# Eiropas Savienības L 276/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.276.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 276 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. gadagājums2010. gada 20. oktobris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.276.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 276

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. gadagājums2010. gada 20. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 912/2010 (2010. gada 22. septembris), ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 | 11 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 913/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (
  1
  ) | 22 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES (2010. gada 22. septembris) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (
  1
  ) | 33 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.) (
  1
  )

GMES

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 912/2010 (2010. gada 22. septembris), ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008

GNSS)

11

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 913/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (
  1
  )

1

22

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES (2010. gada 22. septembris) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (
  1
  )

1

33

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1137/2008 (2008. gada 22. oktobris), ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – pirmā daļa ( OV L 311, 21.11.2008. ) | 80 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1137/2008 (2008. gada 22. oktobris), ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – pirmā daļa ( OV L 311, 21.11.2008. )

( OV L 311, 21.11.2008. )

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 20.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 911/2010

(2010. gada 22. septembris)

par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē Gēteborgā vienojās par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kuras uzdevums ir savstarpēji nostiprināt ekonomikas, sociālo un vides politiku un kura Lisabonas procesu papildināja ar vides dimensiju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē Gēteborgā vienojās par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kuras uzdevums ir savstarpēji nostiprināt ekonomikas, sociālo un vides politiku un kura Lisabonas procesu papildināja ar vides dimensiju.

| (2) | Savā 2007. gada 21. maija Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku (3), kas pieņemta ceturtajā kopīgajā un vienlaicīgajā Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kosmosa aģentūras ministru līmeņa sanāksmē, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatnolīgumu (4) (“Kosmosa padome”), Padome atzina, ka darbības kosmosā dod reālu un potenciālu ieguldījumu Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, nodrošinot progresīvas tehnoloģijas un pakalpojumus pašlaik topošajai Eiropas zinību sabiedrībai un veicinot Eiropas kohēziju, un uzsvēra, ka kosmoss ir būtisks elements Eiropas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā. |
| --- | --- |

(2)

Savā 2007. gada 21. maija Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku (3), kas pieņemta ceturtajā kopīgajā un vienlaicīgajā Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kosmosa aģentūras ministru līmeņa sanāksmē, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatnolīgumu (4) (“Kosmosa padome”), Padome atzina, ka darbības kosmosā dod reālu un potenciālu ieguldījumu Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, nodrošinot progresīvas tehnoloģijas un pakalpojumus pašlaik topošajai Eiropas zinību sabiedrībai un veicinot Eiropas kohēziju, un uzsvēra, ka kosmoss ir būtisks elements Eiropas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā.

| (3) | Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politikas virzību (5), kas pieņemta 2008. gada 26. septembrī piektajā kopīgajā un vienlaicīgajā Kosmosa padomes sanāksmē, ir uzsvērta vajadzība izstrādāt atbilstīgus ES instrumentus un finansēšanas sistēmas, ņemot vērā kosmosa jomas īpatnības, kā arī vajadzība veicināt šīs jomas vispārējo un ražošanas konkurētspēju un līdzsvarot ražošanas struktūru, kā arī piedāvāt atbilstīgu ilgtermiņa Savienības ieguldījumu ar kosmosu saistītos pētījumos un ilgtspējīgai ar kosmosu saistītu lietojumu darbībai Savienības un tās iedzīvotāju labā, jo īpaši izvērtējot visu ar kosmosu saistītās politikas ietekmi saistībā ar nākamo finanšu plānu. |
| --- | --- |

(3)

Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politikas virzību (5), kas pieņemta 2008. gada 26. septembrī piektajā kopīgajā un vienlaicīgajā Kosmosa padomes sanāksmē, ir uzsvērta vajadzība izstrādāt atbilstīgus ES instrumentus un finansēšanas sistēmas, ņemot vērā kosmosa jomas īpatnības, kā arī vajadzība veicināt šīs jomas vispārējo un ražošanas konkurētspēju un līdzsvarot ražošanas struktūru, kā arī piedāvāt atbilstīgu ilgtermiņa Savienības ieguldījumu ar kosmosu saistītos pētījumos un ilgtspējīgai ar kosmosu saistītu lietojumu darbībai Savienības un tās iedzīvotāju labā, jo īpaši izvērtējot visu ar kosmosu saistītās politikas ietekmi saistībā ar nākamo finanšu plānu.

| (4) | Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku – kosmosa izpētes attīstība (6) ir uzsvērta vajadzība rast piemērotus ES instrumentus un finansēšanas sistēmas Eiropas kosmosa politikai, lai papildinātu līdzekļus, kas paredzēti Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā (2007.–2013.) (“Septītā pamatprogramma”), un lai tādējādi ļautu dažādiem ekonomikas dalībniekiem plānot savu darbību vidējā termiņā un ilgtermiņā, un uzsvērts, ka nākamajā finanšu shēmā jāņem vērā piemēroti ES instrumenti un finansēšanas sistēmas, lai piedāvātu atbilstīgu ilgtermiņa Savienības ieguldījumu ar kosmosu saistītos pētījumos un ar kosmosu saistītu lietojumu ilgtspējīgai darbībai Savienības un tās iedzīvotāju labā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku – kosmosa izpētes attīstība (6) ir uzsvērta vajadzība rast piemērotus ES instrumentus un finansēšanas sistēmas Eiropas kosmosa politikai, lai papildinātu līdzekļus, kas paredzēti Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā (2007.–2013.) (“Septītā pamatprogramma”), un lai tādējādi ļautu dažādiem ekonomikas dalībniekiem plānot savu darbību vidējā termiņā un ilgtermiņā, un uzsvērts, ka nākamajā finanšu shēmā jāņem vērā piemēroti ES instrumenti un finansēšanas sistēmas, lai piedāvātu atbilstīgu ilgtermiņa Savienības ieguldījumu ar kosmosu saistītos pētījumos un ar kosmosu saistītu lietojumu ilgtspējīgai darbībai Savienības un tās iedzīvotāju labā.

| (5) | Vides un drošības globālā novērošana (GMES) ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada Savienība un ko īsteno partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūra (“EKA”). Tās galvenais mērķis ir Savienības kontrolē sniegt informācijas pakalpojumus, kas ļauj piekļūt precīziem vides un drošības jomas datiem un informācijai un ir pielāgoti lietotāju vajadzībām. Šādi GMES veicinātu labāku inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju izstrādes politikas rūpniecības potenciāla izmantošanu Zemes novērošanas jomā. GMES vajadzētu būt, inter alia, galvenajam rīkam, lai atbalstītu bioloģisko daudzveidību, ekosistēmas pārvaldību, mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām. |
| --- | --- |

(5)

Vides un drošības globālā novērošana (GMES) ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada Savienība un ko īsteno partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūra (“EKA”). Tās galvenais mērķis ir Savienības kontrolē sniegt informācijas pakalpojumus, kas ļauj piekļūt precīziem vides un drošības jomas datiem un informācijai un ir pielāgoti lietotāju vajadzībām. Šādi GMES veicinātu labāku inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju izstrādes politikas rūpniecības potenciāla izmantošanu Zemes novērošanas jomā. GMES vajadzētu būt, inter alia, galvenajam rīkam, lai atbalstītu bioloģisko daudzveidību, ekosistēmas pārvaldību, mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām.

| (6) | Lai ilgtspējīgi sasniegtu GMES mērķi, ir jākoordinē dažādo ar GMES darbību saistīto partneru darbības, atbilstīgi lietotāju pieprasījumam jāizvērš, jānostiprina un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas jauda, neskarot attiecīgos valstu un Eiropas līmeņa drošības ierobežojumus. |
| --- | --- |

(6)

Lai ilgtspējīgi sasniegtu GMES mērķi, ir jākoordinē dažādo ar GMES darbību saistīto partneru darbības, atbilstīgi lietotāju pieprasījumam jāizvērš, jānostiprina un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas jauda, neskarot attiecīgos valstu un Eiropas līmeņa drošības ierobežojumus.

| (7) | Šajā sakarā komitejai būtu jāpalīdz Komisijai koordinēt Savienības, dalībvalstu un starpvaldību aģentūru ieguldījumu GMES, pēc iespējas labāk izmantojot pašreizējās iespējas un nosakot trūkumus, kas Savienības līmenī jānovērš. Tai būtu arī jāpalīdz Komisijai uzraudzīt GMES saskaņotu īstenošanu. Tai būtu jāuzrauga politikas attīstība un jārada iespējas labākās prakses apmaiņai GMES. |
| --- | --- |

(7)

Šajā sakarā komitejai būtu jāpalīdz Komisijai koordinēt Savienības, dalībvalstu un starpvaldību aģentūru ieguldījumu GMES, pēc iespējas labāk izmantojot pašreizējās iespējas un nosakot trūkumus, kas Savienības līmenī jānovērš. Tai būtu arī jāpalīdz Komisijai uzraudzīt GMES saskaņotu īstenošanu. Tai būtu jāuzrauga politikas attīstība un jārada iespējas labākās prakses apmaiņai GMES.

| (8) | Komisijai, kurai palīdz komiteja, vajadzētu būt atbildīgai par GMES drošības politikas īstenošanu. Šajā nolūkā būtu jāizveido īpašs komitejas sastāvs (“Drošības padome”). |
| --- | --- |

(8)

Komisijai, kurai palīdz komiteja, vajadzētu būt atbildīgai par GMES drošības politikas īstenošanu. Šajā nolūkā būtu jāizveido īpašs komitejas sastāvs (“Drošības padome”).

| (9) | GMES vajadzētu būt uz lietotājiem vērstai programmai, un tādēļ lietotāji ir pastāvīgi un efektīvi jāiesaista, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību noteikšanu un apstiprināšanu. Lai GMES būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jāveicina viņu devums, pastāvīgi apspriežoties ar galalietotājiem no publiskā un privātā sektora. Būtu jāizveido arī tam paredzēta struktūrvienība (“Lietotāju forums”), lai atvieglotu lietotāju prasību noteikšanu, pakalpojumu atbilstības pārbaudi un GMES koordinēšanu ar tās lietotājiem publiskajā sektorā. |
| --- | --- |

(9)

GMES vajadzētu būt uz lietotājiem vērstai programmai, un tādēļ lietotāji ir pastāvīgi un efektīvi jāiesaista, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību noteikšanu un apstiprināšanu. Lai GMES būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jāveicina viņu devums, pastāvīgi apspriežoties ar galalietotājiem no publiskā un privātā sektora. Būtu jāizveido arī tam paredzēta struktūrvienība (“Lietotāju forums”), lai atvieglotu lietotāju prasību noteikšanu, pakalpojumu atbilstības pārbaudi un GMES koordinēšanu ar tās lietotājiem publiskajā sektorā.

| (10) | Lai izveidotu sistēmu, ar ko nodrošina pilnīgu un atklātu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju iegūtajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, vienlaikus nodrošinot šīs informācijas un datu nepieciešamo aizsardzību, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 290. pantu, ņemot vērā reģistrēšanas un licencēšanas nosacījumus GMES lietotājiem un kritērijus, saskaņā ar kuriem ierobežo piekļuvi GMES datiem un informācijai, vienlaikus ņemot vērā GMES nepieciešamās informācijas sniedzēju datu un informēšanas politiku un neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kuras atrodas valstu pārziņā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(10)

Lai izveidotu sistēmu, ar ko nodrošina pilnīgu un atklātu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju iegūtajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, vienlaikus nodrošinot šīs informācijas un datu nepieciešamo aizsardzību, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 290. pantu, ņemot vērā reģistrēšanas un licencēšanas nosacījumus GMES lietotājiem un kritērijus, saskaņā ar kuriem ierobežo piekļuvi GMES datiem un informācijai, vienlaikus ņemot vērā GMES nepieciešamās informācijas sniedzēju datu un informēšanas politiku un neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kuras atrodas valstu pārziņā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (11) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas un, pamatojoties uz to, pieņemto deleģēto aktu īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, saskaņā ar kurām tā pieņem īpašus pasākumus, lai ierobežotu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju iegūtajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, tostarp atsevišķus pasākumus, kuros ņem vērā attiecīgās informācijas un datu konfidencialitāti. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras, lai tā koordinētu dalībvalstu iemaksas un iespējamo sinerģiju ar attiecīgajiem valstu, Savienības un starptautiskajā līmenī īstenotajiem pasākumiem, noteiktu maksimālo līdzfinansējuma daļu dotācijās, pieņemtu pasākumus, ar ko nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu sistēmas kontroli un viengabalainību GMES kosmosa komponentes programmā un kontrolētu piekļuvi tehnoloģijām, kas nodrošina minētās programmas drošību, kā arī šo tehnoloģiju izmantošanu, un lai tā pieņemtu GMES gada darba programmu.
  Saskaņā ar LESD 291. pantu normas un vispārīgos principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka jau iepriekš ar regulu, kuru pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas un, pamatojoties uz to, pieņemto deleģēto aktu īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, saskaņā ar kurām tā pieņem īpašus pasākumus, lai ierobežotu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju iegūtajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, tostarp atsevišķus pasākumus, kuros ņem vērā attiecīgās informācijas un datu konfidencialitāti. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras, lai tā koordinētu dalībvalstu iemaksas un iespējamo sinerģiju ar attiecīgajiem valstu, Savienības un starptautiskajā līmenī īstenotajiem pasākumiem, noteiktu maksimālo līdzfinansējuma daļu dotācijās, pieņemtu pasākumus, ar ko nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu sistēmas kontroli un viengabalainību GMES kosmosa komponentes programmā un kontrolētu piekļuvi tehnoloģijām, kas nodrošina minētās programmas drošību, kā arī šo tehnoloģiju izmantošanu, un lai tā pieņemtu GMES gada darba programmu.

Saskaņā ar LESD 291. pantu normas un vispārīgos principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka jau iepriekš ar regulu, kuru pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav jāpiemēro.

| (12) | Ņemot vērā to, ka GMES pamatu veido partnerība starp Savienību, EKA un dalībvalstīm, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai turpināt dialogu, kas nesen sākts ar EKA un dalībvalstīm, kurām pieder attiecīgie kosmosa resursi. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka GMES pamatu veido partnerība starp Savienību, EKA un dalībvalstīm, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai turpināt dialogu, kas nesen sākts ar EKA un dalībvalstīm, kurām pieder attiecīgie kosmosa resursi.

| (13) | GMES pakalpojumi ir vajadzīgi, lai rosinātu privāto sektoru pastāvīgi lietot informācijas avotus, tādējādi pakalpojumu sniedzējiem – daudzi no kuriem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) – atvieglojot inovāciju un tādējādi radot pievienotu vērtību. |
| --- | --- |

(13)

GMES pakalpojumi ir vajadzīgi, lai rosinātu privāto sektoru pastāvīgi lietot informācijas avotus, tādējādi pakalpojumu sniedzējiem – daudzi no kuriem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) – atvieglojot inovāciju un tādējādi radot pievienotu vērtību.

| (14) | GMES ietver gan izstrādi, gan darbības. Trešajos orientējošajos norādījumos, kas pieņemti Kosmosa padomes 2005. gada 28. novembra sanāksmē, attiecībā uz darbībām GMES īstenošanā atbalstīta pakāpeniska pieeja, kuras pamatā ir skaidri noteiktas prioritātes, un sākumā paredzēts izstrādāt paātrinātos pakalpojumus trijās jomās: reaģēšana ārkārtas situācijās, zemes novērošana un jūras vides novērošanas pakalpojumi. |
| --- | --- |

(14)

GMES ietver gan izstrādi, gan darbības. Trešajos orientējošajos norādījumos, kas pieņemti Kosmosa padomes 2005. gada 28. novembra sanāksmē, attiecībā uz darbībām GMES īstenošanā atbalstīta pakāpeniska pieeja, kuras pamatā ir skaidri noteiktas prioritātes, un sākumā paredzēts izstrādāt paātrinātos pakalpojumus trijās jomās: reaģēšana ārkārtas situācijās, zemes novērošana un jūras vides novērošanas pakalpojumi.

| (15) | Pirmos funkcionālos pakalpojumus reaģēšanas ārkārtas situācijās un zemes novērošanas jomā finansēja kā sagatavošanās darbības saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), (turpmāk “Finanšu regula”). |
| --- | --- |

(15)

Pirmos funkcionālos pakalpojumus reaģēšanas ārkārtas situācijās un zemes novērošanas jomā finansēja kā sagatavošanās darbības saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), (turpmāk “Finanšu regula”).

| (16) | Papildus izstrādes darbībām, ko finansē saistībā ar kosmosa tematisko jomu, kas ietverta Septītajā pamatprogrammā, 2011.–2013. gadā nepieciešama Savienības rīcība, lai nodrošinātu turpinājumu sagatavošanās darbībām un nostiprinātu pastāvīgākus funkcionālus pakalpojumus jomās, kas ir svarīgas vides politikas pareizai izstrādei un īstenošanai. |
| --- | --- |

(16)

Papildus izstrādes darbībām, ko finansē saistībā ar kosmosa tematisko jomu, kas ietverta Septītajā pamatprogrammā, 2011.–2013. gadā nepieciešama Savienības rīcība, lai nodrošinātu turpinājumu sagatavošanās darbībām un nostiprinātu pastāvīgākus funkcionālus pakalpojumus jomās, kas ir svarīgas vides politikas pareizai izstrādei un īstenošanai.

| (17) | 2008. gada 12. novembra paziņojumā “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): mēs rūpējamies par drošu planētu” Komisija izklāstīja savu pieeju GMES valdībai un finansēšanai un norādīja, ka ir iecerējusi deleģēt GMES tehnisko īstenošanu specializētām struktūrām, tostarp GMES kosmosa komponenti – Eiropas Kosmosa aģentūrai, ņemot vērā tās unikālo pozīciju un zināšanas. |
| --- | --- |

(17)

2008. gada 12. novembra paziņojumā “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): mēs rūpējamies par drošu planētu” Komisija izklāstīja savu pieeju GMES valdībai un finansēšanai un norādīja, ka ir iecerējusi deleģēt GMES tehnisko īstenošanu specializētām struktūrām, tostarp GMES kosmosa komponenti – Eiropas Kosmosa aģentūrai, ņemot vērā tās unikālo pozīciju un zināšanas.

| (18) | Komisijai vajadzības gadījumā GMES pakalpojumu tehniskās īstenošanas koordinēšana būtu jāuztic kompetentām Savienības struktūrām vai starpvaldību organizācijām, piemēram, Eiropas Vides aģentūrai un Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centram. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai vajadzības gadījumā GMES pakalpojumu tehniskās īstenošanas koordinēšana būtu jāuztic kompetentām Savienības struktūrām vai starpvaldību organizācijām, piemēram, Eiropas Vides aģentūrai un Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centram.

| (19) | Lai koordinētu Savienības un tās dalībvalstu spēju labāk sagatavoties, reaģēt un atgūties no dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, kas bieži vien nelabvēlīgi ietekmē vidi, nepieciešami funkcionāli pakalpojumi ārkārtas situāciju pārvaldības un humānās reaģēšanas jomā. Klimata pārmaiņu dēļ varētu palielināties ārkārtas situāciju skaits, tāpēc, lai atbalstītu pasākumus, ar ko nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām, GMES būs ļoti liela nozīme. Tāpēc GMES pakalpojumiem būtu jānodrošina ģeotelpiskā informācija, lai atbalstītu darbības, reaģējot ārkārtas situācijās un sniedzot humāno palīdzību. |
| --- | --- |

(19)

Lai koordinētu Savienības un tās dalībvalstu spēju labāk sagatavoties, reaģēt un atgūties no dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, kas bieži vien nelabvēlīgi ietekmē vidi, nepieciešami funkcionāli pakalpojumi ārkārtas situāciju pārvaldības un humānās reaģēšanas jomā. Klimata pārmaiņu dēļ varētu palielināties ārkārtas situāciju skaits, tāpēc, lai atbalstītu pasākumus, ar ko nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām, GMES būs ļoti liela nozīme. Tāpēc GMES pakalpojumiem būtu jānodrošina ģeotelpiskā informācija, lai atbalstītu darbības, reaģējot ārkārtas situācijās un sniedzot humāno palīdzību.

| (20) | Zemes novērošanas pakalpojumi ir svarīgi, lai novērotu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, un nodrošina atbalstu pasākumiem, ar ko mazina klimata pārmaiņas un pielāgojas tām, un daudzu un dažādu resursu un politikas jomu vadībai – lielākoties tās saistītas ar dabas vidi: augsni, ūdeni, lauksaimniecību, mežiem, enerģētiku un komunālajiem pakalpojumiem, apbūvētām vietām, atpūtas iespējām, infrastruktūru un transportu. Funkcionālie zemes novērošanas pakalpojumi ir nepieciešami kā Eiropas, tā pasaules līmenī, un tos izstrādā sadarbībā ar dalībvalstīm, trešām valstīm Eiropā un partneriem ārpus Eiropas, un ar ANO. |
| --- | --- |

(20)

Zemes novērošanas pakalpojumi ir svarīgi, lai novērotu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, un nodrošina atbalstu pasākumiem, ar ko mazina klimata pārmaiņas un pielāgojas tām, un daudzu un dažādu resursu un politikas jomu vadībai – lielākoties tās saistītas ar dabas vidi: augsni, ūdeni, lauksaimniecību, mežiem, enerģētiku un komunālajiem pakalpojumiem, apbūvētām vietām, atpūtas iespējām, infrastruktūru un transportu. Funkcionālie zemes novērošanas pakalpojumi ir nepieciešami kā Eiropas, tā pasaules līmenī, un tos izstrādā sadarbībā ar dalībvalstīm, trešām valstīm Eiropā un partneriem ārpus Eiropas, un ar ANO.

| (21) | GMES pakalpojumi jūras vides jomā ir svarīgi, lai veicinātu integrētas iespējas Eiropas līmenī līdzdarboties okeāna attīstības prognozēšanā un novērošanā un lai izstrādātu nākotnes būtiskos klimata rādītājus. Tiem ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu un jūras vides novērošanā, kā arī transporta politikas veicināšanā. |
| --- | --- |

(21)

GMES pakalpojumi jūras vides jomā ir svarīgi, lai veicinātu integrētas iespējas Eiropas līmenī līdzdarboties okeāna attīstības prognozēšanā un novērošanā un lai izstrādātu nākotnes būtiskos klimata rādītājus. Tiem ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu un jūras vides novērošanā, kā arī transporta politikas veicināšanā.

| (22) | Atmosfēras novērošanas pakalpojumi ir svarīgi gaisa kvalitātes un atmosfēras ķīmiskā sastāva novērojumos. Tāpat tiem ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu novērošanā un nākotnes būtisko klimata rādītāju noteikšanā. Informācijai par atmosfēras stāvokli jābūt pieejamai regulāri gan reģionālā, gan starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(22)

Atmosfēras novērošanas pakalpojumi ir svarīgi gaisa kvalitātes un atmosfēras ķīmiskā sastāva novērojumos. Tāpat tiem ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu novērošanā un nākotnes būtisko klimata rādītāju noteikšanā. Informācijai par atmosfēras stāvokli jābūt pieejamai regulāri gan reģionālā, gan starptautiskā līmenī.

| (23) | Nozīmīgu GMES iniciatīvas daļu veido drošības pakalpojumi. Eiropa iegūs no kosmosa un in situ resursu izmantošanas, atbalstot to pakalpojumu īstenošanu, ar kuriem tiek risinātas problēmas, kas Eiropu pašlaik skar drošības jomā, jo īpaši saistībā ar robežu kontroli, kuģošanas uzraudzību un atbalstu Savienības ārējām darbībām. |
| --- | --- |

(23)

Nozīmīgu GMES iniciatīvas daļu veido drošības pakalpojumi. Eiropa iegūs no kosmosa un in situ resursu izmantošanas, atbalstot to pakalpojumu īstenošanu, ar kuriem tiek risinātas problēmas, kas Eiropu pašlaik skar drošības jomā, jo īpaši saistībā ar robežu kontroli, kuģošanas uzraudzību un atbalstu Savienības ārējām darbībām.

| (24) | Klimata pārmaiņu novērošana veicinātu šo pārmaiņu ietekmes mazināšanu un pielāgošanos tām. Tai jo īpaši būtu jāveicina būtisku klimata rādītāju, klimata novērtējumu un prognožu sagatavošana mērogā, kas atbilst tam, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī attiecīgo pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

(24)

Klimata pārmaiņu novērošana veicinātu šo pārmaiņu ietekmes mazināšanu un pielāgošanos tām. Tai jo īpaši būtu jāveicina būtisku klimata rādītāju, klimata novērtējumu un prognožu sagatavošana mērogā, kas atbilst tam, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī attiecīgo pakalpojumu sniegšana.

| (25) | To funkcionālo pakalpojumu sniegšana, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ir atkarīga no piekļuves datiem, ko vāc, izmantojot kosmosa infrastruktūru un gaisā, jūrā un uz zemes izvietotas iekārtas (in situ infrastruktūru), un izpētes programmas. Tāpēc, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, būtu jānodrošina, lai nepieciešamie dati būtu pieejami, un vajadzības gadījumā var atbalstīt, ka papildus pašreizējām Savienības un valstu darbībām tiek apkopoti in situ dati. Ir jānodrošina nepārtraukta vajadzīgās in situ un kosmosa novērošanas infrastruktūras pieejamība, tostarp kosmosa infrastruktūras, ko īpaši izstrādā GMES vajadzībām EKA GMES kosmosa komponentes programmā (Sentinels). Pirmo Sentinels sākotnējās darbības posmam būtu jāsākas 2012. gadā. |
| --- | --- |

(25)

To funkcionālo pakalpojumu sniegšana, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ir atkarīga no piekļuves datiem, ko vāc, izmantojot kosmosa infrastruktūru un gaisā, jūrā un uz zemes izvietotas iekārtas (in situ infrastruktūru), un izpētes programmas. Tāpēc, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, būtu jānodrošina, lai nepieciešamie dati būtu pieejami, un vajadzības gadījumā var atbalstīt, ka papildus pašreizējām Savienības un valstu darbībām tiek apkopoti in situ dati. Ir jānodrošina nepārtraukta vajadzīgās in situ un kosmosa novērošanas infrastruktūras pieejamība, tostarp kosmosa infrastruktūras, ko īpaši izstrādā GMES vajadzībām EKA GMES kosmosa komponentes programmā (Sentinels). Pirmo Sentinels sākotnējās darbības posmam būtu jāsākas 2012. gadā.

| (26) | Komisijai būtu jānodrošina ar GMES saistīto Septītās pamatprogrammas pētniecības un attīstības darbību savstarpējā papildināmība, Savienības ieguldījums GMES sākotnējās darbībās, GMES partneru un jau pastāvošo struktūru, piemēram, Eiropas datu centru, darbība. |
| --- | --- |

(26)

Komisijai būtu jānodrošina ar GMES saistīto Septītās pamatprogrammas pētniecības un attīstības darbību savstarpējā papildināmība, Savienības ieguldījums GMES sākotnējās darbībās, GMES partneru un jau pastāvošo struktūru, piemēram, Eiropas datu centru, darbība.

| (27) | GMES sākotnējās darbības būtu jāīsteno saskanīgi ar pārējām attiecīgajām Savienības politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši ar vides, drošības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības politiku, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmu un personas datu aizsardzību. Turklāt vajadzētu saglabāt GMES datu atbilsmi dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, un būtu jāatbalsta tās telpiskās informācijas infrastruktūras izstrāde Savienībā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (9). GMES būtu jāpapildina arī kopējā vides informācijas sistēma (SEIS) un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

(27)

GMES sākotnējās darbības būtu jāīsteno saskanīgi ar pārējām attiecīgajām Savienības politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši ar vides, drošības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības politiku, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmu un personas datu aizsardzību. Turklāt vajadzētu saglabāt GMES datu atbilsmi dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, un būtu jāatbalsta tās telpiskās informācijas infrastruktūras izstrāde Savienībā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (9). GMES būtu jāpapildina arī kopējā vides informācijas sistēma (SEIS) un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās.

| (28) | GMES un tās sākotnējās darbības būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) attīstībā, kas izveidota saistībā ar Zemes novērošanas darba grupu (GEO). |
| --- | --- |

(28)

GMES un tās sākotnējās darbības būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) attīstībā, kas izveidota saistībā ar Zemes novērošanas darba grupu (GEO).

| (29) | Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu un pamatlīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ir paredzēta šo valstu dalība Savienības programmās. Noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar attiecīgu mērķi, būtu jādara iespējama arī citu trešo valstu dalība. |
| --- | --- |

(29)

Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu un pamatlīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ir paredzēta šo valstu dalība Savienības programmās. Noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar attiecīgu mērķi, būtu jādara iespējama arī citu trešo valstu dalība.

| (30) | Ar šo regulu visam GMES sākotnējās darbības laikam paredz finansējumu EUR 107 miljonu apjomā, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (10) (“Iestāžu nolīgums”). Paredzēts, ka šo finansējumu papildinās EUR 209 miljoni no Septītās pamatprogrammas kosmosa tematiskās jomas pētniecības darbībām, kas papildina GMES sākotnējās darbības, kuras būtu jāveic saskaņā ar atbilstīgiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas procedūrām Septītajā pamatprogrammā. Šie abi finansējuma avoti būtu jāpārvalda koordinēti, lai nodrošinātu pastāvīgu attīstību GMES īstenošanā. |
| --- | --- |

(30)

Ar šo regulu visam GMES sākotnējās darbības laikam paredz finansējumu EUR 107 miljonu apjomā, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (10) (“Iestāžu nolīgums”). Paredzēts, ka šo finansējumu papildinās EUR 209 miljoni no Septītās pamatprogrammas kosmosa tematiskās jomas pētniecības darbībām, kas papildina GMES sākotnējās darbības, kuras būtu jāveic saskaņā ar atbilstīgiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas procedūrām Septītajā pamatprogrammā. Šie abi finansējuma avoti būtu jāpārvalda koordinēti, lai nodrošinātu pastāvīgu attīstību GMES īstenošanā.

| (31) | Minētais finansējums atbilst 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (“DFS”) 1.a izdevumu apakškategorijas maksimālajam apjomam, taču 1.a apakškategorijā saglabātā rezerve 2011.–2013. gadam ir ļoti maza. Būtu jāuzsver, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Iestāžu nolīguma 37. punktu. |
| --- | --- |

(31)

Minētais finansējums atbilst 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (“DFS”) 1.a izdevumu apakškategorijas maksimālajam apjomam, taču 1.a apakškategorijā saglabātā rezerve 2011.–2013. gadam ir ļoti maza. Būtu jāuzsver, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Iestāžu nolīguma 37. punktu.

| (32) | Ja iespējams, būtu jāpiešķir papildu finansējums, lai vēl pašreizējā DFS varētu paredzēt saistību apropriācijas kosmosa komponentei. Līdzekļi būtu nepieciešami Sentinel satelītu A sērijas ekspluatācijai, B sērijas palaišanai, kā arī svarīgāko sastāvdaļu iegādei Sentinel satelītu C sērijai. |
| --- | --- |

(32)

Ja iespējams, būtu jāpiešķir papildu finansējums, lai vēl pašreizējā DFS varētu paredzēt saistību apropriācijas kosmosa komponentei. Līdzekļi būtu nepieciešami Sentinel satelītu A sērijas ekspluatācijai, B sērijas palaišanai, kā arī svarīgāko sastāvdaļu iegādei Sentinel satelītu C sērijai.

| (33) | Tādēļ Komisijai, ņemot vērā pašreizējās DFS starpposma pārskatu, pirms 2010. gada beigām būtu jāizvērtē iespēja paredzēt papildu finansējumu GMES Savienības kopējā budžetā saistībā ar 2007.–2013. gada DFS. |
| --- | --- |

(33)

Tādēļ Komisijai, ņemot vērā pašreizējās DFS starpposma pārskatu, pirms 2010. gada beigām būtu jāizvērtē iespēja paredzēt papildu finansējumu GMES Savienības kopējā budžetā saistībā ar 2007.–2013. gada DFS.

| (34) | Jautājums par papildu finansējuma piešķiršanu šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, pārsniedzot jau piešķirto finansējumu EUR 107 miljonu apjomā, būtu jāiekļauj diskusijās par Eiropas turpmāko politiku kosmosa jomā, jo īpaši iepirkumiem un pārvaldību. |
| --- | --- |

(34)

Jautājums par papildu finansējuma piešķiršanu šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, pārsniedzot jau piešķirto finansējumu EUR 107 miljonu apjomā, būtu jāiekļauj diskusijās par Eiropas turpmāko politiku kosmosa jomā, jo īpaši iepirkumiem un pārvaldību.

| (35) | Komisijai 2011. gada pirmajā pusgadā būtu jāiesniedz arī ilgtermiņa finansēšanas stratēģija nākamajai DFS, neraugoties uz to, kāds būs iznākums sarunās par DFS 2014.–2020. gadam. |
| --- | --- |

(35)

Komisijai 2011. gada pirmajā pusgadā būtu jāiesniedz arī ilgtermiņa finansēšanas stratēģija nākamajai DFS, neraugoties uz to, kāds būs iznākums sarunās par DFS 2014.–2020. gadam.

| (36) | Komisijai finanšu plānošanas procesā būtu jāpanāk, ka gan GMES sākotnējo darbību posmā (2011.–2013. g.), gan pēc šā termiņa beigām tiek saglabāta datu nepārtrauktība un ka pakalpojumus varētu izmantot bez pārtraukumiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(36)

Komisijai finanšu plānošanas procesā būtu jāpanāk, ka gan GMES sākotnējo darbību posmā (2011.–2013. g.), gan pēc šā termiņa beigām tiek saglabāta datu nepārtrauktība un ka pakalpojumus varētu izmantot bez pārtraukumiem un ierobežojumiem.

| (37) | Saskaņā ar Finanšu regulu dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vajadzētu būt iespējai dot ieguldījumu programmās, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Finanšu regulu dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vajadzētu būt iespējai dot ieguldījumu programmās, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem.

| (38) | GMES informācijai vajadzētu būt pilnībā un atklāti pieejamai, neskarot attiecīgos ierobežojumus drošības apsvērumu dēļ vai dalībvalstu un citu organizāciju, kas sniedz datus un informāciju GMES, politiku informācijas sniegšanas jomā. Tas ir vajadzīgs, lai veicinātu to, ka Zemes novērošanas datus un informāciju lieto un ar tiem dalās saskaņā ar SEIS, INSPIRE un GEOSS principiem. Nodrošinot pilnīgu un atklātu piekļuvi datiem, būtu jāņem vērā arī pašreizējā komerciālā informācija un būtu jāveicina spēcīgāki Zemes novērošanas pakalpojumu tirgi Eiropā, jo īpaši pakārtotās nozarēs, šādi palielinot izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(38)

GMES informācijai vajadzētu būt pilnībā un atklāti pieejamai, neskarot attiecīgos ierobežojumus drošības apsvērumu dēļ vai dalībvalstu un citu organizāciju, kas sniedz datus un informāciju GMES, politiku informācijas sniegšanas jomā. Tas ir vajadzīgs, lai veicinātu to, ka Zemes novērošanas datus un informāciju lieto un ar tiem dalās saskaņā ar SEIS, INSPIRE un GEOSS principiem. Nodrošinot pilnīgu un atklātu piekļuvi datiem, būtu jāņem vērā arī pašreizējā komerciālā informācija un būtu jāveicina spēcīgāki Zemes novērošanas pakalpojumu tirgi Eiropā, jo īpaši pakārtotās nozarēs, šādi palielinot izaugsmi un nodarbinātību.

| (39) | Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): kosmosa komponentes uzdevumi un nākamie pasākumi” būtu jānodrošina pilnīgas un atklātas datu pieejamības politika attiecībā uz Sentinel, izmantojot bezmaksas licencēšanu un piekļuves iespējas tiešsaistē un ņemot vērā drošības apsvērumus. Šādas pieejas mērķis ir palielināt Sentinel datu izmantošanu pēc iespējas plašākā lietotāju lokā un veicināt to, ka galalietotājs saņem informāciju, kuras pamatā ir Zemes novērošanas dati. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): kosmosa komponentes uzdevumi un nākamie pasākumi” būtu jānodrošina pilnīgas un atklātas datu pieejamības politika attiecībā uz Sentinel, izmantojot bezmaksas licencēšanu un piekļuves iespējas tiešsaistē un ņemot vērā drošības apsvērumus. Šādas pieejas mērķis ir palielināt Sentinel datu izmantošanu pēc iespējas plašākā lietotāju lokā un veicināt to, ka galalietotājs saņem informāciju, kuras pamatā ir Zemes novērošanas dati.

| (40) | Lai varētu izdarīt atkārtotus pielāgojumus, būtu jāuzrauga un jāizvērtē darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(40)

Lai varētu izdarīt atkārtotus pielāgojumus, būtu jāuzrauga un jāizvērtē darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu.

| (41) | Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13). |
| --- | --- |

(41)

Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13).

| (42) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot GMES un noteikt tās sākotnējās darbības – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo GMES sākotnējās darbības būs saistītas ar visas Eiropas dalību un būs atkarīgas no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, un koordinācija jāveic Savienības līmenī, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz Komisijas kā dalībvalstu darbību koordinatores lomu, |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot GMES un noteikt tās sākotnējās darbības – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo GMES sākotnējās darbības būs saistītas ar visas Eiropas dalību un būs atkarīgas no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, un koordinācija jāveic Savienības līmenī, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz Komisijas kā dalībvalstu darbību koordinatores lomu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Zemes novērošanas programmu, kas dēvēta par GMES, un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai 2011.–2013. gadā.

