# Eiropas Savienības L 218/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.218.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 218 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 19. augusts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.218.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 218

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 19. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 744/2010 (2010. gada 18. augusts), ar ko attiecībā uz halonu kritiskajiem lietojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 745/2010 (2010. gada 18. augusts), ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu 2010. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 | 9 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 746/2010 (2010. gada 18. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 19 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 747/2010 (2010. gada 18. augusts) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada augusta pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009 | 21 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/456/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 17. augusts), ar ko 2009./2010. tirdzniecības gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 687/2008 attiecībā uz labības piegādes termiņiem un pārņemšanu intervencē Somijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5659) | 22 |
| | | 2010/457/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 17. augusts), ar ko dalībvalstīm ļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām Candida oleophila (O celms), kālija jodīdu un kālija tiocianātu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5662)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2010/458/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 18. augusts), ar ko atļauj fiziskās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, kuras jāveic apstiprinātās barības un pārtikas uzņēmumu telpās Maltā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5684)

   (
  1
  ) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 744/2010 (2010. gada 18. augusts), ar ko attiecībā uz halonu kritiskajiem lietojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 745/2010 (2010. gada 18. augusts), ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu 2010. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009

9

Komisijas Regula (ES) Nr. 746/2010 (2010. gada 18. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

19

Komisijas Regula (ES) Nr. 747/2010 (2010. gada 18. augusts) par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada augusta pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

21

LĒMUMI

2010/456/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 17. augusts), ar ko 2009./2010. tirdzniecības gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 687/2008 attiecībā uz labības piegādes termiņiem un pārņemšanu intervencē Somijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5659)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5659)

22

2010/457/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 17. augusts), ar ko dalībvalstīm ļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām Candida oleophila (O celms), kālija jodīdu un kālija tiocianātu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5662)

   (
  1
  )

Candida oleophila

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5662)

1

24

2010/458/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 18. augusts), ar ko atļauj fiziskās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, kuras jāveic apstiprinātās barības un pārtikas uzņēmumu telpās Maltā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5684)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5684)

1

26

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1298/2009 (2009. gada 18. decembris), ar kuru 2010. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 353, 31.12.2009.) | 28 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1298/2009 (2009. gada 18. decembris), ar kuru 2010. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 353, 31.12.2009.)

(OV L 353, 31.12.2009.)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/1

---

Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu

Tā kā Nolīguma 8. pantā paredzētā procedūra tika pabeigta 2010. gada 22. martā, Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu stājās spēkā 2010. gada 1. maijā.

---

REGULAS

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/2

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 744/2010

(2010. gada 18. augusts),

ar ko attiecībā uz halonu kritiskajiem lietojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Halons 1301, halons 1211 un halons 2402 (turpmāk “haloni”) ir vielas, kas noārda ozona slāni, un tās ir ietvertas Regulas (EK) Nr. 1005/2009 I pielikuma III grupā kā kontrolējamas vielas. To ražošana dalībvalstīs ir aizliegta kopš 1994. gada saskaņā ar Monreālas protokola prasībām. Tomēr tās joprojām ir atļauts izmantot konkrētiem kritiskiem lietojumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Halons 1301, halons 1211 un halons 2402 (turpmāk “haloni”) ir vielas, kas noārda ozona slāni, un tās ir ietvertas Regulas (EK) Nr. 1005/2009 I pielikuma III grupā kā kontrolējamas vielas. To ražošana dalībvalstīs ir aizliegta kopš 1994. gada saskaņā ar Monreālas protokola prasībām. Tomēr tās joprojām ir atļauts izmantot konkrētiem kritiskiem lietojumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumā.

| (2) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (2), 4. panta 4. punkta iv) apakšpunktam Komisija ir pārskatījusi minētās regulas VII pielikumu. Šim nolūkam tā ir izvērtējusi pašreizējos halonu lietojumus un to, vai ir pieejamas un īstenojamas tehniski un ekonomiski realizējamas alternatīvas vai tehnoloģijas, kas ir pieņemamas no vides un veselības viedokļa (turpmāk “alternatīvas”). Tikmēr Regula (EK) Nr. 2037/2000 ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 un Regulas (EK) Nr. 2037/2000 VII pielikums bez kādiem grozījumiem ir kļuvis par Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (2), 4. panta 4. punkta iv) apakšpunktam Komisija ir pārskatījusi minētās regulas VII pielikumu. Šim nolūkam tā ir izvērtējusi pašreizējos halonu lietojumus un to, vai ir pieejamas un īstenojamas tehniski un ekonomiski realizējamas alternatīvas vai tehnoloģijas, kas ir pieņemamas no vides un veselības viedokļa (turpmāk “alternatīvas”). Tikmēr Regula (EK) Nr. 2037/2000 ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 un Regulas (EK) Nr. 2037/2000 VII pielikums bez kādiem grozījumiem ir kļuvis par Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumu.

| (3) | Pārskatīšanā ir konstatēts, ka dalībvalstis zināmā mērā atšķirīgi interpretē to, kādi halonu lietojumi ir uzskatāmi par kritiskiem lietojumiem, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumā. Tādēļ katrs halonu lietojums būtu jāapraksta sīkāk, nosakot iekārtas vai objekta kategoriju, lietojuma mērķi, halonu ugunsdzēsības ierīces veidu un halona veidu. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatīšanā ir konstatēts, ka dalībvalstis zināmā mērā atšķirīgi interpretē to, kādi halonu lietojumi ir uzskatāmi par kritiskiem lietojumiem, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumā. Tādēļ katrs halonu lietojums būtu jāapraksta sīkāk, nosakot iekārtas vai objekta kategoriju, lietojuma mērķi, halonu ugunsdzēsības ierīces veidu un halona veidu.

| (4) | Pārskatīšanā arī konstatēts, ka ar dažiem izņēmumiem haloni vairs nav nepieciešami, lai izpildītu ugunsaizsardzības prasības jauniem iekārtu projektiem un jauniem objektiem, un ka tagad ierasts izmantot alternatīvas. Tomēr halonu ugunsdzēsības aparāti un ugunsaizsardzības sistēmas joprojām ir nepieciešamas dažās iekārtās, kas tiek vai tiks ražotas pēc esošajiem projektiem. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatīšanā arī konstatēts, ka ar dažiem izņēmumiem haloni vairs nav nepieciešami, lai izpildītu ugunsaizsardzības prasības jauniem iekārtu projektiem un jauniem objektiem, un ka tagad ierasts izmantot alternatīvas. Tomēr halonu ugunsdzēsības aparāti un ugunsaizsardzības sistēmas joprojām ir nepieciešamas dažās iekārtās, kas tiek vai tiks ražotas pēc esošajiem projektiem.

| (5) | Pārskatīšanā arī atklājies, ka laika gaitā ar mērenām izmaksām vairumā ugunsaizsardzības lietojumu haloni tiek aizstāti un var tikt aizstāti ar alternatīvām, tās iestrādājot gan esošajās iekārtās un objektos, gan iekārtās, ko ražo pēc esošajiem projektiem. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanā arī atklājies, ka laika gaitā ar mērenām izmaksām vairumā ugunsaizsardzības lietojumu haloni tiek aizstāti un var tikt aizstāti ar alternatīvām, tās iestrādājot gan esošajās iekārtās un objektos, gan iekārtās, ko ražo pēc esošajiem projektiem.

| (6) | Tādēļ, ņemot vērā alternatīvu pieaugošo pieejamību un ieviešanu, ir ieteicams katram lietojumam noteikt lietošanas izbeigšanas termiņu, pēc kura halonu izmantošana jaunās iekārtās un jaunos objektos nebūs kritisks lietojums un halonu ugunsdzēsības aparāta vai ugunsaizsardzības sistēmas uzstādīšana tādējādi nebūs pieļaujama. Definējot “jaunas iekārtas” un “jaunus objektus”, pienācīgi jāņem vērā iekārtas un objekta dzīves cikla posms, kurā faktiski tiek pabeigts projektēt telpas, kam nepieciešama ugunsaizsardzība. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, ņemot vērā alternatīvu pieaugošo pieejamību un ieviešanu, ir ieteicams katram lietojumam noteikt lietošanas izbeigšanas termiņu, pēc kura halonu izmantošana jaunās iekārtās un jaunos objektos nebūs kritisks lietojums un halonu ugunsdzēsības aparāta vai ugunsaizsardzības sistēmas uzstādīšana tādējādi nebūs pieļaujama. Definējot “jaunas iekārtas” un “jaunus objektus”, pienācīgi jāņem vērā iekārtas un objekta dzīves cikla posms, kurā faktiski tiek pabeigts projektēt telpas, kam nepieciešama ugunsaizsardzība.

| (7) | Ir ieteicams katram lietojumam noteikt arī beigu datumu, pēc kura halonu izmantošana ugunsdzēsības aparātos vai ugunsaizsardzības sistēmās pārstātu būt kritiska lietošana visās iekārtās un objektos – gan esošajās iekārtās un objektos, gan iekārtās, kas tiek vai tiks ražotas pēc esošajiem projektiem. Tādējādi lietot halonus nebūtu atļauts un visi halonu ugunsdzēsības aparāti un ugunsaizsardzības sistēmas līdz beigu datumam būtu aizstājamas, pārveidojamas vai izņemamas no lietošanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 13. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Ir ieteicams katram lietojumam noteikt arī beigu datumu, pēc kura halonu izmantošana ugunsdzēsības aparātos vai ugunsaizsardzības sistēmās pārstātu būt kritiska lietošana visās iekārtās un objektos – gan esošajās iekārtās un objektos, gan iekārtās, kas tiek vai tiks ražotas pēc esošajiem projektiem. Tādējādi lietot halonus nebūtu atļauts un visi halonu ugunsdzēsības aparāti un ugunsaizsardzības sistēmas līdz beigu datumam būtu aizstājamas, pārveidojamas vai izņemamas no lietošanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 13. panta 3. punktu.

