Euratomu pre zariadenia alebo činnosti v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom zahŕňajú opatrenia potrebné na zabezpečenie bezpečného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. |
| --- | --- |

(42b)

Táto smernica by mohla byť užitočným nástrojom, ktorý by sa mal zohľadňovať pri overovaní toho, či projekty čerpajúce dotácie Únie v súvislosti s finančnou či technickou pomocou v rámci Euratomu pre zariadenia alebo činnosti v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom zahŕňajú opatrenia potrebné na zabezpečenie bezpečného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 34

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 2

2.   Smernicou sa zabezpečuje, že členské štáty stanovia vhodné vnútroštátne opatrenia na zabezpečenie
  vysokej
  úrovne bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom ochrany pracovníkov
  a
  širokej verejnosti pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia.

2.   Smernicou sa zabezpečuje, že členské štáty stanovia vhodné vnútroštátne opatrenia na zabezpečenie
  čo najvyššej
  úrovne bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom ochrany pracovníkov
  ,
  širokej verejnosti
  a prírodného prostredia
  pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 35

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 3

3.   Prostredníctvom smernice sa
  udržiava a podporuje
  informovanie verejnosti a jej účasť v súvislosti s nakladaním s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom.

3.   Prostredníctvom smernice sa
  zabezpečuje potrebné
  informovanie verejnosti a jej účasť v súvislosti s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 36

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 4 a (nový)

4a.
     
  Touto smernicou sa stanovujú pre členské štáty minimálne normy, členské štáty však môžu v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom zaviesť vyššie normy.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 37

Návrh smernice

Článok 2 – odsek 1 – úvodná časť

1.   Táto smernica sa vzťahuje na:

1.   
  Bez toho, aby bola dotknutá smernica 2009/71/Euratom,
  táto smernica sa vzťahuje na:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 38

Návrh smernice

Článok 2 – odsek 1 – písmeno a

| a) | všetky fázy nakladania s vyhoretým palivom, ak je vyhoreté palivo výsledkom prevádzky jadrových reaktorov na civilné účely alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti; |
| --- | --- |

a)

všetky fázy nakladania s vyhoretým palivom, ak je vyhoreté palivo výsledkom prevádzky jadrových reaktorov na civilné účely alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti;

| a) | všetky fázy nakladania s vyhoretým palivom, ak je vyhoreté palivo výsledkom prevádzky jadrových reaktorov na civilné účely alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti
  na území EÚ vrátane vyhoretého paliva pochádzajúceho z vojenských obranných programov, ak je toto palivo natrvalo presunuté a nakladá sa s ním v rámci výlučne civilných činností
  ; |
| --- | --- |

a)

všetky fázy nakladania s vyhoretým palivom, ak je vyhoreté palivo výsledkom prevádzky jadrových reaktorov na civilné účely alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti
  na území EÚ vrátane vyhoretého paliva pochádzajúceho z vojenských obranných programov, ak je toto palivo natrvalo presunuté a nakladá sa s ním v rámci výlučne civilných činností
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 39

Návrh smernice

Článok 2 – odsek 1 – písmeno b

| b) | všetky fázy nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od výroby až po
  likvidáciu
  , ak je rádioaktívny odpad výsledkom civilnej činnosti alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti; |
| --- | --- |

b)

všetky fázy nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od výroby až po
  likvidáciu
  , ak je rádioaktívny odpad výsledkom civilnej činnosti alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti;

| b) | všetky fázy nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od vytvárania až po
  a vrátane uloženia
  , ak je rádioaktívny odpad výsledkom civilnej činnosti alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti
  na území EÚ
  ; |
| --- | --- |

b)

všetky fázy nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od vytvárania až po
  a vrátane uloženia
  , ak je rádioaktívny odpad výsledkom civilnej činnosti alebo sa s ním nakladá v rámci civilnej činnosti
  na území EÚ
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 40

Návrh smernice

Článok 3 – bod -1 (nový)

| -1. | „povolené uvoľňovanie“ je plánované a kontrolované uvoľňovanie plynného alebo kvapalného rádioaktívneho materiálu do životného prostredia po jeho vzniku v regulovaných jadrových zariadeniach alebo pri činnostiach počas bežnej prevádzky v rámci obmedzení povolených príslušným regulačným orgánom a v súlade so zásadami a obmedzeniami smernice 96/29/Euratom; |
| --- | --- |

-1.

„povolené uvoľňovanie“ je plánované a kontrolované uvoľňovanie plynného alebo kvapalného rádioaktívneho materiálu do životného prostredia po jeho vzniku v regulovaných jadrových zariadeniach alebo pri činnostiach počas bežnej prevádzky v rámci obmedzení povolených príslušným regulačným orgánom a v súlade so zásadami a obmedzeniami smernice 96/29/Euratom;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 41

Návrh smernice

Článok 3 – bod 3

| 3. | „uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do schváleného zariadenia
  bez úmyslu jeho opätovného vybratia
  ; |
| --- | --- |

3.

„uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do schváleného zariadenia
  bez úmyslu jeho opätovného vybratia
  ;

| 3. | „uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu
  potenciálne definitívnym spôsobom
  do schváleného zariadenia
  s náležitým zohľadnením zásady reverzibility
  ; |
| --- | --- |

3.

„uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu
  potenciálne definitívnym spôsobom
  do schváleného zariadenia
  s náležitým zohľadnením zásady reverzibility
  ;

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 42 a 134

Návrh smernice

Článok 3 – bod 6

| 6. | „rádioaktívny odpad“ znamená rádioaktívny materiál v plynnej, kvapalnej alebo tuhej podobe, ktorého ďalšie využitie nepredpokladá členský štát alebo fyzická či právnická osoba, ktorých rozhodnutie členský štát prijme, a ktorý na základe legislatívneho a regulačného rámca členského štátu podlieha ako rádioaktívny odpad kontrole príslušného regulačného orgánu; |
| --- | --- |

6.

„rádioaktívny odpad“ znamená rádioaktívny materiál v plynnej, kvapalnej alebo tuhej podobe, ktorého ďalšie využitie nepredpokladá členský štát alebo fyzická či právnická osoba, ktorých rozhodnutie členský štát prijme, a ktorý na základe legislatívneho a regulačného rámca členského štátu podlieha ako rádioaktívny odpad kontrole príslušného regulačného orgánu;

| 6. | „rádioaktívny odpad“ znamená rádioaktívny materiál v plynnej, kvapalnej alebo tuhej podobe
  vrátane vyhoretého paliva a rádioaktívneho materiálu pochádzajúceho z opätovného spracovania, obmedzený na technologicky možné minimálne množstvo
  , ktorého ďalšie využitie
  – pri zohľadnení budúceho technologického vývoja a pokroku – nezvažuje ani
  nepredpokladá členský štát ani fyzická či právnická osoba, ktorých rozhodnutie členský štát prijme, a ktorý na základe legislatívneho a regulačného rámca členského štátu podlieha ako rádioaktívny odpad kontrole príslušného regulačného orgánu; |
| --- | --- |

6.