2. pants

GMES darbības joma

1.   GMES programma pamatojas uz pētniecības darbībām, ko veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (14), un EKA GMES Kosmosa komponentes programmu.

2.   GMES programmā ir:

| a) | pakalpojumu komponente, kas nodrošina piekļuvi informācijai, sniedzot atbalstu šādām jomām:






  — | atmosfēras novērošana, |
| --- | --- | --- |

a)

pakalpojumu komponente, kas nodrošina piekļuvi informācijai, sniedzot atbalstu šādām jomām:

—

atmosfēras novērošana,

| — | klimata pārmaiņu novērošana, lai veicinātu pielāgošanos tām un stratēģijas to mazināšanai, |
| --- | --- |

—

klimata pārmaiņu novērošana, lai veicinātu pielāgošanos tām un stratēģijas to mazināšanai,

| — | ārkārtas situāciju pārvaldība, |
| --- | --- |

—

ārkārtas situāciju pārvaldība,

| — | zemes novērošana, |
| --- | --- |

—

zemes novērošana,

| — | jūras vides novērošana, |
| --- | --- |

—

jūras vides novērošana,

| — | drošība; |
| --- | --- |

—

drošība;

| b) | kosmosa komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa; |
| --- | --- |

b)

kosmosa komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa;

| c) | in situ komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina novērojumus no gaisā, jūrā un uz zemes izvietotām iekārtām. |
| --- | --- |

c)

in situ komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina novērojumus no gaisā, jūrā un uz zemes izvietotām iekārtām.

3. pants

GMES sākotnējās darbības (2011.–2013.)

1.   GMES sākotnējās darbības veic 2011.–2013. gadā, un tās var būt saistītas ar darbībām šādās jomās:

| 1) | pakalpojumu jomas, kas minētas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

1)

pakalpojumu jomas, kas minētas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| 2) | atbalsta pasākumi, lai lietotāji izmantotu pakalpojumus; |
| --- | --- |

2)

atbalsta pasākumi, lai lietotāji izmantotu pakalpojumus;

| 3) | piekļuve datiem; |
| --- | --- |

3)

piekļuve datiem;

| 4) | atbalsts in situ datu apkopošanai; |
| --- | --- |

4)

atbalsts in situ datu apkopošanai;

| 5) | GMES kosmosa komponente. |
| --- | --- |

5)

GMES kosmosa komponente.

2.   Šā panta 1. punktā minēto darbību mērķi noteikti pielikumā.

4. pants

Organizatoriski jautājumi

1.   Komisija nodrošina GMES programmas koordināciju ar darbībām valstu, Savienības un starptautiskā līmenī, jo īpaši ar GEOSS. GMES īstenošanas un darbības pamatā ir partnerības starp Savienību un dalībvalstīm, ievērojot to attiecīgos noteikumus un procedūras. Dalībvalstu brīvprātīgās iemaksas un iespējamās sinerģijas ar attiecīgajām valstu, Savienības un starptautiskajām iniciatīvām koordinēt saskaņā ar 16. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Komisija pārvalda līdzekļus, kas piešķirti darbībām, uz kurām attiecas šī regula, saskaņā ar Finanšu regulu un 16. panta 4. punktā minēto vadības procedūru. Tā nodrošina GMES programmas savstarpēju papildināmību un saderību ar citām attiecīgajām Savienības politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši tiem, kas saistīti ar vidi, drošību, konkurētspēju un inovāciju, kohēzijas, pētniecības programmām (jo īpaši Septītās pamatprogrammas darbībām, kas saistītas ar GMES, neskarot Lēmumu Nr. 1982/2006/EK), transporta un konkurences, kā arī starptautiskās sadarbības politiku, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmām, personas datu aizsardzību un pašlaik spēkā esošajiem intelektuālā īpašuma tiesību aktiem, Direktīvu 2007/2/EK, kopīgo vides informācijas sistēmu (SEIS) un Savienības darbībām reaģēšanai ārkārtas situācijās.

3.   Tā kā GMES ir uz lietotājiem vērsta programma, Komisija nodrošina, ka pakalpojumu specifikācijas atbilst lietotāju vajadzībām. Tādēļ tā izstrādā pārredzamu mehānismu pastāvīgai lietotāju iesaistīšanai un konsultēšanai, šādi radot iespēju noteikt lietotāju prasības Savienības un valsts līmenī. Komisija nodrošina koordināciju ar attiecīgajiem lietotājiem, kas pārstāv publisko sektoru, dalībvalstīs, trešās valstīs un starptautiskās organizācijās. Datu pakalpojumu prasības Komisija nosaka neatkarīgi pēc apspriešanās ar Lietotāju forumu.

4.   GMES kosmosa komponentes tehnisko koordināciju un īstenošanu uztic EKA, attiecīgos gadījumos paļaujoties uz Eiropas Organizāciju meteoroloģisko satelītu izmantošanai (EUMETSAT).

5.   Komisija vajadzības gadījumā uztic GMES pakalpojumu tehniskās īstenošanas koordināciju kompetentām Savienības struktūrām vai starpvaldību organizācijām.

5. pants

Pakalpojumu sniegšana

1.   Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci GMES pakalpojumu sniegšanas jomā un veicinātu MVU dalību. Komisija atvieglo GMES pakalpojumu izmantošanu, lai attīstītu pakārtotās nozares.

2.   GMES pakalpojumus sniedz decentralizēti, lai vajadzības gadījumā iekļautu pašreizējo Eiropas līmeņa kosmosa infrastruktūru, in situ un atsauces datu apkopošanu un dalībvalstu iespējas, šādi novēršot darbību dublēšanos. Novērš tādu jaunu datu iegādi, kuri dublē pašreizējos avotus, izņemot, ja pašreizējo vai atjaunojamo datu kopumu izmantošana ir tehniski neiespējama vai nerentabla.

3.   Komisija, ņemot vērā Lietotāju foruma atzinumu, var noteikt vai apstiprināt atbilstīgas procedūras, lai saistībā ar GMES programmu sertificētu datu sagatavošanu. Šādas procedūras ir pārredzamas, uzticamas un pārbaudāmas, lai nodrošinātu autentiskumu, izsekojamību un datu pilnīgumu lietotājiem. Šādu procedūru īstenošanu Komisija nodrošina, izmantojot ar GMES pakalpojumu operatoriem noslēgto līgumu noteikumus.

4.   Komisija ik gadu ziņo par šā panta īstenošanas rezultātiem.

6. pants

Savienības finansējuma formas

1.   Savienības finansējumam var būt šādas juridiskās formas:

| a) | deleģēšanas nolīgumi; |
| --- | --- |

a)

deleģēšanas nolīgumi;

| b) | dotācijas; |
| --- | --- |

b)

dotācijas;

| c) | publiskā iepirkuma līgumi. |
| --- | --- |

c)

publiskā iepirkuma līgumi.

2.   Piešķirot Savienības finansējumu, nodrošina īstenu konkurenci, pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi. Pamatotos gadījumos Savienības dotācijām var būt konkrētas formas, tostarp partnerības pamatlīgumi vai līdzfinansējums darbības dotācijām vai dotācijām, ko piešķir atsevišķām darbībām. Uz darbības dotācijām, ko saņem struktūras, kuras īsteno Eiropas vispārējas nozīmes mērķus, neattiecas Finanšu regulas samazināšanas noteikumi. Maksimālo līdzfinansējuma daļu dotācijās nosaka saskaņā ar 16. panta 4. punktā minēto vadības procedūru.

3.   Pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas Komisija sniedz ziņojumu par Savienības līdzekļu piešķiršanu visām 3. panta 1. punktā minētajām darbībām un par izvērtēšanu un iepirkumu konkursu, kā arī to līgumu rezultātiem, kuri noslēgti saskaņā ar šo pantu.

7. pants

Trešo valstu dalība

Darbībās, kas minētas 3. pantā, var piedalīties šādas valstis:

| 1) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma puses saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma puses saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem;

| 2) | kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātvalstis, kuras iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā, atbilstīgi ar šīm valstīm noslēgtajiem pamatlīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolam par vispārīgiem principiem šo valstu dalībai Savienības programmās; |
| --- | --- |

2)

kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātvalstis, kuras iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā, atbilstīgi ar šīm valstīm noslēgtajiem pamatlīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolam par vispārīgiem principiem šo valstu dalībai Savienības programmās;

| 3) | Šveices Konfederācija, citas 1. un 2. punktā neminētas valstis un starptautiskas organizācijas saskaņā ar nolīgumiem, ko Savienība atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgusi ar šīm trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un kur paredzēti nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi par to dalību. |
| --- | --- |

3)

Šveices Konfederācija, citas 1. un 2. punktā neminētas valstis un starptautiskas organizācijas saskaņā ar nolīgumiem, ko Savienība atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgusi ar šīm trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un kur paredzēti nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi par to dalību.

8. pants

Finansējums

1.   Šīs regulas 3. panta 1. punktā minēto darbību veikšanai paredzētais finansējums ir EUR 107 miljoni.

2.   Apropriācijas ik gadu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, nepārsniedzot DFS noteiktās robežas.

3.   Trešās valstis vai starptautiskās organizācijas GMES programmai var piešķirt papildu finansējumu.

Šā punkta pirmajā daļā minētos papildu līdzekļus uzskata par piešķirtiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu.

9. pants

GMES datu un informēšanas politika

1.   Datu un informēšanas politikai, ko īsteno attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar GMES programmu, ir šādi mērķi:

| a) | veicināt GMES informācijas un datu lietošanu un dalīšanos ar tiem; |
| --- | --- |

a)

veicināt GMES informācijas un datu lietošanu un dalīšanos ar tiem;

| b) | panākt, lai informācija, ko ieguvuši GMES pakalpojumu sniedzēji, un dati, kuri savākti, izmantojot GMES infrastruktūru, būtu pilnībā un atklāti pieejami, ievērojot attiecīgus starptautiskos nolīgumus, drošības ierobežojumus un licencēšanas nosacījumus, tostarp lietotāju licenču reģistrēšanu un atzīšanu; |
| --- | --- |

b)

panākt, lai informācija, ko ieguvuši GMES pakalpojumu sniedzēji, un dati, kuri savākti, izmantojot GMES infrastruktūru, būtu pilnībā un atklāti pieejami, ievērojot attiecīgus starptautiskos nolīgumus, drošības ierobežojumus un licencēšanas nosacījumus, tostarp lietotāju licenču reģistrēšanu un atzīšanu;

| c) | nostiprināt Zemes novērošanas pakalpojumu tirgus Eiropā, jo īpaši pakārtotajās nozarēs, lai nodrošinātu izaugsmi un jaunas darba vietas; |
| --- | --- |

c)

nostiprināt Zemes novērošanas pakalpojumu tirgus Eiropā, jo īpaši pakārtotajās nozarēs, lai nodrošinātu izaugsmi un jaunas darba vietas;

| d) | veicināt GMES datu un informācijas sniegšanas ilgtspēju un nepārtrauktību; |
| --- | --- |

d)

veicināt GMES datu un informācijas sniegšanas ilgtspēju un nepārtrauktību;

| e) | atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovāciju nozares pārstāvjus. |
| --- | --- |

e)

atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovāciju nozares pārstāvjus.

2.   Lai izveidotu struktūru, ar ko nodrošina 1. punkta b) apakšpunktā minētā GMES informācijas un datu sniegšanas politikas mērķa sasniegšanu, vienlaikus garantējot nepieciešamo aizsardzību GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu un ievērojot 11. un 12. pantā paredzētos nosacījumus, var pieņemt turpmāk izklāstītos pasākumus, ņemot vērā GMES nepieciešamās informācijas sniedzēju datu un informēšanas politiku un neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kas atrodas valstu pārziņā:

| a) | pasākumi, ar ko nosaka reģistrēšanas un licencēšanas nosacījumus GMES lietotājiem; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, ar ko nosaka reģistrēšanas un licencēšanas nosacījumus GMES lietotājiem;

| b) | pasākumi, ar ko nosaka kritērijus, lai ierobežotu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru. |
| --- | --- |

b)

pasākumi, ar ko nosaka kritērijus, lai ierobežotu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru.

10. pants

Deleģēšanas kārtība

1.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2013. gada 31. decembrim.

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 11. un 12. pantā minētos nosacījumus.

11. pants

Deleģējuma atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 9. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu.

2.   Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par deleģēto pilnvaru atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākajā datumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.

2.   Ja pēc minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome pauž iebildumus pret pieņemto deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, paskaidro iebildumu iemeslus.

13. pants

Īstenošanas pasākumi attiecībā uz datu un informācijas sniegšanas politikuun GMES komponenšu un informācijas drošības pārvaldību

1.   Pamatojoties uz 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, Komisija saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru pieņem īpašus pasākumus, ar ko ierobežo piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kuri apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru.

2.   Komisija nodrošina kopējo koordināciju attiecībā uz GMES komponenšu un pakalpojumu drošību, ņemot vērā vajadzību uzraudzīt visas programmas daļas un integrēt tajās drošības prasības, neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kas atrodas valstu pārziņā. Komisija saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru jo īpaši pieņem pasākumus, ar ko nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu sistēmas kontroli un viengabalainību GMES kosmosa komponentes programmā un kontrolētu piekļuvi tehnoloģijām, kas nodrošina minētās programmas drošību, kā arī šo tehnoloģiju izmantošanu.

14. pants

Uzraudzība un vērtēšana

1.   Komisija uzrauga un izvērtē 3. panta 1. punktā minēto darbību īstenošanu.

2.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai starpposma izvērtējuma ziņojumu līdz 2012. gada 31. decembrim un ex-post izvērtējuma ziņojumu līdz 2015. gada 31. decembrim.

15. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Atbilstīgi Finanšu regulas 110. pantam un 90. un 166. pantam Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (15), Komisija saskaņā ar šīs regulas 16. panta 4. punktā minēto vadības procedūru pieņem gada darba programmu.

2.   No GMES programmai piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras tieši vajadzīgas GMES programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus, kas saistīti ar pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un publicitātes darbībām, kā arī visus citus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai var rasties, pārvaldot GMES programmu.

16. pants

GMES komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja (GMES komiteja).

2.   GMES komiteja var tikties dažādos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, jo īpaši ar drošību saistītus jautājumus (“Drošības padome”).

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

5.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.

17. pants

Lietotāju forums

1.   Ar šo izveido īpašu struktūrvienību – Lietotāju forumu. Tas sniedz padomus Komisijai attiecībā uz prasībām, ko piemēro lietotāju noteikšanai un apstiprināšanai, un GMES programmas publiskās lietošanas koordinēšanu.

2.   Lietotāju forumu vada Komisija. To veido dalībvalstu iecelti GMES lietotāji publiskajā sektorā.

3.   Lietotāju foruma sekretariātu nodrošina Komisija.

4.   Lietotāju forums pieņem savu reglamentu.

5.   GMES komiteju pilnībā informē par Lietotāju foruma sniegtajiem padomiem GMES programmas īstenošanā.

18. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija nodrošina, lai, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, būtu aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un visām citām nelikumīgajām darbībām, veicot iedarbīgas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un, ja tiek konstatētas nelikumības, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punkta nozīmē “pārkāpums” ir jebkurš Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neievērošana, ko izraisa kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam, radot nepamatotus izdevumus.

3.   No šīs regulas izrietošie nolīgumi, tostarp ar iesaistītām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām noslēgtie nolīgumi, paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai jebkurš tās pilnvarots pārstāvis, un Revīzijas palātas revīziju, ko vajadzības gadījumā veic uz vietas.

19. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  2010. gada 20. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 13. septembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV C 136, 20.6.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 261, 6.8.2004., 64. lpp.

4

(5)  OV C 268, 23.10.2008., 1. lpp.

5

(6)  OV C 16 E, 22.1.2010., 57. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

8

(9)  OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

9

(10)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

10

(11)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

11

(12)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

12

(13)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

13

(14)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

14

(15)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

15

---

PIELIKUMS

GMES SĀKOTNĒJO DARBĪBU (2011.–2013.) MĒRĶI

Šīs regulas 3. panta 1. punktā minētajām darbībām ir šādi mērķi:

| 1) | ar reaģēšanu ārkārtas situācijās saistītie pakalpojumi, kas pamatojas uz pašreizējām darbībām Eiropā, nodrošina, lai Zemes novērošanas dati un atvasinātie produkti būtu pieejami ātrās reaģēšanas jomas dalībniekiem starptautiskā, Eiropas, valsts un reģionālā līmenī attiecībā uz dažādu veidu katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem (ieskaitot vētras, ugunsgrēkus un plūdus), ģeofizikāliem apdraudējumiem (ieskaitot zemestrīces, cunami, vulkānu izvirdumus un nogruvumus), apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām. Tā kā klimata pārmaiņas varētu izraisīt aizvien vairāk ārkārtas situāciju, tad, lai atbalstītu šīs jomas pasākumus, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, GMES reaģēšana ārkārtas situācijās būs ļoti nozīmīga profilakses, sagatavotības, reaģēšanas un atveseļošanas darbība Eiropā; |
| --- | --- |

1)

ar reaģēšanu ārkārtas situācijās saistītie pakalpojumi, kas pamatojas uz pašreizējām darbībām Eiropā, nodrošina, lai Zemes novērošanas dati un atvasinātie produkti būtu pieejami ātrās reaģēšanas jomas dalībniekiem starptautiskā, Eiropas, valsts un reģionālā līmenī attiecībā uz dažādu veidu katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem (ieskaitot vētras, ugunsgrēkus un plūdus), ģeofizikāliem apdraudējumiem (ieskaitot zemestrīces, cunami, vulkānu izvirdumus un nogruvumus), apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām. Tā kā klimata pārmaiņas varētu izraisīt aizvien vairāk ārkārtas situāciju, tad, lai atbalstītu šīs jomas pasākumus, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām, GMES reaģēšana ārkārtas situācijās būs ļoti nozīmīga profilakses, sagatavotības, reaģēšanas un atveseļošanas darbība Eiropā;

| 2) | Zemes novērošanas pakalpojumi nodrošina, lai Zemes novērošanas dati un atvasinātie produkti būtu pieejami to Eiropas, valstu, reģionālo un starptautisko iestāžu vajadzībām, kuras atbild par globāla līdz vietēja mēroga bioloģiskās daudzveidības, augsnes, ūdens, mežu un valsts resursu vides monitoringu, kā arī vides politikas īstenošanu kopumā, ģeogrāfiskās informācijas apkopošanu, lauksaimniecību, enerģētiku, pilsētu plānošanu, infrastruktūru un transportu. Viens no zemes novērošanas pakalpojumiem ir klimata pārmaiņu rādītāju novērošana; |
| --- | --- |

2)

Zemes novērošanas pakalpojumi nodrošina, lai Zemes novērošanas dati un atvasinātie produkti būtu pieejami to Eiropas, valstu, reģionālo un starptautisko iestāžu vajadzībām, kuras atbild par globāla līdz vietēja mēroga bioloģiskās daudzveidības, augsnes, ūdens, mežu un valsts resursu vides monitoringu, kā arī vides politikas īstenošanu kopumā, ģeogrāfiskās informācijas apkopošanu, lauksaimniecību, enerģētiku, pilsētu plānošanu, infrastruktūru un transportu. Viens no zemes novērošanas pakalpojumiem ir klimata pārmaiņu rādītāju novērošana;

| 3) | jūras vides novērošanas pakalpojumi sniedz informāciju par okeāna un jūras ekosistēmas stāvokli pasaules okeānu un Eiropas reģionu teritorijās. GMES programmas jūras vides pakalpojumi attiecas uz tādām jomām kā jūras drošība, jūras vide un piekrastes reģioni, jūras resursi, kā arī sezonālas meteoroloģiskās prognozes un klimata novērošana; |
| --- | --- |

3)

jūras vides novērošanas pakalpojumi sniedz informāciju par okeāna un jūras ekosistēmas stāvokli pasaules okeānu un Eiropas reģionu teritorijās. GMES programmas jūras vides pakalpojumi attiecas uz tādām jomām kā jūras drošība, jūras vide un piekrastes reģioni, jūras resursi, kā arī sezonālas meteoroloģiskās prognozes un klimata novērošana;

| 4) | atmosfēras novērošanas pakalpojumi nodrošina gaisa kvalitātes novērošanu Eiropas mērogā un atmosfēras ķīmiskā sastāva novērošanu pasaules mērogā. Tie jo īpaši sniedz informāciju gaisa kvalitātes novērošanas sistēmām vietējā līdz valsts līmenī, un tiem būtu jāveicina atmosfēras ķīmiskā sastāva rādītāju novērošana; |
| --- | --- |

4)

atmosfēras novērošanas pakalpojumi nodrošina gaisa kvalitātes novērošanu Eiropas mērogā un atmosfēras ķīmiskā sastāva novērošanu pasaules mērogā. Tie jo īpaši sniedz informāciju gaisa kvalitātes novērošanas sistēmām vietējā līdz valsts līmenī, un tiem būtu jāveicina atmosfēras ķīmiskā sastāva rādītāju novērošana;

| 5) | drošības pakalpojumi sniedz informāciju, lai veicinātu to problēmu risināšanu, ar kurām Eiropa pašlaik saskaras drošības jomā, jo īpaši saistībā ar robežu kontroli, kuģošanas uzraudzību un atbalstu ES ārējām darbībām; |
| --- | --- |

5)

drošības pakalpojumi sniedz informāciju, lai veicinātu to problēmu risināšanu, ar kurām Eiropa pašlaik saskaras drošības jomā, jo īpaši saistībā ar robežu kontroli, kuģošanas uzraudzību un atbalstu ES ārējām darbībām;

| 6) | klimata pārmaiņu novērošana veicina šo pārmaiņu ietekmes mazināšanu un pielāgošanos tām. Tai jo īpaši būtu jāveicina būtisku klimata rādītāju, klimata novērtējumu un prognožu sagatavošana mērogā, kas atbilst tam, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī attiecīgo pakalpojumu sniegšana; |
| --- | --- |

6)

klimata pārmaiņu novērošana veicina šo pārmaiņu ietekmes mazināšanu un pielāgošanos tām. Tai jo īpaši būtu jāveicina būtisku klimata rādītāju, klimata novērtējumu un prognožu sagatavošana mērogā, kas atbilst tam, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī attiecīgo pakalpojumu sniegšana;

| 7) | pasākumi, kas rosinātu lietotājus izmantot pakalpojumus, ietver tādas tehniskās saskarnes ieviešanu, kura pielāgota konkrētajai lietotāju videi, apmācībai, saziņai un pakārtoto nozaru attīstībai; |
| --- | --- |

7)

pasākumi, kas rosinātu lietotājus izmantot pakalpojumus, ietver tādas tehniskās saskarnes ieviešanu, kura pielāgota konkrētajai lietotāju videi, apmācībai, saziņai un pakārtoto nozaru attīstībai;

| 8) | datu pieejamība nodrošina, ka Zemes novērošanas datus no dažādām Eiropas misijām un citādām novērošanas infrastruktūrām apkopo un dara pieejamus, lai sasniegtu GMES mērķus; |
| --- | --- |

8)

datu pieejamība nodrošina, ka Zemes novērošanas datus no dažādām Eiropas misijām un citādām novērošanas infrastruktūrām apkopo un dara pieejamus, lai sasniegtu GMES mērķus;

| 9) | in situ komponente nodrošina, ka tiek koordinēta in situ datu apkopošana un in situ datu pieejamība GMES pakalpojumiem; |
| --- | --- |

9)

in situ komponente nodrošina, ka tiek koordinēta in situ datu apkopošana un in situ datu pieejamība GMES pakalpojumiem;

| 10) | GMES sākotnējās darbības nodrošina GMES kosmosa komponentes darbību un attīstību – tā ietver kosmosā izvietotu Zemes novērošanas infrastruktūru, un tās mērķis ir nodrošināt Zemes novērošanas apakšsistēmas (tostarp zemes virsmas, atmosfēras un okeānu novērošanai). GMES sākotnējo darbību pamatā ir jau izveidotā vai plānotā valstu vai Eiropas kosmosa infrastruktūra un kosmosa infrastruktūra, ko izstrādā GMES kosmosa komponentes programmā. |
| --- | --- |

10)

GMES sākotnējās darbības nodrošina GMES kosmosa komponentes darbību un attīstību – tā ietver kosmosā izvietotu Zemes novērošanas infrastruktūru, un tās mērķis ir nodrošināt Zemes novērošanas apakšsistēmas (tostarp zemes virsmas, atmosfēras un okeānu novērošanai). GMES sākotnējo darbību pamatā ir jau izveidotā vai plānotā valstu vai Eiropas kosmosa infrastruktūra un kosmosa infrastruktūra, ko izstrādā GMES kosmosa komponentes programmā.

---

| 20.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/11

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 912/2010

(2010. gada 22. septembris),

ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas satelītu radionavigācijas politiku pašlaik īsteno, izmantojot divas programmas – EGNOS un Galileo (turpmāk “programmas”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas satelītu radionavigācijas politiku pašlaik īsteno, izmantojot divas programmas – EGNOS un Galileo (turpmāk “programmas”).

| (2) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (3) izveidoja Kopienas aģentūru, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi (3) izveidoja Kopienas aģentūru, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”).

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (4) ir definēts jaunais regulējums programmu publiskajai pārvaldībai un finansēšanai. Tas nosaka principu, kuram atbilstoši ir skaidri nodalīta Komisijas pārstāvētās Eiropas Savienības, Iestādes un Eiropas Kosmosa aģentūras (turpmāk “ESA”) kompetences joma, piešķir Komisijai atbildību par programmu pārvaldību un attiecina uz to uzdevumus, kuru izpilde sākotnēji uzticēta Iestādei. Tas arī paredz, ka Iestāde veic tai uzticētos uzdevumus, ņemot vērā Komisijas kā programmu vadītājas lomu un saskaņā ar Komisijas formulētajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (4) ir definēts jaunais regulējums programmu publiskajai pārvaldībai un finansēšanai. Tas nosaka principu, kuram atbilstoši ir skaidri nodalīta Komisijas pārstāvētās Eiropas Savienības, Iestādes un Eiropas Kosmosa aģentūras (turpmāk “ESA”) kompetences joma, piešķir Komisijai atbildību par programmu pārvaldību un attiecina uz to uzdevumus, kuru izpilde sākotnēji uzticēta Iestādei. Tas arī paredz, ka Iestāde veic tai uzticētos uzdevumus, ņemot vērā Komisijas kā programmu vadītājas lomu un saskaņā ar Komisijas formulētajām pamatnostādnēm.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 683/2008 Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai Regulā (EK) Nr. 1321/2004 norādītās programmu vadības struktūras oficiāli saskaņotu ar Komisijas un Iestādes jaunajiem pienākumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 683/2008. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 683/2008 Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai Regulā (EK) Nr. 1321/2004 norādītās programmu vadības struktūras oficiāli saskaņotu ar Komisijas un Iestādes jaunajiem pienākumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 683/2008.

| (5) | Iestāde, ņemot vērā tās darbības jomas ierobežojumu, nav vairs jāsauc par “Eiropas GNSS uzraudzības iestādi”, bet gan par “GNSS aģentūru” (turpmāk “Aģentūra”). Tomēr Iestādes darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde, ņemot vērā tās darbības jomas ierobežojumu, nav vairs jāsauc par “Eiropas GNSS uzraudzības iestādi”, bet gan par “GNSS aģentūru” (turpmāk “Aģentūra”). Tomēr Iestādes darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai.

| (6) | Tāpat būtu arī jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1321/2004 mērķi un uzdevumi, lai atspoguļotu to, ka Aģentūras uzdevums vairs nav nodrošināt sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programmām un īstenot to vadību. |
| --- | --- |

(6)

Tāpat būtu arī jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1321/2004 mērķi un uzdevumi, lai atspoguļotu to, ka Aģentūras uzdevums vairs nav nodrošināt sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programmām un īstenot to vadību.

| (7) | Aģentūras juridiskajam statusam vajadzētu būt tādam, lai tā varētu veikt uzdevumus kā juridiska persona. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūras juridiskajam statusam vajadzētu būt tādam, lai tā varētu veikt uzdevumus kā juridiska persona.

| (8) | Tāpat ir būtiski pārveidot arī Aģentūras uzdevumus un šajā sakarā nodrošināt, ka tās uzdevumi ir definēti atbilstoši tiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantā, tostarp paredzot Aģentūrai iespēju veikt citas darbības, ko tai var uzticēt Komisija, lai atbalstītu Komisiju programmu īstenošanas gaitā. Kā noteikts 54. panta 2. punkta b) apakšpunktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), darbības varētu būt, piemēram, piedalīšanās koordinēšanas un apspriešanas procedūras izstrādē saistībā ar drošības jautājumiem; tādu pētniecības darbību veikšana, kas attīsta un veicina programmas; un palīdzības sniegšana, izstrādājot un īstenojot eksperimentālus projektus par regulētajiem publiskajiem pakalpojumiem (PRS eksperimentālais projekts). |
| --- | --- |

(8)

Tāpat ir būtiski pārveidot arī Aģentūras uzdevumus un šajā sakarā nodrošināt, ka tās uzdevumi ir definēti atbilstoši tiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantā, tostarp paredzot Aģentūrai iespēju veikt citas darbības, ko tai var uzticēt Komisija, lai atbalstītu Komisiju programmu īstenošanas gaitā. Kā noteikts 54. panta 2. punkta b) apakšpunktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), darbības varētu būt, piemēram, piedalīšanās koordinēšanas un apspriešanas procedūras izstrādē saistībā ar drošības jautājumiem; tādu pētniecības darbību veikšana, kas attīsta un veicina programmas; un palīdzības sniegšana, izstrādājot un īstenojot eksperimentālus projektus par regulētajiem publiskajiem pakalpojumiem (PRS eksperimentālais projekts).

| (9) | Saistībā ar darbības jomu, mērķiem un pienākumu izpildi Aģentūrai būtu jo īpaši jāievēro noteikumi, ko piemēro Savienības iestādēm. |
| --- | --- |

(9)

Saistībā ar darbības jomu, mērķiem un pienākumu izpildi Aģentūrai būtu jo īpaši jāievēro noteikumi, ko piemēro Savienības iestādēm.

| (10) | Saistībā ar Galileo programmas starpposma pārskatu, ko paredzēts sagatavot 2010. gadā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 683/2008 22. pantā, Komisijai būtu jāpievēršas arī programmu pārvaldībai darbības un izmantošanas posmā un Aģentūras lomai šajā sakarībā. |
| --- | --- |

(10)

Saistībā ar Galileo programmas starpposma pārskatu, ko paredzēts sagatavot 2010. gadā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 683/2008 22. pantā, Komisijai būtu jāpievēršas arī programmu pārvaldībai darbības un izmantošanas posmā un Aģentūras lomai šajā sakarībā.

| (11) | Lai faktiski nodrošinātu Aģentūras pienākumu izpildi, dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām Administratīvajā padomē, kam ir nepieciešamās pilnvaras, lai izstrādātu budžetu, veiktu tā izpildes pārbaudi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, izstrādātu pārredzamas procedūras Aģentūras lēmumu pieņemšanai, apstiprinātu tās darba programmu un ieceltu izpilddirektoru. |
| --- | --- |

(11)

Lai faktiski nodrošinātu Aģentūras pienākumu izpildi, dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām Administratīvajā padomē, kam ir nepieciešamās pilnvaras, lai izstrādātu budžetu, veiktu tā izpildes pārbaudi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, izstrādātu pārredzamas procedūras Aģentūras lēmumu pieņemšanai, apstiprinātu tās darba programmu un ieceltu izpilddirektoru.