| (8) | Nosakot lietošanas izbeigšanas datumus, ir jāņem vērā, vai ir pieejamas alternatīvas jaunām iekārtām un objektiem un šķēršļi to ieviešanai. Ir arī jāatvēl pietiekami daudz laika alternatīvu izstrādei nepieciešamības gadījumos, reizē nosakot pamudinājumu veikt šādu izstrādi. Attiecībā uz gaisa kuģiem – tā kā civilo aviāciju reglamentē starptautiskā līmenī – pienācīgi ir jāņem vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) iniciatīvas, kas saistās ar halonu uzstādīšanu un lietošanu ugunsdzēsības aparātos gaisa kuģos. |
| --- | --- |

(8)

Nosakot lietošanas izbeigšanas datumus, ir jāņem vērā, vai ir pieejamas alternatīvas jaunām iekārtām un objektiem un šķēršļi to ieviešanai. Ir arī jāatvēl pietiekami daudz laika alternatīvu izstrādei nepieciešamības gadījumos, reizē nosakot pamudinājumu veikt šādu izstrādi. Attiecībā uz gaisa kuģiem – tā kā civilo aviāciju reglamentē starptautiskā līmenī – pienācīgi ir jāņem vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) iniciatīvas, kas saistās ar halonu uzstādīšanu un lietošanu ugunsdzēsības aparātos gaisa kuģos.

| (9) | Beigu datumi turklāt ir jānosaka tā, lai kārtējās vai plānotās iekārtu vai objektu apkopes vai modernizācijas programmās tiktu dots pietiekams laiks halonu aizstāšanas vai pārveidošanas darbību pabeigšanai, netiktu nepamatoti skarta attiecīgo iekārtu un objektu darbība un nerastos pārmērīgas izmaksas. Tāpat jāņem vērā laiks, kas vajadzīgs, lai saņemtu sertifikātus, atļaujas vai apstiprinājumus, kas var būt vajadzīgi alternatīvu ieviešanai attiecīgajās iekārtās vai objektos. |
| --- | --- |

(9)

Beigu datumi turklāt ir jānosaka tā, lai kārtējās vai plānotās iekārtu vai objektu apkopes vai modernizācijas programmās tiktu dots pietiekams laiks halonu aizstāšanas vai pārveidošanas darbību pabeigšanai, netiktu nepamatoti skarta attiecīgo iekārtu un objektu darbība un nerastos pārmērīgas izmaksas. Tāpat jāņem vērā laiks, kas vajadzīgs, lai saņemtu sertifikātus, atļaujas vai apstiprinājumus, kas var būt vajadzīgi alternatīvu ieviešanai attiecīgajās iekārtās vai objektos.

| (10) | Attiecībā uz lielāko daļu lietojumu jaunās iekārtās un objektos, kur halonu ugunsdzēsības aparāti un ugunsaizsardzības sistēmas vairs nav nepieciešamas vai netiek ierīkotas, ir lietderīgi par lietošanas izbeigšanas termiņu noteikt 2010. gadu. Bet noteikt 2011. gadu par lietošanas izbeigšanas termiņu ir lietderīgi dažiem militārajiem sauszemes transportlīdzekļu un gaisa kuģu lietojumiem, par kuriem tiek uzskatīts, ka tiem alternatīvas ir pieejamas, taču nav īstenotas izstrādes programmās, kuras pašlaik tuvojas nobeigumam, un kuriem pārveidojumi vairs nav tehniski un ekonomiski realizējami. Ir lietderīgi noteikt 2014. gadu par lietošanas izbeigšanas termiņu lietojumiem gaisa kuģu dzinēju gondolās un salona pārnēsājamajos ugunsdzēsības aparātos, jo tas atbilstu līdzvērtīgu ICAO ierobežojumu paredzamās ieviešanas grafikam. Ir lietderīgi noteikt 2018. gadu par lietošanas izbeigšanas termiņu lietojumam gaisa kuģu kravas nodalījumos, kur alternatīvas vēl nav apzinātas, bet kur ir paredzams, ka pēc tālākiem pētījumiem un izstrādes alternatīvas uz to laiku būs pieejamas, lai tās varētu ierīkot jaunos gaisa kuģos, par kuriem iesniedz tipa sertificēšanas pieteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz lielāko daļu lietojumu jaunās iekārtās un objektos, kur halonu ugunsdzēsības aparāti un ugunsaizsardzības sistēmas vairs nav nepieciešamas vai netiek ierīkotas, ir lietderīgi par lietošanas izbeigšanas termiņu noteikt 2010. gadu. Bet noteikt 2011. gadu par lietošanas izbeigšanas termiņu ir lietderīgi dažiem militārajiem sauszemes transportlīdzekļu un gaisa kuģu lietojumiem, par kuriem tiek uzskatīts, ka tiem alternatīvas ir pieejamas, taču nav īstenotas izstrādes programmās, kuras pašlaik tuvojas nobeigumam, un kuriem pārveidojumi vairs nav tehniski un ekonomiski realizējami. Ir lietderīgi noteikt 2014. gadu par lietošanas izbeigšanas termiņu lietojumiem gaisa kuģu dzinēju gondolās un salona pārnēsājamajos ugunsdzēsības aparātos, jo tas atbilstu līdzvērtīgu ICAO ierobežojumu paredzamās ieviešanas grafikam. Ir lietderīgi noteikt 2018. gadu par lietošanas izbeigšanas termiņu lietojumam gaisa kuģu kravas nodalījumos, kur alternatīvas vēl nav apzinātas, bet kur ir paredzams, ka pēc tālākiem pētījumiem un izstrādes alternatīvas uz to laiku būs pieejamas, lai tās varētu ierīkot jaunos gaisa kuģos, par kuriem iesniedz tipa sertificēšanas pieteikumus.

| (11) | Attiecībā uz daudziem lietojumiem ir lietderīgi beigu datumu paredzēt laikā no 2013. līdz 2025. gadam atkarā no tehniskajām un ekonomiskajām grūtībām, ko rada halonu aizstāšana vai pārveidošana. Tādi beigu datumi dotu pietiekami daudz laika halonu aizstāšanai kārtējās apkopes programmās vairumā iekārtu un objektu, kur tagad ir pieejamas alternatīvas. Ir lietderīgi noteikt 2030. vai 2035. gadu par beigu datumu atsevišķiem lietojumiem militārajos sauszemes transportlīdzekļos un karakuģos, kur halonu aizstāšana būtu tehniski un ekonomiski realizējama ar plānotajām iekārtu modernizācijas vai nomaiņas programmām un kur dažās dalībvalstīs var būt nepieciešami papildu pētījumi un izstrāde, lai verificētu alternatīvu piemērotību. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz daudziem lietojumiem ir lietderīgi beigu datumu paredzēt laikā no 2013. līdz 2025. gadam atkarā no tehniskajām un ekonomiskajām grūtībām, ko rada halonu aizstāšana vai pārveidošana. Tādi beigu datumi dotu pietiekami daudz laika halonu aizstāšanai kārtējās apkopes programmās vairumā iekārtu un objektu, kur tagad ir pieejamas alternatīvas. Ir lietderīgi noteikt 2030. vai 2035. gadu par beigu datumu atsevišķiem lietojumiem militārajos sauszemes transportlīdzekļos un karakuģos, kur halonu aizstāšana būtu tehniski un ekonomiski realizējama ar plānotajām iekārtu modernizācijas vai nomaiņas programmām un kur dažās dalībvalstīs var būt nepieciešami papildu pētījumi un izstrāde, lai verificētu alternatīvu piemērotību.

| (12) | Alternatīvas vēl nav apzinātas dažiem lietojumiem esošajos militārajos transportlīdzekļos, virsūdens kuģos un zemūdenēs un militārajos transportlīdzekļos, virsūdens kuģos un zemūdenēs, kas tiek vai tiks ražoti pēc esošajiem projektiem. Tomēr var paredzēt, ka līdz 2040. gadam liela daļa attiecīgo iekārtu būs savu mūžu nokalpojušas vai ka līdz tam laikam būs pieejamas alternatīvas, jo būs veikta tālāka izpēte un izstrāde. Tādēļ ir lietderīgi šiem lietojumiem par pamatotu beigu datumu noteikt 2040. gadu. |
| --- | --- |

(12)

Alternatīvas vēl nav apzinātas dažiem lietojumiem esošajos militārajos transportlīdzekļos, virsūdens kuģos un zemūdenēs un militārajos transportlīdzekļos, virsūdens kuģos un zemūdenēs, kas tiek vai tiks ražoti pēc esošajiem projektiem. Tomēr var paredzēt, ka līdz 2040. gadam liela daļa attiecīgo iekārtu būs savu mūžu nokalpojušas vai ka līdz tam laikam būs pieejamas alternatīvas, jo būs veikta tālāka izpēte un izstrāde. Tādēļ ir lietderīgi šiem lietojumiem par pamatotu beigu datumu noteikt 2040. gadu.

| (13) | Alternatīvas vēl nav apzinātas arī lietojumiem ugunsaizsardzības sistēmās kravas nodalījumos, gondolās un spēka palīgiekārtās esošajos civilajos gaisa kuģos vai civilajos gaisa kuģos, ko ražo saskaņā ar esošo tipa sertificēšanas kārtību. Turklāt pārredzamā nākotnē tiks saražots ievērojams skaits civilo gaisa kuģu, kuros šiem lietojumiem tiks izmantoti haloni un kuri būs atkarīgi no tiem. Lai gan tiek atzīts, ka ir ievērojami tehniski, ekonomiski un normatīvi apgrūtinājumi, kas ietekmē halonu aizstāšanu šajos lietojumos, ir arī lietderīgi noteikt 2040. gadu par pamatotu beigu datumu, ņemot vērā neskaidrības sakarā ar pārstrādāto halonu ilgtermiņa pieejamību un vajadzību veikt papildu izpēti un izstrādi, lai apzinātu un izstrādātu piemērotas alternatīvas. |
| --- | --- |

(13)