„rádioaktívny odpad“ znamená rádioaktívny materiál v plynnej, kvapalnej alebo tuhej podobe
  vrátane vyhoretého paliva a rádioaktívneho materiálu pochádzajúceho z opätovného spracovania, obmedzený na technologicky možné minimálne množstvo
  , ktorého ďalšie využitie
  – pri zohľadnení budúceho technologického vývoja a pokroku – nezvažuje ani
  nepredpokladá členský štát ani fyzická či právnická osoba, ktorých rozhodnutie členský štát prijme, a ktorý na základe legislatívneho a regulačného rámca členského štátu podlieha ako rádioaktívny odpad kontrole príslušného regulačného orgánu;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 43

Návrh smernice

Článok 3 – bod 9 a (nový)

| 9a. | „umiestnenie“ je geografická oblasť, v ktorej sa nachádza schválené zariadenie vrátane úložiska vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu alebo kde sa vykonáva schválená činnosť; |
| --- | --- |

9a.

„umiestnenie“ je geografická oblasť, v ktorej sa nachádza schválené zariadenie vrátane úložiska vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu alebo kde sa vykonáva schválená činnosť;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 44

Návrh smernice

Článok 3 – bod 9 b (nový)

| 9b. | „posúdenie bezpečnosti“ je systematický proces, ktorý sa vykonáva v priebehu celého procesu projektovania s cieľom zabezpečiť, aby navrhovaný projekt spĺňal všetky príslušné bezpečnostné požiadavky, a zahŕňa medziiným aj formálnu analýzu bezpečnosti; |
| --- | --- |

9b.

„posúdenie bezpečnosti“ je systematický proces, ktorý sa vykonáva v priebehu celého procesu projektovania s cieľom zabezpečiť, aby navrhovaný projekt spĺňal všetky príslušné bezpečnostné požiadavky, a zahŕňa medziiným aj formálnu analýzu bezpečnosti;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 45

Návrh smernice

Článok 3 – bod 9 c (nový)

| 9c. | „dokumentácia o bezpečnosti“ je súbor argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti, ktorý zahŕňa zistenia posúdenia bezpečnosti a vyhlásenie o dôveryhodnosti týchto zistení; v prípade úložiska sa dokumentácia o bezpečnosti môže týkať len určitej fázy vývoja; v týchto prípadoch by sa mala v dokumentácii o bezpečnosti uznať existencia oblastí neistoty alebo akýchkoľvek nevyriešených otázok a mali by sa poskytnúť usmernenia pre prácu s cieľom vyriešiť tieto otázky v budúcich fázach vývoja; |
| --- | --- |

9c.

„dokumentácia o bezpečnosti“ je súbor argumentov a dôkazov v prospech bezpečnosti zariadenia alebo činnosti, ktorý zahŕňa zistenia posúdenia bezpečnosti a vyhlásenie o dôveryhodnosti týchto zistení; v prípade úložiska sa dokumentácia o bezpečnosti môže týkať len určitej fázy vývoja; v týchto prípadoch by sa mala v dokumentácii o bezpečnosti uznať existencia oblastí neistoty alebo akýchkoľvek nevyriešených otázok a mali by sa poskytnúť usmernenia pre prácu s cieľom vyriešiť tieto otázky v budúcich fázach vývoja;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 46

Návrh smernice

Článok 3 – bod 13

| 13. | „skladovanie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do určeného zariadenia
  s úmyslom
  jeho opätovného vybratia. |
| --- | --- |

13.

„skladovanie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do určeného zariadenia
  s úmyslom
  jeho opätovného vybratia.

| 13. | „skladovanie“ je
  dočasné
  umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do určeného zariadenia
  do
  jeho opätovného vybratia. |
| --- | --- |

13.

„skladovanie“ je
  dočasné
  umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do určeného zariadenia
  do
  jeho opätovného vybratia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 48

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 1

1.   Členské štáty stanovujú a zabezpečujú vnútroštátne politiky týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.
  Majú
  konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

1.   Členské štáty stanovujú a zabezpečujú vnútroštátne politiky týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.
  Každý členský štát má
  konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom
  , ktoré vzniknú na jeho území
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 49

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 1 a (nový)

1a.
     
  Členské štáty zabezpečujú, aby sa vnútroštátne politiky týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vykonávali prostredníctvom dobre podloženého a zdokumentovaného procesu postupného rozhodovania s ohľadom na dlhodobú bezpečnosť.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 50

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – úvodná časť

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby:

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby
  vnútroštátne politiky vychádzali z týchto zásad
  :

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 51

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno a

| a) | bol vznik rádioaktívneho odpadu obmedzený na minimum z hľadiska činnosti ako aj objemu, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane
  recyklácie
  a opätovného použitia
  konvenčných
  materiálov; |
| --- | --- |

a)

bol vznik rádioaktívneho odpadu obmedzený na minimum z hľadiska činnosti ako aj objemu, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane
  recyklácie
  a opätovného použitia
  konvenčných
  materiálov;

| a) | bolo vytváranie rádioaktívneho odpadu obmedzené na minimum
  v súlade so zásadou „na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“ (ALARA)
  z hľadiska rádioaktivity, ako aj objemu, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane opätovného
  spracovania
  a použitia materiálov; |
| --- | --- |

a)

bolo vytváranie rádioaktívneho odpadu obmedzené na minimum
  v súlade so zásadou „na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“ (ALARA)
  z hľadiska rádioaktivity, ako aj objemu, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane opätovného
  spracovania
  a použitia materiálov;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 121

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d

| d) | bolo nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom bezpečné
  , a to aj z dlhodobého hľadiska
  . |
| --- | --- |

d)

bolo nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom bezpečné
  , a to aj z dlhodobého hľadiska
  .

| d) | bolo nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom bezpečné
  počas obdobia, keď predstavujú nebezpečenstvo pre ľudí a životné prostredie
  . |
| --- | --- |

d)

bolo nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom bezpečné
  počas obdobia, keď predstavujú nebezpečenstvo pre ľudí a životné prostredie
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 122

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d a (nové)

| da) | sa zabránilo vystaveniu pracovníkov, verejnosti a životného prostredia vyhoretému palivu a rádioaktívnemu odpadu. |
| --- | --- |

da)

sa zabránilo vystaveniu pracovníkov, verejnosti a životného prostredia vyhoretému palivu a rádioaktívnemu odpadu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 54

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d b (nové)

| db) | sa prijali opatrenia pokrývajúce budúce zdravotné a environmentálne riziká pre vystavených pracovníkov a širokú verejnosť; |
| --- | --- |

db)

sa prijali opatrenia pokrývajúce budúce zdravotné a environmentálne riziká pre vystavených pracovníkov a širokú verejnosť;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 55

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d c (nové)

| dc) | náklady na nakladanie s rádioaktívnym odpadom vrátane vyhoretého paliva niesli tí, ktorí tento odpad vyprodukovali; |
| --- | --- |

dc)

náklady na nakladanie s rádioaktívnym odpadom vrátane vyhoretého paliva niesli tí, ktorí tento odpad vyprodukovali;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 56

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d d (nové)

| dd) | sa finančné rezervy, ktoré musia producenti odpadu poskytnúť tak, aby pokryli všetky náklady spojené s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, spravovali vo fonde kontrolovanom štátom s cieľom zabezpečiť, že budú k dispozícii na použitie v súvislosti s trvalým a bezpečným ukladaním; |
| --- | --- |

dd)

sa finančné rezervy, ktoré musia producenti odpadu poskytnúť tak, aby pokryli všetky náklady spojené s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, spravovali vo fonde kontrolovanom štátom s cieľom zabezpečiť, že budú k dispozícii na použitie v súvislosti s trvalým a bezpečným ukladaním;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 57

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d e (nový)

| de) | boli príslušné vnútroštátne orgány zapojené do dohľadu nad dostupnosťou primeraných finančných zdrojov; |
| --- | --- |

de)

boli príslušné vnútroštátne orgány zapojené do dohľadu nad dostupnosťou primeraných finančných zdrojov;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 58

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 2 – písmeno d f (nové)

| df) | boli národné parlamenty zapojené do dohľadu nad dostupnosťou primeraných finančných zdrojov. |
| --- | --- |

df)

boli národné parlamenty zapojené do dohľadu nad dostupnosťou primeraných finančných zdrojov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 135

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 4 – odsek 2 a (nový)

2a.
     