| (12) | Regulā (EK) Nr. 683/2008 ir uzsvērts, cik derīga ir Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas cieša sadarbība, tāpēc ir atbilstoši Administratīvajā padomē iekļaut Eiropas Parlamenta pārstāvi kā locekli, kuram nav balsstiesību. |
| --- | --- |

(12)

Regulā (EK) Nr. 683/2008 ir uzsvērts, cik derīga ir Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas cieša sadarbība, tāpēc ir atbilstoši Administratīvajā padomē iekļaut Eiropas Parlamenta pārstāvi kā locekli, kuram nav balsstiesību.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka Aģentūra savus uzdevumus veic, ievērojot Komisijas kā programmu vadītājas lomu un saskaņā ar Komisijas formulētajām pamatnostādnēm, tāpat ir svarīgi skaidri paredzēt, ka Aģentūra Administratīvās padomes uzraudzībā būtu jāpārvalda tās izpilddirektoram atbilstīgi pamatnostādnēm, kuras Aģentūrai formulējusi Komisija. Tikpat svarīgi ir precizēt, ka Komisiju Administratīvajā padomē būtu jāpārstāv pieciem locekļiem, un lēmumus par ierobežotu skaitu Administratīvās padomes uzdevumu nedrīkstētu pieņemt bez Komisijas pārstāvju pozitīva balsojuma. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka Aģentūra savus uzdevumus veic, ievērojot Komisijas kā programmu vadītājas lomu un saskaņā ar Komisijas formulētajām pamatnostādnēm, tāpat ir svarīgi skaidri paredzēt, ka Aģentūra Administratīvās padomes uzraudzībā būtu jāpārvalda tās izpilddirektoram atbilstīgi pamatnostādnēm, kuras Aģentūrai formulējusi Komisija. Tikpat svarīgi ir precizēt, ka Komisiju Administratīvajā padomē būtu jāpārstāv pieciem locekļiem, un lēmumus par ierobežotu skaitu Administratīvās padomes uzdevumu nedrīkstētu pieņemt bez Komisijas pārstāvju pozitīva balsojuma.

| (14) | Aģentūras sekmīgai darbībai ir vajadzīgs, lai izpilddirektors tiktu iecelts, pamatojoties uz viņa nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi, un lai viņš pildītu savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi un elastīgi attiecībā uz Aģentūras iekšējās darbības organizēšanu. Izņemot atsevišķas darbības un pasākumus, kas saistīti ar drošības akreditāciju, izpilddirektoram būtu jāsagatavo un jāīsteno visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu Aģentūras darba programmas pareizu izpildi, katru gadu jāsagatavo vispārējā ziņojuma projekts, kas jāiesniedz Administratīvajai padomei, jāsagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projekts un jāīsteno budžets. |
| --- | --- |

(14)

Aģentūras sekmīgai darbībai ir vajadzīgs, lai izpilddirektors tiktu iecelts, pamatojoties uz viņa nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi, un lai viņš pildītu savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi un elastīgi attiecībā uz Aģentūras iekšējās darbības organizēšanu. Izņemot atsevišķas darbības un pasākumus, kas saistīti ar drošības akreditāciju, izpilddirektoram būtu jāsagatavo un jāīsteno visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu Aģentūras darba programmas pareizu izpildi, katru gadu jāsagatavo vispārējā ziņojuma projekts, kas jāiesniedz Administratīvajai padomei, jāsagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projekts un jāīsteno budžets.

| (15) | Administratīvajai padomei vajadzētu būt pilnvarām pieņemt jebkādus lēmumus, kas var nodrošināt, ka Aģentūra spēj pildīt savus uzdevumus, izņemot drošības akreditācijas uzdevumus, kuri būtu jāuztic Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padomei (turpmāk “Drošības akreditācijas padome”). Attiecībā uz šādiem akreditācijas uzdevumiem Administratīvajai padomei vajadzētu būt atbildīgai tikai par resursu un budžeta jautājumiem. Programmu labai pārvaldībai nepieciešama arī Administratīvās padomes uzdevumu atbilstība jaunajiem Aģentūras uzdevumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantu, proti, attiecībā uz Galileo drošības centra darbību un norādēm, kas dotas saskaņā ar Padomes Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību (6). |
| --- | --- |

(15)

Administratīvajai padomei vajadzētu būt pilnvarām pieņemt jebkādus lēmumus, kas var nodrošināt, ka Aģentūra spēj pildīt savus uzdevumus, izņemot drošības akreditācijas uzdevumus, kuri būtu jāuztic Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padomei (turpmāk “Drošības akreditācijas padome”). Attiecībā uz šādiem akreditācijas uzdevumiem Administratīvajai padomei vajadzētu būt atbildīgai tikai par resursu un budžeta jautājumiem. Programmu labai pārvaldībai nepieciešama arī Administratīvās padomes uzdevumu atbilstība jaunajiem Aģentūras uzdevumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantu, proti, attiecībā uz Galileo drošības centra darbību un norādēm, kas dotas saskaņā ar Padomes Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību (6).

| (16) | Procedūrām, saskaņā ar kurām ieceļ amatpersonas, vajadzētu būt pārskatāmām. |
| --- | --- |

(16)

Procedūrām, saskaņā ar kurām ieceļ amatpersonas, vajadzētu būt pārskatāmām.

| (17) | Ņemot vērā Aģentūrai uzticēto uzdevumu diapazonu, starp kuriem ir arī drošības akreditācija, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1321/2004 9. pantu izveidotā Zinātnes un tehnikas komiteja būtu jālikvidē, un saskaņā ar minētās regulas 10. pantu izveidotā Sistēmas drošības un aizsardzības komiteja būtu jāaizstāj ar Drošības akreditācijas padomi, kura būs atbildīga par drošības akreditāciju un kurā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) un ESA Drošības akreditācijas padomē būtu jāpiešķir novērotāja statuss. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā Aģentūrai uzticēto uzdevumu diapazonu, starp kuriem ir arī drošības akreditācija, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1321/2004 9. pantu izveidotā Zinātnes un tehnikas komiteja būtu jālikvidē, un saskaņā ar minētās regulas 10. pantu izveidotā Sistēmas drošības un aizsardzības komiteja būtu jāaizstāj ar Drošības akreditācijas padomi, kura būs atbildīga par drošības akreditāciju un kurā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) un ESA Drošības akreditācijas padomē būtu jāpiešķir novērotāja statuss.

| (18) | Drošības akreditācijas darbības būtu jāveic neatkarīgi no iestādēm, kas nodrošina programmu pārvaldību, jo īpaši no Komisijas, Aģentūras citas struktūras un ESA, kā arī citām struktūrām, kas atbild par noteikumu īstenošanu drošības jomā. Šādas neatkarības nodrošināšanas nolūkā Drošības akreditācijas padome būtu jāveido kā drošības akreditācijas iestāde Eiropas GNSS sistēmām (turpmāk “sistēmas”) un uztvērējiem ar PRS tehnoloģiju. Tai vajadzētu būt autonomai struktūrai Aģentūras sistēmā, kas pieņem neatkarīgus un objektīvus lēmumus iedzīvotāju interesēs. |
| --- | --- |

(18)

Drošības akreditācijas darbības būtu jāveic neatkarīgi no iestādēm, kas nodrošina programmu pārvaldību, jo īpaši no Komisijas, Aģentūras citas struktūras un ESA, kā arī citām struktūrām, kas atbild par noteikumu īstenošanu drošības jomā. Šādas neatkarības nodrošināšanas nolūkā Drošības akreditācijas padome būtu jāveido kā drošības akreditācijas iestāde Eiropas GNSS sistēmām (turpmāk “sistēmas”) un uztvērējiem ar PRS tehnoloģiju. Tai vajadzētu būt autonomai struktūrai Aģentūras sistēmā, kas pieņem neatkarīgus un objektīvus lēmumus iedzīvotāju interesēs.

| (19) | Ņemot vērā to, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 683/2008 Komisija pārvalda visus ar sistēmu drošību saistītos aspektus, un lai nodrošinātu efektīvu drošības aspektu vadību un ievērotu šajā regulā paredzēto principu, atbilstīgi kuram kompetences jomas ir skaidri nodalītas, ir būtiski, lai Drošības akreditācijas padomes darbības būtu stingri ierobežotas un attiektos tikai uz sistēmu darbības drošības akreditācijas darbībām un lai tās nekādā gadījumā neskartu darbības, kas Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 683/2008 Komisija pārvalda visus ar sistēmu drošību saistītos aspektus, un lai nodrošinātu efektīvu drošības aspektu vadību un ievērotu šajā regulā paredzēto principu, atbilstīgi kuram kompetences jomas ir skaidri nodalītas, ir būtiski, lai Drošības akreditācijas padomes darbības būtu stingri ierobežotas un attiektos tikai uz sistēmu darbības drošības akreditācijas darbībām un lai tās nekādā gadījumā neskartu darbības, kas Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. pantu.

| (20) | Komisijas pieņemtie lēmumi atbilstoši procedūrām, kurās ir iesaistīta Eiropas GNSS programmu komiteja, nekādi neietekmēs pastāvošos noteikumus par budžeta lietām vai dalībvalstu specifisko kompetenci drošības jautājumos. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas pieņemtie lēmumi atbilstoši procedūrām, kurās ir iesaistīta Eiropas GNSS programmu komiteja, nekādi neietekmēs pastāvošos noteikumus par budžeta lietām vai dalībvalstu specifisko kompetenci drošības jautājumos.

| (21) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. panta 4. punktam – ja sistēmu darbība var ietekmēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību, piemēro procedūras, kas izklāstītas Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP. Jo īpaši gadījumā, ja ir apdraudēta Eiropas Savienības vai kādas dalībvalsts drošība, ko izraisījusi sistēmu darbība vai to izmantošana, vai ja ir apdraudēta šo sistēmu darbība, jo īpaši, ja šādus draudus izraisījusi starptautiska krīze, Padome ar vienprātīgu balsojumu var lemt par nepieciešamajiem norādījumiem Aģentūrai un Komisijai. Jebkurš Padomes loceklis, AP vai Komisija var pieprasīt diskusiju Padomē, lai vienotos par šādiem rīkojumiem. |
| --- | --- |

(21)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. panta 4. punktam – ja sistēmu darbība var ietekmēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību, piemēro procedūras, kas izklāstītas Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP. Jo īpaši gadījumā, ja ir apdraudēta Eiropas Savienības vai kādas dalībvalsts drošība, ko izraisījusi sistēmu darbība vai to izmantošana, vai ja ir apdraudēta šo sistēmu darbība, jo īpaši, ja šādus draudus izraisījusi starptautiska krīze, Padome ar vienprātīgu balsojumu var lemt par nepieciešamajiem norādījumiem Aģentūrai un Komisijai. Jebkurš Padomes loceklis, AP vai Komisija var pieprasīt diskusiju Padomē, lai vienotos par šādiem rīkojumiem.

| (22) | Piemērojot subsidiaritātes principu, drošības akreditācijas lēmumi atbilstīgi drošības akreditācijas stratēģijā noteiktajam procesam būtu jāpamato ar vietējiem drošības akreditācijas lēmumiem, ko pieņēmušas attiecīgās dalībvalstu drošības akreditācijas iestādes. |
| --- | --- |

(22)

Piemērojot subsidiaritātes principu, drošības akreditācijas lēmumi atbilstīgi drošības akreditācijas stratēģijā noteiktajam procesam būtu jāpamato ar vietējiem drošības akreditācijas lēmumiem, ko pieņēmušas attiecīgās dalībvalstu drošības akreditācijas iestādes.

| (23) | Lai visas šīs darbības īstenotu ātri un efektīvi, Drošības akreditācijas padomei būtu jāspēj izveidot attiecīgas pakļautas struktūras, kuras īstenotu padomes rīkojumus. Tādēļ tai būtu jāizveido grupa, kas tai palīdzētu sagatavot lēmumus, un kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde, kas pārvaldītu un sagatavotu ar kriptogrāfijas materiāliem saistītos jautājumus, tostarp arī lidojumu kodu nodaļa operatīvajai lidojumu startu kodu pārvaldei, kā arī nepieciešamības gadījumā citas struktūras īpašu jautājumu risināšanai. To visu veicot, īpaša uzmanība būtu jāpievērš nepieciešamībai nodrošināt darba nepārtrauktību šajās struktūrās. |
| --- | --- |

(23)

Lai visas šīs darbības īstenotu ātri un efektīvi, Drošības akreditācijas padomei būtu jāspēj izveidot attiecīgas pakļautas struktūras, kuras īstenotu padomes rīkojumus. Tādēļ tai būtu jāizveido grupa, kas tai palīdzētu sagatavot lēmumus, un kriptogrāfijas izplatīšanas iestāde, kas pārvaldītu un sagatavotu ar kriptogrāfijas materiāliem saistītos jautājumus, tostarp arī lidojumu kodu nodaļa operatīvajai lidojumu startu kodu pārvaldei, kā arī nepieciešamības gadījumā citas struktūras īpašu jautājumu risināšanai. To visu veicot, īpaša uzmanība būtu jāpievērš nepieciešamībai nodrošināt darba nepārtrauktību šajās struktūrās.

| (24) | Ir arī svarīgi, lai drošības akreditācijas darbības būtu koordinētas ar programmu pārvaldības iestāžu un ar citu tādu struktūru darbībām, kas atbild par noteikumu piemērošanu drošības jomā. |
| --- | --- |

(24)

Ir arī svarīgi, lai drošības akreditācijas darbības būtu koordinētas ar programmu pārvaldības iestāžu un ar citu tādu struktūru darbībām, kas atbild par noteikumu piemērošanu drošības jomā.

| (25) | Ņemot vērā sistēmu specifiku un sarežģītību, ir svarīgi, lai drošības akreditācijas darbības veiktu ar kolektīvu atbildību par Savienības un tās dalībvalstu drošību, cenšoties panākt konsensu un iesaistot visas drošības jomā ieinteresētās personas, un lai veiktu pastāvīgu riska pārraudzību. Tehniskas drošības akreditācijas darbības obligāti jāuztic speciālistiem, kuriem ir pienācīga kvalifikācija sarežģītu sistēmu akreditācijas jomā un kuriem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā sistēmu specifiku un sarežģītību, ir svarīgi, lai drošības akreditācijas darbības veiktu ar kolektīvu atbildību par Savienības un tās dalībvalstu drošību, cenšoties panākt konsensu un iesaistot visas drošības jomā ieinteresētās personas, un lai veiktu pastāvīgu riska pārraudzību. Tehniskas drošības akreditācijas darbības obligāti jāuztic speciālistiem, kuriem ir pienācīga kvalifikācija sarežģītu sistēmu akreditācijas jomā un kuriem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis.

| (26) | Lai minētā Drošības akreditācijas padome spētu izpildīt savus uzdevumus, būtu arī jāparedz, ka dalībvalstīm būtu jānosūta tai visi vajadzīgie dokumenti, jādod pilnvarotām personām piekļuve klasificētai informācijai un objektiem, kas ir to jurisdikcijā, un ka tām būtu vietējā līmenī jāatbild par to teritorijā izvietotu objektu drošības akreditāciju. |
| --- | --- |

(26)

Lai minētā Drošības akreditācijas padome spētu izpildīt savus uzdevumus, būtu arī jāparedz, ka dalībvalstīm būtu jānosūta tai visi vajadzīgie dokumenti, jādod pilnvarotām personām piekļuve klasificētai informācijai un objektiem, kas ir to jurisdikcijā, un ka tām būtu vietējā līmenī jāatbild par to teritorijā izvietotu objektu drošības akreditāciju.

| (27) | Saskaņā ar programmām izveidotās sistēmas, kuru izmantojums sniedzas pāri dalībvalstu nacionālajām robežām, ir infrastruktūras, kas izveidotas kā Eiropas komunikāciju tīkli Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. panta nozīmē. Turklāt šo sistēmu piedāvātie pakalpojumi palīdz attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar programmām izveidotās sistēmas, kuru izmantojums sniedzas pāri dalībvalstu nacionālajām robežām, ir infrastruktūras, kas izveidotas kā Eiropas komunikāciju tīkli Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. panta nozīmē. Turklāt šo sistēmu piedāvātie pakalpojumi palīdz attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā.

| (28) | Komisijai jānovērtē Aģentūras finansējuma ietekme uz budžetu attiecīgajā izdevumu kategorijā. Pamatojoties uz minēto informāciju un neskarot attiecīgo likumdošanas procedūru, abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm budžeta sadarbības gaitā ir jāpanāk savlaicīga vienošanās par Aģentūras finansēšanu. Savienības budžeta procedūru piemēro attiecībā uz Savienības iemaksām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Turklāt finanšu pārskatu revīzija jāveic Eiropas Revīzijas palātai saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 VIII sadaļu. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai jānovērtē Aģentūras finansējuma ietekme uz budžetu attiecīgajā izdevumu kategorijā. Pamatojoties uz minēto informāciju un neskarot attiecīgo likumdošanas procedūru, abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm budžeta sadarbības gaitā ir jāpanāk savlaicīga vienošanās par Aģentūras finansēšanu. Savienības budžeta procedūru piemēro attiecībā uz Savienības iemaksām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Turklāt finanšu pārskatu revīzija jāveic Eiropas Revīzijas palātai saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 VIII sadaļu.

| (29) | Aģentūrai būtu jāpiemēro attiecīgie Savienības tiesību akti par publisku piekļuvi dokumentiem un personu aizsardzību jautājumos, kas saistīti ar personas datu apstrādi. Tāpat tai būtu jāievēro drošības principi, ko piemēro Padomes un Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(29)

Aģentūrai būtu jāpiemēro attiecīgie Savienības tiesību akti par publisku piekļuvi dokumentiem un personu aizsardzību jautājumos, kas saistīti ar personas datu apstrādi. Tāpat tai būtu jāievēro drošības principi, ko piemēro Padomes un Komisijas dienestiem.

| (30) | Trešām valstīm būtu jādod iespēja līdzdarboties Aģentūrā, ja tās ir iepriekš ar Savienību noslēgušas nolīgumu šajā sakarā, jo īpaši gadījumos, kad šīs valstis ir bijušas iesaistītas Galileo programmas iepriekšējos posmos, līdzdarbojoties ESA Galileosat programmā. |
| --- | --- |

(30)

Trešām valstīm būtu jādod iespēja līdzdarboties Aģentūrā, ja tās ir iepriekš ar Savienību noslēgušas nolīgumu šajā sakarā, jo īpaši gadījumos, kad šīs valstis ir bijušas iesaistītas Galileo programmas iepriekšējos posmos, līdzdarbojoties ESA Galileosat programmā.

| (31) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, izveidot aģentūru, kuras kompetencē ir sistēmu drošības akreditācija, un nodrošināt tās darbību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, izveidot aģentūru, kuras kompetencē ir sistēmu drošības akreditācija, un nodrošināt tās darbību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (32) | Ņemot vērā Aģentūras nosaukuma maiņu, būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 683/2008. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā Aģentūras nosaukuma maiņu, būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 683/2008.

| (33) | Regula (EK) Nr. 1321/2004 ir grozīta iepriekš. Ņemot vērā pašlaik ieviešamos grozījumus, skaidrības labad ir lietderīgi atcelt minēto regulu un aizstāt to ar jaunu regulu, |
| --- | --- |

(33)

Regula (EK) Nr. 1321/2004 ir grozīta iepriekš. Ņemot vērā pašlaik ieviešamos grozījumus, skaidrības labad ir lietderīgi atcelt minēto regulu un aizstāt to ar jaunu regulu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, PIENĀKUMI, STRUKTŪRVIENĪBAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Savienības aģentūru, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS aģentūra (turpmāk “Aģentūra”).

2. pants

Uzdevumi

Aģentūras pienākumi ir izklāstīti Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantā.

3. pants

Struktūrvienības

Aģentūras struktūrvienības ir Administratīvā padome, Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padome un izpilddirektors. Tie pilda savus uzdevumus saskaņā ar Komisijas sniegtām pamatnostādnēm, kā izklāstīts Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantā.

4. pants

Juridiskais statuss, vietējie biroji

1.   Aģentūra ir Savienības struktūra. Tā ir tiesību subjekts.

2.   Visās dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. Tā jo īpaši var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt puse tiesas procesā.

3.   Aģentūra var nolemt izveidot vietējos birojus dalībvalstīs, ja tās devušas savu piekrišanu, vai trešās valstīs, kas piedalās Aģentūras darbā saskaņā ar 23. pantu.

4.   Ievērojot 11. panta 9. punktu, Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors.

5. pants

Administratīvā padome

1.   Ar šo izveido Administratīvo padomi, kas pilda 6. punktā uzskaitītos uzdevumus.

2.   Administratīvajā padomē ir pa vienam pārstāvim, ko ieceļ katra dalībvalsts, pieci Komisijas iecelti pārstāvji un viens Eiropas Parlamenta iecelts pārstāvis, kurš balsošanā nepiedalās. Administratīvās padomes locekļu amata pilnvaru laiks ir pieci gadi. Pilnvaru termiņu var atjaunināt ne ilgāk kā uz pieciem gadiem. Administratīvās padomes sanāksmēs novērotāja statusā ir aicināts piedalīties AP pārstāvis un ESA pārstāvis.

3.   Vajadzības gadījumā trešo valstu pārstāvju dalību un tās nosacījumus paredz 23. pantā minētajā kārtībā.

4.   Administratīvā padome no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski ieņem priekšsēdētāja vietu, ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru laiks ir divi ar pusi gadi, tas ir atjaunināms vienu reizi un beidzas, kad priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks pārstāj būt Administratīvās padomes loceklis.

5.   Administratīvās padomes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs.

Izpilddirektors parasti piedalās apspriedēs, ja vien priekšsēdētājs nav pieņēmis citādu lēmumu.

Administratīvā padome sanāk uz tās parasto sanāksmi divreiz gadā. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu.

Administratīvā padome var aicināt piedalīties savās sanāksmēs novērotāja statusā jebkuru personu, kuras viedoklis var to interesēt. Administratīvās padomes locekļiem saskaņā ar tās reglamentu var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

Administratīvās padomes sekretariāta funkcijas nodrošina Aģentūra.

6.   Ja šajā regulā nav paredzēts citādi, Administratīvā padome pieņem lēmumus ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu.

7.   Katram dalībvalsts un Komisijas pārstāvim ir viena balss. Lēmumus, kas pamatojas uz 6. panta b) un e) punktu, nevar pieņemt bez Komisijas pārstāvju pozitīva balsojuma. Izpilddirektors balsošanā nepiedalās.

Administratīvās padomes reglamentā paredz sīkāk izstrādātus balsošanas noteikumus, jo īpaši nosacījumus, atbilstīgi kuriem loceklis var pārstāvēt kādu citu locekli.

6. pants

Administratīvās padomes uzdevumi

Administratīvā padome nodrošina, ka Aģentūra pilda tai uzticētos uzdevumus atbilstīgi šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, un tālab pieņem visus vajadzīgos lēmumus. Attiecībā uz drošības akreditācijas uzdevumiem un lēmumiem, kas paredzēti III nodaļā, Administratīvā padome atbild tikai par resursiem un budžeta jautājumiem. Turklāt Administratīvā padome:

| a) | ieceļ izpilddirektoru, kā paredzēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

ieceļ izpilddirektoru, kā paredzēts 7. panta 2. punktā;

| b) | līdz katra gada 15. novembrim un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras darba programmu nākamajam gadam; |
| --- | --- |

b)

līdz katra gada 15. novembrim un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras darba programmu nākamajam gadam;

| c) | pilda savus uzdevumus saistībā ar Aģentūras budžetu, kā paredzēts 13. un 14. pantā; |
| --- | --- |

c)

pilda savus uzdevumus saistībā ar Aģentūras budžetu, kā paredzēts 13. un 14. pantā;

| d) | pārrauga Galileo drošības centra (turpmāk “Galileo Drošības uzraudzības centrs” jeb “GSMC”) darbību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) punkta ii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

pārrauga Galileo drošības centra (turpmāk “Galileo Drošības uzraudzības centrs” jeb “GSMC”) darbību, kā minēts Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) punkta ii) apakšpunktā;

| e) | īsteno izpilddirektora disciplināro uzraudzību; |
| --- | --- |

e)

īsteno izpilddirektora disciplināro uzraudzību;

| f) | pieņem īpašus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu tiesības piekļūt Aģentūras dokumentiem, kā paredzēts 21. pantā; |
| --- | --- |

f)

pieņem īpašus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu tiesības piekļūt Aģentūras dokumentiem, kā paredzēts 21. pantā;

| g) | pieņem gada ziņojumu par Aģentūras darbību un plāniem un līdz katra gada 1. jūlijam nosūta to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai; Aģentūra nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru iznākumu; |
| --- | --- |

g)

pieņem gada ziņojumu par Aģentūras darbību un plāniem un līdz katra gada 1. jūlijam nosūta to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai; Aģentūra nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru iznākumu;

| h) | pieņem savu reglamentu. |
| --- | --- |

h)

pieņem savu reglamentu.

7. pants

Izpilddirektors

1.   Aģentūru pārvalda tās izpilddirektors, kurš savus pienākumus veic Administratīvās padomes uzraudzībā.

2.   Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti – pirms tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur publicēta aicinājuma pietiekties. Lēmumu par izpilddirektora iecelšanu Administratīvā padome pieņem ar trīs ceturtdaļu tās locekļu balsu vairākumu.

Administratīvā padome ir tiesīga atlaist izpilddirektoru un lēmumu par to pieņem ar trīs ceturtdaļu tās locekļu balsu vairākumu.

Izpilddirektora amata pilnvaru laiks ir pieci gadi. Šo pilnvaru laiku var vienu reizi atjaunināt uz vēl vienu piecu gadu posmu.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var prasīt, lai izpilddirektors iesniedz ziņojumu par savu pienākumu izpildi un sniedz šīm iestādēm savus paskaidrojumus.

8. pants

Izpilddirektora pienākumi

Izpilddirektors:

| a) | ir atbildīgs par Aģentūras pārstāvēšanu, izņemot darbības un lēmumus, ko tā veic saskaņā ar II un III nodaļu, un tās vadību; |
| --- | --- |

a)

ir atbildīgs par Aģentūras pārstāvēšanu, izņemot darbības un lēmumus, ko tā veic saskaņā ar II un III nodaļu, un tās vadību;

| b) | sagatavo Administratīvās padomes darbu. Viņš piedalās Administratīvās padomes darbā bez balsstiesībām; |
| --- | --- |

b)

sagatavo Administratīvās padomes darbu. Viņš piedalās Administratīvās padomes darbā bez balsstiesībām;

| c) | Administratīvās padomes uzraudzībā atbild par Aģentūras gada darba programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

Administratīvās padomes uzraudzībā atbild par Aģentūras gada darba programmas īstenošanu;

| d) | veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un publicē paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

d)

veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un publicē paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šo regulu;

| e) | sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 13. pantu un nodrošina budžeta izpildi saskaņā ar 14. pantu; |
| --- | --- |

e)

sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 13. pantu un nodrošina budžeta izpildi saskaņā ar 14. pantu;

| f) | katru gadu sagatavo vispārējā ziņojuma projektu un iesniedz to Administratīvajai padomei; |
| --- | --- |

f)

katru gadu sagatavo vispārējā ziņojuma projektu un iesniedz to Administratīvajai padomei;

| g) | nodrošina, ka Aģentūra kā GSMC operators spēj reaģēt uz norādījumiem, kas noteikti Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP; |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka Aģentūra kā GSMC operators spēj reaģēt uz norādījumiem, kas noteikti Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP;

| h) | nosaka Aģentūras organizatorisko struktūru un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai; |
| --- | --- |

h)

nosaka Aģentūras organizatorisko struktūru un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai;

| i) | attiecībā uz darbiniekiem īsteno pilnvaras, kas noteiktas 18. pantā; |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz darbiniekiem īsteno pilnvaras, kas noteiktas 18. pantā;

| j) | iepriekš saņemot Administratīvās padomes apstiprinājumu, var paredzēt pasākumus, kas vajadzīgi vietējo biroju izveidei dalībvalstīs, kā noteikts 4. pantā; |
| --- | --- |

j)

iepriekš saņemot Administratīvās padomes apstiprinājumu, var paredzēt pasākumus, kas vajadzīgi vietējo biroju izveidei dalībvalstīs, kā noteikts 4. pantā;

| k) | nodrošina, ka gan Drošības akreditācijas padomei, gan saskaņā ar 11. panta 11. punktu izveidotām un tās pakļautībā esošām struktūrām ir pieejams sekretariāts un visi pienācīgai darbībai vajadzīgie resursi. |
| --- | --- |

k)

nodrošina, ka gan Drošības akreditācijas padomei, gan saskaņā ar 11. panta 11. punktu izveidotām un tās pakļautībā esošām struktūrām ir pieejams sekretariāts un visi pienācīgai darbībai vajadzīgie resursi.

II   NODAĻA

ASPEKTI, KAS SAISTĪTI AR EIROPAS SAVIENĪBAS VAI AR DALĪBVALSTU DROŠĪBU

ASPEKTI, KAS SAISTĪTI AR EIROPAS SAVIENĪBAS VAI AR DALĪBVALSTU DROŠĪBU

9. pants

Vienota rīcība

1.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 683/2008 (EK) 13. panta 4. punktam, ja sistēmu darbība var ietekmēt Eiropas Savienības vai dalībvalstu drošību, piemēro procedūras, kas norādītas Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP.

2.   Par drošības akreditācijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar III nodaļu, kā arī par apzinātajiem atlikušajiem apdraudējumiem Komisija informatīvos nolūkos paziņo Padomei.

III   NODAĻA

EIROPAS GNSS SISTĒMU DROŠĪBAS AKREDITĀCIJA

EIROPAS GNSS

10. pants

Vispārēji principi

Šajā nodaļā minētās drošības akreditācijas darbības veic saskaņā ar šādiem principiem:

| a) | drošības akreditācijas darbības un lēmumus veic saistībā ar kolektīvu atbildību par Savienības un dalībvalstu drošību; |
| --- | --- |

a)

drošības akreditācijas darbības un lēmumus veic saistībā ar kolektīvu atbildību par Savienības un dalībvalstu drošību;

| b) | cenšas lēmumus pieņemt ar konsensu un iesaistot visas drošības jautājumos ieinteresētās atbilstīgās puses; |
| --- | --- |

b)

cenšas lēmumus pieņemt ar konsensu un iesaistot visas drošības jautājumos ieinteresētās atbilstīgās puses;

| c) | veic uzdevumus saistībā ar attiecīgiem drošības noteikumiem, ko piemēro Padomei un Komisijai (7); |
| --- | --- |

c)

veic uzdevumus saistībā ar attiecīgiem drošības noteikumiem, ko piemēro Padomei un Komisijai (7);

| d) | pastāvīgs pārraudzības process nodrošina, ka ir apzināti drošības apdraudējumi, ir definēti drošības pasākumi, lai šādus apdraudējumus samazinātu līdz pieņemamam līmenim saskaņā ar pamatprincipiem un obligātajiem standartiem, kas izklāstīti Padomei un Komisijai piemērojamos drošības noteikumos, un ka šos pasākumus piemēro saskaņā ar padziļinātas aizsardzības koncepciju. Šādu pasākumu efektivitāti nepārtraukti izvērtē; |
| --- | --- |

d)

pastāvīgs pārraudzības process nodrošina, ka ir apzināti drošības apdraudējumi, ir definēti drošības pasākumi, lai šādus apdraudējumus samazinātu līdz pieņemamam līmenim saskaņā ar pamatprincipiem un obligātajiem standartiem, kas izklāstīti Padomei un Komisijai piemērojamos drošības noteikumos, un ka šos pasākumus piemēro saskaņā ar padziļinātas aizsardzības koncepciju. Šādu pasākumu efektivitāti nepārtraukti izvērtē;

| e) | drošības akreditācijas lēmumus atbilstīgi drošības akreditācijas stratēģijā noteiktajam procesam pamato ar vietējiem drošības akreditācijas lēmumiem, ko pieņēmušas dalībvalstu attiecīgās valsts drošības akreditācijas iestādes; |
| --- | --- |

e)

drošības akreditācijas lēmumus atbilstīgi drošības akreditācijas stratēģijā noteiktajam procesam pamato ar vietējiem drošības akreditācijas lēmumiem, ko pieņēmušas dalībvalstu attiecīgās valsts drošības akreditācijas iestādes;

| f) | tehniskās drošības akreditācijas darbu uztic speciālistiem, kuriem ir pienācīga kvalifikācija sarežģītu sistēmu akreditācijas jomā, kuriem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis un kuri darbojas objektīvi; |
| --- | --- |

f)

tehniskās drošības akreditācijas darbu uztic speciālistiem, kuriem ir pienācīga kvalifikācija sarežģītu sistēmu akreditācijas jomā, kuriem ir atbilstīgs drošības pielaides līmenis un kuri darbojas objektīvi;

| g) | drošības akreditācijas lēmumus pieņem neatkarīgi no Komisijas, neskarot 3. pantu, un neatkarīgi no struktūrām, kas atbild par programmu īstenošanu. Tādējādi Aģentūras struktūrā Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditācijas komiteja ir autonoma struktūra, kas lēmumus pieņem neatkarīgi; |
| --- | --- |

g)

drošības akreditācijas lēmumus pieņem neatkarīgi no Komisijas, neskarot 3. pantu, un neatkarīgi no struktūrām, kas atbild par programmu īstenošanu. Tādējādi Aģentūras struktūrā Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditācijas komiteja ir autonoma struktūra, kas lēmumus pieņem neatkarīgi;

| h) | drošības akreditācijas darbu veic, cenšoties rast līdzsvaru starp prasībām attiecībā uz neatkarību un attiecībā uz pienācīgu koordināciju starp Komisiju un iestādēm, kas atbild par drošības noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

h)

drošības akreditācijas darbu veic, cenšoties rast līdzsvaru starp prasībām attiecībā uz neatkarību un attiecībā uz pienācīgu koordināciju starp Komisiju un iestādēm, kas atbild par drošības noteikumu izpildi.

11. pants

Drošības akreditācijas padome

1.   Aģentūras struktūrā izveido Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padomi (turpmāk “Drošības akreditācijas padome”). Attiecībā uz Eiropas GNSS sistēmām Drošības akreditācijas padome veic drošības akreditācijas iestādes uzdevumus, kā minēts Padomei un Komisijai piemērojamos attiecīgajos drošības noteikumos.