Alternatīvas vēl nav apzinātas arī lietojumiem ugunsaizsardzības sistēmās kravas nodalījumos, gondolās un spēka palīgiekārtās esošajos civilajos gaisa kuģos vai civilajos gaisa kuģos, ko ražo saskaņā ar esošo tipa sertificēšanas kārtību. Turklāt pārredzamā nākotnē tiks saražots ievērojams skaits civilo gaisa kuģu, kuros šiem lietojumiem tiks izmantoti haloni un kuri būs atkarīgi no tiem. Lai gan tiek atzīts, ka ir ievērojami tehniski, ekonomiski un normatīvi apgrūtinājumi, kas ietekmē halonu aizstāšanu šajos lietojumos, ir arī lietderīgi noteikt 2040. gadu par pamatotu beigu datumu, ņemot vērā neskaidrības sakarā ar pārstrādāto halonu ilgtermiņa pieejamību un vajadzību veikt papildu izpēti un izstrādi, lai apzinātu un izstrādātu piemērotas alternatīvas.

| (14) | VI pielikums un kritisko lietojumu pakāpeniskās atcelšanas grafiki pastāvīgi tiks revidēti, ņemot vērā alternatīvu pastāvīgo izpēti un izstrādi un jaunu informāciju par to pieejamību. Bez tam īpašos gadījumos var tikt piešķirti izņēmumi no beigu datumiem un lietošanas izbeigšanas termiņiem, ja tiks pierādīts, ka alternatīvas nav pieejamas. |
| --- | --- |

(14)

VI pielikums un kritisko lietojumu pakāpeniskās atcelšanas grafiki pastāvīgi tiks revidēti, ņemot vērā alternatīvu pastāvīgo izpēti un izstrādi un jaunu informāciju par to pieejamību. Bez tam īpašos gadījumos var tikt piešķirti izņēmumi no beigu datumiem un lietošanas izbeigšanas termiņiem, ja tiks pierādīts, ka alternatīvas nav pieejamas.

| (15) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1005/2009. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1005/2009.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko pieņēmusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko pieņēmusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1005/2009 VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 18. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“VI PIELIKUMS

HALONU KRITISKIE LIETOJUMI

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “Lietošanas izbeigšanas termiņš” ir diena, pēc kuras ugunsdzēsības aparātos vai ugunsaizsardzības sistēmās attiecīgajam lietojumam halonus vairs nedrīkst izmantot jaunās iekārtās un jaunos objektos. |
| --- | --- |

1.

“Lietošanas izbeigšanas termiņš” ir diena, pēc kuras ugunsdzēsības aparātos vai ugunsaizsardzības sistēmās attiecīgajam lietojumam halonus vairs nedrīkst izmantot jaunās iekārtās un jaunos objektos.

| 2. | “Jauna iekārta” ir iekārta, ar kuru līdz lietošanas izbeigšanas termiņam nav veikta neviena no šīm darbībām:






  a) | attiecīgā pirkuma līguma vai izstrādes līguma parakstīšana; |
| --- | --- | --- |

2.

“Jauna iekārta” ir iekārta, ar kuru līdz lietošanas izbeigšanas termiņam nav veikta neviena no šīm darbībām:

a)

attiecīgā pirkuma līguma vai izstrādes līguma parakstīšana;

| b) | tipa apstiprināšanas vai tipa sertifikācijas pieteikuma iesniegšana attiecīgajai pārvaldes iestādei. |
| --- | --- |

b)

tipa apstiprināšanas vai tipa sertifikācijas pieteikuma iesniegšana attiecīgajai pārvaldes iestādei.

| 3. | “Jauni objekti” ir objekti, ar kuriem līdz lietošanas izbeigšanas termiņam nav veikta neviena no šīm darbībām:






  a) | attiecīgā izstrādes līguma parakstīšana; |
| --- | --- | --- |

3.

“Jauni objekti” ir objekti, ar kuriem līdz lietošanas izbeigšanas termiņam nav veikta neviena no šīm darbībām:

a)

attiecīgā izstrādes līguma parakstīšana;

| b) | plānošanas atļaujas pieteikuma iesniegšana attiecīgajai pārvaldes iestādei. |
| --- | --- |

b)

plānošanas atļaujas pieteikuma iesniegšana attiecīgajai pārvaldes iestādei.

| 4. | “Beigu datums” ir diena, pēc kuras attiecīgajam lietojumam vairs nedrīkst izmantot halonus un līdz kurai ugunsdzēsības aparāti vai ugunsaizsardzības sistēmas, kas satur halonus, ir jāizņem no lietošanas. |
| --- | --- |

4.

“Beigu datums” ir diena, pēc kuras attiecīgajam lietojumam vairs nedrīkst izmantot halonus un līdz kurai ugunsdzēsības aparāti vai ugunsaizsardzības sistēmas, kas satur halonus, ir jāizņem no lietošanas.

| 5. | “Inertizācija” ir degtspējīga vai sprādzienbīstama maisījuma aizdegšanās novēršana, pievienojot inhibitoru vai atšķaidītāju. |
| --- | --- |

5.

“Inertizācija” ir degtspējīga vai sprādzienbīstama maisījuma aizdegšanās novēršana, pievienojot inhibitoru vai atšķaidītāju.

| 6. | “Kravas kuģis” ir kuģis, kas nav pasažieru kuģis un kura bruto tonnāža pārsniedz 500 t, un kurš dodas starptautiskā reisā saskaņā ar šo terminu definīcijām Konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS). SOLAS konvencijā “pasažieru kuģis” definēts kā “kuģis, kas ved vairāk nekā divpadsmit pasažierus” un “starptautisks reiss” definēts kā “reiss no valsts, uz kuru attiecas šī konvencija, uz ostu, kas atrodas ārpus šādas valsts, vai otrādi”. |
| --- | --- |

6.

“Kravas kuģis” ir kuģis, kas nav pasažieru kuģis un kura bruto tonnāža pārsniedz 500 t, un kurš dodas starptautiskā reisā saskaņā ar šo terminu definīcijām Konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS). SOLAS konvencijā “pasažieru kuģis” definēts kā “kuģis, kas ved vairāk nekā divpadsmit pasažierus” un “starptautisks reiss” definēts kā “reiss no valsts, uz kuru attiecas šī konvencija, uz ostu, kas atrodas ārpus šādas valsts, vai otrādi”.

| 7. | “Telpa, kurā parasti uzturas personāls” ir aizsargāta telpa, kurā visu vai gandrīz visu laiku jāatrodas personālam, lai nodrošinātu iekārtas vai objekta efektīvu funkcionēšanu. Attiecībā uz militāriem lietojumiem to, vai aizsargātajā telpā parasti uzturas personāls, nosaka pēc tā, vai personālam tajā jāuzturas kaujas apstākļos. |
| --- | --- |

7.

“Telpa, kurā parasti uzturas personāls” ir aizsargāta telpa, kurā visu vai gandrīz visu laiku jāatrodas personālam, lai nodrošinātu iekārtas vai objekta efektīvu funkcionēšanu. Attiecībā uz militāriem lietojumiem to, vai aizsargātajā telpā parasti uzturas personāls, nosaka pēc tā, vai personālam tajā jāuzturas kaujas apstākļos.

| 8. | “Telpa, kurā parasti neuzturas personāls” ir aizsargāta telpa, kurā uzturas tikai ierobežotu laiku, jo īpaši – lai veiktu apkopi, un kur iekārtas vai objekta efektīvai funkcionēšanai nav nepieciešama personāla pastāvīga klātbūtne. |
| --- | --- |

8.

“Telpa, kurā parasti neuzturas personāls” ir aizsargāta telpa, kurā uzturas tikai ierobežotu laiku, jo īpaši – lai veiktu apkopi, un kur iekārtas vai objekta efektīvai funkcionēšanai nav nepieciešama personāla pastāvīga klātbūtne.

| HALONU KRITISKIE LIETOJUMI |
| --- |
| Lietojums | Lietošanas izbeigšanas termiņš
  (norādītā gada 31. decembris) | Beigu datums
  (norādītā gada 31. decembris) |
| Iekārtas vai objekta kategorija | Mērķis | Ugunsdzēsības līdzeklis | Halona tips |
| 1. | Militārie sauszemes transportlīdzekļi |

HALONU KRITISKIE LIETOJUMI

Lietojums

Lietošanas izbeigšanas termiņš

(norādītā gada 31. decembris)

Beigu datums

(norādītā gada 31. decembris)

Iekārtas vai objekta kategorija

Mērķis

Ugunsdzēsības līdzeklis

Halona tips

1.

| 1.1. | Dzinēja nodalījumu aizsardzība |
| --- | --- |

1.1.

Dzinēja nodalījumu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2010

2035

| 1.2. | Apkalpes nodalījumu aizsardzība |
| --- | --- |

1.2.

Apkalpes nodalījumu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2402

2011

2040

| 1.3. | Apkalpes nodalījumu aizsardzība |
| --- | --- |

1.3.

Apkalpes nodalījumu aizsardzība

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1301

1211

2011

2020

| 2. | Militārie virsūdens kuģi |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Tādu mašīntelpu aizsardzība, kurās parasti uzturas personāls |
| --- | --- |

2.1.

Tādu mašīntelpu aizsardzība, kurās parasti uzturas personāls

Stacionāra sistēma

1301

2402

2010

2040

| 2.2. | Tādu mašīntelpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls |
| --- | --- |

2.2.

Tādu mašīntelpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2010

2035

| 2.3. | Tādu elektroiekārtu telpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls |
| --- | --- |

2.3.

Tādu elektroiekārtu telpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls

Stacionāra sistēma

1301

1211

2010

2030

| 2.4. | Komandcentru aizsardzība |
| --- | --- |

2.4.

Komandcentru aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2030

| 2.5. | Degvielas sūkņu telpu aizsardzība |
| --- | --- |

2.5.

Degvielas sūkņu telpu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2030

| 2.6. | Degtspējīgu šķidrumu glabāšanas nodalījumu aizsardzība |
| --- | --- |

2.6.