  Keďže nádrže s vyhoretým palivom sú spojené s významnými rizikami, najmä keď sú odokryté, všetky vyhoreté palivá sa preto čo najskôr z nádrží premiestnia do suchých skladov. Pri tomto postupe sa uprednostnia najstaršie nádrže s vyhoretým palivom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 61

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 3 – pododsek 1 a (nový)

Všetky takéto dohody sa oznámia Komisii.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 62

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 3 a (nový)

3a.
     
  Členské štáty sa môžu dobrovoľne rozhodnúť, že v spolupráci s inými členskými štátmi zriadia spoločné alebo regionálne úložisko s cieľom využiť priaznivejšie geologické alebo technické výhody určitej lokality a rozdeliť si finančnú záťaž spoločného projektu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 63

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 3 b (nový)

3b.
     
  Pred začatím takého projektu na základe medzivládnej dohody dotknuté členské štáty zabezpečia, aby iniciatíva spĺňala potrebné požiadavky, a to aspoň tieto:

| a) | vo všetkých dotknutých členských štátoch je potrebné priebežne dbať na verejnú akceptáciu a podporu vo všetkých fázach vývoja projektu a životnosti úložiska prostredníctvom zabezpečenia toho, aby verejnosť mala prístup k informáciám a mohla sa zúčastňovať na konzultačnom procese; |
| --- | --- |

a)

vo všetkých dotknutých členských štátoch je potrebné priebežne dbať na verejnú akceptáciu a podporu vo všetkých fázach vývoja projektu a životnosti úložiska prostredníctvom zabezpečenia toho, aby verejnosť mala prístup k informáciám a mohla sa zúčastňovať na konzultačnom procese;

| b) | treba zaručiť spoluprácu medzi príslušnými regulačnými orgánmi a vnútroštátnymi bezpečnostnými orgánmi, ako aj ich dohľad; v každom dotknutom členskom štáte je potrebné vypracovať dokumentáciu o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti, a to v prieskumnej, výberovej a vykonávacej fáze zariadenia; |
| --- | --- |

b)

treba zaručiť spoluprácu medzi príslušnými regulačnými orgánmi a vnútroštátnymi bezpečnostnými orgánmi, ako aj ich dohľad; v každom dotknutom členskom štáte je potrebné vypracovať dokumentáciu o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti, a to v prieskumnej, výberovej a vykonávacej fáze zariadenia;

| c) | je potrebné dosiahnuť dohodu o otázkach spoľahlivosti a jasnom pridelení zodpovednosti, pričom každý členský štát nesie konečnú zodpovednosť za svoj vlastný rádioaktívny odpad; |
| --- | --- |

c)

je potrebné dosiahnuť dohodu o otázkach spoľahlivosti a jasnom pridelení zodpovednosti, pričom každý členský štát nesie konečnú zodpovednosť za svoj vlastný rádioaktívny odpad;

| d) | je potrebné dohodnúť sa na finančných opatreniach, ktorými sa zaručí, že budú zaistené finančné prostriedky počas celej prevádzky úložiska a v období po jeho uzavretí a že budú k dispozícii primerané ľudské zdroje na zabezpečenie dostatočného počtu riadne kvalifikovaných zamestnancov; |
| --- | --- |

d)

je potrebné dohodnúť sa na finančných opatreniach, ktorými sa zaručí, že budú zaistené finančné prostriedky počas celej prevádzky úložiska a v období po jeho uzavretí a že budú k dispozícii primerané ľudské zdroje na zabezpečenie dostatočného počtu riadne kvalifikovaných zamestnancov;

| e) | vo vnútroštátnych programoch dotknutých členských štátov sa vopred oznámi právny rámec, organizačná štruktúra a technické systémy a opatrenia a preukáže sa, že v jasnom časovom rámci plánované uloženie spĺňa požiadavky stanovené touto smernice. |
| --- | --- |

e)

vo vnútroštátnych programoch dotknutých členských štátov sa vopred oznámi právny rámec, organizačná štruktúra a technické systémy a opatrenia a preukáže sa, že v jasnom časovom rámci plánované uloženie spĺňa požiadavky stanovené touto smernice.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 136

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 4 – odsek 3 c (nový)

3c.
     
  Rádioaktívny odpad sa v žiadnom prípade nesmie vyvážať do krajín, ktoré nie sú členmi EÚ; preprava vyhoretého paliva mimo EÚ by sa mala umožniť pod podmienkou, že sa po recyklácii následne dovezie späť do EÚ.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 124

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 3 d (nový)

3d.
     
  Akékoľvek úložiská jadrového odpadu v seizmických regiónoch alebo pobrežných oblastiach s významným rizikom vzostupu morskej hladiny alebo vzniku cunami sú zakázané.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 64

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno a

| a) | vnútroštátny program realizácie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátny program realizácie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom;

| a) | vnútroštátny program realizácie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom
  , ktorý je v súlade so zásadou subsidiarity a ktorým sa zabezpečí, aby mali všetci pôvodcovia rádioaktívneho odpadu prístup k bezpečnému úložisku rádioaktívneho odpadu za rovnakých podmienok
  ; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátny program realizácie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom
  , ktorý je v súlade so zásadou subsidiarity a ktorým sa zabezpečí, aby mali všetci pôvodcovia rádioaktívneho odpadu prístup k bezpečnému úložisku rádioaktívneho odpadu za rovnakých podmienok
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 65

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| ba) | vnútroštátne požiadavky týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ich vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

ba)

vnútroštátne požiadavky týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ich vzdelávania a odbornej prípravy;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 66

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno c

| c) | systém udeľovania licencií pre činnosti a zariadenia v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zákazu prevádzky zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, ktorému nebola udelená licencia; |
| --- | --- |

c)

systém udeľovania licencií pre činnosti a zariadenia v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zákazu prevádzky zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, ktorému nebola udelená licencia;

| c) | systém udeľovania licencií pre činnosti a zariadenia v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zákazu prevádzky zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, ktorému nebola udelená licencia
  , a zabezpečenie, aby sa so všetkým rádioaktívnym odpadom bez ohľadu na to, kto ho produkuje, nakladalo na nediskriminačnom základe
  ; |
| --- | --- |

c)

systém udeľovania licencií pre činnosti a zariadenia v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane zákazu prevádzky zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, ktorému nebola udelená licencia
  , a zabezpečenie, aby sa so všetkým rádioaktívnym odpadom bez ohľadu na to, kto ho produkuje, nakladalo na nediskriminačnom základe
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 67