2.   Drošības akreditācijas padome veic uzdevumus, kas Aģentūrai uzticēti attiecībā uz drošības akreditāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) punkta i) apakšpunktu, un pieņem “drošības akreditācijas lēmumus”, kā paredzēts šajā pantā, jo īpaši par drošības akreditācijas stratēģijas un satelītu palaišanas apstiprināšanu, atļauju ekspluatēt sistēmas to dažādās konfigurācijās un attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem, atļauju ekspluatēt zemes stacijas un jo īpaši sensoru stacijas, kas atrodas trešās valstīs, kā arī atļauju ražot uztvērējus ar PRS tehnoloģiju un to sastāvdaļas.

3.   Veicot sistēmu drošības akreditāciju, Drošības akreditācijas padome novērtē, vai sistēmas atbilst drošības prasībām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. pantā, un vai tās atbilst attiecīgiem drošības noteikumiem, ko piemēro Padomei un Komisijai.

4.   Pamatojoties uz 11. punktā minētajiem apdraudējuma ziņojumiem, Drošības akreditācijas padome attiecībā uz konkrētu drošības akreditācijas lēmumu informē Komisiju par tās veikto riska novērtējumu un sniedz Komisijai ieteikumus par iespējām novērst atlikušos apdraudējumus.

5.   Komisija pastāvīgi informē Drošības akreditācijas padomi par to, kā Drošības akreditācijas padomes paredzētie lēmumi ietekmētu programmu pareizu izpildi, un par atlikušo apdraudējumu novēršanas plānu īstenošanu. Drošības akreditācijas padome ņem vērā ikvienu šādu Komisijas atzinumu.

6.   Drošības akreditācijas padomes lēmumus nosūta Komisijai.

7.   Drošības akreditācijas padomē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, viens pārstāvis no Komisijas un viens AP iecelts pārstāvis. EKA pārstāvi aicina piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs novērotāja statusā.

8.   Drošības akreditācijas padome izstrādā savu reglamentu un ieceļ savu priekšsēdētāju.

9.   Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs atbild par Aģentūras pārstāvēšanu tiktāl, ciktāl izpilddirektors saskaņā ar 8. pantu nav atbildīgs.

10.   Drošības akreditācijas padomei ir piekļuve visiem cilvēkresursiem un materiāliem resursiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstīgas administratīva atbalsta funkcijas un lai tā spētu kopā ar 11. punktā minētajām struktūrām neatkarīgi veikt savus uzdevumus – jo īpaši izskatot lietas, uzsākot drošības procedūras un pārraugot to īstenošanu un veicot sistēmas drošības revīziju, gatavojot lēmumus un organizējot sanāksmes.

11.   Drošības akreditācijas padome izveido īpašas tai pakļautas struktūras konkrētu jautājumu risināšanai saskaņā ar padomes rīkojumiem. Nodrošinot darba nepieciešamo nepārtrauktību, tā jo īpaši izveido:

| — | grupu, kas veic drošības analīzes izskatīšanu un pārbaudes, lai sagatavotu attiecīgus apdraudējumu ziņojumus, kas palīdzētu Drošības akreditācijas padomei sagatavot tās lēmumus, |
| --- | --- |

—

grupu, kas veic drošības analīzes izskatīšanu un pārbaudes, lai sagatavotu attiecīgus apdraudējumu ziņojumus, kas palīdzētu Drošības akreditācijas padomei sagatavot tās lēmumus,

| — | kriptogrāfijas izplatīšanas iestādi (CDA), kas padomei īpaši palīdzētu ar lidojumu kodiem saistītajos jautājumos. |
| --- | --- |

—

kriptogrāfijas izplatīšanas iestādi (CDA), kas padomei īpaši palīdzētu ar lidojumu kodiem saistītajos jautājumos.

12.   Ja nevar panākt konsensu saskaņā ar šīs regulas 10. pantā minētajiem vispārējiem principiem, Drošības akreditācijas padome savus lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 16. pantā, un neskarot šīs regulas 9. pantu. Komisijas pārstāvis un AP pārstāvis balsojumā nepiedalās. Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājs Drošības akreditācijas padomes vārdā paraksta tās pieņemtos lēmumus.

13.   Komisija bez nepamatotas kavēšanās informē Eiropas Parlamentu un Padomi par drošības akreditācijas lēmumu pieņemšanas ietekmi uz programmu pienācīgu norisi. Ja Komisija uzskata, ka Drošības akreditācijas padomes lēmums var būtiski ietekmēt programmu pareizu izpildi, piemēram, saistībā ar izmaksām un laika grafiku, tā nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

14.   Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes viedokli, ko dara zināmu viena mēneša laikā, Komisija var pieņemt jebkādus piemērotus pasākumus, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 683/2008.

15.   Administratīvo padomi regulāri informē par Drošības akreditācijas padomes darba virzību.

16.   Drošības akreditācijas padomes darba grafikā ņem vērā Komisijas GNSS darba programmu.

12. pants

Dalībvalstu loma

Dalībvalstis:

| a) | nodod Drošības akreditācijas padomei visu informāciju, ko uzskata par svarīgu drošības akreditācijas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

nodod Drošības akreditācijas padomei visu informāciju, ko uzskata par svarīgu drošības akreditācijas vajadzībām;

| b) | ļauj Drošības akreditācijas padomes ieceltām atbilstīgi pilnvarotām personām piekļuvi klasificētai informācijai un objektiem/vietām, kas saistītas ar to sistēmu drošību, kas ir viņu jurisdikcijā, saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem un nediskriminējot pēc valstspiederības, tostarp drošības revīziju un pārbaužu vajadzībām, kā par to nolēmusi Drošības akreditācijas padome; |
| --- | --- |

b)

ļauj Drošības akreditācijas padomes ieceltām atbilstīgi pilnvarotām personām piekļuvi klasificētai informācijai un objektiem/vietām, kas saistītas ar to sistēmu drošību, kas ir viņu jurisdikcijā, saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem un nediskriminējot pēc valstspiederības, tostarp drošības revīziju un pārbaužu vajadzībām, kā par to nolēmusi Drošības akreditācijas padome;

| c) | katra dalībvalsts atbild par piekļuves kontroles standarta izveidi, t. i., pārskatu vai sarakstu ar objektiem/vietām, kas ir jāakreditē, par kuru iepriekš vienojas dalībvalstis un Drošības akreditācijas padome, tādējādi nodrošinot to, ka visas dalībvalstis sniedz vienādu piekļuves kontroles līmeni; |
| --- | --- |

c)

katra dalībvalsts atbild par piekļuves kontroles standarta izveidi, t. i., pārskatu vai sarakstu ar objektiem/vietām, kas ir jāakreditē, par kuru iepriekš vienojas dalībvalstis un Drošības akreditācijas padome, tādējādi nodrošinot to, ka visas dalībvalstis sniedz vienādu piekļuves kontroles līmeni;

| d) | vietējā mērogā ir atbildīgas par to objektu drošības akreditāciju, kas atrodas to teritorijā un ir daļa no Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditācijas apgabala, un šim nolūkam iesniedz ziņojumus Drošības akreditācijas padomei. |
| --- | --- |

d)

vietējā mērogā ir atbildīgas par to objektu drošības akreditāciju, kas atrodas to teritorijā un ir daļa no Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditācijas apgabala, un šim nolūkam iesniedz ziņojumus Drošības akreditācijas padomei.

IV   NODAĻA

BUDŽETA UN FINANŠU NOTEIKUMI

BUDŽETA UN FINANŠU NOTEIKUMI

13. pants

Budžets

1.   Neskarot citus resursus un vēl nedefinētus maksājumus, Aģentūras ieņēmumi ietver Savienības subsīdiju, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā, lai nodrošinātu līdzsvaru starp ieņēmumiem un izdevumiem.

2.   Aģentūras izdevumi ietver personāla, administrācijas un infrastruktūras izmaksas, darbības izmaksas, kā arī izmaksas, kas saistītas ar Drošības akreditācijas padomes darbību, tostarp 11. panta 11. punktā minēto struktūru darbību, un līgumiem un vienošanām, ko Aģentūra noslēgusi, lai pildītu tai uzticētos uzdevumus.

3.   Izpilddirektors sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam gadam un nosūta to Administratīvajai padomei kopā ar štatu saraksta projektu.

4.   Ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā.

5.   Ņemot par pamatu ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, Administratīvā padome katru gadu sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam.

6.   Administratīvā padome šo tāmi, kas ietver štatu saraksta projektu un provizorisko darba programmu, līdz 31. martam nosūta Komisijai un trešām valstīm, ar kurām Savienība ir noslēgusi nolīgumus saskaņā ar 23. pantu.

7.   Komisija tāmi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (turpmāk “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

8.   Ņemot par pamatu tāmes, Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj tāmes, kuras tā uzskata par vajadzīgām saistībā ar štatu sarakstu, un subsīdijas apjomu, kas maksājams no vispārējā budžeta, un iesniedz to budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu.

9.   Budžeta lēmējinstitūcija piešķir apropriācijas Aģentūras subsidēšanai un pieņem Aģentūras štatu sarakstu.

10.   Administratīvā padome pieņem budžetu. Tas kļūst par galīgo variantu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

11.   Administratīvā padome iespējami ātri paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par savu nodomu īstenot ikvienu projektu, kas var nozīmīgi finansiāli ietekmēt budžeta finansēšanu, jo īpaši par projektiem, kas saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Tā attiecīgi informē Komisiju.

12.   Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir paziņojusi par savu nodomu iesniegt atzinumu, tā savu atzinumu nosūta Administratīvajai padomei sešās nedēļās no attiecīgā projekta paziņošanas dienas.

14. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   Aģentūras budžeta izpildi nodrošina izpilddirektors.

2.   Pēc katra finanšu gada beigām Aģentūras grāmatvedis līdz 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim provizoriskus pārskatus kopā ar ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 128. pantu.

3.   Pēc katra finanšu gada beigām Komisijas grāmatvedis līdz 31. martam nosūta Aģentūras provizoriskos pārskatus Revīzijas palātai kopā ar ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Ziņojumu nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Pēc tam, kad ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu, izpilddirektors sagatavo Aģentūras gala pārskatus, par to uzņemoties personisku atbildību, un iesniedz tos Administratīvajai padomei atzinuma sniegšanai.

5.   Administratīvā padome sniedz atzinumu par Aģentūras gala pārskatiem.

6.   Pēc katra finanšu gada beigām izpilddirektors līdz 1. jūlijam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai gala pārskatus kopā ar Administratīvās padomes atzinumu.

7.   Gala pārskatus publicē.

8.   Līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Viņš nosūta šo atbildi arī Administratīvajai padomei.

9.   Izpilddirektors iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 146. panta 3. punktu.

10.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ko tā pieņēmusi ar kvalificētu balsu vairākumu, pirms N + 2. gada 30. aprīļa izpilddirektoru atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi N gadā.

15. pants

Finanšu noteikumi

Iepriekš apspriežoties ar Komisiju, Administratīvā padome pieņem finanšu noteikumus, ko piemēro Aģentūrai. Šajos noteikumos nedrīkst pieļaut atkāpes no Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), izņemot gadījumus, ja šāda atkāpe ir noteikti vajadzīga Aģentūras darbībai un ja Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.

V   NODAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

DAŽĀDI NOTEIKUMI

16. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1.   Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9).

2.   Aģentūra pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10), un nekavējoties pieņem atbilstīgus noteikumus, kas attiecas uz visiem Aģentūras darbiniekiem.

3.   Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošajos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri nosaka, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumā var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus un pārstāvjus, kas ir atbildīgi par tā izmaksu.

17. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Aģentūru attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

18. pants

Personāls

1.   Uz Aģentūras darbiniekiem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi, Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, ko Eiropas Savienības iestādes kopīgi pieņēmušas Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības piemērošanai. Administratīvā padome ar Komisijas piekrišanu pieņem vajadzīgos sīki izstrādātos piemērošanas noteikumus.

2.   Neskarot 8. pantu, Aģentūra attiecībā uz savu personālu īsteno pilnvaras, kas iecēlējinstitūcijai paredzētas Civildienesta noteikumos un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

3.   Aģentūras personāls ir darbinieki, ko Aģentūra pieņēmusi darbā, lai pildītu tās uzdevumus, bet personāls var būt arī ierēdņi, kam ir atbilstīga pielaide un ko Komisija vai dalībvalstis īslaicīgi norīkojušas vai nosūtījušas.

4.   Šā panta 1. un 3. punktā paredzētie noteikumi attiecas arī uz GSMC darbiniekiem.

19. pants

Atbildība

1.   Aģentūras līgumisko atbildību reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgiem līgumiem. Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu atbilstīgi šķīrējtiesas klauzulām, kas ietvertas Aģentūras noslēgtajos līgumos.

2.   Saistībā ar atbildību, kas nav līgumiskā atbildība, Aģentūra saskaņā ar vispārējiem principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, kompensē jebkādu kaitējumu, ko tās struktūras vai darbinieki radījuši, pildot savus pienākumus.

3.   Tiesas jurisdikcijā ir jebkuras domstarpības, kas attiecas uz kompensāciju par 2. punktā minēto kaitējumu.

4.   Iestādes darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē Civildienesta noteikumi vai Nodarbināšanas kārtība, kas uz viņiem attiecas.

20. pants

Valodas

1.   Uz Aģentūru attiecas Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (11).

2.   Aģentūras darbībai vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus nodrošina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

21. pants

Piekļuve dokumentiem un personas datu aizsardzība

1.   Uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (12).

2.   Administratīvā padome sešos mēnešos no šīs regulas stāšanās spēkā pieņem noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.

3.   Par lēmumiem, ko Aģentūra pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar, attiecīgi, Līguma par Eiropas Savienības darbību 228. un 263. pantu.

4.   Apstrādājot datus, kas attiecas uz personām, uz Aģentūru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (13).

22. pants

Drošības noteikumi

Aģentūra piemēro drošības principus, kas ietverti Komisijas Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom. Tas, cita starpā, attiecas uz noteikumiem par klasificētās informācijas apriti, darbībām ar to un tās glabāšanu.

23. pants

Trešo valstu dalība

1.   Aģentūra ir atvērta to trešo valstu dalībai, kuras ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Eiropas Savienību.

2.   Saskaņā ar šo nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem izstrādā kārtību, ar ko jo īpaši nosaka to, kādās jomās, kādā apjomā un kādā veidā šīs valstis piedalās Aģentūras darbā, tostarp noteikumus par šo valstu dalību Aģentūras iniciatīvās, finanšu iemaksās un personāla sastāvā.

VI   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

24. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 683/2008

Visā Regulā (EK) Nr. 683/2008 vārdus “Eiropas GNSS uzraudzības iestāde” un “Iestāde” aizstāj, attiecīgi, ar vārdiem “Eiropas GNSS aģentūra” un “Aģentūra”.

25. pants

Noteikto pasākumu atcelšana un spēkā esamība

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1321/2004. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu. Ikviens pasākums, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1321/2004, paliek spēkā.

26. pants

Izvērtējums

Komisija līdz 2012. gadam veic šīs regulas izvērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz Aģentūras uzdevumiem, kas noteikti 2. pantā, un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus.

27. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  OV C 317, 23.12.2009., 103. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 13. septembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp.

6

(7)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.). Komisijas noteikumi par drošību, kas izklāstīti pielikumā Komisijas Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29 novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

8

(9)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

9

(10)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

10

(11)  OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.

11

(12)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

12

(13)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

13

---

| 20.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/22

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 913/2010

(2010. gada 22. septembris)

par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības jaunajā nodarbinātības un izaugsmes stratēģijā dzelzceļa iekšējā tirgus izveide, īpaši attiecībā uz kravas transportu, ir būtisks elements ceļā uz ilgtspējīgas mobilitātes sasniegšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības jaunajā nodarbinātības un izaugsmes stratēģijā dzelzceļa iekšējā tirgus izveide, īpaši attiecībā uz kravas transportu, ir būtisks elements ceļā uz ilgtspējīgas mobilitātes sasniegšanu.

| (2) | Padomes Direktīva 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK (2001. gada 26. februāris) par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu (5) ir bijuši nozīmīgi soļi iekšējā dzelzceļa tirgus izveidē. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīva 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/14/EK (2001. gada 26. februāris) par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu (5) ir bijuši nozīmīgi soļi iekšējā dzelzceļa tirgus izveidē.

| (3) | Lai starptautiskie un iekšzemes dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumi, kas kopš 2007. gada 1. janvāra ir atvērti konkurencei, spētu konkurēt ar citiem transporta veidiem, tiem jābūt pieejamai kvalitatīvai un pietiekami finansētai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, tādai, kura ļauj sniegt labus kravas transporta pakalpojumus komercātruma un kustības grafika ziņā, un uzticamai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, nodrošinot, ka sniegtais pakalpojums patiesi atbilst līgumsaistībām ar dzelzceļa uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai starptautiskie un iekšzemes dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumi, kas kopš 2007. gada 1. janvāra ir atvērti konkurencei, spētu konkurēt ar citiem transporta veidiem, tiem jābūt pieejamai kvalitatīvai un pietiekami finansētai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, tādai, kura ļauj sniegt labus kravas transporta pakalpojumus komercātruma un kustības grafika ziņā, un uzticamai dzelzceļa infrastruktūrai, tas ir, nodrošinot, ka sniegtais pakalpojums patiesi atbilst līgumsaistībām ar dzelzceļa uzņēmumiem.

| (4) | Lai gan dzelzceļa kravas pārvadājumu tirgus atvēršana ir ļāvusi jauniem uzņēmumiem sākt darbību dzelzceļa tīklā, ar tirgus mehānismiem vien nevarēja un nevar organizēt, regulēt un padarīt drošus dzelzceļa kravu pārvadājumus. Lai optimizētu tīkla lietošanu un nodrošinātu tā uzticamību, ir lietderīgi noteikt papildu procedūras infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības stiprināšanai saistībā ar starptautisko vilcienu ceļu piešķiršanu kravas vilcieniem. |
| --- | --- |

(4)

Lai gan dzelzceļa kravas pārvadājumu tirgus atvēršana ir ļāvusi jauniem uzņēmumiem sākt darbību dzelzceļa tīklā, ar tirgus mehānismiem vien nevarēja un nevar organizēt, regulēt un padarīt drošus dzelzceļa kravu pārvadājumus. Lai optimizētu tīkla lietošanu un nodrošinātu tā uzticamību, ir lietderīgi noteikt papildu procedūras infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības stiprināšanai saistībā ar starptautisko vilcienu ceļu piešķiršanu kravas vilcieniem.

| (5) | Šajā kontekstā, izveidojot starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, pa kuriem kravas vilcieni varēs kursēt labos apstākļos un viegli pāriet no viena iekšzemes tīkla uz citu, varētu uzlabot infrastruktūras izmantošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(5)

Šajā kontekstā, izveidojot starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, pa kuriem kravas vilcieni varēs kursēt labos apstākļos un viegli pāriet no viena iekšzemes tīkla uz citu, varētu uzlabot infrastruktūras izmantošanas nosacījumus.

| (6) | Lai izveidotu starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, jau uzsāktās ierosmes dzelzceļa infrastruktūras jomā liecina, ka vispiemērotākā metode ir starptautisku koridoru izveide, kas nodrošina konkrētu vajadzību apmierināšanu vienā vai vairākos skaidri definētos kravu pārvadājumu tirgus segmentos. |
| --- | --- |

(6)

Lai izveidotu starptautiskus dzelzceļa koridorus Eiropas dzelzceļa tīklam konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, jau uzsāktās ierosmes dzelzceļa infrastruktūras jomā liecina, ka vispiemērotākā metode ir starptautisku koridoru izveide, kas nodrošina konkrētu vajadzību apmierināšanu vienā vai vairākos skaidri definētos kravu pārvadājumu tirgus segmentos.

| (7) | Šī regula, ja vien nav paredzēts citādi, nedrīkstētu skart Direktīvā 91/440/EEK un Direktīvā 2001/14/EK noteiktās infrastruktūras pārvaldītāju tiesības un pienākumus un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minēto jaudas iedalīšanas iestāžu tiesības un pienākumus. Minētie tiesību akti paliek spēkā, tostarp attiecībā uz noteikumiem, kas attiecas uz kravu pārvadājumu koridoriem. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula, ja vien nav paredzēts citādi, nedrīkstētu skart Direktīvā 91/440/EEK un Direktīvā 2001/14/EK noteiktās infrastruktūras pārvaldītāju tiesības un pienākumus un attiecīgā gadījumā Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minēto jaudas iedalīšanas iestāžu tiesības un pienākumus. Minētie tiesību akti paliek spēkā, tostarp attiecībā uz noteikumiem, kas attiecas uz kravu pārvadājumu koridoriem.

| (8) | Veidojot kravas pārvadājumu koridoru, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā vajadzība uzlabot starpsavienojumus ar Eiropas trešo valstu dzelzceļa infrastruktūru. |
| --- | --- |

(8)

Veidojot kravas pārvadājumu koridoru, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā vajadzība uzlabot starpsavienojumus ar Eiropas trešo valstu dzelzceļa infrastruktūru.

| (9) | Izstrādājot kravas pārvadājumu koridorus, būtu jācenšas nodrošināt nepārtrauktību visa kravas pārvadājumu koridora garumā, izveidojot nepieciešamos starpsavienojumus ar esošo dzelzceļa infrastruktūru. |
| --- | --- |

(9)

Izstrādājot kravas pārvadājumu koridorus, būtu jācenšas nodrošināt nepārtrauktību visa kravas pārvadājumu koridora garumā, izveidojot nepieciešamos starpsavienojumus ar esošo dzelzceļa infrastruktūru.

| (10) | Tādu starptautisko dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru izveidei, kas veido Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) koridoriem. Tādēļ šie tīkli ir jāattīsta koordinēti, un jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu starptautisko dzelzceļa koridoru integrāciju esošajos TEN-T un ERTMS koridoros. Turklāt Savienības līmenī būtu jānosaka saskaņoti noteikumi par šādiem kravu pārvadājumu koridoriem. Būtu jāveicina projekti, kuru mērķis ir kravas vilcienu trokšņa samazināšana. Vajadzības gadījumā šādu koridoru izveide būtu finansiāli jāatbalsta saistībā ar TEN-T, pētījumu un Marco Polo programmām, kā arī citiem Savienības politikas virzieniem un fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondu vai Kohēzijas fondu, kā arī Eiropas Investīciju banku. |
| --- | --- |

(10)

Tādu starptautisko dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru izveidei, kas veido Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) koridoriem. Tādēļ šie tīkli ir jāattīsta koordinēti, un jo īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu starptautisko dzelzceļa koridoru integrāciju esošajos TEN-T un ERTMS koridoros. Turklāt Savienības līmenī būtu jānosaka saskaņoti noteikumi par šādiem kravu pārvadājumu koridoriem. Būtu jāveicina projekti, kuru mērķis ir kravas vilcienu trokšņa samazināšana. Vajadzības gadījumā šādu koridoru izveide būtu finansiāli jāatbalsta saistībā ar TEN-T, pētījumu un Marco Polo programmām, kā arī citiem Savienības politikas virzieniem un fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondu vai Kohēzijas fondu, kā arī Eiropas Investīciju banku.

| (11) | Kravu pārvadājumu koridorā būtu jānodrošina pienācīga koordinācija starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, jānodrošina pietiekama prioritāte dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei, jāizveido efektīva un adekvāta sasaiste ar citiem transporta veidiem un jāizstrādā nosacījumi, kas veicina konkurences attīstību starp dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(11)

Kravu pārvadājumu koridorā būtu jānodrošina pienācīga koordinācija starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, jānodrošina pietiekama prioritāte dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei, jāizveido efektīva un adekvāta sasaiste ar citiem transporta veidiem un jāizstrādā nosacījumi, kas veicina konkurences attīstību starp dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem.

| (12) | Papildus kravu pārvadājumu koridoriem, kas izveidoti saskaņā ar 3. pantu, Savienības līmenī būtu jāizskata un jāapstiprina papildu kravu pārvadājumu koridoru izveide saskaņā ar skaidri definētām pārredzamām procedūrām un kritērijiem, kas atstāj dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā, lai tie varētu ņemt vērā esošas ierosmes par īpašiem koridoriem, piemēram, ERTMS, RailNetEurope (RNE) un TEN-T, un pieņemt savām konkrētām vajadzībām atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(12)

Papildus kravu pārvadājumu koridoriem, kas izveidoti saskaņā ar 3. pantu, Savienības līmenī būtu jāizskata un jāapstiprina papildu kravu pārvadājumu koridoru izveide saskaņā ar skaidri definētām pārredzamām procedūrām un kritērijiem, kas atstāj dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem pietiekamu rīcības brīvību lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā, lai tie varētu ņemt vērā esošas ierosmes par īpašiem koridoriem, piemēram, ERTMS, RailNetEurope (RNE) un TEN-T, un pieņemt savām konkrētām vajadzībām atbilstīgus pasākumus.

| (13) | Lai veicinātu koordināciju starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem un nodrošinātu nepārtrauktību visa kravas pārvadājumu koridora garumā, katram kravu pārvadājumu koridoram vajadzētu izveidot atbilstošu pārvaldes struktūru, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no dublēšanās ar jau esošām pārvaldes struktūrām. |
| --- | --- |

(13)

Lai veicinātu koordināciju starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem un nodrošinātu nepārtrauktību visa kravas pārvadājumu koridora garumā, katram kravu pārvadājumu koridoram vajadzētu izveidot atbilstošu pārvaldes struktūru, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no dublēšanās ar jau esošām pārvaldes struktūrām.

| (14) | Lai apmierinātu tirgus prasības, kravu pārvadājumu koridora izveides nosacījumi būtu jāizklāsta īstenošanas plānā, kurā būtu jānorāda kravu pārvadājumu darbības uzlabošanai veicamie pasākumi un to veikšanas termiņi. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka kravu pārvadājumu koridora izveidei paredzētās vai jau veiktās darbības atbilst visu kravu pārvadājumu koridora lietotāju vajadzībām vai vēlmēm, ar pretendentiem, kuri, iespējams, lietos attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru, ir regulāri jāapspriežas saskaņā ar valdes noteiktām procedūrām. |
| --- | --- |

(14)

Lai apmierinātu tirgus prasības, kravu pārvadājumu koridora izveides nosacījumi būtu jāizklāsta īstenošanas plānā, kurā būtu jānorāda kravu pārvadājumu darbības uzlabošanai veicamie pasākumi un to veikšanas termiņi. Turklāt, lai nodrošinātu to, ka kravu pārvadājumu koridora izveidei paredzētās vai jau veiktās darbības atbilst visu kravu pārvadājumu koridora lietotāju vajadzībām vai vēlmēm, ar pretendentiem, kuri, iespējams, lietos attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru, ir regulāri jāapspriežas saskaņā ar valdes noteiktām procedūrām.

| (15) | Lai atbalstītu dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru izveidošanu Savienībā, par nepieciešamu būtu jāuzskata arī dažādus transporta veidus savienojošu kravas termināļu izveide. |
| --- | --- |

(15)

Lai atbalstītu dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru izveidošanu Savienībā, par nepieciešamu būtu jāuzskata arī dažādus transporta veidus savienojošu kravas termināļu izveide.

| (16) | Lai nodrošinātu infrastruktūras jaudu saskanību un nepārtrauktību visā kravu pārvadājumu koridora garumā, ieguldījumi kravu pārvadājumu koridorā būtu jākoordinē starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, kā arī, ja vajadzīgs, starp dalībvalstīm un Eiropas trešām valstīm un, ja tas ir ekonomiski pamatoti, jāplāno atbilstoši kravu pārvadājumu koridora vajadzībām. Būtu jāpublicē investīciju programma, lai nodrošinātu informāciju tiem pretendentiem, kas varētu darboties attiecīgajā koridorā. Būtu jāietver darbību projekti ar mērķi attīstīt savstarpēji izmantojamas sistēmas un palielināt vilcienu jaudu. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu infrastruktūras jaudu saskanību un nepārtrauktību visā kravu pārvadājumu koridora garumā, ieguldījumi kravu pārvadājumu koridorā būtu jākoordinē starp attiecīgajām dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem, kā arī, ja vajadzīgs, starp dalībvalstīm un Eiropas trešām valstīm un, ja tas ir ekonomiski pamatoti, jāplāno atbilstoši kravu pārvadājumu koridora vajadzībām. Būtu jāpublicē investīciju programma, lai nodrošinātu informāciju tiem pretendentiem, kas varētu darboties attiecīgajā koridorā. Būtu jāietver darbību projekti ar mērķi attīstīt savstarpēji izmantojamas sistēmas un palielināt vilcienu jaudu.

| (17) | To pašu iemeslu dēļ attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru līmenī būtu jākoordinē visi ar infrastruktūru un tās iekārtām saistīti darbi, kas varētu ierobežot pieejamās kravu pārvadājumu koridora jaudas, un jaunākā informācija par tiem būtu regulāri jāpublicē. |
| --- | --- |

(17)

To pašu iemeslu dēļ attiecīgo kravu pārvadājumu koridoru līmenī būtu jākoordinē visi ar infrastruktūru un tās iekārtām saistīti darbi, kas varētu ierobežot pieejamās kravu pārvadājumu koridora jaudas, un jaunākā informācija par tiem būtu regulāri jāpublicē.

| (18) | Lai atvieglinātu infrastruktūras jaudas pieprasījumu procedūru starptautisko kravu pārvadājumu pakalpojumu jomā, katrā kravu pārvadājumu koridorā jāizraugās vai jāizveido vienas pieturas aģentūra. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās ierosmes, jo īpaši tās, kuras veic RNE, kas ir infrastruktūras pārvaldītāju koordinācijas struktūra un sniedz vairākus pakalpojumus starptautisko kravu pārvadājumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai atvieglinātu infrastruktūras jaudas pieprasījumu procedūru starptautisko kravu pārvadājumu pakalpojumu jomā, katrā kravu pārvadājumu koridorā jāizraugās vai jāizveido vienas pieturas aģentūra. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās ierosmes, jo īpaši tās, kuras veic RNE, kas ir infrastruktūras pārvaldītāju koordinācijas struktūra un sniedz vairākus pakalpojumus starptautisko kravu pārvadājumu uzņēmumiem.

| (19) | Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībā būtu arī jāiekļauj procedūras, lai piešķirtu infrastruktūras jaudu starptautiskiem kravas vilcieniem, kas kursē šādos koridoros. Šajās procedūrās būtu jāņem vērā arī citiem transporta veidiem, tostarp pasažieru transportam, vajadzīgās jaudas. |
| --- | --- |

(19)

Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldībā būtu arī jāiekļauj procedūras, lai piešķirtu infrastruktūras jaudu starptautiskiem kravas vilcieniem, kas kursē šādos koridoros. Šajās procedūrās būtu jāņem vērā arī citiem transporta veidiem, tostarp pasažieru transportam, vajadzīgās jaudas.

| (20) | Lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantojumu, jākoordinē šīs infrastruktūras un kravu pārvadājumu koridorā esošo stratēģisko termināļu darbība. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu labāku dzelzceļa infrastruktūras izmantojumu, jākoordinē šīs infrastruktūras un kravu pārvadājumu koridorā esošo stratēģisko termināļu darbība.

| (21) | Prioritātes noteikumi var arī nozīmēt prioritātes mērķus atkarībā no situācijas attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(21)

Prioritātes noteikumi var arī nozīmēt prioritātes mērķus atkarībā no situācijas attiecīgajā dalībvalstī.

| (22) | Traucējumu gadījumos kravas vilcieniem, kas kursē kravas pārvadājumu koridorā, iespēju robežās būtu jānodrošina atbilstība grafikam, ņemot vērā visu transporta veidu vajadzības. |
| --- | --- |

(22)

Traucējumu gadījumos kravas vilcieniem, kas kursē kravas pārvadājumu koridorā, iespēju robežās būtu jānodrošina atbilstība grafikam, ņemot vērā visu transporta veidu vajadzības.

| (23) | Lai veicinātu dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu sniedzēju konkurences veidošanos kravas pārvadājumu koridorā, būtu vēlams atļaut pieprasīt kravas pārvadājumu koridora infrastruktūras jaudu arī tādiem pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi vai to grupas. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu sniedzēju konkurences veidošanos kravas pārvadājumu koridorā, būtu vēlams atļaut pieprasīt kravas pārvadājumu koridora infrastruktūras jaudu arī tādiem pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi vai to grupas.

| (24) | Lai objektīvi novērtētu ieguvumus, ko sniedz uz kravu pārvadājumu koridora izveidi vērsti pasākumi, būtu jāpārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte visā kravu pārvadājumu koridora garumā un regulāri jāpublisko kvalitātes ziņojumi. Kvalitātes novērtējumā būtu jāiekļauj kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātības aptauju rezultāti. |
| --- | --- |

(24)

Lai objektīvi novērtētu ieguvumus, ko sniedz uz kravu pārvadājumu koridora izveidi vērsti pasākumi, būtu jāpārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte visā kravu pārvadājumu koridora garumā un regulāri jāpublisko kvalitātes ziņojumi. Kvalitātes novērtējumā būtu jāiekļauj kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātības aptauju rezultāti.

| (25) | Lai nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi starptautiskiem dzelzceļa pakalpojumiem, ir jānodrošina pienācīga koordinācija starp dzelzceļa satiksmes kontroles iestādēm, kuras atrodas dažādos kravu pārvadājumu koridora tīklos. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi starptautiskiem dzelzceļa pakalpojumiem, ir jānodrošina pienācīga koordinācija starp dzelzceļa satiksmes kontroles iestādēm, kuras atrodas dažādos kravu pārvadājumu koridora tīklos.

| (26) | Lai atvieglinātu piekļuvi informācijai par visu galveno infrastruktūru izmantojumu kravu pārvadājumu koridorā un lai nodrošinātu piekļuvi šim koridoram bez jebkādas diskriminācijas, valdei būtu jāsagatavo pārskats, kurā apkopota visa šī informācija, tas regulāri jāatjaunina un jāpublisko. |
| --- | --- |

(26)

Lai atvieglinātu piekļuvi informācijai par visu galveno infrastruktūru izmantojumu kravu pārvadājumu koridorā un lai nodrošinātu piekļuvi šim koridoram bez jebkādas diskriminācijas, valdei būtu jāsagatavo pārskats, kurā apkopota visa šī informācija, tas regulāri jāatjaunina un jāpublisko.

| (27) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no kravu pārvadājumu koridoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi tā mēroga vai iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kurš sastāv no kravu pārvadājumu koridoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi tā mēroga vai iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (28) | Attiecībā uz ieguldījumu koordināciju un jaudas un satiksmes pārvaldību būtu jāievieš vienlīdzīgi noteikumi, kas balstās uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, kuriem starptautiskajā dzelzceļa koridorā jāsniedz kvalitatīvi pakalpojumi kravu pārvadājumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz ieguldījumu koordināciju un jaudas un satiksmes pārvaldību būtu jāievieš vienlīdzīgi noteikumi, kas balstās uz sadarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, kuriem starptautiskajā dzelzceļa koridorā jāsniedz kvalitatīvi pakalpojumi kravu pārvadājumu uzņēmumiem.

| (29) | Tā kā starptautiskiem vilcieniem ir jākursē maršrutos, kas ietver vairākus koridorus, kā definēts šajā regulā, vairāku koridoru infrastruktūras pārvaldītāji var arī saskaņot savas darbības, lai traucējumu gadījumā attiecīgos koridoros nodrošinātu jaudu pieejamību, netraucētu satiksmi un saskaņotu prioritātes noteikumu piemērošanu dažādiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā starptautiskiem vilcieniem ir jākursē maršrutos, kas ietver vairākus koridorus, kā definēts šajā regulā, vairāku koridoru infrastruktūras pārvaldītāji var arī saskaņot savas darbības, lai traucējumu gadījumā attiecīgos koridoros nodrošinātu jaudu pieejamību, netraucētu satiksmi un saskaņotu prioritātes noteikumu piemērošanu dažādiem transporta veidiem.

| (30) | Šīs regulas mērķis ir uzlabot dzelzceļa kravas pārvadājumu efektivitāti salīdzinājumā ar citiem pārvadājumu veidiem. Lai panāktu kravas pārvadājumu koridoru darbības maksimālu efektivitāti, starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jānodrošina koordinācija. Šajā nolūkā, lai palielinātu dzelzceļa kravas pārvadājumu jaudu un efektivitāti, līdztekus būtu jāveic gan ekspluatācijas pasākumi, gan ieguldījumi infrastruktūrā un tehniskajā aprīkojumā, piemēram, ERTMS. |
| --- | --- |

(30)

Šīs regulas mērķis ir uzlabot dzelzceļa kravas pārvadājumu efektivitāti salīdzinājumā ar citiem pārvadājumu veidiem. Lai panāktu kravas pārvadājumu koridoru darbības maksimālu efektivitāti, starp dalībvalstīm un infrastruktūras pārvaldītājiem būtu jānodrošina koordinācija. Šajā nolūkā, lai palielinātu dzelzceļa kravas pārvadājumu jaudu un efektivitāti, līdztekus būtu jāveic gan ekspluatācijas pasākumi, gan ieguldījumi infrastruktūrā un tehniskajā aprīkojumā, piemēram, ERTMS.

| (31) | Kravas pārvadājumu koridoru izveidi un izmainīšanu un dalībvalstīm piešķirtos atbrīvojumus regulējošo noteikumu īstenošanā ir jāievēro vienoti nosacījumi, lai nodrošinātu kravas pārvadājumu koridoru izveides priekšlikumu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem kritērijiem, un tādēļ īstenošana būtu jāuztic Komisijai. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz minētās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kuru šeit nepiemēro, |
| --- | --- |

(31)

Kravas pārvadājumu koridoru izveidi un izmainīšanu un dalībvalstīm piešķirtos atbrīvojumus regulējošo noteikumu īstenošanā ir jāievēro vienoti nosacījumi, lai nodrošinātu kravas pārvadājumu koridoru izveides priekšlikumu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem kritērijiem, un tādēļ īstenošana būtu jāuztic Komisijai. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz minētās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kuru šeit nepiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā izklāstīti noteikumi par to, kā izveidot un organizēt starptautiskus dzelzceļu koridorus konkurētspējīgiem dzelzceļa kravu pārvadājumiem, lai attīstītu Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem. Tajā ir izklāstīti kravu pārvadājumu koridoru atlases, organizācijas, pārvaldības un indikatīvas ieguldījumu plānošanas noteikumi.