Degtspējīgu šķidrumu glabāšanas nodalījumu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2010

2030

| 2.7. | Gaisa kuģu aizsardzība angāros un apkopes zonās |
| --- | --- |

2.7.

Gaisa kuģu aizsardzība angāros un apkopes zonās

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1301

1211

2010

2016

| 3. | Militārās zemūdenes |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Mašīntelpu aizsardzība |
| --- | --- |

3.1.

Mašīntelpu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2040

| 3.2. | Komandcentru aizsardzība |
| --- | --- |

3.2.

Komandcentru aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2040

| 3.3. | Dīzeļģeneratoru telpu aizsardzība |
| --- | --- |

3.3.

Dīzeļģeneratoru telpu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2040

| 3.4. | Elektroiekārtu nodalījumu aizsardzība |
| --- | --- |

3.4.

Elektroiekārtu nodalījumu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2040

| 4. | Gaisa kuģi |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Tādu kravas telpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls |
| --- | --- |

4.1.

Tādu kravas telpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2018

2040

| 4.2. | Kabīņu un apkalpes telpu aizsardzība |
| --- | --- |

4.2.

Kabīņu un apkalpes telpu aizsardzība

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1211

2402

2014

2025

| 4.3. | Dzinēja gondolu un spēka palīgiekārtu aizsardzība |
| --- | --- |

4.3.

Dzinēja gondolu un spēka palīgiekārtu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2014

2040

| 4.4. | Degvielas tvertņu inertizācija |
| --- | --- |

4.4.

Degvielas tvertņu inertizācija

Stacionāra sistēma

1301

2402

2011

2040

| 4.5. | Tualetes tvertņu aizsardzība |
| --- | --- |

4.5.

Tualetes tvertņu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2011

2020

| 4.6. | Sauso nodalījumu aizsardzība |
| --- | --- |

4.6.

Sauso nodalījumu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

1211

2402

2011

2040

| 5. | Naftas, gāzes un naftas ķīmijas objekti |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Tādu telpu aizsardzība, kur varētu izdalīties degtspējīgs šķidrums vai gāze |
| --- | --- |

5.1.

Tādu telpu aizsardzība, kur varētu izdalīties degtspējīgs šķidrums vai gāze

Stacionāra sistēma

1301

2402

2010

2020

| 6. | Komerciālie kravas kuģi |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Tādu telpu inertizācija, kurās parasti uzturas personāls un kur varētu izdalīties degtspējīgs šķidrums vai gāze |
| --- | --- |

6.1.

Tādu telpu inertizācija, kurās parasti uzturas personāls un kur varētu izdalīties degtspējīgs šķidrums vai gāze

Stacionāra sistēma

1301

2402

1994

2016

| 7. | Sauszemes komandpunkti un sakaru objekti, kas ir būtiski valsts drošībai |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Tādu telpu aizsardzība, kurās parasti uzturas personāls |
| --- | --- |

7.1.

Tādu telpu aizsardzība, kurās parasti uzturas personāls

Stacionāra sistēma

1301

2402

2010

2025

| 7.2. | Tādu telpu aizsardzība, kurās parasti uzturas personāls |
| --- | --- |

7.2.

Tādu telpu aizsardzība, kurās parasti uzturas personāls

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1211

2010

2013

| 7.3. | Tādu telpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls |
| --- | --- |

7.3.

Tādu telpu aizsardzība, kurās parasti neuzturas personāls

Stacionāra sistēma

1301

2402

2010

2020

| 8. | Lidlauki un lidostas |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Ugunsdzēšanas un glābšanas transportlīdzekļi |
| --- | --- |

8.1.

Ugunsdzēšanas un glābšanas transportlīdzekļi

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1211

2010

2016

| 8.2. | Gaisa kuģu aizsardzība angāros un apkopes zonās |
| --- | --- |

8.2.

Gaisa kuģu aizsardzība angāros un apkopes zonās

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1211

2010

2016

| 9. | Kodolenerģijas un kodolpētniecības objekti |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Tādu telpu aizsardzība, kur jāminimalizē radioaktīvo daļiņu dispersijas risks |
| --- | --- |

9.1.

Tādu telpu aizsardzība, kur jāminimalizē radioaktīvo daļiņu dispersijas risks

Stacionāra sistēma

1301

2010

2020

| 10. | Lamanša tunelis |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Tehnisko objektu aizsardzība |
| --- | --- |

10.1.

Tehnisko objektu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2016

| 10.2. | Lamanša tuneļa vilcienu motorvagonu un piekabvagonu aizsardzība |
| --- | --- |

10.2.

Lamanša tuneļa vilcienu motorvagonu un piekabvagonu aizsardzība

Stacionāra sistēma

1301

2010

2020

| 11. | Citi |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Sākotnējie dzēšanas darbi, ko veic ugunsdzēsēji, ja tas ir svarīgi cilvēku drošībai |
| --- | --- |

11.1.

Sākotnējie dzēšanas darbi, ko veic ugunsdzēsēji, ja tas ir svarīgi cilvēku drošībai

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1211

2010

2013

| 11.2. | Personu aizsardzība, ko veic militārais un policijas personāls |
| --- | --- |

11.2.

Personu aizsardzība, ko veic militārais un policijas personāls

Pārnēsājams ugunsdzēsības aparāts

1211

2010

2013”

---

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 745/2010

(2010. gada 18. augusts),

ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu 2010. gadam attiecībā uz dažām tiešā atbalsta shēmām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 51. panta 2. punkta pirmo daļu, 69. panta 3. punktu, 87. panta 3. punktu, 123. panta 1. punktu, 128. panta 1. punkta otro daļu un 2. punkta otro daļu, kā arī tās 131. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Tām dalībvalstīm, kuras 2010. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā paredzēto vienotā maksājuma shēmu, katram no minētās regulas 52., 53. un 54. pantā minētajiem maksājumiem jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Tām dalībvalstīm, kuras 2010. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā paredzēto vienotā maksājuma shēmu, katram no minētās regulas 52., 53. un 54. pantā minētajiem maksājumiem jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam.

| (2) | Tām dalībvalstīm, kuras 2010. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 87. pantā minēto iespēju, jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas izslēgti no vienotā maksājuma shēmas. |
| --- | --- |

(2)

Tām dalībvalstīm, kuras 2010. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 87. pantā minēto iespēju, jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas izslēgti no vienotā maksājuma shēmas.

| (3) | Tām dalībvalstīm, kuras 2010. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 1. punktā vai 131. panta 1. punktā minētās iespējas, jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam attiecībā uz īpašo atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(3)

Tām dalībvalstīm, kuras 2010. gadā izmanto Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 1. punktā vai 131. panta 1. punktā minētās iespējas, jānosaka maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam attiecībā uz īpašo atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 5. nodaļā.

| (4) | Ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 4. punktu resursi, kurus var izmantot jebkādiem saistītajiem pasākumiem, kuri minēti 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā, ir ierobežoti līdz 3,5 % no valstij noteiktā maksimālā daudzuma, kas minēts tās pašas regulas 40. pantā. Skaidrības labad Komisijai būtu jāpublicē maksimālais apjoms, kas izriet no dalībvalstu paziņotajām summām saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 4. punktu resursi, kurus var izmantot jebkādiem saistītajiem pasākumiem, kuri minēti 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā, ir ierobežoti līdz 3,5 % no valstij noteiktā maksimālā daudzuma, kas minēts tās pašas regulas 40. pantā. Skaidrības labad Komisijai būtu jāpublicē maksimālais apjoms, kas izriet no dalībvalstu paziņotajām summām saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem.

| (5) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktam summas, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu, ir noteiktas III pielikumā Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulai (EK) Nr. 1120/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienotā maksājuma shēmu, kura paredzēta III sadaļā Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (2). Skaidrības labad Komisijai jāpublicē dalībvalstu paziņotās summas, kuras tās plāno izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktam summas, kas aprēķinātas saskaņā ar minētās regulas 69. panta 7. punktu, ir noteiktas III pielikumā Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulai (EK) Nr. 1120/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienotā maksājuma shēmu, kura paredzēta III sadaļā Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (2). Skaidrības labad Komisijai jāpublicē dalībvalstu paziņotās summas, kuras tās plāno izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

| (6) | Skaidrības labad ir jāpublicē vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam pēc tam, kad maksimāli pieļaujamie apjomi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 73/2009 52., 53., 54., 68. un 87. pantā, atskaitīti no tās pašas regulas VIII pielikumā minētajiem maksimāli pieļaujamajiem apjomiem. Summa, ko atskaita no minētā VIII pielikuma, lai finansētu īpašo atbalstu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantā, atbilst starpībai starp īpašā atbalsta kopējo summu, ko paziņojušas dalībvalstis, un summām, kas paziņotas, lai finansētu īpašo atbalstu saskaņā ar tās pašas regulas 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Ja dalībvalsts, kas īsteno vienotā maksājuma shēmu, nolemj piešķirt atbalstu, kas minēts 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā, summai, kas paziņota Komisijai, ir jābūt iekļautai vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamajā budžeta apjomā, jo šis atbalsts tiek sniegts kā vienības vērtības palielinājums un/vai palielinot lauksaimnieka tiesību uz maksājumu skaitu. |
| --- | --- |

(6)

Skaidrības labad ir jāpublicē vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam pēc tam, kad maksimāli pieļaujamie apjomi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 73/2009 52., 53., 54., 68. un 87. pantā, atskaitīti no tās pašas regulas VIII pielikumā minētajiem maksimāli pieļaujamajiem apjomiem. Summa, ko atskaita no minētā VIII pielikuma, lai finansētu īpašo atbalstu, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantā, atbilst starpībai starp īpašā atbalsta kopējo summu, ko paziņojušas dalībvalstis, un summām, kas paziņotas, lai finansētu īpašo atbalstu saskaņā ar tās pašas regulas 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Ja dalībvalsts, kas īsteno vienotā maksājuma shēmu, nolemj piešķirt atbalstu, kas minēts 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā, summai, kas paziņota Komisijai, ir jābūt iekļautai vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamajā budžeta apjomā, jo šis atbalsts tiek sniegts kā vienības vērtības palielinājums un/vai palielinot lauksaimnieka tiesību uz maksājumu skaitu.