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno d

| d) | systém primeranej inštitucionálnej kontroly, kontrolných inšpekcií, dokumentácie a predkladania správ; |
| --- | --- |

d)

systém primeranej inštitucionálnej kontroly, kontrolných inšpekcií, dokumentácie a predkladania správ;

| d) | systém primeranej inštitucionálnej kontroly, kontrolných inšpekcií, dokumentácie a predkladania správ
  , ako aj potrebnú odbornú prípravu pracovníkov zapojených do celého procesu s cieľom zaručiť a zachovať ich bezpečnosť a zdravie pri práci
  ; |
| --- | --- |

d)

systém primeranej inštitucionálnej kontroly, kontrolných inšpekcií, dokumentácie a predkladania správ
  , ako aj potrebnú odbornú prípravu pracovníkov zapojených do celého procesu s cieľom zaručiť a zachovať ich bezpečnosť a zdravie pri práci
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 68

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e a (nové)

| ea) | opatrenia na zabezpečenie primeraných finančných zdrojov v dlhodobom výhľade pre činnosti a zariadenia týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom; |
| --- | --- |

ea)

opatrenia na zabezpečenie primeraných finančných zdrojov v dlhodobom výhľade pre činnosti a zariadenia týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 69

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

| fa) | opatrenia, ktoré zabezpečia, aby výšku finančnej podpory potrebnej na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na účely činností pri umiestňovaní stanovoval príslušný regulačný orgán na základe transparentného postupu, ktorý sa bude pravidelne preskúmavať a v rámci ktorého sa bude pravidelne konzultovať so všetkými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

fa)

opatrenia, ktoré zabezpečia, aby výšku finančnej podpory potrebnej na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na účely činností pri umiestňovaní stanovoval príslušný regulačný orgán na základe transparentného postupu, ktorý sa bude pravidelne preskúmavať a v rámci ktorého sa bude pravidelne konzultovať so všetkými zainteresovanými stranami;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 70

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 1 – písmeno f b (nové)

| fb) | výpočet všetkých nákladov vzniknutých pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom; Informácie poskytované v tomto ohľade musia okrem iného špecifikovať inštitúcie znášajúce tieto náklady. |
| --- | --- |

fb)

výpočet všetkých nákladov vzniknutých pri nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom; Informácie poskytované v tomto ohľade musia okrem iného špecifikovať inštitúcie znášajúce tieto náklady.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 71

Návrh smernice

Článok 5 – odsek 2

2.   Členské štáty v prípade potreby zabezpečia správu a zlepšenie vnútroštátneho rámca so zreteľom na skúsenosti s prevádzkou, poznatky získané z dokumentácie o bezpečnosti, ako je uvedené v
  článku 8
  , technologický rozvoj a výsledky výskumu.

2.   Členské štáty zabezpečia zachovanie vnútroštátneho rámca a v prípade potreby jeho zlepšenie so zreteľom na skúsenosti s prevádzkou, poznatky získané z dokumentácie o bezpečnosti, ako je uvedené v
  bode 9c článku 3
  ,
  najlepšiu dostupnú technológiu (BAT), zdravotné a bezpečnostné normy
  a výsledky výskumu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 72

Návrh smernice

Článok 6 – odsek 1 a (nový)

| 1a. | Členské štáty zabezpečia, aby ich regulačné orgány podliehali demokratickej kontrole. |
| --- | --- |

1a.

Členské štáty zabezpečia, aby ich regulačné orgány podliehali demokratickej kontrole.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 73

Návrh smernice

Článok 6 – odsek 3 a (nový)

3a.
     
  Príslušný regulačný orgán má právomoci a zdroje na to, aby pravidelne vykonával hodnotenia, previerky a kontroly jadrovej bezpečnosti a v prípade potreby prijal opatrenia na presadzovanie práva v zariadeniach, dokonca aj počas procesu vyraďovania z prevádzky. Súčasťou týchto hodnotení bude otázka bezpečnosti a zdravia pracovníkov vrátane subdodávateľov, ako aj ostatné úrovne zamestnancov a odborné vzdelávanie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 137

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 6 – odsek 3 b (nový)

3b.
     
  Príslušný regulačný orgán má právomoc nariadiť zastavenie určitých činností, ak hodnotenia preukážu, že nie sú bezpečné. Tieto a všetky ostatné hodnotenia príslušných regulačných orgánov sa zverejnia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 74

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 1

1.   Členské štáty zabezpečia, aby hlavnú zodpovednosť za bezpečnosť nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom niesli držitelia licencií.
  Túto zodpovednosť nie je možné delegovať.

1.   Členské štáty zabezpečia, aby hlavnú zodpovednosť za bezpečnosť nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom niesli držitelia licencií
  , ktorým príslušný orgán daného členského štátu zveril celkovú zodpovednosť za vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 130

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 1 a (nový)

1a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby dokumentácia o bezpečnosti a podporné hodnotenia bezpečnosti boli pripravené ako súčasť žiadosti o licenciu vykonávať činnosť v oblasti nakladania s rádioaktívnym odpadom alebo prevádzkovať úložisko umiestnené na území EÚ a aby boli podľa potreby aktualizované počas vykonávania činnosti alebo prevádzky zariadenia. Dokumentácia o bezpečnosti a podporné posúdenia bezpečnosti zahŕňajú umiestnenie, projekt, výstavbu, prevádzku alebo zatvorenie nádrží s vyhoreným palivom, zariadenia na skladovanie alebo úložiska, ako aj dlhodobú bezpečnosť po ich zatvorení vrátane pasívnych prostriedkov, a obsahuje všetky bezpečnostné hľadiská daného miesta, projekt zariadenia, prechodné úložné chladiace nádrže (vrátane pravidelného informovania o množstve vyhoretého paliva, ktoré sa v nich nachádza), vyradenie časti alebo celého zariadenia z prevádzky, riadiace kontrolné opatrenia a regulačné kontroly. Dokumentácia o bezpečnosti a podporné hodnotenie bezpečnosti zahŕňajú hodnotenie zdravotných a bezpečnostných rizík pracovníkov vrátane pracovníkov zamestnávaných subdodávateľmi, ako aj hodnotenie úrovne schopností a počtu pracovníkov, ktorí sú potrební na bezpečnú prevádzku zariadenia v každom čase, aby bolo možné prijať opatrenia v prípade havárie.

Dokumentácia o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti musia preukázať úroveň zabezpečenej ochrany a poskytnúť pre príslušný regulačný orgán a ďalšie zainteresované strany záruku, že bezpečnostné požiadavky budú splnené. Dokumentácia o bezpečnosti a podporné hodnotenie bezpečnosti sa predloží na schválenie príslušnému regulačnému orgánu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 76

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 1 b (nový)

1b.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencie podávali správu zodpovednému regulačnému orgánu a ďalším príslušným zodpovedným organizáciám a poskytli širokej verejnosti prístup k informáciám týkajúcim sa ich činností alebo zariadení.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 77

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 2

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencií v čo najväčšej rozumnej miere pravidelne systematicky a overiteľným spôsobom pod dohľadom príslušného regulačného orgánu hodnotili a verifikovali a nepretržite zdokonaľovali bezpečnosť svojich činností a zariadení.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencií v čo najväčšej rozumnej miere pravidelne systematicky a overiteľným spôsobom pod dohľadom príslušného regulačného orgánu hodnotili a verifikovali a nepretržite zdokonaľovali bezpečnosť svojich činností
  vrátane bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov a subdodávateľov pri práci a bezpečnosti svojich zariadení v súlade s najlepšou dostupnou technológiou (BAT)
  .
  Držitelia licencie o výsledkoch svojho hodnotenia informujú príslušný regulačný orgán a ostatné príslušné zodpovedné organizácie, zástupcov svojich pracovníkov, subdodávateľov a širokú verejnosť.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 78

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 3

3.   
  Do hodnotení uvedených
  v odseku
  2
  patrí overenie toho, či sa uplatňujú opatrenia na predchádzanie haváriám a zmierňovanie
  ich
  následkov vrátane overovania fyzických bariér a administratívnych postupov držiteľa licencie na ochranu pracovníkov
  alebo
  verejnosti pred významným účinkom ionizujúceho žiarenia, ktoré sa uplatnia v prípade, ak by došlo k zlyhaniu fyzických bariér.