2.   Šo regulu piemēro kravas pārvadājumu koridoros iekļautas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldībai un izmantošanai.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā ir spēkā definīcijas, kas noteiktas Direktīvas 2001/14/EK 2. pantā.

2.   Papildus 1. punktā minētajām definīcijām izmanto šādas definīcijas:

| a) | “kravas pārvadājumu koridors” ir visas izraudzītās dzelzceļa līnijas, tostarp dzelzceļa prāmju līnijas, dalībvalstīs vai starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā Eiropas trešās valstīs, kas savieno galvenajā maršrutā izvietotus divus vai vairākus termināļus un attiecīgā gadījumā apvedceļus un to pievienošanai nepieciešamos posmus, tostarp dzelzceļa infrastruktūru un iekārtas un attiecīgos dzelzceļa pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

“kravas pārvadājumu koridors” ir visas izraudzītās dzelzceļa līnijas, tostarp dzelzceļa prāmju līnijas, dalībvalstīs vai starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā Eiropas trešās valstīs, kas savieno galvenajā maršrutā izvietotus divus vai vairākus termināļus un attiecīgā gadījumā apvedceļus un to pievienošanai nepieciešamos posmus, tostarp dzelzceļa infrastruktūru un iekārtas un attiecīgos dzelzceļa pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 5. pantu;

| b) | “īstenošanas plāns” ir dokuments, kurā izklāstīti līdzekļi un stratēģija, ko attiecīgās iesaistītās personas plāno izmantot, lai noteiktā laika posmā veiktu vajadzīgus un pietiekamus pasākumus kravas pārvadājumu koridora izveidei; |
| --- | --- |

b)

“īstenošanas plāns” ir dokuments, kurā izklāstīti līdzekļi un stratēģija, ko attiecīgās iesaistītās personas plāno izmantot, lai noteiktā laika posmā veiktu vajadzīgus un pietiekamus pasākumus kravas pārvadājumu koridora izveidei;

| c) | “terminālis” ir iekārta, kas atrodas jebkur kravas pārvadājumu koridorā un ir īpaši pielāgota, lai varētu veikt preču iekraušanu kravas vilcienos un/vai izkraušanu no tiem un varētu savienot dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus ar sauszemes, jūras, iekšzemes ūdeņu un gaisa transporta pakalpojumiem vai lai varētu veikt kravas vilcienu manevrus vai to sastāva pārkārtošanu, kā arī lai vajadzības gadījumā varētu veikt robežšķērsošanas procedūras uz Eiropas trešo valstu robežām. |
| --- | --- |

c)

“terminālis” ir iekārta, kas atrodas jebkur kravas pārvadājumu koridorā un ir īpaši pielāgota, lai varētu veikt preču iekraušanu kravas vilcienos un/vai izkraušanu no tiem un varētu savienot dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumus ar sauszemes, jūras, iekšzemes ūdeņu un gaisa transporta pakalpojumiem vai lai varētu veikt kravas vilcienu manevrus vai to sastāva pārkārtošanu, kā arī lai vajadzības gadījumā varētu veikt robežšķērsošanas procedūras uz Eiropas trešo valstu robežām.

II   NODAĻA

STARPTAUTISKO DZELZCEĻA KORIDORU KONKURĒTSPĒJĪGIEM KRAVU PĀRVADĀJUMIEM IZRAUDZĪŠANĀS UN PĀRVALDĪBA

STARPTAUTISKO DZELZCEĻA KORIDORU KONKURĒTSPĒJĪGIEM KRAVU PĀRVADĀJUMIEM IZRAUDZĪŠANĀS UN PĀRVALDĪBA

3. pants

Sākotnējo kravu pārvadājumu koridoru izraudzīšanās

Pielikumā minētās dalībvalstis līdz pielikumā norādītajiem termiņiem nodrošina norādīto sākotnējo kravas pārvadājumu koridoru darbības uzsākšanu. Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par kravas pārvadājumu koridoru izveidi.

4. pants

Citu kravas pārvadājumu koridoru kritēriji

Šīs regulas 5. pantā minētajā citu kravas pārvadājumu koridoru atlasē un 6. pantā minēto kravas pārvadājumu koridoru izmainīšanā ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | kravas pārvadājumu koridors šķērso vismaz trīs dalībvalstu teritoriju vai divu dalībvalstu teritoriju, ja attālums starp termināļiem šajā kravas pārvadājumu koridorā pārsniedz 500 kilometrus; |
| --- | --- |

a)

kravas pārvadājumu koridors šķērso vismaz trīs dalībvalstu teritoriju vai divu dalībvalstu teritoriju, ja attālums starp termināļiem šajā kravas pārvadājumu koridorā pārsniedz 500 kilometrus;

| b) | kravas pārvadājumu koridoru saskaņotība ar TEN-T, ERTMS koridoriem un/vai RNE noteiktajiem koridoriem; |
| --- | --- |

b)

kravas pārvadājumu koridoru saskaņotība ar TEN-T, ERTMS koridoriem un/vai RNE noteiktajiem koridoriem;

| c) | TEN-T prioritāro projektu (7) integrācija kravu pārvadājumu koridorā; |
| --- | --- |

c)

TEN-T prioritāro projektu (7) integrācija kravu pārvadājumu koridorā;

| d) | līdzsvars starp sociālām un ekonomiskām izmaksām un ieguvumiem, ko dod kravas pārvadājumu koridora izveide; |
| --- | --- |

d)

līdzsvars starp sociālām un ekonomiskām izmaksām un ieguvumiem, ko dod kravas pārvadājumu koridora izveide;

| e) | visu dalībvalstu ierosināto kravas pārvadājumu koridoru saskaņotība, lai varētu izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem; |
| --- | --- |

e)

visu dalībvalstu ierosināto kravas pārvadājumu koridoru saskaņotība, lai varētu izveidot Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem;

| f) | dzelzceļa kravas pārvadājumu un galveno tirdzniecības plūsmu un preču pārvadājumu attīstība visā kravas pārvadājumu koridorā; |
| --- | --- |

f)

dzelzceļa kravas pārvadājumu un galveno tirdzniecības plūsmu un preču pārvadājumu attīstība visā kravas pārvadājumu koridorā;

| g) | attiecīgos gadījumos – labāki starpsavienojumi starp dalībvalstīm un Eiropas trešām valstīm; |
| --- | --- |

g)

attiecīgos gadījumos – labāki starpsavienojumi starp dalībvalstīm un Eiropas trešām valstīm;

| h) | pretendentu ieinteresētība kravas pārvadājumu koridorā; |
| --- | --- |

h)

pretendentu ieinteresētība kravas pārvadājumu koridorā;

| i) | labi starpsavienojumi ar citiem transporta veidiem, ko jo īpaši nodrošina ar piemērotu termināļu tīklu, tostarp jūras ostās un iekšzemes ostās. |
| --- | --- |

i)

labi starpsavienojumi ar citiem transporta veidiem, ko jo īpaši nodrošina ar piemērotu termināļu tīklu, tostarp jūras ostās un iekšzemes ostās.

5. pants

Citu kravu pārvadājumu koridoru atlase

1.   Katra dalībvalsts, kurai ir dzelzceļa robeža ar citu dalībvalsti, piedalās vismaz viena kravas pārvadājumu koridora izveidē, ja vien šis pienākums jau nav izpildīts saskaņā ar 3. pantu.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis pēc citas dalībvalsts lūguma iesaistās 1. punktā minētā kravas pārvadājumu koridora izveidē vai jau izveidota koridora pagarināšanā, lai dotu iespēju kaimiņu dalībvalstij izpildīt 1. punktā minēto pienākumu.

3.   Neskarot Direktīvas 91/440/EEK 7. pantā noteiktos dalībvalstu pienākumus, ja dalībvalsts pēc sociālekonomiskas analīzes veikšanas uzskata, ka kravas pārvadājumu koridora izveide nebūtu to pretendentu interesēs, kas varētu izmantot kravas pārvadājumu koridoru, vai ka tā izveide nedotu būtiskus sociālekonomiskus ieguvumus vai radītu nesamērīgu slogu, attiecīgai dalībvalstij nav pienākuma iesaistīties šā panta 1. un 2. punktā minētajās darbībās, ja Komisija pieņem attiecīgu lēmumu saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4.   Dalībvalstij nav pienākuma piedalīties 1. un 2. punktā minētajās darbībās, ja tās dzelzceļa tīkla sliežu platums atšķiras no galvenā dzelzceļa tīkla Savienībā.

5.   Kravas pārvadājumu koridora izveidi ierosina attiecīgās dalībvalstis. Šim nolūkam tās kopīgi nosūta Komisijai nodomu vēstuli ar priekšlikumu, kas izstrādāts pēc apspriešanās ar attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un pretendentiem, ņemot vērā 4. pantā minētos kritērijus.

Lai izpildītu 1. un 2. punktā paredzēto pienākumu, attiecīgās dalībvalstis līdz 2012. gada 10. novembrim kopīgi nosūta Komisijai nodomu vēstuli.

6.   Komisija izskata 5. punktā minētos kravas pārvadājumu koridora izveides priekšlikumus un saskaņā ar 21. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo procedūru vēlākais deviņus mēnešus pēc priekšlikuma iesniegšanas pieņem lēmumu par šāda priekšlikuma atbilstību šim pantam.

7.   Attiecīgās dalībvalstis izveido kravas pārvadājumu koridoru vēlākais divus gadus pēc 6. punktā minētā Komisijas lēmuma pieņemšanas.

6. pants

Izmaiņas citos kravu pārvadājumu koridoros

1.   Šīs regulas 5. pantā minētajos kravas pārvadājumu koridoros var izdarīt izmaiņas, pamatojoties uz kopīgu attiecīgo dalībvalstu priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldniekiem un attiecīgiem pretendentiem iesniedz Komisijai.

2.   Komisija saskaņā ar 21. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru par priekšlikumu pieņem lēmumu, ņemot vērā 4. pantā izklāstītos kritērijus.

7. pants

Samierināšana

Ja divas vai vairākas attiecīgās dalībvalstis nevar vienoties par kravas pārvadājumu koridora izveidi vai izmaiņām tajā un attiecībā uz to teritorijā esošo dzelzceļa infrastruktūru, Komisija pēc vienas attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma apspriežas par šo jautājumu ar 21. pantā minēto komiteju. Komisija savu atzinumu paziņo attiecīgajām dalībvalstīm. Attiecīgās dalībvalstis ņem šo atzinumu vērā, lai rastu risinājumu, un, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos, pieņem lēmumu.

8. pants

Kravu pārvadājumu koridoru pārvaldība

1.   Katram kravas pārvadājumu koridoram attiecīgās dalībvalstis izveido valdi, kas ir atbildīga par vispārēju kravas pārvadājumu koridora mērķu noteikšanu, uzraudzību un šā panta 7. punktā, 9. un 11. pantā, 14. panta 1. punktā un 22. pantā skaidri noteikto pasākumu veikšanu. Valdē ir attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvji.

2.   Katra kravas pārvadājumu koridora attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji un, attiecīgā gadījumā, Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minētās par jaudas piešķiršanu atbildīgās iestādes izveido apsaimniekotājvaldi, kas ir atbildīga par pasākumu veikšanu, kuri skaidri norādīti šā panta 5., 7., 8. un 9. punktā un šīs regulas 9. līdz 12. pantā, 13. panta 1. punktā, 14. panta 2., 6. un 9. punktā, 16. panta 1. punktā, 17. panta 1. punktā un 18. un 19. pantā. Apsaimniekotājvaldē ir infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji.

3.   Dalībvalstis, kurās atrodas kravas pārvadājumu koridors, un attiecīgie infrastruktūras pārvaldnieki sadarbojas šā panta 1. un 2. punktā minētajās valdēs, lai nodrošinātu kravas pārvadājumu koridora attīstību saskaņā ar tā īstenošanas plānu.

4.   Valde lēmumu pieņem, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu iestāžu pārstāvju savstarpēju vienošanos.

5.   Apsaimniekotājvalde pieņem lēmumus, tostarp lēmumus par tās juridisko statusu, organizatoriskās struktūras izveidi, resursiem un personālu, pamatojoties uz attiecīgo infrastruktūras pārvaldītāju savstarpēju vienošanos. Apsaimniekotājvalde var būt patstāvīga juridiska persona. To var izveidot kā Eiropas Ekonomisko interešu grupu Padomes Regulas (EEK) Nr. 2137/85 (1985. gada 25. jūlijs) par Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (8) nozīmē.

6.   Valdes un apsaimniekotājvaldes pienākumi neskar infrastruktūras pārvaldītāju neatkarību, kā paredzēts Direktīvas 91/440/EEK 4. panta 2. punktā.

7.   Apsaimniekotājvalde izveido padomdevēju grupu, kurā ir pārstāvēti kravas pārvadājumu koridora terminālu, tostarp vajadzības gadījumā jūras un iekšējo ūdensceļu ostu, pārvaldītāji un īpašnieki. Minētā padomdevēju grupa var sniegt atzinumu par jebkuriem apsaimniekotājvaldes priekšlikumiem, kas tieši ietekmē investīcijas termināļos un to pārvaldību. Tā var sniegt atzinumu arī pēc savas ierosmes. Apsaimniekotājvalde ņem vērā jebkuru šādu atzinumu. Ja pastāv domstarpības starp apsaimniekotājvaldi un padomdevēju grupu, padomdevēju grupa var domstarpību izšķiršanas nolūkā vērsties pie valdes. Valde darbojas kā starpnieks un savu atzinumu sniedz laikus. Galīgo lēmumu tomēr pieņem apsaimniekotājvalde.

8.   Apsaimniekotājvalde izveido papildu padomdevēju grupu, kurā ir pārstāvēti cita kravas pārvadājumu koridora izmantošanā ieinteresētie dzelzceļa uzņēmumi. Minētā padomdevēju grupa var sniegt atzinumu par jebkuru apsaimniekotājvaldes priekšlikumu, kas ietekmē šos uzņēmumus. Tā var sniegt atzinumu arī pēc savas ierosmes. Apsaimniekotājvalde ņem vērā jebkuru šādu atzinumu.

9.   Apsaimniekotājvalde, ievērojot valsts un Eiropas izvietošanas plānus, koordinē to, kā izmanto sadarbspējīgas IT lietojumprogrammas vai alternatīvus risinājumus, kas var nākotnē kļūt pieejami, lai atbildētu uz starptautisko vilcienu ceļu pieprasījumiem un organizētu starptautisko satiksmi kravas pārvadājumu koridorā.

9. pants

Kravas pārvadājumu koridora plāna īstenošanas pasākumi

1.   Apsaimniekotājvalde vēlākais sešus mēnešus pirms kravas pārvadājumu koridora ekspluatācijas sākuma izstrādā īstenošanas plānu un iesniedz to valdei apstiprināšanai. Šajā plānā ir:

| a) | kravas pārvadājumu koridora raksturlielumu apraksts, tostarp pārslodzes vietas, un kravas pārvadājumu koridora izveidei nepieciešamo pasākumu programma; |
| --- | --- |

a)

kravas pārvadājumu koridora raksturlielumu apraksts, tostarp pārslodzes vietas, un kravas pārvadājumu koridora izveidei nepieciešamo pasākumu programma;

| b) | šā panta 3. punktā minētā pētījuma būtiskie elementi; |
| --- | --- |

b)

šā panta 3. punktā minētā pētījuma būtiskie elementi;

| c) | kravas pārvadājumu koridora mērķi, jo īpaši attiecībā uz kravas pārvadājumu koridora darbību, kas izteikta kravas pārvadājumu koridora pakalpojumu kvalitātē un infrastruktūras jaudā saskaņā ar 19. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

kravas pārvadājumu koridora mērķi, jo īpaši attiecībā uz kravas pārvadājumu koridora darbību, kas izteikta kravas pārvadājumu koridora pakalpojumu kvalitātē un infrastruktūras jaudā saskaņā ar 19. panta noteikumiem;

| d) | šīs regulas 11. pantā minētais investīciju plāns; un |
| --- | --- |

d)

šīs regulas 11. pantā minētais investīciju plāns; un

| e) | pasākumi, lai īstenotu 12. līdz 19. panta noteikumus. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, lai īstenotu 12. līdz 19. panta noteikumus.

2.   Apsaimniekotājvalde regulāri pārskata īstenošanas plānu, ņemot vērā tā īstenošanā panākto progresu, kravas pārvadājumu tirgus attīstību kravas pārvadājumu koridorā un darbību, ko vērtē saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem mērķiem.

3.   Apsaimniekotājvalde veic un regulāri atjaunina transporta tirgus pētījumu par konstatētajām un gaidāmajām satiksmes tendencēm kravas pārvadājumu koridorā, kas radušās pēc šā koridora izveides, pievēršoties dažādiem satiksmes veidiem gan attiecībā uz kravu pārvadājumiem, gan pasažieru pārvadājumiem. Šajā pētījumā vajadzības gadījumā apskata arī sociālekonomiskās izmaksas un ieguvumus, ko dod kravas pārvadājumu koridora izveide.

4.   Īstenošanas plānā ņem vērā termināļu attīstību, lai tie atbilstu dzelzceļa kravas pārvadājumu vajadzībām attiecīgajā kravas pārvadājumu koridorā, jo īpaši kā dažādus transporta veidus savienojoši mezgli visā kravas pārvadājumu koridorā.

5.   Apsaimniekotājvalde vajadzības gadījumā īsteno pasākumus, lai sadarbotos ar reģionālām un/vai vietējām pašvaldībām īstenošanas plāna jomā.

10. pants

Apspriešanās ar pretendentiem

Apsaimniekotājvalde ievieš apspriešanās mehānismu, lai nodrošinātu pienācīgu to pretendentu iesaisti, kas varētu izmantot kravu pārvadājumu koridoru. Jo īpaši tā nodrošina, ka ar pretendentiem apspriežas, pirms valdei iesniedz 9. pantā minēto īstenošanas plānu.

III   NODAĻA

INVESTĪCIJAS KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORĀ

INVESTĪCIJAS KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORĀ

11. pants

Investīciju plānošana

1.   Apsaimniekotājvalde izstrādā un regulāri pārskata investīciju plānu, kas ietver sīku informāciju par indikatīviem vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem kravas pārvadājumu koridora infrastruktūrā, un iesniedz to valdei apstiprināšanai. Šajā plānā ir:

| a) | tādu projektu saraksts, kas paredzēti, lai kravu pārvadājumu koridorā paplašinātu, atjaunotu vai pārveidotu dzelzceļa infrastruktūru un saistītās iekārtas, kā arī tam vajadzīgie finanšu līdzekļi un finanšu avoti; |
| --- | --- |

a)

tādu projektu saraksts, kas paredzēti, lai kravu pārvadājumu koridorā paplašinātu, atjaunotu vai pārveidotu dzelzceļa infrastruktūru un saistītās iekārtas, kā arī tam vajadzīgie finanšu līdzekļi un finanšu avoti;

| b) | plāns par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu kravu pārvadājumu koridorā, kas atbilst savstarpējas izmantojamības būtiskajām prasībām un tehniskajām specifikācijām, kuras piemēro dzelzceļa tīkliem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (9). Šis ieviešanas plāns ir balstīts uz šādu savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīzi; |
| --- | --- |

b)

plāns par savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu kravu pārvadājumu koridorā, kas atbilst savstarpējas izmantojamības būtiskajām prasībām un tehniskajām specifikācijām, kuras piemēro dzelzceļa tīkliem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (9). Šis ieviešanas plāns ir balstīts uz šādu savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīzi;

| c) | plāns par jaudas pārvaldību kravas vilcieniem, kuri var kursēt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā, tostarp par konstatēto pārslodzes vietu likvidāciju. Šā plāna pamatā var būt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošo vilcienu sastāva ātruma pārvaldības uzlabošana un garuma, kravas gabarītu un pārvadātā svara vai ass slodzes palielināšana; un |
| --- | --- |

c)

plāns par jaudas pārvaldību kravas vilcieniem, kuri var kursēt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā, tostarp par konstatēto pārslodzes vietu likvidāciju. Šā plāna pamatā var būt attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošo vilcienu sastāva ātruma pārvaldības uzlabošana un garuma, kravas gabarītu un pārvadātā svara vai ass slodzes palielināšana; un

| d) | vajadzības gadījumā – atsauce uz Savienības ieguldījumu, kas paredzēts saskaņā ar Savienības finanšu programmām. |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā – atsauce uz Savienības ieguldījumu, kas paredzēts saskaņā ar Savienības finanšu programmām.

2.   Šo regulu piemēro, neskarot dalībvalstu kompetenci plānot un finansēt dzelzceļa infrastruktūru.

12. pants

Darbu saskaņošana

Apsaimniekotājvalde pienācīgi un atbilstīgi pieņemtam grafikam saskaņo un nodrošina, ka vienuviet publicē grafikus visiem infrastruktūras un saistītu iekārtu darbiem, kas varētu ierobežot pieejamo kravu pārvadājumu koridora jaudu.

IV   NODAĻA

KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORA VADĪBA

KRAVU PĀRVADĀJUMU KORIDORA VADĪBA

13. pants

Vienas pieturas aģentūra infrastruktūras jaudas pieteikumiem

1.   Kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde izraugās vai izveido kopīgu struktūru, kur pretendenti var vienā vietā un ar vienu darbību prasīt nodrošināt infrastruktūras jaudu kravas vilcieniem, kas kravu pārvadājumu koridorā šķērso vismaz vienu robežu, un saņemt atbildes uz jaudas pieprasījumiem (turpmāk “vienas pieturas aģentūra”).

2.   Vienas pieturas aģentūra kā koordinācijas punkts arī sniedz pamatinformāciju par infrastruktūras jaudas piešķīrumiem, tostarp 18. pantā minēto informāciju. Tajā ataino pieprasījuma brīdī pieejamo infrastruktūras jaudu un tās raksturlielumus saskaņā ar iepriekš definētiem parametriem, piemēram, ātrumu, garumu, gabarītiem un asslodzi, ar kādu vilcieni drīkst pārvietoties kravas pārvadājumu koridorā.

3.   Vienas pieturas aģentūra pieņem lēmumu attiecībā uz pieteikumiem par 14. panta 3. punktā minēto iepriekš sagatavoto kravas vilcienu ceļu un 14. panta 5. punktā minētās rezerves jaudas iedalīšanu. Tā iedala jaudu saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK noteikumiem, ar kuriem reglamentē jaudas piešķiršanu. Tā nekavējoties informē kompetentos infrastruktūras pārvaldniekus par šiem pieteikumiem un pieņemtajiem lēmumiem.

4.   Visus infrastruktūras jaudas pieprasījumus, kurus nav iespējams apmierināt saskaņā ar 3. punktu, vienas pieturas aģentūra nekavējoties pārsūta kompetentajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un, attiecīgā gadījumā, par jaudas iedalīšanu atbildīgām iestādēm, kas minētas 14. panta 2. punktā Direktīvā 2001/14/EK, kuras par šo pieteikumu pieņem lēmumu saskaņā ar minētās direktīvas 13. pantu un III nodaļu un nosūta šo lēmumu vienas pieturas aģentūrai turpmāko darbību veikšanai.

5.   Vienas pieturas aģentūras darbība ir pārredzama, un tā darbojas bez diskriminācijas. Šim nolūkam izveido reģistru, ar kura datiem bez ierobežojumiem drīkst iepazīties visas ieinteresētās personas. Tajā reģistrē pieprasījumu datumus, pretendentu vārdus, sīki izstrādātu informāciju par iesniegtajiem dokumentiem un notikušajiem incidentiem. Šīs darbības kontrolē regulatīvās iestādes saskaņā ar 20. pantu.

14. pants

Kravas vilcieniem piešķirtā jauda

1.   Valde kravu pārvadājumu koridorā nosaka infrastruktūras jaudas piešķiršanas sistēmu saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 1. punktu.

2.   Apsaimniekotājvalde izvērtē vajadzību pēc jaudas, ko paredzēts iedalīt kravu pārvadājumu koridorā kursējošiem kravas vilcieniem, ņemot vērā šīs regulas 9. panta 3. punktā minēto transporta tirgus pētījumu, pieprasījumus iedalīt infrastruktūras jaudas, kas attiecas uz iepriekšējiem un pašreizējiem kustības grafikiem, un pamata vienošanās.

3.   Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētajiem izvērtējumiem, kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji kopīgi definē un organizē iepriekš sagatavotus starptautiskos vilcienu ceļus, pa kuriem kursē kravas vilcieni, saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 15. pantā minēto procedūru un atzīstot citu transporta veidu, tostarp pasažieru transporta, vajadzību pēc jaudas. Viņi braucienu laikus, intervālus starp tiem, atiešanas un ierašanās galapunktā laikus un maršrutus nosaka tā, lai ar tiem atvieglinātu kravu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, ņemot vērā vajadzību palielināt ar kravas vilcieniem kravu pārvadājumu koridorā pārvadāto preču apjomu. Informāciju par šiem iepriekš sagatavotiem dzelzceļiem publicē vēlākais trīs mēnešus pirms galīgā datuma, kurā saņem Direktīvas 2001/14/EK III pielikumā minētos infrastruktūras jaudas pieprasījumus. Vairāku kravas pārvadājumu koridoru infrastruktūras pārvaldītāji vajadzības gadījumā var koordinēt starptautiskus iepriekš sagatavotus vilcienu ceļus, piedāvājot jaudu attiecīgajos kravas pārvadājumu koridoros.

4.   Šos iepriekš sagatavotos dzelzceļus iedala pirmām kārtām kravas vilcieniem, kas šķērso vismaz vienu robežu.

5.   Infrastruktūras pārvaldītāji, ja tas ir pamatots ar tirgus vajadzībām un šā panta 2. punktā minēto izvērtējumu, kopīgi definē rezerves jaudu, kas vajadzīga attiecīgajā kravu pārvadājumu koridorā kursējošiem starptautiskiem kravas vilcieniem, atzīstot citu transporta veidu, tostarp pasažieru transporta, vajadzību pēc infrastruktūras jaudas, un šo jaudas rezervi saglabā galīgajā kustības grafikā, lai dotu iespēju ātri un pienācīgi reaģēt uz ad hoc jaudas pieprasījumiem, kā minēts Direktīvas 2001/14/EK 23. pantā. Minēto rezerves jaudu saglabā līdz tās grafikā paredzētajam termiņam, kā to nolēmusi apsaimniekotājvalde. Tāds termiņš nepārsniedz 60 dienas.

6.   Apsaimniekotājvalde sekmē, lai tiktu koordinētas prioritātes attiecībā uz infrastruktūras jaudu piešķiršanu kravu pārvadājumu koridorā.

7.   Infrastruktūras pārvaldītāji savos lietošanas noteikumos var iekļaut maksu par dzelzceļiem, kas ir iedalīti, bet galu galā nav izmantoti. Šādas maksas līmenis ir atbilstīgs, preventīvs un efektīvs.

8.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, tostarp steidzamus un neparedzētus darbus drošības apdraudējuma situācijā, kravu pārvadājumam iedalīto vilcienu ceļu saskaņā ar šo pantu nedrīkst atcelt mazāk kā divus mēnešus pirms attiecīgā kustības grafikā paredzētā kustības laika, ja attiecīgais pretendents nedod savu piekrišanu tādai atcelšanai. Tādos gadījumos attiecīgais infrastruktūras pārvaldītājs cenšas pretendentam ieteikt līdzvērtīgas kvalitātes un drošuma vilciena ceļu, kuru pretendents ir tiesīgs pieņemt vai noraidīt. Šis noteikums neskar jebkādas tiesības, kuras pretendentam varētu būt saskaņā ar līgumu, kas minēts Direktīvas 2001/14/EK 19. panta 1. punktā. Jebkurā gadījumā pretendents var jautājumu iesniegt izskatīšanai šīs regulas 20. pantā minētajā regulatīvajā iestādē.

9.   Kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde un 8. panta 7. punktā minētā padomdevēju grupa izveido procedūras, lai nodrošinātu optimālu koordināciju starp infrastruktūras pārvaldītājiem saistībā ar jaudas piešķiršanu, gan attiecībā uz 13. panta 1. punktā minētajiem pieprasījumiem, gan pieprasījumiem, ko saņēmuši attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji. Ņem vērā arī termināļu pieejamību.

10.   Šā panta 4. un 9. punktā atsaucēs uz infrastruktūras pārvaldītājiem attiecīgā gadījumā ietver Direktīvas 2001/14/EK 14. panta 2. punktā minētās iestādes, kas atbild par jaudas piešķiršanu.

15. pants

Atļautie pretendenti

Neatkarīgi no Direktīvas 2001/14/EK 16. panta 1. punkta pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi vai starptautiskās dzelzceļa uzņēmumu grupas, piemēram, kravu nosūtītājiem, ekspeditoriem un kombinēto kravu pārvadājumu uzņēmumiem, ir tiesības pieprasīt 14. panta 3. punktā minētos iepriekš sagatavotos starptautiskos kravas vilcienu ceļus un 14. panta 5. punktā minēto rezerves jaudu. Lai šie pretendenti varētu izmantot šādu vilcienu ceļu kravu pārvadājumiem kravu pārvadājumu koridorā, viņi nozīmē dzelzceļa uzņēmumu, kas noslēdz līgumu ar infrastruktūras pārvaldnieku saskaņā ar Direktīvas 91/440/EEK 10. panta 5. punktu.

16. pants

Satiksmes vadība

1.   Kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde ievieš satiksmes vadības koordinācijas procedūras visā kravu pārvadājumu koridorā. Saistītu kravu pārvadājumu koridoru apsaimniekotājvaldes ievieš satiksmes koordinācijas procedūras šādos koridoros.

2.   Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji un 8. panta 7. punktā minētā padomdevēju grupa ievieš procedūras, lai nodrošinātu optimālu dzelzceļa infrastruktūras un termināļu ekspluatācijas koordinēšanu.

17. pants

Satiksmes vadība traucējumu gadījumā

1.   Apsaimniekotājvalde pieņem kopējus mērķus attiecībā uz punktualitāti un/vai pamatnostādnes satiksmes vadībai, ko piemēro, ja notiek kravu pārvadājumu koridora vilcienu kustības traucējumi.

2.   Katrs infrastruktūras pārvaldītājs izstrādā prioritātes noteikumus, lai vadītu dažādus satiksmes veidus kravu pārvadājumu koridora daļā, kas ir viņa atbildībā, saskaņā ar šā panta 1. punktā minētajiem kopējiem mērķiem un/vai vadlīnijām. Šos prioritātes noteikumus publicē Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minētajā tīkla pārskatā.

3.   Principos, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, paredz vismaz to, ka iespēju robežās neizdara grozījumus attiecībā uz 14. panta 3. punktā un 4. punktā minēto vilcienu ceļu, kas iedalīts kravas vilcieniem, kuri kursē atbilstīgi kustības grafikā paredzētam kustības laikam. Principu, ar kuriem izveido prioritātes noteikumus, mērķis ir pēc iespējas mazināt tīkla atjaunošanas laiku visu transporta veidu vajadzībām. Šim nolūkam infrastruktūras pārvaldītāji var koordinēt vairākos kravas pārvadājumu koridoros kursējošu dažādu satiksmes veidu pārvaldību.