| (7) | Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas 2010. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 V sadaļas 2. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, gada finansiālie piešķīrumi jānosaka saskaņā ar minētās regulas 123. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas 2010. gadā īsteno Regulas (EK) Nr. 73/2009 V sadaļas 2. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, gada finansiālie piešķīrumi jānosaka saskaņā ar minētās regulas 123. panta 1. punktu.

| (8) | Skaidrības labad ir jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantu 2010. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par cukuru, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Skaidrības labad ir jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantu 2010. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par cukuru, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

| (9) | Skaidrības labad ir jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantu 2010. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par augļiem un dārzeņiem, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem. |
| --- | --- |

(9)

Skaidrības labad ir jāpublicē līdzekļu maksimālās summas, kas pieejamas dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantu 2010. gadā piešķirtu atsevišķos maksājumus par augļiem un dārzeņiem, kas noteikti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

| (10) | Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 128. panta 1. un 2. punktu jāpublicē maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam attiecībā uz pārejas posma maksājumiem par augļiem un dārzeņiem 2010. gadā, kurš noteikts, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 128. panta 1. un 2. punktu jāpublicē maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam attiecībā uz pārejas posma maksājumiem par augļiem un dārzeņiem 2010. gadā, kurš noteikts, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 51. panta 2. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 87. panta 3. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam ir noteikts šīs regulas II pielikumā.

3.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 3. punktā un 131. panta 4. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam ir noteikts šīs regulas III pielikumā.

4.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā un 68. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam ir noteikts šīs regulas IV pielikumā.

5.   Summas, ko dalībvalstis var izmantot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 69. panta 6. punkta a) apakšpunktu, lai segtu īpašo atbalstu, kas paredzēts tās pašas regulas 68. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas V pielikumā.

6.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā minētais vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam ir noteikts šīs regulas VI pielikumā.

7.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 123. panta 1. punktā minētie gada finansiālie piešķīrumi 2010. gadam ir noteikti šīs regulas VII pielikumā.

8.   Čehijai, Ungārijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Rumānijai un Slovākijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 126. pantā minēto atsevišķo maksājumu par cukuru 2010. gadā, ir noteikts šīs regulas VIII pielikumā.

9.   Čehijai, Ungārijai, Polijai un Slovākijai pieejamais maksimālais finansējuma apjoms, lai piešķirtu Regulas (EK) Nr. 73/2009 127. pantā minēto atsevišķo maksājumu par augļiem un dārzeņiem 2010. gadā, ir noteikts šīs regulas IX pielikumā.

10.   Regulas (EK) Nr. 73/2009 128. panta 1. punkta otrajā daļā un 2. punktā minētais maksimāli pieļaujamais budžeta apjoms 2010. gadam ir noteikts šīs regulas X pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 18. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 316, 2.12.2009., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS BUDŽETA APJOMS TIEŠAJIEM MAKSĀJUMIEM, KAS PIEŠĶIRAMI SASKAŅĀ AR REGULAS (EK) Nr. 73/2009 52., 53. un 54. PANTU

2010. kalendārais gads

| (tūkstoši EUR) |
| --- |
| | BE | DK | EL | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Piemaksa par aitām un kazām | | 855 | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Papildpiemaksa par aitām un kazām | | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Piemaksa par zīdītājgovīm | 77 565 | | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Papildpiemaksa par zīdītājgovīm | 19 389 | | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Īpašā piemaksa par liellopiem | | 33 085 | | | | | | | 8 817 | | 37 446 |
| Kaušanas piemaksa par pieaugušiem lopiem | | | | 47 175 | | | | 8 657 | | | |
| Kaušanas piemaksa par teļiem | 6 384 | | | 560 | | | | 946 | | | |
| Tomāti – 54. panta 1. punkts | | | 10 720 | 28 117 | 4 017 | 91 984 | | 16 667 | | | |
| Augļi un dārzeņi, izņemot tomātus – 54. panta 2. punkts | | | | | 43 152 | 9 700 | | | | | |

(tūkstoši EUR)

BE

DK

EL

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Piemaksa par aitām un kazām

855

21 892

600

Papildpiemaksa par aitām un kazām

7 184

200

Piemaksa par zīdītājgovīm

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Papildpiemaksa par zīdītājgovīm

19 389

26 000

99

9 462

Īpašā piemaksa par liellopiem

33 085

8 817

37 446

Kaušanas piemaksa par pieaugušiem lopiem

47 175

8 657

Kaušanas piemaksa par teļiem

6 384

560

946

Tomāti – 54. panta 1. punkts

10 720

28 117

4 017

91 984

16 667

Augļi un dārzeņi, izņemot tomātus – 54. panta 2. punkts

43 152

9 700

---

II PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS BUDŽETA APJOMS TIEŠAJIEM MAKSĀJUMIEM, KAS PIEŠĶIRAMI SASKAŅĀ AR REGULAS (EK) Nr. 73/2009 87. PANTU

2010. kalendārais gads

| (tūkstoši EUR) |
| --- |
| | Spānija | Francija | Itālija | Nīderlande | Portugāle | Somija |
| — | Atbalsts par sēklām |

(tūkstoši EUR)

Spānija

Francija

Itālija

Nīderlande

Portugāle

Somija

—

Atbalsts par sēklām

10 347

2 310

13 321

726

272

1 150

---

III PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS BUDŽETA APJOMS REGULAS (EK) Nr. 73/2009 68. PANTA 1. PUNKTĀ PAREDZĒTAJAM ĪPAŠAJAM ATBALSTAM

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Beļģija | 6 389 |
| Bulgārija | 11 761 |
| Čehija | 31 826 |
| Dānija | 15 800 |
| Vācija | 2 000 |
| Igaunija | 1 253 |
| Īrija | 25 000 |
| Grieķija | 107 600 |
| Spānija | 247 865 |
| Francija | 472 600 |
| Itālija | 316 250 |
| Latvija | 5 130 |
| Ungārija | 77 290 |
| Nīderlande | 22 020 |
| Austrija | 11 900 |
| Polija | 40 800 |
| Portugāle | 32 411 |
| Rumānija | 25 545 |
| Slovēnija | 10 237 |
| Slovākija | 8 700 |
| Somija | 45 140 |
| Zviedrija | 3 434 |
| Apvienotā Karaliste | 29 800 |
| (*) | Dalībvalstu paziņotās summas atbalsta piešķiršanai, kas minēts 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kuras ir iekļautas vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamajā budžeta apjomā. |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Beļģija

6 389

Bulgārija

11 761

Čehija

31 826

Dānija

15 800

Vācija

2 000

Igaunija

1 253

Īrija

25 000

Grieķija

107 600

Spānija

247 865

Francija

472 600

Itālija

316 250

Latvija

5 130

Ungārija

77 290

Nīderlande

22 020

Austrija

11 900

Polija

40 800

Portugāle

32 411

Rumānija

25 545

Slovēnija

10 237

Slovākija

8 700

Somija

45 140

Zviedrija

3 434

Apvienotā Karaliste

29 800

(*)

Dalībvalstu paziņotās summas atbalsta piešķiršanai, kas minēts 68. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kuras ir iekļautas vienotā maksājuma shēmas maksimāli pieļaujamajā budžeta apjomā.

Grieķija: EUR 30 000 tūkstoši.

Slovēnija: EUR 4 200 tūkstoši.

---

IV PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS BUDŽETA APJOMS ATBALSTAM, KAS PAREDZĒTS REGULAS (EK) Nr. 73/2009 68. PANTA 1. PUNKTA a) APAKŠPUNKTA i), ii), iii) UN iv) PUNKTĀ UN 68. PANTA 1. PUNKTA b) UN e) APAKŠPUNKTĀ

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Beļģija | 6 389 |
| Bulgārija | 11 761 |
| Čehija | 31 826 |
| Dānija | 4 300 |
| Vācija | 2 000 |
| Igaunija | 1 253 |
| Īrija | 25 000 |
| Grieķija | 77 600 |
| Spānija | 178 265 |
| Francija | 232 600 |
| Itālija | 147 250 |
| Latvija | 5 130 |
| Ungārija | 46 164 |
| Nīderlande | 15 000 |
| Austrija | 11 900 |
| Polija | 40 800 |
| Portugāle | 19 510 |
| Rumānija | 25 545 |
| Slovēnija | 6 037 |
| Slovākija | 8 700 |
| Somija | 45 140 |
| Zviedrija | 3 434 |
| Apvienotā Karaliste | 29 800 |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Beļģija

6 389

Bulgārija

11 761

Čehija

31 826

Dānija

4 300

Vācija

2 000

Igaunija

1 253

Īrija

25 000

Grieķija

77 600

Spānija

178 265

Francija

232 600

Itālija

147 250

Latvija

5 130

Ungārija

46 164

Nīderlande

15 000

Austrija

11 900

Polija

40 800

Portugāle

19 510

Rumānija

25 545

Slovēnija

6 037

Slovākija

8 700

Somija

45 140

Zviedrija

3 434

Apvienotā Karaliste

29 800

---

V PIELIKUMS

SUMMAS, KO DALĪBVALSTIS IZMANTO SASKAŅĀ AR REGULAS (EK) Nr. 73/2009 69. PANTA 6. PUNKTA a) APAKŠPUNKTU, LAI SEGTU ĪPAŠO ATBALSTU, KAS PAREDZĒTS MINĒTĀS REGULAS 68. PANTA 1. PUNKTĀ

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Beļģija | 6 389 |
| Dānija | 15 800 |
| Īrija | 23 900 |
| Grieķija | 70 000 |
| Spānija | 144 200 |
| Francija | 90 000 |
| Itālija | 144 900 |
| Nīderlande | 22 020 |
| Austrija | 11 900 |
| Portugāle | 21 700 |
| Slovēnija | 4 200 |
| Somija | 4 762 |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Beļģija