3.   
  Opatrenia uvedené
  v odseku 2
  si vyžadujú predloženie formálnej žiadosti príslušnému regulačnému orgánu ako súčasti žiadosti o licenciu, ktorá stanovuje požadované zaistenie bezpečnosti pre danú činnosť, a
  patrí
  k nim
  overenie toho, či sa uplatňujú opatrenia na predchádzanie haváriám
  a fyzickým útokom
  a
  na
  zmierňovanie následkov
  havárií a fyzických útokov
  vrátane overovania fyzických bariér a administratívnych postupov držiteľa licencie na ochranu pracovníkov
  ,
  verejnosti
  a prírodného prostredia
  pred významným účinkom ionizujúceho žiarenia, ktoré sa uplatnia v prípade, ak by došlo k zlyhaniu fyzických bariér.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 79

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 4

4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencie zriadili a uplatňovali systémy riadenia, v ktorých
  má
  bezpečnosť
  náležitú
  prioritu a ktoré pravidelne preveruje príslušný regulačný orgán.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencie zriadili a uplatňovali systémy riadenia, v ktorých
  majú
  pracovná a všeobecná bezpečnosť
  a ochrana najvyššiu
  prioritu a ktoré pravidelne preverujú príslušný regulačný orgán
  a zástupcovia pracovníkov s osobitnou zodpovednosťou za bezpečnosť pracovníkov a ochranu ich zdravia
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 80

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 5

5.   Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencie zabezpečili a udržiavali náležité finančné a ľudské zdroje na plnenie svojich povinností v súvislosti s bezpečnosťou nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom ustanovených v odsekoch 1 až 4.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby držitelia licencie zabezpečili a udržiavali náležité finančné a ľudské zdroje
  , a to aj z dlhodobého hľadiska,
  na plnenie svojich povinností v súvislosti s bezpečnosťou nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom ustanovených v odsekoch 1 až 4.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 81

Návrh smernice

Článok 7 – odsek 5 a (nový)

5a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencie čo najskôr informovali cezhraničné regionálne a miestne orgány o svojich plánoch zriadiť zariadenie na spracovanie odpadu, ak vzdialenosť takéhoto zariadenia od štátnej hranice je taká, že by toto zariadenie mohlo mať počas výstavby, prevádzky alebo po jeho svojvoľnom opustení či v prípade havárie alebo výnimočnej situácie súvisiacej so zariadením cezhraničné následky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 146

Návrh smernice

Článok 7 a (nový)

Článok 7a

Označovanie a dokumentácia

Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencií označovali kontajnery a zdokumentovali ukladanie vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu takou formou, ktorá nepodlieha pôsobeniu poveternostných vplyvov. Dokumentácia zahŕňa chemické, toxikologické a rádiologické zloženie obsahu a označenie, či ide o obsah v tuhom, kvapalnom alebo plynnom skupenstve.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 82

Návrh smernice

Článok 8

Článok 8

Dokumentácia o bezpečnosti

1.
     
  Ako súčasť žiadosti o udelenie licencie pre zariadenie alebo činnosť sa vypracuje dokumentácia o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti. V prípade rozšírenia zariadenia alebo činnosti sa musia aktualizovať. Rozsah a detaily dokumentácie o bezpečnosti a posúdenie bezpečnosti musia byť primerané zložitosti operácií a rozsahu rizík spojených s týmto zariadením alebo činnosťou.

2.
     
  Dokumentácia o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti musia zahŕňať umiestňovanie, projekt, výstavbu, uvedenie do prevádzky, prevádzku a vyraďovanie alebo uzatvorenie úložiska; v dokumentácii o bezpečnosti sa uvádzajú normy uplatňované v rámci tohto posudzovania. Je potrebné vyriešiť dlhodobú bezpečnosť po uzavretí, najmä to, ako je zabezpečená pasívnymi prostriedky v čo najväčšej možnej miere.

3.
     
  Dokumentácia o bezpečnosti pre zariadenie musí obsahovať všetky bezpečnostné aspekty miesta, projektu zariadenia, riadiacich kontrolných opatrení a regulačných kontrol. Dokumentácia o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti musia preukázať úroveň poskytovanej ochrany a poskytnúť pre príslušný regulačný orgán a ďalšie zainteresované strany záruku, že bezpečnostné požiadavky budú splnené.

4.
     
  Dokumentáciu o bezpečnosti a podporné posúdenie bezpečnosti je potrebné predložiť na schválenie príslušnému regulačnému orgánu.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 83

Návrh smernice

Článok 8 a (nový)

Článok 8a

Zaznamenávanie a sledovanie, najmä so zreteľom na ochranu zdravia a bezpečnosť pracovníkov

1.
     
  Členské štáty zavedú v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom systém zaznamenávania a sledovania.

2.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby systém zaznamenávania a sledovania bol schopný určiť umiestnenie a stav vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu pri výrobe, používaní, doprave, skladovaní a uložení.

3.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby informácie týkajúce sa pracovníkov, ktorí boli počas svojej práce vystavení vyhoretému palivu alebo rádioaktívnemu odpadu, držiteľ licencií alebo štátny orgán archivovali, aby sa zabezpečilo dlhodobé nadväzujúce sledovanie chorôb z povolania.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 84

Návrh smernice

Článok 8 b (nový)

Článok 8b

Postupy a sankcie

V súlade so všeobecnými zásadami členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade porušenia povinností vyplývajúcich z tejto smernice uplatňovali správne alebo súdne postupy, ako aj sankcie, ktoré budú účinné, odrádzajúce a primerané závažnosti porušenia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 85

Návrh smernice

Článok 9

Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal opatrenia na vzdelávanie a odbornú prípravu zodpovedajúce potrebám všetkých strán so zodpovednosťou za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zachovať a ďalej rozvíjať potrebné odborné znalosti a zručnosti.

Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal opatrenia na vzdelávanie a
  pravidelnú a preventívnu
  odbornú prípravu zodpovedajúce potrebám všetkých strán so zodpovednosťou za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zachovať a ďalej rozvíjať
  a šíriť
  potrebné
  vedecké a technologické
  odborné znalosti a zručnosti v súlade s technickým a vedeckým pokrokom
  v súlade s technickým a vedeckým pokrokom
  .
  Členské štáty venujú osobitnú pozornosť stranám nepriamo zapojeným na mieste a zabezpečia im aktuálne vhodné vzdelávanie a odbornú prípravu pred uskutočnením operácií, ktorých súčasťou je zaobchádzanie s rádioaktívnym materiálom a vyhoretým palivom. Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencií boli schopní tieto opatrenia splniť a financovať s cieľom zaistiť bezpečnosť a ochranu zdravia všetkých strán zúčastnených na tomto procese. Vzdelávanie a odborná príprava sú v súlade s medzinárodne uznávanými normám, aby sa posilnila celková zodpovednosť za ochranu zdravia a bezpečnosť v rámci jadrového priemyslu. Členské štáty takisto zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal opatrenia na podporu ďalšieho vedeckého výskumu existujúcich projektov týkajúcich sa ukladania rádioaktívneho dopadu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 86

Návrh smernice

Článok 9 – odsek 1 a (nový)

Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny rámec zahŕňal programy na podporu výskumu v oblasti znižovania produkcie rádioaktívneho odpadu a nakladania s ním.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 87

Návrh smernice

Článok 10 – odsek 1

Členské štáty zabezpečia, aby
  vnútroštátny rámec
  v prípade potreby
  nakladania
  s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom
  zaručoval dostupnosť primeraných
  finančných
  zdrojov s náležitým zohľadnením zodpovednosti
  pôvodcov rádioaktívneho odpadu.

1.
     
  Členské štáty zabezpečia vo vnútroštátnom rámci
  , aby v prípade potreby
  pokrytia všetkých nevyhnutných výdavkov spojených s vyradením zariadenia z prevádzky a
  s
  nakladaním
  s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom
  boli k dispozícii dostatočné finančné zdroje, čím sa zároveň plne rešpektuje zodpovednosť
  pôvodcov rádioaktívneho odpadu
  v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a predíde sa čerpaniu štátnej pomoci
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 88

Návrh smernice

Článok 10 – odsek 1 a (nový)

1a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby v súlade s postupmi, o ktorých sa rozhodne na vnútroštátnej úrovni:

| a) | bolo riadne vykonané posúdenie nákladov týkajúcich sa stratégií nakladania s odpadom, predovšetkým posúdenie nákladov na realizáciu riešení dlhodobého nakladania s nízko, stredne a vysoko rádioaktívnym odpadom s dlhým polčasom rozpadu, a to v závislosti od jeho vlastností. Tieto náklady budú zahŕňať najmä náklady na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a, pokiaľ ide o zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym odpadom, náklady na ich konečné uzatvorenie, údržbu a monitorovanie; |
| --- | --- |

a)

bolo riadne vykonané posúdenie nákladov týkajúcich sa stratégií nakladania s odpadom, predovšetkým posúdenie nákladov na realizáciu riešení dlhodobého nakladania s nízko, stredne a vysoko rádioaktívnym odpadom s dlhým polčasom rozpadu, a to v závislosti od jeho vlastností. Tieto náklady budú zahŕňať najmä náklady na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a, pokiaľ ide o zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym odpadom, náklady na ich konečné uzatvorenie, údržbu a monitorovanie;

| b) | boli stanovené rezervy na pokrytie nákladov uvedených v písmene a) a boli vyčlenené potrebné aktíva na výlučné pokrytie týchto rezerv; |
| --- | --- |

b)

boli stanovené rezervy na pokrytie nákladov uvedených v písmene a) a boli vyčlenené potrebné aktíva na výlučné pokrytie týchto rezerv;

| c) | sa uskutočňovalo náležité sledovanie toho, či rezervy a správa aktív sú primerané na pokrytie nákladov uvedeným v písmene a), aby sa zabezpečili pravidelné úpravy. |
| --- | --- |

c)

sa uskutočňovalo náležité sledovanie toho, či rezervy a správa aktív sú primerané na pokrytie nákladov uvedeným v písmene a), aby sa zabezpečili pravidelné úpravy.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 89

Návrh smernice

Článok 10 – odsek 1 b (nový)

1b.
     
  Náklady na ukladanie rádioaktívneho odpadu členské štáty stanovia a zverejnia transparentným spôsobom a budú každoročne prehodnocované. Povinnosti uložené pôvodcom rádioaktívneho odpadu sa zodpovedajúcim spôsobom prehodnotia.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 90

Návrh smernice

Článok 10 – odsek 1 c (nový)

1c.
     
  Členské štáty ustanovia alebo vymenujú vnútroštátny orgán schopný poskytnúť odborné posúdenie týkajúce sa hospodárenia s finančnými prostriedkami a nákladov na vyraďovanie zariadení z prevádzky, ako sa uvádza v odseku 1a. Tento orgán by mal byť nezávislý od prispievateľov do fondov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 91

Návrh smernice

Článok 10 – odsek 1 d (nový)

1d.
     
  Členské štáty podávajú pravidelne Komisii správu o záveroch konania príslušného vnútroštátneho orgánu za podmienok stanovených v článku 16.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 92

Návrh smernice

Článok 11

Členské štáty zabezpečia, aby boli vypracované a realizované primerané programy na zabezpečenie kvality týkajúce sa
  bezpečnosti
  nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Členské štáty zabezpečia, aby boli vypracované a realizované primerané programy na zabezpečenie kvality týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 127

Návrh smernice

Článok 11 – odsek 1 a (nový)

Členské štáty zabezpečia, aby držitelia licencií niesli plnú zodpovednosť voči tretím stranám za akékoľvek škody spôsobené haváriami a dlhodobým nakladaním s rádioaktívnym odpadom vrátane škôd na suchozemskom, vodnom a morskom prostredí.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 93

Návrh smernice

Článok 12 – odsek 1

1.   Členské štáty zabezpečia, aby
  mali pracovníci a široká verejnosť
  k dispozícii informácie o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. V rámci tejto povinnosti zabezpečia, aby príslušný regulačný orgán v rámci svojich právomocí informoval verejnosť. Informovanie verejnosti sa uskutočňuje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a medzinárodnými záväzkami,
  pokiaľ sa ním neohrozujú iné záujmy, napríklad okrem iného bezpečnosti, uznané vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo medzinárodných záväzkoch
  .

1.   Členské štáty zabezpečia, aby
  boli pravidelne
  k dispozícii
  všetky
  informácie o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom
  , ktoré sú potrebné na ochranu zdravia a bezpečnosti a ochrany pracovníkov a širokej verejnosti
  . V rámci tejto povinnosti zabezpečia, aby príslušný regulačný orgán v rámci svojich právomocí informoval verejnosť. Informovanie verejnosti sa uskutočňuje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a medzinárodnými záväzkami,
  najmä Aarhuským dohovorom
  .
  Informácie, ktoré majú bezprostredný význam z hľadiska ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov a verejnosti, najmä informácie o rádioaktívnych a toxických emisiách a vystavení takýmto emisiám, sa zverejnia bez ohľadu na okolnosti.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 94

Návrh smernice

Článok 12 – odsek 1 a (nový)

1a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby mala verejnosť k dispozícii informácie o finančných zdrojoch na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom podľa článku 10, pričom sa náležite zohľadní podiel nákladov, ktoré pripadajú na pôvodcov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 95

Návrh smernice

Článok 12 – odsek 1 b (nový)

1b.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby do všetkých rozhodnutí týkajúcich sa lokalít pre vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad a nakladanie s nimi, ktoré sa nachádzajú v blízkosti susedných krajín, bola zapojená verejnosť a inštitúcie dotknutých krajín.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 96

Návrh smernice

Článok 12 – odsek 2

2.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby mala verejnosť príležitosť efektívne sa zúčastňovať na rozhodovacom procese o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 97

Návrh smernice

Článok 12 a (nový)

Článok 12a

Účasť verejnosti

1.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby jednotlivci z obyvateľstva dostali včas príležitosť efektívne sa zúčastniť na príprave alebo revízii vnútroštátnych programov nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktoré musia byť vypracované podľa článku 13, a aby jednotlivci z obyvateľstva mali k nim prístup po ich vypracovaní. Tieto programy umiestnia na verejne prístupnú internetovú stránku.