18. pants

Informācija par kravu pārvadājumu koridora izmantošanas nosacījumiem

Apsaimniekotājvalde izstrādā, regulāri atjaunina un publicē dokumentu, kurā ir:

| a) | visa informācija no valstu tīklu pārskatiem, kuri attiecībā uz kravu pārvadājumu koridoru ir izstrādāti saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minēto procedūru; |
| --- | --- |

a)

visa informācija no valstu tīklu pārskatiem, kuri attiecībā uz kravu pārvadājumu koridoru ir izstrādāti saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 3. pantā minēto procedūru;

| b) | termināļu saraksts un raksturojums, jo īpaši informācija par termināļu piekļuves nosacījumiem un veidiem; |
| --- | --- |

b)

termināļu saraksts un raksturojums, jo īpaši informācija par termināļu piekļuves nosacījumiem un veidiem;

| c) | informācija par šīs regulas 13. līdz 17. pantā minētajām procedūrām; un |
| --- | --- |

c)

informācija par šīs regulas 13. līdz 17. pantā minētajām procedūrām; un

| d) | īstenošanas plāns. |
| --- | --- |

d)

īstenošanas plāns.

19. pants

Pakalpojumu kvalitāte kravu pārvadājumu koridorā

1.   Kravu pārvadājumu koridora apsaimniekotājvalde nodrošina atbilstību starp darbības uzlabošanas shēmām kravu pārvadājumu koridorā, kā noteikts Direktīvas 2001/14/EK 11. pantā.

2.   Apsaimniekotājvalde kravu pārvadājumu koridorā pārrauga dzelzceļa kravu pārvadājumu darbību un reizi gadā publicē tādas pārraudzības rezultātus.

3.   Apsaimniekotājvalde organizē aptaujas par kravu pārvadājumu koridora lietotāju apmierinātību un reizi gadā publicē tādas aptaujas rezultātus.

20. pants

Regulatīvās iestādes

1.   Direktīvas 2001/14/EK 30. pantā minētās regulatīvās iestādes sadarbojas, lai pārraudzītu konkurenci dzelzceļa kravu pārvadājuma koridorā. Jo īpaši tās nodrošina piekļuvi koridoram bez diskriminācijas, un tās ir apelācijas izskatīšanas iestādes, kas paredzētas minētās direktīvas 30. panta 2. punktā. Tās apmainās ar vajadzīgo informāciju, ko tās ieguvušas no infrastruktūras pārvaldītājiem un citām attiecīgām pusēm.

2.   Lai pārvadājumu koridoros veicinātu brīvu un godīgu konkurenci, dalībvalstis nosaka līdzvērtīgu regulējuma līmeni. Regulatīvās iestādes ir brīvi pieejamas tirgus dalībniekiem, un tām ir jāvar lēmumus pieņemt neatkarīgi un efektīvi.

3.   Ja kāds pretendents regulatīvajai iestādei iesniedz sūdzību par starptautiskajiem dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumiem vai ja tā veic izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, attiecīgā regulatīvā iestāde pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar visu to citu dalībvalstu regulatīvām iestādēm, caur kurām iet attiecīgā kravas vilciena starptautiskais vilcienu ceļš, un lūdz tām visu lēmuma pieņemšanai vajadzīgo informāciju.

4.   Regulatīvās iestādes, ar kurām apspriežas saskaņā ar 3. punktu, sniedz visu informāciju, ko tām pašām saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem ir tiesības pieprasīt attiecīgajai regulatīvajai iestādei. Tādu informāciju var izmantot tikai 3. punktā minētās sūdzības izskatīšanai vai izmeklēšanai.

5.   Sūdzību saņēmusī vai pēc savas iniciatīvas izmeklēšanu uzsākusī regulatīvā iestāde attiecīgo informāciju nosūta atbildīgajai regulatīvajai iestādei, lai šī iestāde veiktu pasākumus pret attiecīgajām personām.

6.   Direktīvas 2001/14/EK 15. panta 1. punktā minētajā sadarbībā iesaistītie infrastruktūras pārvaldītāju pārstāvji nodrošina, lai nekavējoties sniedz visu šā panta 3. punktā minētās sūdzības izskatīšanai vai izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, kuru pieprasījusi tādas dalībvalsts regulatīvā iestāde, kurā atrodas sadarbībā iesaistītais pārstāvis. Šai regulatīvajai iestādei ir tiesības minēto informāciju par attiecīgo starptautisko dzelzceļu pārsūtīt šā panta 3. punktā minētajām regulatīvajām iestādēm.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Komitoloģija

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Direktīvas 91/440/EEK 11.a pantā.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

22. pants

Īstenošanas pārraudzība

Reizi divos gados pēc kravu pārvadājumu koridora izveides 8. panta 1. punktā minētā valde iesniedz Komisijai pārskatu par minētā koridora plāna īstenošanas rezultātiem. Komisija analizē šos rezultātus un par to informē 21. pantā minēto komiteju.

23. pants

Ziņojums

Komisija periodiski izvērtē šīs regulas piemērošanu. Tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pirmo reizi līdz 2015. gada 10. novembrim un pēc tam reizi trijos gados.

24. pants

Pārejas pasākumi

Šī regula neattiecas uz Kipras Republiku un Maltu, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  OV C 317, 23.12.2009., 94. lpp.

1

(2)  OV C 79, 27.3.2010., 45. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa nostāja (OV C 184 E, 8.7.2010., 354. lpp.), Padomes 2010. gada 22. februāra nostāja pirmajā lasījumā (OV C 114 E, 4.5.2010., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. jūnija nostāja un Padomes 2010. gada 13. septembra lēmums.

3

(4)  OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.

4

(5)  OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  Skatīt III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 661/2010/ES (2010. gada 7. jūlijs) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 204, 5.8.2010., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 199, 31.7.1985., 1. lpp.

8

(9)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

9

---

PIELIKUMS

Kravu pārvadājumu sākotnējo koridoru saraksts

| | Dalībvalstis | Galvenie maršruti (1) | Kravu pārvadājumu koridoru izveide: |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | NL, BE, DE, IT | Zēbrige–Antverpene/Roterdama–Dīsburga–[Bāzele]–Milāna–Dženova | Līdz 2013. gada 10. novembrim |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Roterdama–Antverpene–Luksemburga–Meca–Dižona–Liona/[Bāzele] | Līdz 2013. gada 10. novembrim |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Stokholma–Malme–Kopenhāgena–Hamburga–Insbruka–Verona–Palermo | Līdz 2015. gada 10. novembrim |
| 4. | PT, ES, FR | Sineša–Lisabona/Leixões







  — | Madride–Medina del Kampo/Bilbao/Sansebastjana–Iruna–Bordo–Parīze/Havra/Meca |

Dalībvalstis

Galvenie maršruti (1)

Kravu pārvadājumu koridoru izveide:

1.

NL, BE, DE, IT

Zēbrige–Antverpene/Roterdama–Dīsburga–[Bāzele]–Milāna–Dženova

Līdz 2013. gada 10. novembrim

2.

NL, BE, LU, FR

Roterdama–Antverpene–Luksemburga–Meca–Dižona–Liona/[Bāzele]

Līdz 2013. gada 10. novembrim

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Stokholma–Malme–Kopenhāgena–Hamburga–Insbruka–Verona–Palermo

Līdz 2015. gada 10. novembrim

4.

PT, ES, FR

Sineša–Lisabona/Leixões

—

Madride–Medina del Kampo/Bilbao/Sansebastjana–Iruna–Bordo–Parīze/Havra/Meca

Sineša–Elvaša/Alhesirasa

Līdz 2013. gada 10. novembrim

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdiņa–Katovice–Ostrava/Žilina–Bratislava/Vīne/Klāgenfurte–Udīne–Venēcija/Trieste/Boloņa/Ravenna/

Grāca–Maribora–Ļubļana–Kopera/Trieste

Līdz 2015. gada 10. novembrim

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almerija–Valensija/Madride–Saragosa/Barselona–Marseļa–Liona–Turīna–Milāna–Verona–Paduja/Venēcija–Trieste/Kopera–Ļubļana–Budapešta–Zahoņa (Ungārijas un Ukrainas robeža)

Līdz 2013. gada 10. novembrim

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

| — | Bukareste–Konstanca |
| --- | --- |

—

Bukareste–Konstanca

Prāga-Vīne/Bratislava-Budapešta

| — | Vidina-Sofija-Saloniki-Atēnas |
| --- | --- |

—

Vidina-Sofija-Saloniki-Atēnas

Līdz 2013. gada 10. novembrim

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Brēmerhāfene/Roterdama/Antverpene–Āhene/Berlīne–Varšava–Terespole (Polijas un Baltkrievijas robeža)/Kauņa

Līdz 2015. gada 10. novembrim

9.

CZ, SK

Prāga–Horní Lideč–Žilina–Košice–Čierna nad Tisou (Slovākijas un Ukrainas robeža)

Līdz 2013. gada 10. novembrim

---

(1)  “/” nozīmē alternatīvus maršrutus. Saskaņā ar TEN-T prioritātes projektiem 4. un 6. maršruts turpmāk ir jāpapildina ar 16. projektu – Sinešas/Alhesirasas–Madrides–Parīzes kravas pārvadājumu asi, kurā ir arī centrālos Pirenejus šķērsojošs zemais tunelis.

---

DIREKTĪVAS

| 20.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/33

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2010/63/ES

(2010. gada 22. septembris)

par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padome 1986. gada 24. novembrī pieņēma Direktīvu 86/609/EEK (3), lai likvidētu atšķirības dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas radušās jaunas atšķirības starp dalībvalstīm. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību zinātniskiem mērķiem izmantotiem dzīvniekiem, bet citās piemēro tikai minimālās prasības, kas noteiktas Direktīvā 86/609/EEK. Šo atšķirību dēļ rodas šķēršļi tādu produktu un vielu tirdzniecībā, kuru izstrāde saistīta ar izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāparedz sīkāki noteikumi, lai šādas atšķirības mazinātu, tuvinot šajā jomā piemērojamos noteikumus, un nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1986. gada 24. novembrī pieņēma Direktīvu 86/609/EEK (3), lai likvidētu atšķirības dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas radušās jaunas atšķirības starp dalībvalstīm. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību zinātniskiem mērķiem izmantotiem dzīvniekiem, bet citās piemēro tikai minimālās prasības, kas noteiktas Direktīvā 86/609/EEK. Šo atšķirību dēļ rodas šķēršļi tādu produktu un vielu tirdzniecībā, kuru izstrāde saistīta ar izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāparedz sīkāki noteikumi, lai šādas atšķirības mazinātu, tuvinot šajā jomā piemērojamos noteikumus, un nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

| (2) | Dzīvnieku labturība ir Savienības vērtība, kas ir atzīta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 13. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Dzīvnieku labturība ir Savienības vērtība, kas ir atzīta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 13. pantā.

| (3) | Padome 1998. gada 23. martā pieņēma Lēmumu 1999/575/EK par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Eiropas Konvenciju par to mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem (4). Kļūstot par minētās konvencijas pusi, Kopiena atzina, cik svarīga ir zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzība un labturība starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 1998. gada 23. martā pieņēma Lēmumu 1999/575/EK par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Eiropas Konvenciju par to mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem (4). Kļūstot par minētās konvencijas pusi, Kopiena atzina, cik svarīga ir zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzība un labturība starptautiskā mērogā.

| (4) | Eiropas Parlaments 2002. gada 5. decembra rezolūcijā par Direktīvu 86/609/EEK aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt minēto direktīvu, nosakot stingrākus un labāk pārskatāmus pasākumus jomā, kas attiecas uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments 2002. gada 5. decembra rezolūcijā par Direktīvu 86/609/EEK aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt minēto direktīvu, nosakot stingrākus un labāk pārskatāmus pasākumus jomā, kas attiecas uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.

| (5) | Eiropas Konvencijas par mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem, līgumslēdzēju pušu Ceturtajā daudzpusējā apspriedē 2006. gada 15. jūnijā pieņēma pārskatītu šīs konvencijas A pielikumu, kurā paredzētas pamatnostādnes izmēģinājumu dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai. Šīs pamatnostādnes iestrādātas Komisijas Ieteikumā 2007/526/EK (2007. gada 18. jūnijs) par izvietošanas un aprūpes vadlīnijām attiecībā uz dzīvniekiem, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (5). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Konvencijas par mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem, līgumslēdzēju pušu Ceturtajā daudzpusējā apspriedē 2006. gada 15. jūnijā pieņēma pārskatītu šīs konvencijas A pielikumu, kurā paredzētas pamatnostādnes izmēģinājumu dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai. Šīs pamatnostādnes iestrādātas Komisijas Ieteikumā 2007/526/EK (2007. gada 18. jūnijs) par izvietošanas un aprūpes vadlīnijām attiecībā uz dzīvniekiem, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (5).

| (6) | Ir pieejamas jaunas zinātnes atziņas par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī par dzīvnieku spēju just un izrādīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. Tādēļ ir jāuzlabo zinātniskās procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība, saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām paaugstinot to aizsardzības standartu minimumu. |
| --- | --- |

(6)

Ir pieejamas jaunas zinātnes atziņas par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī par dzīvnieku spēju just un izrādīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. Tādēļ ir jāuzlabo zinātniskās procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība, saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām paaugstinot to aizsardzības standartu minimumu.

| (7) | Attieksme pret dzīvniekiem ir atkarīga arī no valstīs pastāvošajiem uzskatiem, un vairākās dalībvalstīs pastāv prasība saglabāt plašākus dzīvnieku labturības noteikumus nekā tos, par kuriem panākta vienošanās Savienības līmenī. Dzīvnieku interesēs un ar noteikumu, ka tas neietekmē iekšējā tirgus darbību, ir lietderīgi dalībvalstīm ļaut zināmu rīcības brīvību, lai saglabātu valsts noteikumus, kuru mērķis ir plašāka dzīvnieku aizsardzība, ciktāl tas atbilst LESD. |
| --- | --- |

(7)

Attieksme pret dzīvniekiem ir atkarīga arī no valstīs pastāvošajiem uzskatiem, un vairākās dalībvalstīs pastāv prasība saglabāt plašākus dzīvnieku labturības noteikumus nekā tos, par kuriem panākta vienošanās Savienības līmenī. Dzīvnieku interesēs un ar noteikumu, ka tas neietekmē iekšējā tirgus darbību, ir lietderīgi dalībvalstīm ļaut zināmu rīcības brīvību, lai saglabātu valsts noteikumus, kuru mērķis ir plašāka dzīvnieku aizsardzība, ciktāl tas atbilst LESD.

| (8) | Papildus mugurkaulniekiem, tostarp apaļmutniekiem, šīs direktīvas darbības jomā būtu jāiekļauj arī galvkāji, jo ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. |
| --- | --- |

(8)

Papildus mugurkaulniekiem, tostarp apaļmutniekiem, šīs direktīvas darbības jomā būtu jāiekļauj arī galvkāji, jo ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu.

| (9) | Šai direktīvai būtu jāaptver arī zīdītāju augļa formas, jo ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības perioda pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks just sāpes, ciešanas un diskomfortu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību. Zinātnes pierādījumi liecina arī, ka procedūras, ko veic dzīvnieku embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā, var izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām. |
| --- | --- |

(9)

Šai direktīvai būtu jāaptver arī zīdītāju augļa formas, jo ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības perioda pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks just sāpes, ciešanas un diskomfortu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību. Zinātnes pierādījumi liecina arī, ka procedūras, ko veic dzīvnieku embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā, var izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām.

| (10) | Lai gan ir vēlams dzīvu dzīvnieku izmantošanu procedūrās aizstāt ar citām metodēm, kas neprasa dzīvu dzīvnieku izmantošanu, dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Šī direktīva tomēr ir būtisks solis ceļā uz to, lai zinātnisko iespēju robežās sasniegtu mērķi pilnībā aizstāt procedūras, kur zinātniskiem un izglītības nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus. Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi. Vēl viens tās mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni dzīvniekiem, kurus joprojām vajag izmantot procedūrās. Šī direktīva būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan ir vēlams dzīvu dzīvnieku izmantošanu procedūrās aizstāt ar citām metodēm, kas neprasa dzīvu dzīvnieku izmantošanu, dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Šī direktīva tomēr ir būtisks solis ceļā uz to, lai zinātnisko iespēju robežās sasniegtu mērķi pilnībā aizstāt procedūras, kur zinātniskiem un izglītības nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus. Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi. Vēl viens tās mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni dzīvniekiem, kurus joprojām vajag izmantot procedūrās. Šī direktīva būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību.

| (11) | Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem reglamentē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi. Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Savienībā notiek saskaņā ar citiem ārpus Savienības piemērojamiem starptautiskiem un valstu standartiem, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi šīs direktīvas īstenošanā būtu jāaplūko sistemātiski. Izvēloties metodes, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi būtu jāīsteno stingrā hierarhijā, ko nosaka prasība izmantot alternatīvas metodes. Ja Savienības tiesību aktos nav atzītu alternatīvu metožu, dzīvnieku skaitu var samazināt, izmantojot arī citas metodes un īstenojot tādas testēšanas stratēģijas, piemēram, in vitro un citas metodes, kas dod iespēju samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu. |
| --- | --- |

(11)

Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem reglamentē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi. Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Savienībā notiek saskaņā ar citiem ārpus Savienības piemērojamiem starptautiskiem un valstu standartiem, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi šīs direktīvas īstenošanā būtu jāaplūko sistemātiski. Izvēloties metodes, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi būtu jāīsteno stingrā hierarhijā, ko nosaka prasība izmantot alternatīvas metodes. Ja Savienības tiesību aktos nav atzītu alternatīvu metožu, dzīvnieku skaitu var samazināt, izmantojot arī citas metodes un īstenojot tādas testēšanas stratēģijas, piemēram, in vitro un citas metodes, kas dod iespēju samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu.

| (12) | Dzīvniekiem piemīt būtiska vērtība, kas ir jārespektē. Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ dzīvnieki vienmēr būtu jāuzskata par jutīgām būtnēm, un to izmantošanai zinātniskās procedūrās būtu jāaprobežojas ar jomām, kuras galu galā dod labumu cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi. Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās vai izglītojošās procedūrās būtu jāizskata vienīgi tajos gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami. Būtu jāaizliedz dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Savienības kompetencē esošās jomās. |
| --- | --- |

(12)

Dzīvniekiem piemīt būtiska vērtība, kas ir jārespektē. Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ dzīvnieki vienmēr būtu jāuzskata par jutīgām būtnēm, un to izmantošanai zinātniskās procedūrās būtu jāaprobežojas ar jomām, kuras galu galā dod labumu cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi. Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās vai izglītojošās procedūrās būtu jāizskata vienīgi tajos gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami. Būtu jāaizliedz dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Savienības kompetencē esošās jomās.

| (13) | Metožu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību. Ar metožu izvēli tādēļ būtu jānodrošina, ka tiek izvēlēta metode, kas spēj dot visapmierinošākos rezultātus un kas izraisītu vismazāk sāpju, ciešanu vai diskomforta. Izvēlētajām metodēm būtu jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu ticamus rezultātus, un jābūt tādām, kurās nepieciešams izmantot sugas ar viszemāko jutību pret sāpēm, ciešanām, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, kas ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu. |
| --- | --- |

(13)

Metožu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību. Ar metožu izvēli tādēļ būtu jānodrošina, ka tiek izvēlēta metode, kas spēj dot visapmierinošākos rezultātus un kas izraisītu vismazāk sāpju, ciešanu vai diskomforta. Izvēlētajām metodēm būtu jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu ticamus rezultātus, un jābūt tādām, kurās nepieciešams izmantot sugas ar viszemāko jutību pret sāpēm, ciešanām, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, kas ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu.

| (14) | Izvēlētajām metodēm vajadzētu būt tādām, lai pēc iespējas izvairītos no nāves kā mērķa parametra, ja laikposmā pirms nāves tiek izjustas nopietnas ciešanas. Ja iespējams, tā būtu jāaizstāj ar humānāku mērķa parametru, pēc klīniskām pazīmēm nosakot nenovēršamu nāvi, kas dod iespēju dzīvnieku nogalināt bez turpmākām ciešanām. |
| --- | --- |

(14)

Izvēlētajām metodēm vajadzētu būt tādām, lai pēc iespējas izvairītos no nāves kā mērķa parametra, ja laikposmā pirms nāves tiek izjustas nopietnas ciešanas. Ja iespējams, tā būtu jāaizstāj ar humānāku mērķa parametru, pēc klīniskām pazīmēm nosakot nenovēršamu nāvi, kas dod iespēju dzīvnieku nogalināt bez turpmākām ciešanām.

| (15) | Nepiemērotu metožu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt stipras sāpes, diskomfortu un ciešanas. Vienlīdz svarīgs ir šīs darbības veicēja kompetences līmenis. Tādēļ dzīvnieku nogalināšana būtu jāveic tikai kompetentai personai, izmantojot metodi, kas ir piemērota attiecīgajai sugai. |
| --- | --- |

(15)

Nepiemērotu metožu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt stipras sāpes, diskomfortu un ciešanas. Vienlīdz svarīgs ir šīs darbības veicēja kompetences līmenis. Tādēļ dzīvnieku nogalināšana būtu jāveic tikai kompetentai personai, izmantojot metodi, kas ir piemērota attiecīgajai sugai.

| (16) | Ir jānodrošina, lai dzīvnieku izmantošana procedūrās nekādi neapdraudētu bioloģisko daudzveidību. Tādēļ apdraudētu sugu izmantošana procedūrās būtu jāierobežo līdz stingram minimumam. |
| --- | --- |

(16)

Ir jānodrošina, lai dzīvnieku izmantošana procedūrās nekādi neapdraudētu bioloģisko daudzveidību. Tādēļ apdraudētu sugu izmantošana procedūrās būtu jāierobežo līdz stingram minimumam.

| (17) | Ņemot vērā pašreizējo zinātnes attīstības līmeni, biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti. Tā kā primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē. Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību. Tādēļ primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošana būtu jāatļauj vienīgi tādās biomedicīnas jomās, kas ir būtiskas cilvēkiem un kur pagaidām nav pieejamas citas aizstājošas alternatīvas metodes. To izmantošana būtu jāatļauj vienīgi pamatpētījumos, lai saglabātu attiecīgo primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, sugu, vai tad, ja darbs, tostarp ksenotransplantācija, tiek veikts saistībā ar potenciāli dzīvību apdraudošām cilvēku saslimšanām vai saistībā ar gadījumiem, kas būtiski ietekmē personas funkcionēšanu ikdienā, piemēram, novājinošas saslimšanas. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā pašreizējo zinātnes attīstības līmeni, biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti. Tā kā primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē. Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību. Tādēļ primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošana būtu jāatļauj vienīgi tādās biomedicīnas jomās, kas ir būtiskas cilvēkiem un kur pagaidām nav pieejamas citas aizstājošas alternatīvas metodes. To izmantošana būtu jāatļauj vienīgi pamatpētījumos, lai saglabātu attiecīgo primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, sugu, vai tad, ja darbs, tostarp ksenotransplantācija, tiek veikts saistībā ar potenciāli dzīvību apdraudošām cilvēku saslimšanām vai saistībā ar gadījumiem, kas būtiski ietekmē personas funkcionēšanu ikdienā, piemēram, novājinošas saslimšanas.

| (18) | Cilvēkveidīgos pērtiķus, kas ir cilvēkam vistuvākās sugas ar visvairāk attīstītajām sociālajām un uzvedības prasmēm, būtu jāatļauj izmantot vienīgi tādu pētījumu nolūkā, kuru mērķis ir šo sugu saglabāšana, vai ja darbība ir attaisnojama saistībā ar dzīvību apdraudošu un novājinošu saslimšanu, kas apdraud cilvēkus, un ja nav pietiekami izmantot citas sugas vai alternatīvas metodes, lai sasniegtu procedūras mērķus. Dalībvalstij, kas apgalvo, ka ir šāda vajadzība, būtu jāsniedz vajadzīgā informācija Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu. |
| --- | --- |

(18)

Cilvēkveidīgos pērtiķus, kas ir cilvēkam vistuvākās sugas ar visvairāk attīstītajām sociālajām un uzvedības prasmēm, būtu jāatļauj izmantot vienīgi tādu pētījumu nolūkā, kuru mērķis ir šo sugu saglabāšana, vai ja darbība ir attaisnojama saistībā ar dzīvību apdraudošu un novājinošu saslimšanu, kas apdraud cilvēkus, un ja nav pietiekami izmantot citas sugas vai alternatīvas metodes, lai sasniegtu procedūras mērķus. Dalībvalstij, kas apgalvo, ka ir šāda vajadzība, būtu jāsniedz vajadzīgā informācija Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu.

| (19) | Primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, gūstīšana savvaļā šiem dzīvniekiem rada lielu stresu un palielina savainojuma un ciešanu risku gūstīšanas un transportēšanas laikā. Lai pakāpeniski izbeigtu dzīvnieku gūstīšanu savvaļā audzēšanas vajadzībām, pēc piemērota pārejas perioda zinātniskās procedūrās būtu jāizmanto tikai dzīvnieki, kas ir nebrīvē audzētu dzīvnieku pēcteči vai kuri ir ņemti no pašuzturošām kolonijām. Šajā sakarā būtu jāveic priekšizpēte un vajadzības gadījumā jāpielāgo pārejas periods. Būtu jāizskata iespēja par galīgo mērķi noteikt, lai tiktu izmantoti tikai primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti, no pašuzturošām kolonijām. |
| --- | --- |

(19)

Primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, gūstīšana savvaļā šiem dzīvniekiem rada lielu stresu un palielina savainojuma un ciešanu risku gūstīšanas un transportēšanas laikā. Lai pakāpeniski izbeigtu dzīvnieku gūstīšanu savvaļā audzēšanas vajadzībām, pēc piemērota pārejas perioda zinātniskās procedūrās būtu jāizmanto tikai dzīvnieki, kas ir nebrīvē audzētu dzīvnieku pēcteči vai kuri ir ņemti no pašuzturošām kolonijām. Šajā sakarā būtu jāveic priekšizpēte un vajadzības gadījumā jāpielāgo pārejas periods. Būtu jāizskata iespēja par galīgo mērķi noteikt, lai tiktu izmantoti tikai primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti, no pašuzturošām kolonijām.

| (20) | Dažās procedūrās izmantojamo mugurkaulnieku sugu dzīvnieki šim nolūkam ir īpaši jāaudzē, lai to ģenētiskā, bioloģiskā un uzvedības priekšvēsture ir labi zināma personām, kas veic procedūras. Šādas zināšanas paaugstina rezultātu zinātnisko kvalitāti un ticamību un mazina mainīgumu, galu galā samazinot procedūru skaitu un dzīvnieku izmantošanu. Turklāt dzīvnieku labturības un saglabāšanas iemeslu dēļ savvaļā sagūstītu dzīvnieku izmantošana procedūrās būtu atļaujama vienīgi gadījumos, kad procedūru mērķi nevar sasniegt, izmantojot īpaši procedūrām audzētus dzīvniekus. |
| --- | --- |

(20)

Dažās procedūrās izmantojamo mugurkaulnieku sugu dzīvnieki šim nolūkam ir īpaši jāaudzē, lai to ģenētiskā, bioloģiskā un uzvedības priekšvēsture ir labi zināma personām, kas veic procedūras. Šādas zināšanas paaugstina rezultātu zinātnisko kvalitāti un ticamību un mazina mainīgumu, galu galā samazinot procedūru skaitu un dzīvnieku izmantošanu. Turklāt dzīvnieku labturības un saglabāšanas iemeslu dēļ savvaļā sagūstītu dzīvnieku izmantošana procedūrās būtu atļaujama vienīgi gadījumos, kad procedūru mērķi nevar sasniegt, izmantojot īpaši procedūrām audzētus dzīvniekus.

| (21) | Ņemot vērā to, ka klaiņojošu un savvaļā dzīvojošu mājdzīvnieku sugu dzīvnieku priekšvēsture nav zināma, un tā kā sagūstīšana un ievietošana iestādēs palielina šo dzīvnieku diskomfortu, tie parasti nebūtu izmantojami procedūrās. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka klaiņojošu un savvaļā dzīvojošu mājdzīvnieku sugu dzīvnieku priekšvēsture nav zināma, un tā kā sagūstīšana un ievietošana iestādēs palielina šo dzīvnieku diskomfortu, tie parasti nebūtu izmantojami procedūrās.

| (22) | Lai palielinātu pārredzamību, atvieglinātu projektu atļauju piešķiršanu un radītu līdzekļus atbilstības uzraudzībai, būtu jāievieš procedūru smaguma klasifikācija, pamatojoties uz dzīvniekiem sagādāto sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma paredzamo līmeni. |
| --- | --- |

(22)

Lai palielinātu pārredzamību, atvieglinātu projektu atļauju piešķiršanu un radītu līdzekļus atbilstības uzraudzībai, būtu jāievieš procedūru smaguma klasifikācija, pamatojoties uz dzīvniekiem sagādāto sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma paredzamo līmeni.

| (23) | No ētikas viedokļa vajadzētu noteikt sāpju, ciešanu un diskomforta augstāko robežu, ko zinātniskās procedūrās ar dzīvniekiem nekad nevajadzētu pārsniegt. Tādēļ būtu jāaizliedz tādu procedūru veikšana, kas izraisa sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kurš ir stiprs un var būt ilgstošs un kuru nevar atvieglināt. |
| --- | --- |

(23)

No ētikas viedokļa vajadzētu noteikt sāpju, ciešanu un diskomforta augstāko robežu, ko zinātniskās procedūrās ar dzīvniekiem nekad nevajadzētu pārsniegt. Tādēļ būtu jāaizliedz tādu procedūru veikšana, kas izraisa sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kurš ir stiprs un var būt ilgstošs un kuru nevar atvieglināt.

| (24) | Izstrādājot vienotu formu ziņošanas vajadzībām, būtu jāņem vērā dzīvniekam nodarīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma faktiskais smagums, nevis projekta izvērtēšanas laikā prognozētais smagums. |
| --- | --- |

(24)

Izstrādājot vienotu formu ziņošanas vajadzībām, būtu jāņem vērā dzīvniekam nodarīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma faktiskais smagums, nevis projekta izvērtēšanas laikā prognozētais smagums.

| (25) | Procedūrās izmantojamo dzīvnieku skaitu varētu samazināt, procedūras ar dzīvnieku veicot vairākas reizes, ja vien tas netraucē zinātniskā mērķa sasniegšanai vai nepasliktina dzīvnieku labturību. Tomēr ieguvumi no dzīvnieku atkārtotas izmantošanas būtu jāsamēro ar jebkādu nevēlamu ietekmi uz to labturību, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. Šīs varbūtējās pretrunas dēļ par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu būtu jālemj katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

(25)

Procedūrās izmantojamo dzīvnieku skaitu varētu samazināt, procedūras ar dzīvnieku veicot vairākas reizes, ja vien tas netraucē zinātniskā mērķa sasniegšanai vai nepasliktina dzīvnieku labturību. Tomēr ieguvumi no dzīvnieku atkārtotas izmantošanas būtu jāsamēro ar jebkādu nevēlamu ietekmi uz to labturību, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. Šīs varbūtējās pretrunas dēļ par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu būtu jālemj katrā gadījumā atsevišķi.

| (26) | Procedūras beigās būtu jāpieņem vispiemērotākais lēmums par dzīvnieka nākotni, ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus un iespējamo vides apdraudējumu. Dzīvnieki, kuru labturība ir apdraudēta, būtu jānogalina. Dažos gadījumos dzīvnieki būtu jāpalaiž brīvībā piemērotā dzīvotnē vai jāatdod atpakaļ audzēšanas sistēmā, vai tādi dzīvnieki kā suņi un kaķi būtu jāizmitina jaunā mājvietā ģimenēs, jo sabiedrība ir ļoti norūpējusies par šo dzīvnieku likteni. Ja dalībvalstis atļauj dzīvnieku izmitināšanu jaunā mājvietā, ir būtiski, ka audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs ir izveidojis programmu, ar ko nodrošina šiem dzīvniekiem piemērotu socializāciju, lai izmitināšana jaunā mājvietā būtu sekmīga un lai izvairītos no nevajadzīga diskomforta dzīvniekiem un garantētu sabiedrības drošību. |
| --- | --- |

(26)

Procedūras beigās būtu jāpieņem vispiemērotākais lēmums par dzīvnieka nākotni, ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus un iespējamo vides apdraudējumu. Dzīvnieki, kuru labturība ir apdraudēta, būtu jānogalina. Dažos gadījumos dzīvnieki būtu jāpalaiž brīvībā piemērotā dzīvotnē vai jāatdod atpakaļ audzēšanas sistēmā, vai tādi dzīvnieki kā suņi un kaķi būtu jāizmitina jaunā mājvietā ģimenēs, jo sabiedrība ir ļoti norūpējusies par šo dzīvnieku likteni. Ja dalībvalstis atļauj dzīvnieku izmitināšanu jaunā mājvietā, ir būtiski, ka audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs ir izveidojis programmu, ar ko nodrošina šiem dzīvniekiem piemērotu socializāciju, lai izmitināšana jaunā mājvietā būtu sekmīga un lai izvairītos no nevajadzīga diskomforta dzīvniekiem un garantētu sabiedrības drošību.

| (27) | Dzīvnieku audus un orgānus izmanto in vitro metožu pilnveidošanai. Lai īstenotu samazināšanas principu, dalībvalstīm būtu vajadzības gadījumā jāveicina nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmu izveide. |
| --- | --- |

(27)

Dzīvnieku audus un orgānus izmanto in vitro metožu pilnveidošanai. Lai īstenotu samazināšanas principu, dalībvalstīm būtu vajadzības gadījumā jāveicina nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmu izveide.

| (28) | Procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība lielā mērā ir atkarīga no tā, cik kvalificēti un lietpratīgi ir darbinieki, kas uzrauga procedūru veikšanu, kā arī no tiem, kas veic procedūras vai pārrauga dzīvnieku ikdienas kopējus. Dalībvalstīm ar atļauju vai citu līdzekļu palīdzību būtu jānodrošina, lai darbinieki būtu pienācīgi izglītoti, apmācīti un kompetenti. Turklāt ir svarīgi, ka darbiniekus uzrauga, līdz tie ir ieguvuši un pierādījuši nepieciešamo kompetenci. Savienības līmeņa nesaistošas pamatnostādnes par izglītības prasībām ilgtermiņā veicinātu darbinieku brīvu apriti. |
| --- | --- |