6 389

Dānija

15 800

Īrija

23 900

Grieķija

70 000

Spānija

144 200

Francija

90 000

Itālija

144 900

Nīderlande

22 020

Austrija

11 900

Portugāle

21 700

Slovēnija

4 200

Somija

4 762

---

VI PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS BUDŽETA APJOMS VIENOTĀ MAKSĀJUMA SHĒMAI

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Beļģija | 508 479 |
| Dānija | 997 381 |
| Vācija | 5 769 981 |
| Īrija | 1 339 421 |
| Grieķija | 2 210 268 |
| Spānija | 4 642 028 |
| Francija | 7 465 495 |
| Itālija | 3 924 520 |
| Luksemburga | 37 569 |
| Malta | 4 231 |
| Nīderlande | 852 443 |
| Austrija | 676 667 |
| Portugāle | 435 325 |
| Slovēnija | 92 740 |
| Somija | 523 192 |
| Zviedrija | 724 349 |
| Apvienotā Karaliste | 3 946 625 |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Beļģija

508 479

Dānija

997 381

Vācija

5 769 981

Īrija

1 339 421

Grieķija

2 210 268

Spānija

4 642 028

Francija

7 465 495

Itālija

3 924 520

Luksemburga

37 569

Malta

4 231

Nīderlande

852 443

Austrija

676 667

Portugāle

435 325

Slovēnija

92 740

Somija

523 192

Zviedrija

724 349

Apvienotā Karaliste

3 946 625

---

VII PIELIKUMS

VIENOTĀ PLATĪBMAKSĀJUMA SHĒMAS GADA FINANSIĀLIE PIEŠĶĪRUMI

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Bulgārija | 326 671 |
| Čehija | 581 177 |
| Igaunija | 70 531 |
| Kipra | 34 898 |
| Latvija | 95 653 |
| Lietuva | 262 311 |
| Ungārija | 831 578 |
| Polija | 1 994 196 |
| Rumānija | 700 424 |
| Slovākija | 268 304 |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Bulgārija

326 671

Čehija

581 177

Igaunija

70 531

Kipra

34 898

Latvija

95 653

Lietuva

262 311

Ungārija

831 578

Polija

1 994 196

Rumānija

700 424

Slovākija

268 304

---

VIII PIELIKUMS

MAKSIMĀLAIS FINANSĒJUMA APJOMS, KAS DALĪBVALSTĪM PIEEJAMS, LAI PIEŠĶIRTU REGULAS (EK) Nr. 73/2009 126. PANTĀ MINĒTOS ATSEVIŠĶOS MAKSĀJUMUS PAR CUKURU

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Čehija | 44 245 |
| Latvija | 4 962 |
| Lietuva | 10 260 |
| Ungārija | 41 010 |
| Polija | 159 392 |
| Rumānija | 4 041 |
| Slovākija | 8 856 |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Čehija

44 245

Latvija

4 962

Lietuva

10 260

Ungārija

41 010

Polija

159 392

Rumānija

4 041

Slovākija

8 856

---

IX PIELIKUMS

MAKSIMĀLAIS FINANSĒJUMA APJOMS, KAS DALĪBVALSTĪM PIEEJAMS, LAI PIEŠĶIRTU REGULAS (EK) Nr. 73/2009 127. PANTĀ MINĒTO ATSEVIŠĶO MAKSĀJUMU PAR AUGĻIEM UN DĀRZEŅIEM

2010. kalendārais gads

| Dalībvalsts | (tūkstoši EUR) |
| --- | --- |
| Čehija | 414 |
| Ungārija | 4 756 |
| Polija | 6 715 |
| Slovākija | 690 |

Dalībvalsts

(tūkstoši EUR)

Čehija

414

Ungārija

4 756

Polija

6 715

Slovākija

690

---

X PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS BUDŽETA APJOMS REGULAS (EK) Nr. 73/2009 128. PANTĀ PAREDZĒTAJIEM PĀREJAS POSMA MAKSĀJUMIEM AUGĻU UN DĀRZEŅU NOZARĒ

2010. kalendārais gads

| (tūkstoši EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Kipra | Rumānija | Slovākija |
| Tomāti – 128. panta 1. punkts | | 869 | 335 |
| Augļi un dārzeņi, izņemot tomātus – 128. panta 2. punkts | 4 478 | | |

(tūkstoši EUR)

Dalībvalsts

Kipra

Rumānija

Slovākija

Tomāti – 128. panta 1. punkts

869

335

Augļi un dārzeņi, izņemot tomātus – 128. panta 2. punkts

4 478

---

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/19

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 746/2010

(2010. gada 18. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 19. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 18. augustā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 50,2 |
| TR | 85,0 |
| ZZ | 67,6 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 87,2 |
| 0709 90 70 | TR | 98,8 |
| ZZ | 98,8 |
| 0805 50 10 | AR | 151,1 |
| CL | 92,0 |
| TR | 151,4 |
| UY | 138,0 |
| ZA | 119,8 |
| ZZ | 130,5 |
| 0806 10 10 | EG | 153,0 |
| IL | 202,2 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 159,0 |
| 0808 10 80 | AR | 87,2 |
| BR | 74,9 |
| CL | 91,0 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 104,9 |
| US | 87,8 |
| UY | 100,6 |
| ZA | 90,8 |
| ZZ | 87,9 |
| 0808 20 50 | AR | 92,7 |
| CL | 150,5 |
| TR | 149,8 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 121,4 |
| 0809 30 | TR | 139,8 |
| ZZ | 139,8 |
| 0809 40 05 | BA | 61,5 |
| IL | 154,7 |
| XS | 64,6 |
| ZA | 172,8 |
| ZZ | 113,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

50,2

TR

85,0

ZZ

67,6

0707 00 05

MK

41,0

TR

133,3

ZZ

87,2

0709 90 70

TR

98,8

ZZ

98,8

0805 50 10

AR

151,1

CL

92,0

TR

151,4

UY

138,0

ZA

119,8

ZZ

130,5

0806 10 10

EG

153,0

IL

202,2

TR

121,8

ZZ

159,0

0808 10 80

AR

87,2

BR

74,9

CL

91,0

CN

65,6

NZ

104,9

US

87,8

UY

100,6

ZA

90,8

ZZ

87,9

0808 20 50

AR

92,7

CL

150,5

TR

149,8

ZA

92,4

ZZ

121,4

0809 30

TR

139,8

ZZ

139,8

0809 40 05

BA

61,5

IL

154,7

XS

64,6

ZA

172,8

ZZ

113,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/21

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 747/2010

(2010. gada 18. augusts)

par importa licenču izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti 2010. gada augusta pirmajās septiņās dienās, saskaņā ar tarifu kvotu augstākā labuma liellopu gaļai, kuru pārvalda ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 620/2009, ar ko paredz importa tarifa kvotu pārvaldību augstas kvalitātes liellopu gaļai (3), ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi importa licenču iesniegšanai un izdošanai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2010. gada 1. augusta līdz 7. augustam iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad licenču pieteikumos pieprasītie daudzumi pārsniedz attiecīgajā kvotas periodā pieejamos daudzumus, jānosaka piešķīruma koeficienti attiecībā uz katrā licences pieteikumā norādītajiem daudzumiem. Daudzumi, kas pieprasīti importa licenču pieteikumos, kuri laikposmā no 2010. gada 1. augusta līdz 7. augustam iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tādējādi jānosaka, par kādu apjomu var izdot importa licences, nosakot piešķīruma koeficientu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, uz kuriem attiecas kvota ar kārtas numuru 09.4449 un kuri iesniegti laikposmā no 2010. gada 1. augusta līdz 7. augustam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 620/2009 3. pantu, piemēro piešķīruma koeficientu 79,54388 % apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 18. augustā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 182, 15.7.2009., 25. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 17. augusts),

ar ko 2009./2010. tirdzniecības gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 687/2008 attiecībā uz labības piegādes termiņiem un pārņemšanu intervencē Somijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5659)

(Autentisks ir tikai teksts somu un zviedru valodā)

(2010/456/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta a) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 687/2008, kas nosaka kārtību, kādā maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (2), paredzēts, ka tad, ja piedāvājums ir pieņemams, uzņēmējus pēc iespējas drīz informē par piegādes grafiku. Šajā nolūkā minētās regulas 2. panta 4. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka labībai, kas nav kukurūza, pēdējā piegāde jāveic vēlākais ceturtā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. jūlijā Somijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 687/2008, kas nosaka kārtību, kādā maksājumu aģentūras vai intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai (2), paredzēts, ka tad, ja piedāvājums ir pieņemams, uzņēmējus pēc iespējas drīz informē par piegādes grafiku. Šajā nolūkā minētās regulas 2. panta 4. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka labībai, kas nav kukurūza, pēdējā piegāde jāveic vēlākais ceturtā mēneša beigās pēc piedāvājuma saņemšanas mēneša un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. jūlijā Somijā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 687/2008 6. panta 6. punktā paredzēts, ka tad, ja piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā pārņemšana jāveic vēlākais otrā mēneša beigās pēc pēdējās piegādes mēneša, kā minēts 2. panta 4. punkta pirmajā daļā, un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. augustā Somijā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 687/2008 6. panta 6. punktā paredzēts, ka tad, ja piedāvātā labība nav kukurūza, pēdējā pārņemšana jāveic vēlākais otrā mēneša beigās pēc pēdējās piegādes mēneša, kā minēts 2. panta 4. punkta pirmajā daļā, un katrā ziņā ne vēlāk kā 31. augustā Somijā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 687/2008 7. panta 1. punktā paredzēts divdesmit darbdienu ilgs termiņš pēc standarta parauga izveidošanas, lai veiktu ņemto paraugu fizikālo un tehnoloģisko īpašību analīzi. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 687/2008 7. panta 1. punktā paredzēts divdesmit darbdienu ilgs termiņš pēc standarta parauga izveidošanas, lai veiktu ņemto paraugu fizikālo un tehnoloģisko īpašību analīzi.