2.
     
  Na tento účel členské štáty zabezpečia, aby:

| a) | verejnosť vola informovaná, či už prostredníctvom verejných oznámení alebo iných vhodných prostriedkov, ako sú elektronické médiá, ak sú dostupné, o akýchkoľvek návrhoch takýchto programov alebo ich zmeny alebo revízie a aby sa relevantné informácie o takýchto návrhoch sprístupnili verejnosti okrem iného vrátane informácií o práve zúčastniť sa na rozhodovaní a o príslušnom orgáne, ktorému možno zaslať pripomienky alebo otázky; |
| --- | --- |

a)

verejnosť vola informovaná, či už prostredníctvom verejných oznámení alebo iných vhodných prostriedkov, ako sú elektronické médiá, ak sú dostupné, o akýchkoľvek návrhoch takýchto programov alebo ich zmeny alebo revízie a aby sa relevantné informácie o takýchto návrhoch sprístupnili verejnosti okrem iného vrátane informácií o práve zúčastniť sa na rozhodovaní a o príslušnom orgáne, ktorému možno zaslať pripomienky alebo otázky;

| b) | jednotlivci z obyvateľstva mali právo vyjadriť pripomienky a stanoviská pred uskutočnením rozhodnutí o programoch, kým sú ešte otvorené všetky možnosti; |
| --- | --- |

b)

jednotlivci z obyvateľstva mali právo vyjadriť pripomienky a stanoviská pred uskutočnením rozhodnutí o programoch, kým sú ešte otvorené všetky možnosti;

| c) | v záujme uskutočňovania takýchto rozhodnutí boli riadne vzaté do úvahy výsledky účasti verejnosti; |
| --- | --- |

c)

v záujme uskutočňovania takýchto rozhodnutí boli riadne vzaté do úvahy výsledky účasti verejnosti;

| d) | po preskúmaní pripomienok a stanovísk vyjadrených verejnosťou vyvinul príslušný orgán primerané úsilie na informovanie verejnosti o prijatých rozhodnutiach a o dôvodoch a úvahách, na ktorých sa tieto rozhodnutia zakladajú, vrátane informácií o procese účasti verejnosti. |
| --- | --- |

d)

po preskúmaní pripomienok a stanovísk vyjadrených verejnosťou vyvinul príslušný orgán primerané úsilie na informovanie verejnosti o prijatých rozhodnutiach a o dôvodoch a úvahách, na ktorých sa tieto rozhodnutia zakladajú, vrátane informácií o procese účasti verejnosti.

3.
     
  Členské štáty určia zástupcov verejnosti oprávnených zúčastniť sa na účely odseku 2. Podrobné úpravy pre účasť verejnosti podľa tohto článku určia členské štáty spôsobom, ktorý umožní verejnosti pripraviť sa a efektívne sa zúčastňovať. Stanovia sa primerané časové rámce, ktoré poskytnú dostatočný čas na každé z rozličných štádií účasti verejnosti, ktoré požaduje tento článok.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 98

Návrh smernice

Článok 13 – odsek 2

2.   Vnútroštátne programy musia byť v súlade s ustanoveniami článkov 4 až
  12
  .

2.   Vnútroštátne programy musia byť v súlade s ustanoveniami článkov 4 až
  12a
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 99

Návrh smernice

Článok 13 – odsek 3

3.   Členské štáty musia svoje vnútroštátne programy pravidelne revidovať a aktualizovať, v prípade potreby so zreteľom na technický a vedecký pokrok.

3.   Členské štáty musia svoje vnútroštátne programy pravidelne revidovať a aktualizovať, v prípade potreby so zreteľom na technický a vedecký pokrok
  , a zahrnúť do nich skúsenosti s nakladaním s rádioaktívnym odpadom, ktoré im sprostredkovali iné členské štáty, ako aj výsledky medzinárodných partnerských hodnotení
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 100

Návrh smernice

Článok 13 – odsek 3 a (nový)

3a.
     
  Členské štáty čo najskôr informujú cezhraničné regionálne a miestne orgány o svojich vnútroštátnych programoch, ak ich vykonávanie môže mať cezhraničné dôsledky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 101

Návrh smernice

Článok 13 – odsek 3 b (nový)

3b.
     
  Vo svojich vnútroštátnych programoch členské štáty jasne uvedú dostupné finančné zdroje na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 102

Návrh smernice

Článok 14 – bod -1 (nový)

| -1. | integrovaný, podrobný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu, ktorý sa vzťahuje na všetky etapy nakladania s rádioaktívnym odpadom od vzniku rádioaktívneho odpadu po jeho uloženie; |
| --- | --- |

-1.

integrovaný, podrobný systém klasifikácie rádioaktívneho odpadu, ktorý sa vzťahuje na všetky etapy nakladania s rádioaktívnym odpadom od vzniku rádioaktívneho odpadu po jeho uloženie;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 103

Návrh smernice

Článok 14 – bod 1

| 1. | zoznam všetkého vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu a prognózy budúceho množstva vrátane odpadu získaného z vyraďovania zariadení z prevádzky. V tomto zozname musí byť jasne uvedené lokalita, kde sa takýto materiál nachádza, a jeho množstvo
  ,
  a
  prostredníctvom primeranej klasifikácie
  stupeň jeho nebezpečnosti; |
| --- | --- |

1.

zoznam všetkého vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu a prognózy budúceho množstva vrátane odpadu získaného z vyraďovania zariadení z prevádzky. V tomto zozname musí byť jasne uvedené lokalita, kde sa takýto materiál nachádza, a jeho množstvo
  ,
  a
  prostredníctvom primeranej klasifikácie
  stupeň jeho nebezpečnosti;

| 1. | na základe klasifikačného systému uvedeného v bode -1
  zoznam všetkého vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu a prognózy budúceho množstva vrátane odpadu získaného z vyraďovania zariadení z prevádzky. v tomto zozname musí byť jasne uvedené lokalita, kde sa takýto materiál nachádza, a jeho množstvo a stupeň jeho nebezpečnosti; |
| --- | --- |

1.

na základe klasifikačného systému uvedeného v bode -1
  zoznam všetkého vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu a prognózy budúceho množstva vrátane odpadu získaného z vyraďovania zariadení z prevádzky. v tomto zozname musí byť jasne uvedené lokalita, kde sa takýto materiál nachádza, a jeho množstvo a stupeň jeho nebezpečnosti;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 128

Návrh smernice

Článok 14 – bod 2

| 2. | koncepcie, plány a technické riešenia od výroby až po likvidáciu; |
| --- | --- |

2.