(28)

Procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība lielā mērā ir atkarīga no tā, cik kvalificēti un lietpratīgi ir darbinieki, kas uzrauga procedūru veikšanu, kā arī no tiem, kas veic procedūras vai pārrauga dzīvnieku ikdienas kopējus. Dalībvalstīm ar atļauju vai citu līdzekļu palīdzību būtu jānodrošina, lai darbinieki būtu pienācīgi izglītoti, apmācīti un kompetenti. Turklāt ir svarīgi, ka darbiniekus uzrauga, līdz tie ir ieguvuši un pierādījuši nepieciešamo kompetenci. Savienības līmeņa nesaistošas pamatnostādnes par izglītības prasībām ilgtermiņā veicinātu darbinieku brīvu apriti.

| (29) | Audzētāju, piegādātāju un izmantotāju iestādēs vajadzētu būt adekvātām iekārtām un aprīkojumam, lai varētu izpildīt attiecīgās dzīvnieku sugas izmitināšanas prasības un lai procedūras varētu veikt efektīvi, sagādājot pēc iespējas mazāk diskomforta dzīvniekiem. Audzētāji, piegādātāji un izmantotāji drīkstētu darboties tikai tad, ja tie saņēmuši kompetento iestāžu atļauju. |
| --- | --- |

(29)

Audzētāju, piegādātāju un izmantotāju iestādēs vajadzētu būt adekvātām iekārtām un aprīkojumam, lai varētu izpildīt attiecīgās dzīvnieku sugas izmitināšanas prasības un lai procedūras varētu veikt efektīvi, sagādājot pēc iespējas mazāk diskomforta dzīvniekiem. Audzētāji, piegādātāji un izmantotāji drīkstētu darboties tikai tad, ja tie saņēmuši kompetento iestāžu atļauju.

| (30) | Lai nodrošinātu dzīvnieku labturības vajadzību pastāvīgu uzraudzību, katrā iestādē jebkurā brīdī vajadzētu būt pieejamai veterinārai aprūpei un kādam darbiniekam vajadzētu būt atbildīgam par dzīvnieku kopšanu un labturību. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu dzīvnieku labturības vajadzību pastāvīgu uzraudzību, katrā iestādē jebkurā brīdī vajadzētu būt pieejamai veterinārai aprūpei un kādam darbiniekam vajadzētu būt atbildīgam par dzīvnieku kopšanu un labturību.

| (31) | Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un izmantošanas kontekstā dzīvnieku labturības apsvērumi uzskatāmi par prioritāriem. Tādēļ audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem vajadzētu būt izveidotai dzīvnieku labturības struktūrai, kuras galvenais uzdevums ir sniegt padomus dzīvnieku labturības jautājumos. Tāpat pēc projekta izveides un rezultātiem iestādes līmenī šai struktūrai būtu jāsekmē rūpju pilna atmosfēra un jānodrošina līdzekļi jaunāko tehnikas un zinātnes sasniegumu praktiskai piemērošanai un savlaicīgai īstenošanai atbilstīgi aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, lai uzlabotu dzīvnieku stāvokli visā to mūža garumā. Dzīvnieku labturības struktūras padomiem vajadzētu būt pareizi dokumentētiem un pieejamiem izpētei inspekciju laikā. |
| --- | --- |

(31)

Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un izmantošanas kontekstā dzīvnieku labturības apsvērumi uzskatāmi par prioritāriem. Tādēļ audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem vajadzētu būt izveidotai dzīvnieku labturības struktūrai, kuras galvenais uzdevums ir sniegt padomus dzīvnieku labturības jautājumos. Tāpat pēc projekta izveides un rezultātiem iestādes līmenī šai struktūrai būtu jāsekmē rūpju pilna atmosfēra un jānodrošina līdzekļi jaunāko tehnikas un zinātnes sasniegumu praktiskai piemērošanai un savlaicīgai īstenošanai atbilstīgi aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, lai uzlabotu dzīvnieku stāvokli visā to mūža garumā. Dzīvnieku labturības struktūras padomiem vajadzētu būt pareizi dokumentētiem un pieejamiem izpētei inspekciju laikā.

| (32) | Lai kompetentās iestādes varētu uzraudzīt šīs direktīvas ievērošanu, katram audzētājam, piegādātājam vai izmantotājam būtu rūpīgi jādokumentē dzīvnieku skaits, izcelsme un liktenis. |
| --- | --- |

(32)

Lai kompetentās iestādes varētu uzraudzīt šīs direktīvas ievērošanu, katram audzētājam, piegādātājam vai izmantotājam būtu rūpīgi jādokumentē dzīvnieku skaits, izcelsme un liktenis.

| (33) | Primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, suņiem un kaķiem vajadzētu būt biogrāfiskās uzskaites kartītei no dzimšanas brīža līdz mūža galam, lai varētu nodrošināt tādu kopšanu, izmitināšanu un apiešanos, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un īpašībām. |
| --- | --- |

(33)

Primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, suņiem un kaķiem vajadzētu būt biogrāfiskās uzskaites kartītei no dzimšanas brīža līdz mūža galam, lai varētu nodrošināt tādu kopšanu, izmitināšanu un apiešanos, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un īpašībām.

| (34) | Dzīvnieku izmitināšanas un kopšanas pamatā vajadzētu būt katras sugas īpašajām vajadzībām un īpatnībām. |
| --- | --- |

(34)

Dzīvnieku izmitināšanas un kopšanas pamatā vajadzētu būt katras sugas īpašajām vajadzībām un īpatnībām.

| (35) | Dalībvalstu noteiktās izmitināšanas un kopšanas prasības atšķiras, un tas veicina iekšējā tirgus traucējumus. Turklāt dažas prasības vairs neatspoguļo jaunākās atziņas par izmitināšanas un kopšanas apstākļu ietekmi uz dzīvnieku labturību un procedūru zinātniskajiem rezultātiem. Tādēļ ar šo direktīvu ir jāparedz saskaņotas prasības attiecībā uz izmitināšanu un kopšanu. Minētās prasības būtu jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstu noteiktās izmitināšanas un kopšanas prasības atšķiras, un tas veicina iekšējā tirgus traucējumus. Turklāt dažas prasības vairs neatspoguļo jaunākās atziņas par izmitināšanas un kopšanas apstākļu ietekmi uz dzīvnieku labturību un procedūru zinātniskajiem rezultātiem. Tādēļ ar šo direktīvu ir jāparedz saskaņotas prasības attiecībā uz izmitināšanu un kopšanu. Minētās prasības būtu jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus.

| (36) | Lai uzraudzītu šīs direktīvas ievērošanu, dalībvalstīm, pamatojoties uz riska analīzi, būtu regulāri jāinspicē audzētāji, piegādātāji un izmantotāji. Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos un veicinātu pārskatāmību, piemērota inspekciju daļa būtu jāveic bez iepriekšēja brīdinājuma. |
| --- | --- |

(36)

Lai uzraudzītu šīs direktīvas ievērošanu, dalībvalstīm, pamatojoties uz riska analīzi, būtu regulāri jāinspicē audzētāji, piegādātāji un izmantotāji. Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos un veicinātu pārskatāmību, piemērota inspekciju daļa būtu jāveic bez iepriekšēja brīdinājuma.

| (37) | Lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt šo direktīvu un pamatojoties uz konstatējumiem ziņojumos par valstu inspekciju darbību, Komisijai šaubu gadījumos būtu jāveic valstu inspekcijas sistēmu pārbaude. Dalībvalstīm būtu jānovērš trūkumi, kas atklāti šādās pārbaudēs. |
| --- | --- |

(37)

Lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt šo direktīvu un pamatojoties uz konstatējumiem ziņojumos par valstu inspekciju darbību, Komisijai šaubu gadījumos būtu jāveic valstu inspekcijas sistēmu pārbaude. Dalībvalstīm būtu jānovērš trūkumi, kas atklāti šādās pārbaudēs.

| (38) | Projektu vispārēja izvērtēšana, ņemot vērā dzīvnieku izmantošanas ētiskos apsvērumus, ir pamatā projektu atļauju piešķiršanai, un tai būtu jānodrošina aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu ievērošana minētajos projektos. |
| --- | --- |

(38)

Projektu vispārēja izvērtēšana, ņemot vērā dzīvnieku izmantošanas ētiskos apsvērumus, ir pamatā projektu atļauju piešķiršanai, un tai būtu jānodrošina aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu ievērošana minētajos projektos.

| (39) | Tāpat ētisku un zinātnisku iemeslu dēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek rūpīgi izvērtēts, kāda ir katras dzīvnieka izmantošanas sagaidāmo rezultātu zinātniskā un izglītojošā vērtība, lietderība un nozīmība. Projekta paredzamajam ieguvumam būtu jāatsver sagaidāmais kaitējums dzīvniekam. Tādēļ atļauju izsniegšanas procesā projektiem, kas saistīti ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu, būtu jāietver projekta neatkarīga izvērtēšana, kurā nav iesaistīti pētījuma veicēji. Pareizai projekta aspektu izvērtēšanai vajadzētu būt tādai, lai varētu pietiekami labi izvērtēt jaunu zinātnisko izmēģinājumu metožu izmantošanu, tiklīdz tās parādās. |
| --- | --- |

(39)

Tāpat ētisku un zinātnisku iemeslu dēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek rūpīgi izvērtēts, kāda ir katras dzīvnieka izmantošanas sagaidāmo rezultātu zinātniskā un izglītojošā vērtība, lietderība un nozīmība. Projekta paredzamajam ieguvumam būtu jāatsver sagaidāmais kaitējums dzīvniekam. Tādēļ atļauju izsniegšanas procesā projektiem, kas saistīti ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu, būtu jāietver projekta neatkarīga izvērtēšana, kurā nav iesaistīti pētījuma veicēji. Pareizai projekta aspektu izvērtēšanai vajadzētu būt tādai, lai varētu pietiekami labi izvērtēt jaunu zinātnisko izmēģinājumu metožu izmantošanu, tiklīdz tās parādās.

| (40) | Projekta īpatnību, izmantojamās sugas tipa un vēlamo projekta rezultātu sasniedzamības dēļ varētu būt nepieciešama retrospektīva izvērtēšana. Tā kā projekti var ievērojami atšķirties sarežģītības, ilguma un rezultātu iegūšanai vajadzīgā laika ziņā, lēmums par retrospektīvas izvērtēšanas veikšanu būtu jāpieņem, pilnībā ņemot vērā minētos aspektus. |
| --- | --- |

(40)

Projekta īpatnību, izmantojamās sugas tipa un vēlamo projekta rezultātu sasniedzamības dēļ varētu būt nepieciešama retrospektīva izvērtēšana. Tā kā projekti var ievērojami atšķirties sarežģītības, ilguma un rezultātu iegūšanai vajadzīgā laika ziņā, lēmums par retrospektīvas izvērtēšanas veikšanu būtu jāpieņem, pilnībā ņemot vērā minētos aspektus.

| (41) | Lai nodrošinātu sabiedrības informētību, ir svarīgi publiskot objektīvu informāciju par projektiem, kuros izmanto dzīvus dzīvniekus. Tas nedrīkstētu pārkāpt īpašumtiesības vai izpaust konfidenciālu informāciju. Tādēļ izmantotājiem būtu jāsniedz anonīmi netehniski kopsavilkumi par minētajiem projektiem, kuri dalībvalstīm būtu jāpublicē. Publicētā informācija nedrīkstētu pārkāpt izmantotāju tiesības uz anonimitāti. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu sabiedrības informētību, ir svarīgi publiskot objektīvu informāciju par projektiem, kuros izmanto dzīvus dzīvniekus. Tas nedrīkstētu pārkāpt īpašumtiesības vai izpaust konfidenciālu informāciju. Tādēļ izmantotājiem būtu jāsniedz anonīmi netehniski kopsavilkumi par minētajiem projektiem, kuri dalībvalstīm būtu jāpublicē. Publicētā informācija nedrīkstētu pārkāpt izmantotāju tiesības uz anonimitāti.

| (42) | Cilvēku un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma novēršanai Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka vielas un produktus var tirgot vienīgi tad, kad ir iesniegti attiecīgi dati par drošību un efektivitāti. Dažas no minētajām prasībām var izpildīt, vienīgi izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem, turpmāk “obligātā testēšana”. Ir jāievieš īpaši pasākumi ar nolūku paplašināt alternatīvu pieeju izmantošanu un likvidēt obligāto testu nevajadzīgu dublēšanos. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāatzīst ar Savienības tiesību aktos paredzētajām testēšanas metodēm iegūto testēšanas datu derīgums. |
| --- | --- |

(42)

Cilvēku un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma novēršanai Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka vielas un produktus var tirgot vienīgi tad, kad ir iesniegti attiecīgi dati par drošību un efektivitāti. Dažas no minētajām prasībām var izpildīt, vienīgi izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem, turpmāk “obligātā testēšana”. Ir jāievieš īpaši pasākumi ar nolūku paplašināt alternatīvu pieeju izmantošanu un likvidēt obligāto testu nevajadzīgu dublēšanos. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāatzīst ar Savienības tiesību aktos paredzētajām testēšanas metodēm iegūto testēšanas datu derīgums.

| (43) | Lai samazinātu administratīvā darba slodzi un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, vajadzētu būt iespējai vienu grupas atļauju attiecināt uz vairākiem vispārējiem projektiem, ja tos īsteno ar pārbaudītām metodēm testēšanas, ražošanas vai diagnostikas nolūkā, tomēr neatbrīvojot nevienu no minētajām procedūrām no projekta izvērtēšanas. |
| --- | --- |

(43)

Lai samazinātu administratīvā darba slodzi un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, vajadzētu būt iespējai vienu grupas atļauju attiecināt uz vairākiem vispārējiem projektiem, ja tos īsteno ar pārbaudītām metodēm testēšanas, ražošanas vai diagnostikas nolūkā, tomēr neatbrīvojot nevienu no minētajām procedūrām no projekta izvērtēšanas.

| (44) | Lai nodrošinātu atļauju pieteikumu efektīvu izskatīšanu un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, būtu jānosaka termiņš, kurā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē projektu pieteikumi un jāpieņem lēmums par šo projektu atļaušanu. Lai nemazinātu projektu izvērtēšanas kvalitāti, sarežģītākiem projektu pieteikumiem varētu būt vajadzīgs papildu laiks iesaistīto disciplīnu skaita, priekšlikuma projekta novitātes un komplicētāku metožu dēļ. Tomēr projekta izvērtēšanas termiņus vajadzētu varēt pagarināt tikai izņēmuma kārtā. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu atļauju pieteikumu efektīvu izskatīšanu un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, būtu jānosaka termiņš, kurā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē projektu pieteikumi un jāpieņem lēmums par šo projektu atļaušanu. Lai nemazinātu projektu izvērtēšanas kvalitāti, sarežģītākiem projektu pieteikumiem varētu būt vajadzīgs papildu laiks iesaistīto disciplīnu skaita, priekšlikuma projekta novitātes un komplicētāku metožu dēļ. Tomēr projekta izvērtēšanas termiņus vajadzētu varēt pagarināt tikai izņēmuma kārtā.

| (45) | Ņemot vērā to, ka dažas procedūras ir rutīnveida vai atkārtojas, ir lietderīgi paredzēt regulatīvu iespēju, kuru izmantojot dalībvalstis varētu ieviest vienkāršotu administratīvu procedūru tādu projektu izvērtēšanai, kuri ietver minētās procedūras, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas konkrētas šajā direktīvā noteiktas prasības. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā to, ka dažas procedūras ir rutīnveida vai atkārtojas, ir lietderīgi paredzēt regulatīvu iespēju, kuru izmantojot dalībvalstis varētu ieviest vienkāršotu administratīvu procedūru tādu projektu izvērtēšanai, kuri ietver minētās procedūras, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas konkrētas šajā direktīvā noteiktas prasības.

| (46) | Alternatīvu metožu pieejamība ir lielā mērā atkarīga no alternatīvu izstrādes pētījumu attīstības. Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās ir paredzēts vairāk līdzekļu projektiem, kuru mērķis ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ, lai palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju un aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, Komisijai un dalībvalstīm būtu ar pētniecības un citu līdzekļu palīdzību jāsekmē alternatīvu pieeju izstrāde un validācija. |
| --- | --- |

(46)

Alternatīvu metožu pieejamība ir lielā mērā atkarīga no alternatīvu izstrādes pētījumu attīstības. Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās ir paredzēts vairāk līdzekļu projektiem, kuru mērķis ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ, lai palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju un aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, Komisijai un dalībvalstīm būtu ar pētniecības un citu līdzekļu palīdzību jāsekmē alternatīvu pieeju izstrāde un validācija.

| (47) | Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā kā politikas pasākums ir izveidots Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs, kas koordinē alternatīvu pieeju validāciju Savienībā kopš 1991. gada. Taču arvien vairāk pieaug vajadzība izstrādāt un nodot validācijai jaunas metodes, un tādēļ oficiāli jāizveido Savienības references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Šāda laboratorija būtu jāsauc par Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centru (ECVAM). Nosakot prioritātes validācijas pētījumu veikšanai, Komisijai ir jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz Komisijai noteikt un izvirzīt piemērotas laboratorijas šādu validācijas pētījumu veikšanai. Attiecībā uz validācijas pētījumiem, kuri ir līdzīgi jau iepriekš validētām metodēm un kuru validēšana sniedz būtiskas konkurences priekšrocības, ECVAM būtu jāvar iekasēt maksu no tiem, kuri iesniedz savas metodes validēšanai. Šī maksa nedrīkstētu kaitēt veselīgai konkurencei testēšanas nozarē. |
| --- | --- |

(47)

Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā kā politikas pasākums ir izveidots Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs, kas koordinē alternatīvu pieeju validāciju Savienībā kopš 1991. gada. Taču arvien vairāk pieaug vajadzība izstrādāt un nodot validācijai jaunas metodes, un tādēļ oficiāli jāizveido Savienības references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Šāda laboratorija būtu jāsauc par Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centru (ECVAM). Nosakot prioritātes validācijas pētījumu veikšanai, Komisijai ir jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz Komisijai noteikt un izvirzīt piemērotas laboratorijas šādu validācijas pētījumu veikšanai. Attiecībā uz validācijas pētījumiem, kuri ir līdzīgi jau iepriekš validētām metodēm un kuru validēšana sniedz būtiskas konkurences priekšrocības, ECVAM būtu jāvar iekasēt maksu no tiem, kuri iesniedz savas metodes validēšanai. Šī maksa nedrīkstētu kaitēt veselīgai konkurencei testēšanas nozarē.

| (48) | Ir jānodrošina saskanīga pieeja projekta izvērtēšanas un pārraudzības stratēģijai valstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jānodibina valstu komitejas, kuras aizsargā dzīvniekus, ko izmanto zinātniskiem mērķiem, un kuru uzdevums ir konsultēt kompetentās iestādes un dzīvnieku labturības struktūras, lai veicinātu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu pieņemšanu. Paraugprakses apmaiņā Savienības līmenī nozīmīgam vajadzētu kļūt valstu komiteju tīklam. |
| --- | --- |

(48)

Ir jānodrošina saskanīga pieeja projekta izvērtēšanas un pārraudzības stratēģijai valstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jānodibina valstu komitejas, kuras aizsargā dzīvniekus, ko izmanto zinātniskiem mērķiem, un kuru uzdevums ir konsultēt kompetentās iestādes un dzīvnieku labturības struktūras, lai veicinātu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu pieņemšanu. Paraugprakses apmaiņā Savienības līmenī nozīmīgam vajadzētu kļūt valstu komiteju tīklam.

| (49) | Strauja var būt gan tehnikas un zinātnes attīstība biomedicīniskajos pētījumos, gan zināšanu paplašināšanās jautājumos par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību. Tādēļ ir jāparedz šīs direktīvas pārskatīšana. Tādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespējama dzīvnieku izmantošanas aizstāšana, jo īpaši attiecībā uz primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ja tas ir iespējams, ņemot vērā zinātnes attīstību. Komisijai arī būtu jāveic periodiska tematiska pārskatīšana attiecībā uz to, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās. |
| --- | --- |

(49)

Strauja var būt gan tehnikas un zinātnes attīstība biomedicīniskajos pētījumos, gan zināšanu paplašināšanās jautājumos par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību. Tādēļ ir jāparedz šīs direktīvas pārskatīšana. Tādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespējama dzīvnieku izmantošanas aizstāšana, jo īpaši attiecībā uz primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ja tas ir iespējams, ņemot vērā zinātnes attīstību. Komisijai arī būtu jāveic periodiska tematiska pārskatīšana attiecībā uz to, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

| (50) | Nolūkā nodrošināt vienādus īstenošanas apstākļus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt Savienības līmeņa pamatnostādnes par prasībām attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci, pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem un par maksājumiem, ko tā var iekasēt, noteikt vienotu formātu, kādā dalībvalstis iesniedz Komisijai informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, statistikas informāciju un citu konkrētu informāciju un kā tās piemēro drošības klauzulas. Saskaņā ar LESD 291. pantu noteikumus un vispārīgus principus par mehānismiem, saskaņā ar kuriem dalībvalstis kontrolē to, kā Komisija piemēro īstenošanas pilnvaras, nosaka jau iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kuru nepiemēro. |
| --- | --- |

(50)

Nolūkā nodrošināt vienādus īstenošanas apstākļus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt Savienības līmeņa pamatnostādnes par prasībām attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci, pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem un par maksājumiem, ko tā var iekasēt, noteikt vienotu formātu, kādā dalībvalstis iesniedz Komisijai informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, statistikas informāciju un citu konkrētu informāciju un kā tās piemēro drošības klauzulas. Saskaņā ar LESD 291. pantu noteikumus un vispārīgus principus par mehānismiem, saskaņā ar kuriem dalībvalstis kontrolē to, kā Komisija piemēro īstenošanas pilnvaras, nosaka jau iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kuru nepiemēro.

| (51) | Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz šādiem elementiem: izmaiņas attiecībā uz to sugu sarakstu, kuras ir īpaši jāaudzē izmantošanai procedūrās; aprūpes un turēšanas standartu izmaiņas; nogalināšanas metožu izmaiņas, tostarp to specifikācijas; izmaiņas attiecībā uz elementiem, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai noteiktu prasības attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci; izmaiņas attiecībā uz konkrētiem obligātiem atļaujas pieteikuma elementiem; izmaiņas attiecībā uz Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem; kā arī piemēru izmaiņas attiecībā uz dažādiem procedūru veidiem, kas iekļauti katrā smaguma kategorijā, pamatojoties uz faktoriem saistībā ar procedūras veidu. Ir jo īpaši svarīgi, ka sagatavošanas darba gaitā Komisija veic pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(51)

Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz šādiem elementiem: izmaiņas attiecībā uz to sugu sarakstu, kuras ir īpaši jāaudzē izmantošanai procedūrās; aprūpes un turēšanas standartu izmaiņas; nogalināšanas metožu izmaiņas, tostarp to specifikācijas; izmaiņas attiecībā uz elementiem, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai noteiktu prasības attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci; izmaiņas attiecībā uz konkrētiem obligātiem atļaujas pieteikuma elementiem; izmaiņas attiecībā uz Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem; kā arī piemēru izmaiņas attiecībā uz dažādiem procedūru veidiem, kas iekļauti katrā smaguma kategorijā, pamatojoties uz faktoriem saistībā ar procedūras veidu. Ir jo īpaši svarīgi, ka sagatavošanas darba gaitā Komisija veic pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī.

| (52) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas ir piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(52)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas ir piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

| (53) | Tādēļ Direktīva 86/609/EEK būtu jāatceļ. Daži grozījumi, ko ievieš ar šo direktīvu, tieši ietekmē to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (7). Tādēļ būtu lietderīgi attiecīgi grozīt vienu minētās regulas noteikumu. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ Direktīva 86/609/EEK būtu jāatceļ. Daži grozījumi, ko ievieš ar šo direktīvu, tieši ietekmē to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (7). Tādēļ būtu lietderīgi attiecīgi grozīt vienu minētās regulas noteikumu.

| (54) | Ieguvumi dzīvnieku labturības ziņā no projektu atļauju retrospektīvas piemērošanas un ar to saistītās administratīvās izmaksas ir attaisnojamas tikai pašlaik notiekošiem ilgtermiņa projektiem. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi attiecībā uz pašlaik notiekošiem īsa un vidēja termiņa projektiem, lai izvairītos no atļauju retrospektīvas piešķiršanas, no kuras ieguvums ir visnotaļ neliels. |
| --- | --- |

(54)

Ieguvumi dzīvnieku labturības ziņā no projektu atļauju retrospektīvas piemērošanas un ar to saistītās administratīvās izmaksas ir attaisnojamas tikai pašlaik notiekošiem ilgtermiņa projektiem. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi attiecībā uz pašlaik notiekošiem īsa un vidēja termiņa projektiem, lai izvairītos no atļauju retrospektīvas piešķiršanas, no kuras ieguvums ir visnotaļ neliels.

| (55) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Savienības interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Savienības interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (56) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, saskaņot tiesību aktus par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, saskaņot tiesību aktus par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo direktīvu nosaka pasākumus tādu dzīvnieku aizsardzībai, kurus izmanto zinātnes vai izglītības vajadzībām.

Tādēļ ar to paredz noteikumus:

| a) | par to, kā aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās un kā pilnveidot procedūrās izmantoto dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, kopšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

par to, kā aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās un kā pilnveidot procedūrās izmantoto dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, kopšanu un izmantošanu;

| b) | par dzīvnieku izcelsmi, audzēšanu, iezīmēšanu, kopšanu un turēšanu un nogalināšanu; |
| --- | --- |

b)

par dzīvnieku izcelsmi, audzēšanu, iezīmēšanu, kopšanu un turēšanu un nogalināšanu;

| c) | par audzētāju, piegādātāju un izmantotāju darbībām; |
| --- | --- |

c)

par audzētāju, piegādātāju un izmantotāju darbībām;

| d) | par tādu projektu izvērtēšanu un atļaušanu, kas saistīti ar dzīvnieku izmantošanu procedūrās. |
| --- | --- |

d)

par tādu projektu izvērtēšanu un atļaušanu, kas saistīti ar dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

2.   Šī direktīva attiecas uz gadījumiem, kad dzīvniekus izmanto vai paredz izmantot procedūrās vai kad tos īpaši audzē, lai to orgānus vai audus varētu izmantot zinātniskiem mērķiem.

Šo direktīvu piemēro, līdz šā punkta pirmajā daļā minētie dzīvnieki ir nogalināti, izmitināti jaunā mājvietā, palaisti brīvībā piemērotā dzīvotnē vai atdoti atpakaļ sugai atbilstošā audzēšanas sistēmā.

Sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma likvidēšana, sekmīgi izmantojot anestēziju, atsāpināšanu vai citas metodes, nenozīmē, ka uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās neattiecas šīs direktīvas darbības joma.

3.   Šī direktīva attiecas uz šādiem dzīvniekiem:

| a) | dzīvi mugurkaulnieki, kas nav cilvēki, tostarp:






  i) | kāpurveidīgās formas, kas barojas patstāvīgi; un |
| --- | --- | --- |

a)

dzīvi mugurkaulnieki, kas nav cilvēki, tostarp:

i)

kāpurveidīgās formas, kas barojas patstāvīgi; un

| ii) | zīdītāju augļa formas to normālas attīstības pēdējā trešdaļā; |
| --- | --- |

ii)

zīdītāju augļa formas to normālas attīstības pēdējā trešdaļā;

| b) | dzīvi galvkāji. |
| --- | --- |

b)

dzīvi galvkāji.

4.   Šī direktīva attiecas uz tādu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, kuri nav sasnieguši 3. punkta a) apakšpunktā minēto attīstības stadiju, ja dzīvniekam ļauj nodzīvot ilgāk par šo attīstības stadiju un ja veikto procedūru rezultātā tas var just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kad tas sasniedzis šo attīstības stadiju.

5.   Šo direktīvu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | neeksperimentāla lauksaimniecības prakse; |
| --- | --- |

a)

neeksperimentāla lauksaimniecības prakse;

| b) | neeksperimentāla klīniska veterinārijas prakse; |
| --- | --- |

b)

neeksperimentāla klīniska veterinārijas prakse;

| c) | veterinārijas klīniski izmēģinājumi, kas vajadzīgi, lai piešķirtu veterināro zāļu tirdzniecības atļauju; |
| --- | --- |

c)

veterinārijas klīniski izmēģinājumi, kas vajadzīgi, lai piešķirtu veterināro zāļu tirdzniecības atļauju;

| d) | prakse atzītas lopkopības vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

prakse atzītas lopkopības vajadzībām;

| e) | prakse, kuras galvenais mērķis ir dzīvnieku identifikācija; |
| --- | --- |

e)

prakse, kuras galvenais mērķis ir dzīvnieku identifikācija;

| f) | prakse, kas nevar izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to. |
| --- | --- |

f)

prakse, kas nevar izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to.

6.   Šo direktīvu piemēro, neskarot Padomes Direktīvu 76/768/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (8).

2. pants

Stingrāki valstu pasākumi

1.   Ievērojot LESD izklāstītos vispārīgos noteikumus, dalībvalstis var saglabāt noteikumus, kuri ir spēkā 2010. gada 9. novembrī un kuru mērķis ir sniegt dzīvniekiem,uz ko attiecas šī direktīva, plašāku aizsardzību nekā tā, kas ir paredzēta šajā direktīvā.

Dalībvalstis līdz 2013. gada 1. janvārim informē Komisiju par šādiem valsts noteikumiem. Komisija par tiem informē pārējās dalībvalstis.

2.   Rīkojoties saskaņā ar 1. punktu, dalībvalsts neaizliedz vai neaizkavē tādu dzīvnieku piegādi vai izmantošanu, kuri citā dalībvalstī audzēti un turēti saskaņā ar šo direktīvu, tāpat kā tā neaizliedz vai neaizkavē tādu produktu laišanu tirgū, kuri izstrādāti, izmantojot minētos dzīvniekus atbilstīgi šai direktīvai.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “procedūra” ir dzīvnieka invazīva vai neinvazīva izmantošana eksperimentālam vai citam zinātniskam mērķim ar zināmu vai nezināmu iznākumu vai izglītības mērķiem, kas var dzīvniekam izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to.
  Tas ietver jebkādas darbības, kuras izraisa vai var izraisīt dzīvnieka piedzimšanu vai izšķilšanos vai jaunas ģenētiski modificētas dzīvnieku līnijas rašanos un uzturēšanu šādos apstākļos, taču neattiecas uz dzīvnieku nogalināšanu tikai tādēļ, lai izmantotu to orgānus vai audus; |
| --- | --- |

1)

“procedūra” ir dzīvnieka invazīva vai neinvazīva izmantošana eksperimentālam vai citam zinātniskam mērķim ar zināmu vai nezināmu iznākumu vai izglītības mērķiem, kas var dzīvniekam izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to.

Tas ietver jebkādas darbības, kuras izraisa vai var izraisīt dzīvnieka piedzimšanu vai izšķilšanos vai jaunas ģenētiski modificētas dzīvnieku līnijas rašanos un uzturēšanu šādos apstākļos, taču neattiecas uz dzīvnieku nogalināšanu tikai tādēļ, lai izmantotu to orgānus vai audus;

| 2) | “projekts” ir darba programma, kam ir noteikts zinātnisks mērķis un kas ietver vienu vai vairākas procedūras; |
| --- | --- |

2)

“projekts” ir darba programma, kam ir noteikts zinātnisks mērķis un kas ietver vienu vai vairākas procedūras;

| 3) | “iestāde” ir ietaises, ēkas, ēku kopas vai citas telpas un var būt vieta, kas nav pilnīgi iežogota vai apjumta, un pārvietojamās iekārtas; |
| --- | --- |

3)

“iestāde” ir ietaises, ēkas, ēku kopas vai citas telpas un var būt vieta, kas nav pilnīgi iežogota vai apjumta, un pārvietojamās iekārtas;

| 4) | “audzētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas audzē I pielikumā minētos dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem vai kas galvenokārt šiem mērķiem audzē citus dzīvniekus, gūstot vai negūstot no tā peļņu; |
| --- | --- |

4)

“audzētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas audzē I pielikumā minētos dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem vai kas galvenokārt šiem mērķiem audzē citus dzīvniekus, gūstot vai negūstot no tā peļņu;

| 5) | “piegādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas nav audzētājs un kas piegādā dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem, gūstot vai negūstot no tā peļņu; |
| --- | --- |

5)

“piegādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas nav audzētājs un kas piegādā dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem, gūstot vai negūstot no tā peļņu;

| 6) | “izmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto dzīvniekus procedūrās, gūstot vai negūstot no tā peļņu; |
| --- | --- |

6)

“izmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto dzīvniekus procedūrās, gūstot vai negūstot no tā peļņu;

| 7) | “kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes vai struktūras, ko dalībvalsts norīko, lai pildītu no šīs direktīvas izrietošos pienākumus. |
| --- | --- |

7)

“kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes vai struktūras, ko dalībvalsts norīko, lai pildītu no šīs direktīvas izrietošos pienākumus.

4. pants

Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka vienmēr, kad vien iespējams, procedūras vietā izmanto zinātniski apmierinošu metodi vai testēšanas stratēģiju, kas nav saistīta ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz minimumam tiek samazināts projektos izmantojamo dzīvnieku skaits, neapdraudot projekta mērķus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek pilnveidota audzēšana, turēšana un kopšana un procedūrās izmantojamās metodes, lai likvidētu vai līdz minimumam samazinātu jebkādas iespējamas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu dzīvniekiem.