| (4) | Somijā 2009./2010. tirdzniecības gadā ieguva rekordaugstu labības ražu – 4,3 miljonus tonnu, no kuriem 2,2 miljoni tonnu bija mieži. Ņemot vērā stāvokli Somijas labības tirgū, kuram raksturīgas salīdzinoši zemas ražošanas izmaksas, kas ir zemākas par intervences cenām, 2009./2010. tirdzniecības gada laikā Somijā intervencei tika piedāvāti lieli labības daudzumi: aptuveni 823 000 tonnu, tai skaitā 796 000 tonnu miežu un 27 000 tonnu mīksto kviešu. Kopš intervences perioda sākuma saskaņā ar pēdējiem pieejamajiem statistikas datiem, kas iegūti 2010. gada 1. jūlijā, intervencē kopumā pārņemts aptuveni 573 000 tonnu labības, no kurām 566 000 tonnu miežu un 7 000 tonnu mīksto kviešu. Tādējādi piedāvāšanai intervencei paliek ievērojams daudzums labības, kas vēl piegādājama un analizējama, lai to varētu pārņemt intervencē. |
| --- | --- |

(4)

Somijā 2009./2010. tirdzniecības gadā ieguva rekordaugstu labības ražu – 4,3 miljonus tonnu, no kuriem 2,2 miljoni tonnu bija mieži. Ņemot vērā stāvokli Somijas labības tirgū, kuram raksturīgas salīdzinoši zemas ražošanas izmaksas, kas ir zemākas par intervences cenām, 2009./2010. tirdzniecības gada laikā Somijā intervencei tika piedāvāti lieli labības daudzumi: aptuveni 823 000 tonnu, tai skaitā 796 000 tonnu miežu un 27 000 tonnu mīksto kviešu. Kopš intervences perioda sākuma saskaņā ar pēdējiem pieejamajiem statistikas datiem, kas iegūti 2010. gada 1. jūlijā, intervencē kopumā pārņemts aptuveni 573 000 tonnu labības, no kurām 566 000 tonnu miežu un 7 000 tonnu mīksto kviešu. Tādējādi piedāvāšanai intervencei paliek ievērojams daudzums labības, kas vēl piegādājama un analizējama, lai to varētu pārņemt intervencē.

| (5) | Somija 2010. gada 24. jūnijā informēja Komisijas dienestus, ka papildu uzglabāšanas iespēju meklēšana, lai varētu pieņemt intervencei piedāvātos lielos labības daudzumus, prasīja laiku un radīja aizkavēšanos. Tāpēc Somijas iestādes lūdz, lai 2009./2010. tirdzniecības gadam labības piegādes termiņu pārceltu uz 2010. gada 30. septembri, bet termiņu pārņemšanai intervencē – uz 2010. gada 31. oktobri, kā arī lai pagarinātu termiņu labības kvalitātes īpašību analīzes veikšanai. |
| --- | --- |

(5)

Somija 2010. gada 24. jūnijā informēja Komisijas dienestus, ka papildu uzglabāšanas iespēju meklēšana, lai varētu pieņemt intervencei piedāvātos lielos labības daudzumus, prasīja laiku un radīja aizkavēšanos. Tāpēc Somijas iestādes lūdz, lai 2009./2010. tirdzniecības gadam labības piegādes termiņu pārceltu uz 2010. gada 30. septembri, bet termiņu pārņemšanai intervencē – uz 2010. gada 31. oktobri, kā arī lai pagarinātu termiņu labības kvalitātes īpašību analīzes veikšanai.

| (6) | Ņemot vērā minētos apstākļus un lai 2009./2010. tirdzniecības gadam labības pārņemšanu intervencē varētu veikt piemērotā veidā, ir pamatoti apmierināt Somijas lūgumu un, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 687/2008, piekrist pagarināt piegādes termiņu, kvalitātes analīžu veikšanas termiņu, kā arī termiņu piedāvāto produktu pārņemšanai intervencē šajā tirdzniecības gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā minētos apstākļus un lai 2009./2010. tirdzniecības gadam labības pārņemšanu intervencē varētu veikt piemērotā veidā, ir pamatoti apmierināt Somijas lūgumu un, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 687/2008, piekrist pagarināt piegādes termiņu, kvalitātes analīžu veikšanas termiņu, kā arī termiņu piedāvāto produktu pārņemšanai intervencē šajā tirdzniecības gadā.

| (7) | Attiecībā uz Somijā iesniegtajiem piedāvājumiem 2009./2010. tirdzniecības gadam jāparedz šajā lēmumā noteikto pasākumu īstenošana. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Somijā iesniegtajiem piedāvājumiem 2009./2010. tirdzniecības gadam jāparedz šajā lēmumā noteikto pasākumu īstenošana.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 687/2008 2. panta 4. punkta pirmās daļas, 2009./2010. tirdzniecības gadam intervencei piedāvātās labības pēdējai piegādei Somijā jānotiek ne vēlāk kā 2010. gada 30. septembrī.

2. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 687/2008 6. panta 6. punkta, 2009./2010. tirdzniecības gadam intervencei piedāvātās labības pēdējās partijas pārņemšanai Somijā jānotiek ne vēlāk kā 2010. gada 31. oktobrī.

3. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 687/2008 7. panta 1. punkta, 2009./2010. tirdzniecības gadam termiņš labības paraugu fizikālo un tehnoloģisko īpašību analīzei Somijā ir trīsdesmit darbdienas.

4. pants

Šo lēmumu piemēro attiecībā uz piedāvājumiem intervencei, kas iesniegti par 2009./2010. tirdzniecības gadu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 17. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 192, 19.7.2008., 20. lpp.

2

---

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 17. augusts),

ar ko dalībvalstīm ļauj pagarināt pagaidu atļaujas, kuras piešķirtas par jaunajām darbīgajām vielām Candida oleophila (O celms), kālija jodīdu un kālija tiocianātu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5662)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/457/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Apvienotā Karaliste 2006. gada jūlijā saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu saņēma pieteikumu no Bionext sprl par darbīgās vielas Candida oleophila (O celms) iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Komisijas Lēmumu 2007/380/EK (2) tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotā Karaliste 2006. gada jūlijā saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu saņēma pieteikumu no Bionext sprl par darbīgās vielas Candida oleophila (O celms) iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Komisijas Lēmumu 2007/380/EK (2) tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (2) | Nīderlande 2004. gada septembrī saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu saņēma pieteikumu no Koppert Beheer BV par darbīgās vielas kālija jodīda iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Komisijas Lēmumu 2005/751/EK (3) tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Nīderlande 2004. gada septembrī saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu saņēma pieteikumu no Koppert Beheer BV par darbīgās vielas kālija jodīda iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Komisijas Lēmumu 2005/751/EK (3) tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (3) | Nīderlande 2004. gada septembrī saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu saņēma pieteikumu no Koppert Beheer BV par darbīgās vielas kālija tiocianāta iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2005/751/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlande 2004. gada septembrī saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu saņēma pieteikumu no Koppert Beheer BV par darbīgās vielas kālija tiocianāta iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2005/751/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga un principā to var uzskatīt par atbilstošu minētās direktīvas II un III pielikumā noteiktajām prasībām par datiem un informāciju.

| (4) | Apstiprinājums par to, ka dokumentācija ir pilnīga, bija nepieciešams, lai dokumentus varētu rūpīgi pārbaudīt un lai atbilstoši Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta nosacījumiem un īpaši nosacījumam par darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļa detalizētu novērtējumu, ņemot vērā minētajā direktīvā noteiktās prasības, dalībvalstis uz laikposmu līdz trim gadiem varētu piešķirt pagaidu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir attiecīgās darbīgās vielas. |
| --- | --- |

(4)

Apstiprinājums par to, ka dokumentācija ir pilnīga, bija nepieciešams, lai dokumentus varētu rūpīgi pārbaudīt un lai atbilstoši Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 1. punkta nosacījumiem un īpaši nosacījumam par darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļa detalizētu novērtējumu, ņemot vērā minētajā direktīvā noteiktās prasības, dalībvalstis uz laikposmu līdz trim gadiem varētu piešķirt pagaidu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir attiecīgās darbīgās vielas.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem tika novērtēts, kā minētās darbīgās vielas ietekmē cilvēku veselību un vidi, ja tās izmanto tā, kā ierosina pieteikuma iesniedzēji. Ziņotājas dalībvalstis Komisijai 2008. gada 5. februārī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu par Candida oleophila (O celms) un 2007. gada 27. jūlijā – par kālija jodīdu un kālija tiocianātu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem tika novērtēts, kā minētās darbīgās vielas ietekmē cilvēku veselību un vidi, ja tās izmanto tā, kā ierosina pieteikuma iesniedzēji. Ziņotājas dalībvalstis Komisijai 2008. gada 5. februārī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu par Candida oleophila (O celms) un 2007. gada 27. jūlijā – par kālija jodīdu un kālija tiocianātu.

| (6) | Pēc tam, kad ziņotājas dalībvalstis bija iesniegušas novērtējuma ziņojumu projektus, konstatēja, ka no pieteikumu iesniedzējiem jāpieprasa papildu informācija un ziņotājām dalībvalstīm šī informācija jāpārbauda un jāiesniedz novērtējums. Tāpēc dokumentācija joprojām tiek pārbaudīta, un novērtēšanu nebūs iespējams pabeigt Direktīvā 91/414/EEK noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad ziņotājas dalībvalstis bija iesniegušas novērtējuma ziņojumu projektus, konstatēja, ka no pieteikumu iesniedzējiem jāpieprasa papildu informācija un ziņotājām dalībvalstīm šī informācija jāpārbauda un jāiesniedz novērtējums. Tāpēc dokumentācija joprojām tiek pārbaudīta, un novērtēšanu nebūs iespējams pabeigt Direktīvā 91/414/EEK noteiktajā termiņā.

| (7) | Pagaidām novērtējumā nav norādīts, ka būtu iemesls tūlītējām bažām, tādēļ saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. pantu dalībvalstīm būtu jāsniedz iespēja par 24 mēnešiem pagarināt pagaidu atļaujas, kuras izsniegtas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur attiecīgās darbīgās vielas, lai varētu turpināt dokumentācijas pārbaudi. Paredzams, ka novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas procesu attiecībā uz iespējamo Candida oleophila (O celms), kālija jodīda un kālija tiocianāta iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā pabeigs 24 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(7)

Pagaidām novērtējumā nav norādīts, ka būtu iemesls tūlītējām bažām, tādēļ saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. pantu dalībvalstīm būtu jāsniedz iespēja par 24 mēnešiem pagarināt pagaidu atļaujas, kuras izsniegtas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur attiecīgās darbīgās vielas, lai varētu turpināt dokumentācijas pārbaudi. Paredzams, ka novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas procesu attiecībā uz iespējamo Candida oleophila (O celms), kālija jodīda un kālija tiocianāta iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā pabeigs 24 mēnešu laikā.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis drīkst pagarināt pagaidu atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir Candida oleophila (O celms), kālija jodīds un kālija tiocianāts, uz laikposmu, kas beidzas vēlākais 2012. gada 31. augustā.