koncepcie, plány a technické riešenia od výroby až po likvidáciu;

| 2. | koncepcie, plány a technické riešenia od produkcie až po
  skladovanie
  alebo uloženie.
  Za vysokú prioritu sa musí považovať historický rádioaktívny odpad a vyhoreté palivo v prechodných nádržiach na skladovanie
  ; |
| --- | --- |

2.

koncepcie, plány a technické riešenia od produkcie až po
  skladovanie
  alebo uloženie.
  Za vysokú prioritu sa musí považovať historický rádioaktívny odpad a vyhoreté palivo v prechodných nádržiach na skladovanie
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 104

Návrh smernice

Článok 14 – bod 3

| 3. | koncepcie a plány na obdobie po uzavretí zariadenia na likvidáciu vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá inštitucionálna kontrola, a prostriedkov, ktoré sa majú použiť na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobejšom horizonte; |
| --- | --- |

3.

koncepcie a plány na obdobie po uzavretí zariadenia na likvidáciu vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá inštitucionálna kontrola, a prostriedkov, ktoré sa majú použiť na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobejšom horizonte;

| 3. | koncepcie a plány na obdobie po uzavretí úložiska vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá inštitucionálna kontrola, a prostriedkov, ktoré sa majú použiť na
  zabezpečenie dohľadu a údržby zariadenia a na
  zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobejšom horizonte; |
| --- | --- |

3.

koncepcie a plány na obdobie po uzavretí úložiska vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá inštitucionálna kontrola, a prostriedkov, ktoré sa majú použiť na
  zabezpečenie dohľadu a údržby zariadenia a na
  zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobejšom horizonte;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 105

Návrh smernice

Článok 14 – bod 7 a (nový)

| 7a. | opis posúdení nákladov uvedených v článku 10 ods. 1a písm. a) a metód použitých pri výpočte príslušných rezerv; |
| --- | --- |

7a.

opis posúdení nákladov uvedených v článku 10 ods. 1a písm. a) a metód použitých pri výpočte príslušných rezerv;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 106

Návrh smernice

Článok 14 – bod 8

| 8. | opis platného systému financovania, aby sa zabezpečilo, že všetky náklady na program bude možné uhradiť v súlade s plánovaným harmonogramom. |
| --- | --- |

8.

opis platného systému financovania, aby sa zabezpečilo, že všetky náklady na program bude možné uhradiť v súlade s plánovaným harmonogramom.

| 8. | opis
  zvolených možností týkajúcich sa zloženia a riadenia aktív vyčlenených podľa článku 10 ods. 1a písm. b) a opis
  platného systému financovania, aby sa zabezpečilo, že všetky náklady na program bude možné uhradiť v súlade s plánovaným harmonogramom
  a pri prísnom dodržaní zásady „znečisťovateľ platí“
  ; |
| --- | --- |

8.

opis
  zvolených možností týkajúcich sa zloženia a riadenia aktív vyčlenených podľa článku 10 ods. 1a písm. b) a opis
  platného systému financovania, aby sa zabezpečilo, že všetky náklady na program bude možné uhradiť v súlade s plánovaným harmonogramom
  a pri prísnom dodržaní zásady „znečisťovateľ platí“
  ;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 107

Návrh smernice

Článok 14 – bod 8 a (nový)

| 8a. | záväzný a overiteľný časový rámec na realizáciu vnútroštátnych programov a dodržanie súladu s požiadavkami stanovenými v bodoch 1 až 8; |
| --- | --- |

8a.

záväzný a overiteľný časový rámec na realizáciu vnútroštátnych programov a dodržanie súladu s požiadavkami stanovenými v bodoch 1 až 8;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 108

Návrh smernice

Článok 14 – bod 8 b (nový)

| 8b. | plány vzdelávania a odbornej prípravy na udržanie a rozvoj odborných znalostí a zručností potrebných na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. |
| --- | --- |

8b.

plány vzdelávania a odbornej prípravy na udržanie a rozvoj odborných znalostí a zručností potrebných na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 109

Návrh smernice

Článok 15 – odsek 3 a (nový)

3a.
     
  Komisia monitoruje dodržiavanie časových rámcov predložených podľa článku 14 ods. 8a na realizáciu vnútroštátnych programov členských štátov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 110

Návrh smernice

Článok 15 – odsek 4

4.
     
  Pri rozhodovaní o poskytnutí finančnej alebo technickej pomoci Euratomu pre zariadenia na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom alebo pre príslušné činnosti, alebo pri formulovaní svojich stanovísk k investičným projektom v súlade s článkom 43 Zmluvy o Euratome Komisia zohľadní vysvetlenia členských štátov a pokrok v realizácii národných programov nakladania s odpadom.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 111

Návrh smernice

Článok 16 – odsek 3

3.   Členské štáty pravidelne a aspoň raz za desať rokov vykonajú sebahodnotenie svojich vnútroštátnych rámcov, príslušných regulačných orgánov, vnútroštátnych programov a ich vykonávania a pozvú misiu na medzinárodné partnerské posúdenie svojich vnútroštátnych rámcov, orgánov a/alebo programov s cieľom zabezpečiť dosiahnutie vysokého štandardu nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. Výsledky akýchkoľvek partnerských hodnotení sa oznamujú Komisii
  a členským štátom
  .

3.   Členské štáty pravidelne a aspoň raz za desať rokov vykonajú sebahodnotenie svojich vnútroštátnych rámcov, príslušných regulačných orgánov, vnútroštátnych programov a ich vykonávania a pozvú misiu na medzinárodné partnerské posúdenie svojich vnútroštátnych rámcov, orgánov a/alebo programov s cieľom zabezpečiť dosiahnutie vysokého štandardu nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. Výsledky akýchkoľvek partnerských hodnotení sa oznamujú Komisii
  , ktorá predloží Európskemu parlamentu a Rade pravidelnú správu, v ktorej sa bude súhrnne zaoberať závermi vyplývajúcimi z partnerských hodnotení
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 138

Návrh smernice

Článok 16 a (nový)

Článok 16a

Opätovné posúdenie

Komisia najneskôr dva roky po tom, ako členské štáty vykonajú partnerské hodnotenia podľa článku 16 ods. 3, predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá sa zameria na opätovné posúdenie koncepcie nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a na ustanovenia o exporte uvedené v článku 4 ods. 3. V tomto opätovnom posúdení sa vezmú do úvahy predovšetkým otázky reverzibility a opätovného vybratia odpadu po jeho umiestnení do úložiska, a to vzhľadom na pokrok vo výskume a ďalšie vedecké poznatky v tejto oblasti. V prípade potreby bude po správe nasledovať revízia tejto smernice, ktorá zohľadní najnovší technický výskum týkajúci sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 113

Návrh smernice

Článok 17 – odsek 1

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, právne predpisy a administratívne ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ..... Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, právne predpisy a administratívne ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do .... (7). Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

---

(1)  

  Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

(2)  Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1.

(3)  
  Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorou sa stanovujú základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (

  Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1

  )
  .

(4)  
  C115 Dohovor o ochrane pracovníkov pred ionizujúcim žiarením z 22. júna 1960.

(5)  
  R114 Odporúčanie o ochrane pracovníkov pred ionizujúcim žiarením z 22. júna 1960.

(6)  
  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. novembra 2005 o využívaní finančných zdrojov určených na odstavenie jadrových elektrární (Ú. v. EÚ C 280 E, 18.11.2006, s. 117).

(7)  
  Dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

---