2. pants

Šis lēmums ir spēkā līdz 2012. gada 31. augustam.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 17. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 141, 2.6.2007., 78. lpp.

2

(3)  OV L 282, 26.10.2005., 18. lpp.

3

---

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 18. augusts),

ar ko atļauj fiziskās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, kuras jāveic apstiprinātās barības un pārtikas uzņēmumu telpās Maltā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5684)

(Autentisks ir tikai teksts angļu un maltiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/458/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 669/2009 paredzēti noteikumi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli, ieskaitot fiziskās kontroles, kuras jāveic izraudzītās ievešanas vietās Eiropas Savienībā. Regulā arī paredzēts prasību minimums attiecībā uz šādām ievešanas vietām un iekļauts šo ievešanas vietu saraksts, kas dalībvalstīm jāpublicē internetā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 669/2009 paredzēti noteikumi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli, ieskaitot fiziskās kontroles, kuras jāveic izraudzītās ievešanas vietās Eiropas Savienībā. Regulā arī paredzēts prasību minimums attiecībā uz šādām ievešanas vietām un iekļauts šo ievešanas vietu saraksts, kas dalībvalstīm jāpublicē internetā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 9. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var pilnvarot kompetentās iestādes konkrētajā izraudzītajā ievešanas vietā, kas darbojas īpašos ģeogrāfiskos apstākļos, veikt fiziskās kontroles barības vai pārtikas uzņēmuma telpās, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 9. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var pilnvarot kompetentās iestādes konkrētajā izraudzītajā ievešanas vietā, kas darbojas īpašos ģeogrāfiskos apstākļos, veikt fiziskās kontroles barības vai pārtikas uzņēmuma telpās, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (3) | Malta 2009. gada 18. decembra vēstulē minēja izraudzītās ievešanas vietas – Florianas ostas – īpašo ģeogrāfisko situāciju, salīdzinoši mazo tādu importa produktu apjomu no trešām valstīm, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, kā arī to, ka Maltas teritorijā ietilpst mazas salas un tās atrodas tuvu, un lūdza Komisijai atļaut minētās ievešanas vietas kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgās fiziskās kontroles konkrētu barības un pārtikas uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(3)

Malta 2009. gada 18. decembra vēstulē minēja izraudzītās ievešanas vietas – Florianas ostas – īpašo ģeogrāfisko situāciju, salīdzinoši mazo tādu importa produktu apjomu no trešām valstīm, kas nav dzīvnieku izcelsmes produkti, kā arī to, ka Maltas teritorijā ietilpst mazas salas un tās atrodas tuvu, un lūdza Komisijai atļaut minētās ievešanas vietas kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgās fiziskās kontroles konkrētu barības un pārtikas uzņēmumu telpās.

| (4) | Malta 2010. gada 28. februāra vēstulē un turpmākajā sarakstē iesniedza Komisijai apliecinājumu tam, ka fizisko kontroļu veikšanas vajadzībām apstiprinās tikai tādas barības un pārtikas uzņēmumu telpas, kuras atbildīs minimālajām prasībām, kas Regulā (EK) Nr. 669/2009 noteiktas izraudzītām ievešanas vietām; Florianas ostas kompetentajām iestādēm piešķirto līdzekļu apjoms būs tāds, lai minētajā izraudzītajā ievešanas vietā veiktās kontroles darbības netiktu pārtrauktas vai nelabvēlīgi ietekmētas, liekot izskatīt iespēju veikt fiziskās kontroles citur, nevis šajās telpās; un sūtījumus, kurus izraudzīsies fiziskajām kontrolēm barības un pārtikas uzņēmuma telpās, Florianas ostas kompetentās iestādes arī turpmāk pastāvīgi kontrolēs no sūtījuma ievešanas brīža šajā ievešanas vietā un tā, lai sūtījums visu kontroļu laikā nekādā veidā nevarētu tikt izmainīts. |
| --- | --- |

(4)

Malta 2010. gada 28. februāra vēstulē un turpmākajā sarakstē iesniedza Komisijai apliecinājumu tam, ka fizisko kontroļu veikšanas vajadzībām apstiprinās tikai tādas barības un pārtikas uzņēmumu telpas, kuras atbildīs minimālajām prasībām, kas Regulā (EK) Nr. 669/2009 noteiktas izraudzītām ievešanas vietām; Florianas ostas kompetentajām iestādēm piešķirto līdzekļu apjoms būs tāds, lai minētajā izraudzītajā ievešanas vietā veiktās kontroles darbības netiktu pārtrauktas vai nelabvēlīgi ietekmētas, liekot izskatīt iespēju veikt fiziskās kontroles citur, nevis šajās telpās; un sūtījumus, kurus izraudzīsies fiziskajām kontrolēm barības un pārtikas uzņēmuma telpās, Florianas ostas kompetentās iestādes arī turpmāk pastāvīgi kontrolēs no sūtījuma ievešanas brīža šajā ievešanas vietā un tā, lai sūtījums visu kontroļu laikā nekādā veidā nevarētu tikt izmainīts.

| (5) | Tāpēc, ņemot vērā izraudzītās ievešanas vietas – Florianas ostas – īpašos ģeogrāfiskos apstākļus un Maltas sniegto apliecinājumu tam, ka ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 669/2009 9. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, ir lietderīgi atļaut veikt fiziskās kontroles konkrētu barības vai pārtikas uzņēmumu telpās, kuras Malta ir apstiprinājusi šādu kontroļu veikšanai. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc, ņemot vērā izraudzītās ievešanas vietas – Florianas ostas – īpašos ģeogrāfiskos apstākļus un Maltas sniegto apliecinājumu tam, ka ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 669/2009 9. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, ir lietderīgi atļaut veikt fiziskās kontroles konkrētu barības vai pārtikas uzņēmumu telpās, kuras Malta ir apstiprinājusi šādu kontroļu veikšanai.

| (6) | Lai nodrošinātu to, ka informācija par atļauju, ko piešķir ar šo lēmumu, būtu atbilstoši plaši pieejama, ir lietderīgi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009 fizisko kontroļu veikšanai apstiprināto barības un pārtikas uzņēmumu telpu sarakstu publicēt internetā, izmantojot valsts saiti, kā paredzēts minētās regulas 5. pantā, |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu to, ka informācija par atļauju, ko piešķir ar šo lēmumu, būtu atbilstoši plaši pieejama, ir lietderīgi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009 fizisko kontroļu veikšanai apstiprināto barības un pārtikas uzņēmumu telpu sarakstu publicēt internetā, izmantojot valsts saiti, kā paredzēts minētās regulas 5. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Izraudzītās ievešanas vietas – Florianas ostas – kompetentajām iestādēm Maltā atļauj saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 9. panta 1. punktu veikt minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās fiziskās kontroles minētās regulas I pielikumā norādītās dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, importam barības vai pārtikas uzņēmuma telpās, kuras šādu kontroļu veikšanai Malta ir apstiprinājusi, ar nosacījumu, ka ir ievēroti minētās regulas 9. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

2.   Šā panta 1. punktā minēto barības un pārtikas uzņēmumu sarakstu, kuru telpas Malta ir apstiprinājusi, publicē internetā, izmantojot valsts saiti, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 669/2009 5. pantā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Maltas Republikai.

Briselē, 2010. gada 18. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.

1

---

Labojumi

| 19.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 218/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 218/28

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1298/2009 (2009. gada 18. decembris), ar kuru 2010. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, ko ieviesa ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 353, 2009. gada 31. decembris
  )

| 1. | 31. lappusē KN koda 0401 preču aprakstā: |
| --- | --- |

1.

31. lappusē KN koda 0401 preču aprakstā:

tekstu:

“Piens un krējums, bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (15):”

lasīt šādi:

“Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevas (15):”.

| 2. | 31. lappusē KN koda 0401 20 11 preču aprakstā: |
| --- | --- |

2.

31. lappusē KN koda 0401 20 11 preču aprakstā:

tekstu:

| “– – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:






  – – – – | ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara |
| --- | --- | --- |

“– – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:

– – – –

ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara

| – – – – | ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara” |
| --- | --- |

– – – –

ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara”

lasīt šādi:

| “– – – | tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:






  – – – – | ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara |
| --- | --- | --- |

“– – –

tiešajos iesaiņojumos ar tīro saturu ne vairāk par 2 litriem:

– – – –

ar tauku saturu ne vairāk par 1,5 % no svara

| – – – – | ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara”. |
| --- | --- |

– – – –

ar tauku saturu vairāk par 1,5 % no svara”.

---