4.   Saistībā ar metožu izvēli šo pantu īsteno saskaņā ar 13. pantu.

5. pants

Procedūru mērķi

Procedūras var veikt vienīgi šādiem mērķiem:

| a) | pamatpētījumi; |
| --- | --- |

a)

pamatpētījumi;

| b) | praktiskie vai lietišķie pētījumi ar kādu no šiem mērķiem:






  i) | nepieļaut, novērst, diagnosticēt vai ārstēt cilvēka, dzīvnieku vai augu slimības, veselības traucējumus vai citas anomālijas vai to izraisīto ietekmi; |
| --- | --- | --- |

b)

praktiskie vai lietišķie pētījumi ar kādu no šiem mērķiem:

i)

nepieļaut, novērst, diagnosticēt vai ārstēt cilvēka, dzīvnieku vai augu slimības, veselības traucējumus vai citas anomālijas vai to izraisīto ietekmi;

| ii) | novērtēt, noteikt, regulēt vai mainīt cilvēka, dzīvnieku vai augu fizioloģiskos stāvokļus; vai |
| --- | --- |

ii)

novērtēt, noteikt, regulēt vai mainīt cilvēka, dzīvnieku vai augu fizioloģiskos stāvokļus; vai

| iii) | nodrošināt dzīvnieku labturību un uzlabot lauksaimniecības vajadzībām turēto dzīvnieku audzēšanas apstākļus; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt dzīvnieku labturību un uzlabot lauksaimniecības vajadzībām turēto dzīvnieku audzēšanas apstākļus;

| c) | jebkuram no b) punktā minētajiem nolūkiem – zāļu, pārtikas un barības un citu vielu vai produktu izstrāde, ražošana vai kvalitātes, efektivitātes un drošības pārbaude; |
| --- | --- |

c)

jebkuram no b) punktā minētajiem nolūkiem – zāļu, pārtikas un barības un citu vielu vai produktu izstrāde, ražošana vai kvalitātes, efektivitātes un drošības pārbaude;

| d) | dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs; |
| --- | --- |

d)

dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs;

| e) | pētījumi ar mērķi saglabāt sugu; |
| --- | --- |

e)

pētījumi ar mērķi saglabāt sugu;

| f) | augstākā izglītība vai apmācība ar mērķi iegūt, uzturēt vai uzlabot arodprasmes; |
| --- | --- |

f)

augstākā izglītība vai apmācība ar mērķi iegūt, uzturēt vai uzlabot arodprasmes;

| g) | medicīniskās kriminālistikas izmeklēšana. |
| --- | --- |

g)

medicīniskās kriminālistikas izmeklēšana.

6. pants

Nogalināšanas metodes

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīvniekus nogalina, sagādājot pēc iespējas mazākas sāpes, ciešanas un diskomfortu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīvniekus nogalina kompetenta persona audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja iestādē.

Tomēr laukpētījumos kompetenta persona dzīvnieku var nogalināt ārpus iestādes.

3.   Attiecībā uz IV pielikumā iekļautajiem dzīvniekiem izmanto piemērotu nogalināšanas metodi, kā izklāstīts minētajā pielikumā.

4.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no 3. punktā minētās prasības:

| a) | lai atļautu izmantot citu metodi, ja zinātniskie dati apliecina, ka šī metode uzskatāma vismaz par tikpat humānu; vai |
| --- | --- |

a)

lai atļautu izmantot citu metodi, ja zinātniskie dati apliecina, ka šī metode uzskatāma vismaz par tikpat humānu; vai

| b) | ja zinātnisks pamatojums liecina, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot IV pielikumā izklāstīto nogalināšanas metodi. |
| --- | --- |

b)

ja zinātnisks pamatojums liecina, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot IV pielikumā izklāstīto nogalināšanas metodi.

5.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro, ja dzīvnieks jānogalina ārkārtas apstākļos dzīvnieka labturības, sabiedrības veselības un sabiedrības drošības aizsardzības, dzīvnieku veselības vai ar vides apsvērumiem saistītu iemeslu dēļ.

II   NODAĻA

NOTEIKUMI PAR DAŽU DZĪVNIEKU IZMANTOŠANU PROCEDŪRĀS

NOTEIKUMI PAR DAŽU DZĪVNIEKU IZMANTOŠANU PROCEDŪRĀS

7. pants

Apdraudētas sugas

1.   To apdraudēto sugu īpatņus, kas uzskaitītas A pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (9), un uz ko neattiecas minētās regulas 7. panta 1. punkts, neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no mēķiem, kas ir minēti šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā, c) punktā vai e) punktā; un |
| --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no mēķiem, kas ir minēti šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā, c) punktā vai e) punktā; un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot tādas sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot tādas sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, sugām.

8. pants

Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

1.   Ievērojot 2. punktu, primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:






  i) | šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai |
| --- | --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:

i)

šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai

| ii) | 5. panta a) vai e) punktā; |
| --- | --- |

ii)

5. panta a) vai e) punktā;

un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti.

Šajā direktīvā novājinoša saslimšana ir samazināta personas normālā fiziskā vai psiholoģiskā rīcībspēja.

2.   Primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti un kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikumā, un uz ko neattiecas minētās regulas 7. panta 1. punkts, neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:






  i) | šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai |
| --- | --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:

i)

šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai

| ii) | 5. panta e) punktā; |
| --- | --- |

ii)

5. panta e) punktā;

un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un izmantojot sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un izmantojot sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā.

3.   Neskarot 1. un 2. punktu, cilvēkveidīgos pērtiķus procedūrās neizmanto, izņemot gadījumus, kad izmanto 55. panta 2. punkta drošības klauzulu.

9. pants

Savvaļā sagūstīti dzīvnieki

1.   Savvaļā sagūstītus dzīvniekus procedūrās neizmanto.

2.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no 1. punkta, ja ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot dzīvnieku, kas audzēts izmantošanai procedūrās.

3.   Dzīvnieku gūstīšanu savvaļā veic vienīgi kompetentas personas, izmantojot metodes, kas dzīvniekiem nesagādā sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, no kā iespējams izvairīties.

Ja gūstīšanas laikā vai pēc tam atklājas, ka dzīvnieks ir savainots vai nevesels, to izmeklē veterinārārsts vai cita kompetenta persona, un tiek veikti pasākumi, lai mazinātu dzīvnieka ciešanas. Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no prasības rīkoties, lai mazinātu dzīvnieka ciešanas, ja pastāv zinātnisks pamatojums.

10. pants

Izmantošanai procedūrās audzēti dzīvnieki

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka I pielikumā uzskaitīto sugu īpatņus var izmantot procedūrās tikai tad, ja tie ir audzēti izmantošanai procedūrās.

Tomēr no II pielikumā noteiktās dienas dalībvalstis nodrošina, ka minētajā pielikumā uzskaitītos primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, var izmantot procedūrās tikai tad, ja tie ir pēcteči nebrīvē audzētiem primātiem vai ja tos ņem no pašuzturošām kolonijām.

Šajā pantā “pašuzturoša kolonija” ir tāda kolonija, kurā dzīvniekus audzē tikai kolonijas ietvaros vai izmanto dzīvniekus no citām kolonijām, bet nevis savvaļā sagūstot dzīvniekus, un kurā dzīvnieki tiek turēti tādā veidā, lai nodrošinātu, ka tie ir pieraduši pie cilvēkiem.

Apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm, Komisija veic priekšizpēti par šā punkta otrajā daļā noteikto prasību, ietverot arī dzīvnieku veselības un labturības izvērtējumu. Priekšizpētes rezultātus publicē vēlākais 2017. gada 10. novembrī. Minētajiem rezultātiem vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par grozījumiem II pielikumā.

2.   Komisija veic pārskatīšanu attiecībā uz primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošanu no pašuzturošām kolonijām un, apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm, veic pētījumu, lai analizētu, vai praktiski ir iespējams izmantot dzīvniekus tikai no pašuzturošām kolonijām.

Pētījuma rezultātus publicē vēlākais 2022. gada 10. novembrī.

3.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbīvojumus no 1. punkta, ja tam ir zinātnisks pamatojums.

11. pants

Klaiņojoši un savvaļā mītoši mājdzīvnieku sugu dzīvnieki

1.   Klaiņojošus un savvaļā mītošus mājdzīvnieku sugu dzīvniekus procedūrās neizmanto.

2.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no 1. punkta tikai ar šādiem nosacījumiem:

| a) | pastāv būtiska vajadzība pēc pētījumiem par dzīvnieku veselību un labturību vai nopietnu apdraudējumu videi vai cilvēku un dzīvnieku veselībai; un |
| --- | --- |

a)

pastāv būtiska vajadzība pēc pētījumiem par dzīvnieku veselību un labturību vai nopietnu apdraudējumu videi vai cilvēku un dzīvnieku veselībai; un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot klaiņojošu vai savvaļas dzīvnieku. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot klaiņojošu vai savvaļas dzīvnieku.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

PROCEDŪRAS

12. pants

Procedūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka procedūras tiek veiktas izmantotāja iestādē.

Kompetentā iestāde var piešķirt atbrīvojumu no šā punkta pirmās daļas, ja tam ir zinātnisks pamatojums.

2.   Procedūras drīkst veikt tikai projekta ietvaros.

13. pants

Metodes izvēle

1.   Neskarot valstu tiesību aktus, ar kuriem aizliedz noteiktus metožu veidus, dalībvalstis nodrošina, ka procedūru neveic, ja vajadzīgo rezultātu iegūšanai Savienības tiesību aktos ir atzīta cita metode vai testēšanas stratēģija, kas nav saistīta ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu.

2.   Izvēloties starp procedūrām, izvēlas tās, kuras visvairāk atbilst turpmāk norādītajām prasībām:

| a) | kurās izmanto minimālu dzīvnieku skaitu; |
| --- | --- |

a)

kurās izmanto minimālu dzīvnieku skaitu;

| b) | kurās iesaista dzīvniekus ar zemāko spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu; |
| --- | --- |

b)

kurās iesaista dzīvniekus ar zemāko spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu;

| c) | kuras rada vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu; |
| --- | --- |

c)

kuras rada vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu;

un kurām ir vislielākā iespēja nodrošināt apmierinošus rezultātus.

3.   Pēc iespējas izvairās no nāves kā procedūras mērķa parametra, un to aizstāj ar agrīniem un humāniem mērķa parametriem. Ja nav iespējams izvairīties no nāves kā mērķa parametra, procedūru plāno tā, lai:

| a) | nobeigtos pēc iespējas mazāk dzīvnieku; un |
| --- | --- |

a)

nobeigtos pēc iespējas mazāk dzīvnieku; un

| b) | pēc iespējas samazinātu dzīvnieka ciešanu ilgumu un intensitāti un pēc iespējas nodrošinātu nesāpīgu nāvi. |
| --- | --- |

b)

pēc iespējas samazinātu dzīvnieka ciešanu ilgumu un intensitāti un pēc iespējas nodrošinātu nesāpīgu nāvi.

14. pants

Anestēzija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka, ja vien tas nav nepiemēroti, procedūru veic ar vispārējo vai vietējo anestēziju un ka izmanto pretsāpju līdzekļus vai citu piemērotu metodi, nodrošinot, ka sāpes, ciešanas un diskomforts tiek samazināti līdz minimumam.

Procedūras, kuras saistītas ar nopietniem ievainojumiem, kas var izraisīt stipras sāpes, nedrīkst veikt bez anestēzijas.

2.   Izlemjot par vajadzību lietot anestēziju, ņem vērā to, vai:

| a) | ir uzskatāms, ka anestēzija dzīvnieku traumē vairāk nekā pati procedūra; un |
| --- | --- |

a)

ir uzskatāms, ka anestēzija dzīvnieku traumē vairāk nekā pati procedūra; un

| b) | anestēzija ir nesavienojama ar izmēģinājuma mērķi. |
| --- | --- |

b)

anestēzija ir nesavienojama ar izmēģinājuma mērķi.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka bez pietiekamas anestēzijas vai atsāpināšanas dzīvniekiem nedod zāles, kas tiem neļauj vai traucē izrādīt sāpes.

Šādos gadījumos sniedz zinātnisku pamatojumu un datus par anestēzijas vai atsāpināšanas režīmu.

4.   Dzīvniekam, kurš var just sāpes pēc anestēzijas izbeigšanās, lieto profilaktisku vai pēcoperācijas atsāpināšanu vai izmanto citu piemērotu sāpju mazināšanas metodi, ja vien tas ir savienojams ar procedūras mērķi.

5.   Tiklīdz ir sasniegts procedūras mērķis, tiek veiktas attiecīgas darbības, lai samazinātu dzīvnieka ciešanas.

15. pants

Procedūru smaguma klasifikācija

1.   Dalībvalstis nodrošina visu procedūru klasificēšanu – “neatgriezeniska”, “viegla”, “mērena” vai “smaga” – katrā gadījumā atsevišķi, izmantojot VIII pielikumā izklāstītos klasifikācijas piešķiršanas kritērijus.

2.   Izņemot gadījumus, kad piemēro 55. panta 3. punkta drošības klauzulu, dalībvalstis nodrošina, ka procedūra netiek veikta, ja tā saistīta ar stiprām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu, kas var būt ilgstošs un nevar tikt samazināts.

16. pants

Atkārtota izmantošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad procedūrā varētu izmantot citu dzīvnieku, kam iepriekš nav veiktas procedūras, vienā vai vairākās procedūrās jau izmantotu dzīvnieku var atkārtoti izmantot jaunās procedūrās tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | iepriekšējās procedūras faktiskais smagums bija “viegls” vai “mērens”; |
| --- | --- |

a)

iepriekšējās procedūras faktiskais smagums bija “viegls” vai “mērens”;

| b) | ir pierādīts, ka dzīvnieka vispārējais veselības un labsajūtas stāvoklis ir pilnībā atjaunojies; |
| --- | --- |

b)

ir pierādīts, ka dzīvnieka vispārējais veselības un labsajūtas stāvoklis ir pilnībā atjaunojies;

| c) | nākamā procedūra ir klasificēta kā “viegla”, “mērena” vai “neatgriezeniska”; un |
| --- | --- |

c)

nākamā procedūra ir klasificēta kā “viegla”, “mērena” vai “neatgriezeniska”; un

| d) | tas atbilst veterinārārstu konsultācijām, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. |
| --- | --- |

d)

tas atbilst veterinārārstu konsultācijām, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto.

2.   Izņēmuma gadījumos, atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, pēc tam, kad veterinārārsts ir izmeklējis dzīvnieku, kompetentā iestāde var atļaut atkārtoti izmantot dzīvnieku ar nosacījumu, ka dzīvnieks pēc tam, kad tam ir veikta procedūra, kas rada ievērojamas sāpes, diskomfortu vai līdzīgas ciešanas, nav izmantots vairāk kā vienu reizi.

17. pants

Procedūras beigas

1.   Procedūru uzskata par beigušos, kad vairs nav jāveic nekādi novērojumi par šo procedūru vai – attiecībā uz jaunām ģenētiski modificētu dzīvnieku līnijām – kad pēcnācējiem vairs netiek novērotas sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums vai tiem vairs nevajadzētu just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana, vai pārsniedz to.

2.   Procedūras beigās veterinārārsts vai cita kompetenta persona lemj par to, vai dzīvnieks ir atstājams dzīvs. Dzīvnieku nogalina, ja uzskata, ka tas varētu turpināt just mērenas vai stipras sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu.

3.   Ja dzīvnieks jāatstāj dzīvs, tas saņem veselības stāvoklim atbilstošu kopšanu un izmitināšanu.

18. pants

Orgānu un audu apmaiņa

Dalībvalstis vajadzības gadījumā veicina nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmu izveidi.

19. pants

Dzīvnieku palaišana brīvībā un izmitināšana jaunā mājvietā

Dalībvalstis var atļaut dzīvniekus, kas izmantoti vai paredzēti izmantošanai procedūrās, izmitināt jaunā mājvietā vai palaist brīvībā piemērotā dzīvotnē, vai atdot atpakaļ sugai atbilstošā audzēšanas sistēmā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | to ļauj dzīvnieka veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

to ļauj dzīvnieka veselības stāvoklis;

| b) | nav apdraudējuma sabiedrības veselībai, dzīvnieka veselībai vai videi; un |
| --- | --- |

b)

nav apdraudējuma sabiedrības veselībai, dzīvnieka veselībai vai videi; un

| c) | ir veikti piemēroti pasākumi, lai sargātu dzīvnieka labsajūtu. |
| --- | --- |

c)

ir veikti piemēroti pasākumi, lai sargātu dzīvnieka labsajūtu.

IV   NODAĻA

ATĻAUJAS

ATĻAUJAS

1.   sadaļa

1.

sadaļa

Atļaujas audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem

Atļaujas audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem

20. pants

Atļaujas audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde visiem audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem piešķir atļaujas un reģistrē tos. Šādu atļauju var piešķirt uz ierobežotu termiņu.

Atļauju piešķir tikai tad, ja audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs un tā iestāde atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Atļaujā norāda personu, kas atbildīga par to, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas noteikumiem, un personu vai personas, kas minētas 24. panta 1. punktā un 25. pantā.

3.   Atļauju prasa atjaunināt, ja notiek tādas būtiskas izmaiņas audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja iestādes struktūrā vai darbībā, kas varētu negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kompetentajai iestādei paziņo par izmaiņām saistībā ar 2. punktā minēto personu vai personām.

21. pants

Atļaujas apturēšana un atcelšana

1.   Ja audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs vairs neatbilst šīs direktīvas prasībām, kompetentā iestāde veic vai pieprasa veikt attiecīgus koriģējošus pasākumus vai arī aptur vai atceļ piešķirto atļauju.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas apturēšana vai atcelšana negatīvi neiespaido iestādē mītošo dzīvnieku labturību.

22. pants

Prasības iekārtām un aprīkojumam

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja iestādēm ir iekārtas un aprīkojums, kas piemērots izmitināmo dzīvnieku sugai un, ja tiek veiktas procedūras, to veikšanai.

2.   Šā panta 1. punktā minēto iekārtu un aprīkojuma konstrukcija, uzbūve un darbības metode nodrošina procedūru pēc iespējas efektīvāku veikšanu, un to mērķis ir panākt, lai uzticamus rezultātus varētu iegūt, izmantojot minimālu dzīvnieku skaitu un radot tiem minimālas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu.

3.   Lai īstenotu 1. un 2. punktu, dalībvalstis nodrošina atbilstību attiecīgajām III pielikumā izklāstītajām prasībām.

23. pants

Darbinieku kompetence

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katram audzētājam, piegādātājam vai izmantotājam ir pietiekams skaits darbinieku.

2.   Darbinieki ir attiecīgi izglītoti un apmācīti, pirms viņi veic kādu no šīm darbībām:

| a) | procedūru veikšana ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

a)

procedūru veikšana ar dzīvniekiem;

| b) | procedūru un projektu plānošana; |
| --- | --- |

b)

procedūru un projektu plānošana;

| c) | dzīvnieku kopšana; vai |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku kopšana; vai

| d) | dzīvnieku nogalināšana. |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku nogalināšana.

Personas, kas veic b) apakšpunktā minētās darbības, ir ieguvušas izglītību zinātnes disciplīnā, kas attiecas uz veicamo darbu, un tām ir zināšanas par konkrēto sugu.

Darbiniekus, kas veic a), c) vai d) apakšpunktā minētās darbības, uzrauga uzdevumu veikšanas laikā līdz brīdim, kad tie pierādījuši vajadzīgo kompetenci.

Dalībvalstis ar atļauju vai citu līdzekļu palīdzību nodrošina, ka šajā punktā paredzētās prasības ir izpildītas.

3.   Pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem elementiem, dalībvalstis publicē prasību minimumu attiecībā uz izglītību un apmācību un prasības, lai iegūtu, uzturētu un pierādītu 2. punktā izklāstīto darbību veikšanai vajadzīgo kompetenci.

4.   Kopienas līmeņa nesaistošas pamatnostādnes attiecībā uz 2. punktā izklāstītajām prasībām var pieņemt saskaņā ar 56. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

24. pants

Īpašas prasības attiecībā uz darbiniekiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katram audzētājam, piegādātājam un izmantotājam uz vietas ir viena vai vairākas personas, kas:

| a) | atbild par iestādē audzēto, turēto, nogalināto vai izmantoto dzīvnieku labturības un kopšanas pārraudzību; |
| --- | --- |

a)

atbild par iestādē audzēto, turēto, nogalināto vai izmantoto dzīvnieku labturības un kopšanas pārraudzību;

| b) | nodrošina, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, ir pieejama informācija par iestādē izmitināto dzīvnieku sugu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, ir pieejama informācija par iestādē izmitināto dzīvnieku sugu;

| c) | atbild par to, lai darbinieki ir attiecīgi izglītoti, kompetenti un nepārtraukti apmācīti, un tos uzrauga, līdz tie ir pierādījuši, ka viņiem ir prasītā kompetence. |
| --- | --- |

c)

atbild par to, lai darbinieki ir attiecīgi izglītoti, kompetenti un nepārtraukti apmācīti, un tos uzrauga, līdz tie ir pierādījuši, ka viņiem ir prasītā kompetence.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 40. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās personas:

| a) | nodrošina, ka aptur nevajadzīgas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, ko dzīvniekam sagādā jebkuras procedūras gaitā; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka aptur nevajadzīgas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, ko dzīvniekam sagādā jebkuras procedūras gaitā; un

| b) | nodrošina, ka projektus īsteno saskaņā ar projekta atļauju vai – 42. pantā minētajos gadījumos – saskaņā ar kompetentajai iestādei nosūtīto pieteikumu vai jebkuru kompetentās iestādes lēmumu, un nodrošina, ka gadījumā, ja netiek ievēroti nosacījumi, veic un dokumentē attiecīgus pasākumus atbilstības panākšanai. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka projektus īsteno saskaņā ar projekta atļauju vai – 42. pantā minētajos gadījumos – saskaņā ar kompetentajai iestādei nosūtīto pieteikumu vai jebkuru kompetentās iestādes lēmumu, un nodrošina, ka gadījumā, ja netiek ievēroti nosacījumi, veic un dokumentē attiecīgus pasākumus atbilstības panākšanai.

25. pants

Norīkotais veterinārārsts

Dalībvalstis nodrošina, ka katram audzētājam, piegādātājam un izmantotājam ir norīkots veterinārārsts ar īpašām zināšanām laboratorijas dzīvnieku medicīnā vai – atbilstīgā gadījumā – piemēroti kvalificēts eksperts, kam uzticēti padomdevēja pienākumi saistībā ar dzīvnieku labsajūtu un ārstēšanu.

26. pants

Dzīvnieku labturības struktūra

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katrs audzētājs, piegādātājs un izmantotājs izveido dzīvnieku labturības struktūru.

2.   Dzīvnieku labturības struktūrā ir vismaz persona vai personas, kas iestādē atbild par dzīvnieku labturību un kopšanu, un – izmantotāja gadījumā – zinātniskā personāla pārstāvis. Dzīvnieku labturības struktūra saņem ieguldījumu arī no norīkotā veterinārārsta vai 25. pantā minētā eksperta.

3.   Dalībvalstis var atļaut maza apmēra audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem pildīt 27. panta 1. punktā minētos uzdevumus ar citiem līdzekļiem.

27. pants

Dzīvnieku labturības struktūras uzdevumi

1.   Dzīvnieku labturības struktūra pilda vismaz šādus uzdevumus:

| a) | darbiniekus, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, konsultē par jautājumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku ieguvi, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

darbiniekus, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, konsultē par jautājumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku ieguvi, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu;

| b) | konsultē darbiniekus par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības piemērošanu un pastāvīgi tos informē par tehnikas un zinātnes atziņām saistībā ar minētās prasības piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

konsultē darbiniekus par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības piemērošanu un pastāvīgi tos informē par tehnikas un zinātnes atziņām saistībā ar minētās prasības piemērošanu;

| c) | ievieš un pārskata iekšējos darbības procesus attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu un pēckontroli saistībā ar iestādē izmitināto vai izmantoto dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

c)

ievieš un pārskata iekšējos darbības procesus attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu un pēckontroli saistībā ar iestādē izmitināto vai izmantoto dzīvnieku labturību;

| d) | seko projektu attīstībai un rezultātiem, ņemot vērā ietekmi uz izmantotajiem dzīvniekiem un nosakot elementus, kas vēl vairāk veicina aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi, un konsultējot par šiem elementiem; un |
| --- | --- |

d)

seko projektu attīstībai un rezultātiem, ņemot vērā ietekmi uz izmantotajiem dzīvniekiem un nosakot elementus, kas vēl vairāk veicina aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi, un konsultējot par šiem elementiem; un

| e) | konsultē par jaunas mājvietas atrašanas programmām, tostarp par jaunā mājvietā izmitināmo dzīvnieku pienācīgu socializāciju. |
| --- | --- |

e)

konsultē par jaunas mājvietas atrašanas programmām, tostarp par jaunā mājvietā izmitināmo dzīvnieku pienācīgu socializāciju.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka dokumentāciju par dzīvnieku labturības struktūras sniegtajām konsultācijām un lēmumus saistībā ar šīm konsultācijām glabā vismaz trīs gadus.

Dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu kompetentajai iestādei.

28. pants

Primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzēšanas stratēģija

Dalībvalstis nodrošina, ka primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzētājiem ir stratēģija, lai palielinātu to dzīvnieku proporciju, kas ir nebrīvē audzētu primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, pēcteči.

29. pants

Programma dzīvnieku izmitināšanai jaunā mājvietā vai palaišanai brīvībā

Ja dalībvalstis atļauj izmitināšanu jaunā mājvietā, audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem, no kuriem dzīvniekus ir paredzēts nodot izmitināšanai jaunā mājvietā, ir jaunu mājvietu programma, kas nodrošina izmitināmo dzīvnieku socializāciju. Attiecībā uz savvaļas dzīvniekiem, pirms viņi tiek palaisti brīvībā savā dzīvotnē, vajadzības gadījumā īsteno rehabilitācijas programmu.

30. pants

Dokumentācija attiecībā uz dzīvniekiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi audzētāji, piegādātāji un izmantotāji glabā dokumentāciju vismaz par:

| a) | audzēto, iegūto, piegādāto, procedūrās izmantoto, brīvībā palaisto vai jaunā mājvietā izmitināto dzīvnieku skaitu un sugām; |
| --- | --- |

a)

audzēto, iegūto, piegādāto, procedūrās izmantoto, brīvībā palaisto vai jaunā mājvietā izmitināto dzīvnieku skaitu un sugām;

| b) | dzīvnieku izcelsmi, totarp par to, vai tie ir audzēti izmantošanai procedūrās; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmi, totarp par to, vai tie ir audzēti izmantošanai procedūrās;

| c) | dienu, kad dzīvnieki iegūti, piegādāti, palaisti brīvībā vai izmitināti jaunā mājvietā; |
| --- | --- |

c)

dienu, kad dzīvnieki iegūti, piegādāti, palaisti brīvībā vai izmitināti jaunā mājvietā;

| d) | vietu, no kurienes dzīvnieki ir iegūti; |
| --- | --- |

d)

vietu, no kurienes dzīvnieki ir iegūti;

| e) | dzīvnieku saņēmēja vārdu/nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

e)

dzīvnieku saņēmēja vārdu/nosaukumu un adresi;

| f) | katrā iestādē nobeigušos un nogalināto dzīvnieku skaitu un sugām. Attiecībā uz dzīvniekiem, kas nobeigušies, norāda nāves cēloni, ja tas ir zināms; un |
| --- | --- |

f)

katrā iestādē nobeigušos un nogalināto dzīvnieku skaitu un sugām. Attiecībā uz dzīvniekiem, kas nobeigušies, norāda nāves cēloni, ja tas ir zināms; un

| g) | izmantotāju gadījumā – par projektiem, kuros dzīvnieki ir izmantoti. |
| --- | --- |

g)

izmantotāju gadījumā – par projektiem, kuros dzīvnieki ir izmantoti.

2.   Šā panta 1. punktā minēto dokumentāciju glabā vismaz piecus gadus un pēc pieprasījuma dara pieejamu kompetentajai iestādei.

31. pants

Dati par suņiem, kaķiem un primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka par katru suni, kaķi un primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts, audzētājs, piegādātājs un izmantotājs glabā šādus datus:

| a) | identitāte; |
| --- | --- |

a)

identitāte;

| b) | dzimšanas vieta un laiks (ja zināms); |
| --- | --- |

b)

dzimšanas vieta un laiks (ja zināms);

| c) | vai dzīvnieks ir audzēts izmantošanai procedūrās; un |
| --- | --- |

c)

vai dzīvnieks ir audzēts izmantošanai procedūrās; un

| d) | par primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, – vai dzīvnieks ir nebrīvē audzētu primātu pēctecis. |
| --- | --- |

d)

par primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, – vai dzīvnieks ir nebrīvē audzētu primātu pēctecis.

2.   Katram sunim, kaķim un primātam, kas nav cilvēkveidīgais primāts, izveido individuālu biogrāfiskās uzskaites kartīti, kuru aizpilda, kamēr dzīvnieks tiek turēts šīs direktīvas mērķiem.

Kartīti izveido dzimšanas brīdī vai iespējami drīz pēc tam un tajā iekļauj būtiskas ziņas par konkrētā dzīvnieka vairošanos, veterināro aprūpi un socializāciju, kā arī par projektiem, kuros tas ticis izmantots.

3.   Šajā pantā minētos datus glabā vismaz trīs gadus pēc dzīvnieka nāves vai izmitināšanas jaunā mājvietā un pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajai iestādei.

Ja dzīvnieks tiek izmitināts jaunā mājvietā, kopā ar dzīvnieku nosūta attiecīgo veterinārās aprūpes un sociālo informāciju no 2. punktā minētās individuālās biogrāfiskās uzskaites kartītes.

32. pants

Suņu, kaķu un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, marķēšana un identifikācija

1.   Ikvienu suni, kaķi vai primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts, – vēlākais atšķirot to no mātes – ar iespējami nesāpīgāku paņēmienu iezīmē ar pastāvīgu individuālu pazīšanas zīmi.

2.   Ja suni, kaķi vai primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts, pārved no viena audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja pie cita pirms atšķiršanas no mātes un ja nav lietderīgi to iepriekš iezīmēt, saņēmējam ir jāglabā dokumentācija, kur jo īpaši ir norādīta māte, līdz dzīvnieks tiek attiecīgi iezīmēts.

3.   Ja audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs saņem no mātes atšķirtu suni, kaķi vai primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts, tad dzīvnieku pēc iespējas drīz ar iespējami nesāpīgāku paņēmienu iezīmē ar pastāvīgu pazīšanas zīmi.

4.   Audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs pēc kompetentās iestādes pieprasījuma paziņo iemeslus, kādēļ dzīvnieks nav iezīmēts.

33. pants

Kopšana un izmitināšana

1.   Attiecībā uz dzīvnieku kopšanu un izmitināšanu dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | visiem dzīvniekiem ir nodrošināts miteklis, vide, barība, ūdens un kopšana, kas ir piemērota to veselībai un labsajūtai; |
| --- | --- |

a)

visiem dzīvniekiem ir nodrošināts miteklis, vide, barība, ūdens un kopšana, kas ir piemērota to veselībai un labsajūtai;

| b) | dzīvnieka fizioloģisko un etoloģisko vajadzību apmierināšanas ierobežojumi ir samazināti līdz minimumam; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieka fizioloģisko un etoloģisko vajadzību apmierināšanas ierobežojumi ir samazināti līdz minimumam;

| c) | dzīvnieku audzēšanas, turēšanas vai izmantošanas vides apstākļus pārbauda katru dienu; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku audzēšanas, turēšanas vai izmantošanas vides apstākļus pārbauda katru dienu;

| d) | tiek veikti pasākumi, kas nodrošina to, ka pēc iespējas drīz novērš konstatētos trūkumus vai sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, no kā iespējams izvairīties; un |
| --- | --- |

d)

tiek veikti pasākumi, kas nodrošina to, ka pēc iespējas drīz novērš konstatētos trūkumus vai sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, no kā iespējams izvairīties; un

| e) | dzīvniekus transportē pienācīgos apstākļos. |
| --- | --- |

e)

dzīvniekus transportē pienācīgos apstākļos.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis nodrošina to, ka III pielikumā izklāstītos kopšanas un izmitināšanas standartus piemēro no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

3.   Zinātniski pamatotu iemeslu, dzīvnieku labturības vai dzīvnieku veselības apsvērumu dēļ dalībvalstis var pieļaut atbrīvojumus no 1. punkta a) apakšpunkta vai 2. punkta prasībām.

2.   sadaļa

2.

sadaļa

Inspekcijas

Inspekcijas

34. pants

Dalībvalstu veiktas inspekcijas

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kompetentās iestādes regulāri veic visu audzētāju, piegādātāju un izmantotāju, tostarp viņu iestāžu, inspekcijas, lai pārbaudītu atbilstību šīs direktīvas prasībām.

2.   Kompetentā iestāde pielāgo inspekciju biežumu, pamatojoties uz katras iestādes riska analīzi un ņemot vērā:

| a) | izmitināto dzīvnieku skaitu un sugu; |
| --- | --- |

a)

izmitināto dzīvnieku skaitu un sugu;

| b) | to, kā audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs līdz šim pildījis šīs direktīvas prasības; |
| --- | --- |

b)

to, kā audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs līdz šim pildījis šīs direktīvas prasības;

| c) | attiecīgā izmantotāja īstenoto projektu skaitu un veidu; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgā izmantotāja īstenoto projektu skaitu un veidu; un

| d) | jebkādu informāciju, kas varētu liecināt par neatbilstību. |
| --- | --- |

d)

jebkādu informāciju, kas varētu liecināt par neatbilstību.

3.   Katru gadu inspicē vismaz vienu trešdaļu izmantotāju atbilstīgi 2. punktā minētajai riska analīzei. Taču primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzētājus, piegādātājus un izmantotājus inspicē vismaz vienu reizi gadā.

4.   Piemērotu daļu inspekciju veic bez iepriekšēja brīdinājuma.

5.   Visu inspekciju dokumentāciju glabā vismaz piecus gadus.

35. pants

Dalībvalsts veikto inspekciju kontrole

1.   Šaubu gadījumā, ņemot vērā, inter alia, bez iepriekšēja brīdinājuma veikto inspekciju proporciju, Komisija kontrolē valsts inspekciju infrastruktūru un darbību dalībvalstīs.

2.   Dalībvalsts, kuras teritorijā veic 1. punktā minēto kontroli, sniedz Komisijas ekspertiem visu palīdzību, kas vajadzīga viņu uzdevumu veikšanai. Komisija informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par kontroles rezultātiem.

3.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde veic pasākumus, lai ņemtu vērā 1. punktā minētās kontroles rezultātus.

3.   sadaļa

3.

sadaļa

Prasības projektiem

Prasības projektiem

36. pants

Projektu atļaujas

1.   Neskarot 42. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka projekti netiek īstenoti bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas un ka projekti tiek īstenoti saskaņā ar atļauju vai – 42. pantā minētajos gadījumos – saskaņā ar kompetentajai iestādei nosūtīto pieteikumu vai jebkuru kompetentās iestādes lēmumu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka projekti netiek īstenoti, ja nav saņemts kompetentās iestādes veikts pozitīvs projekta izvērtējums saskaņā ar 38. pantu.

37. pants

Projekta atļaujas pieteikums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka projekta atļaujas pieteikumu iesniedz izmantotājs vai par projektu atbildīgā persona. Pieteikumā iekļauj vismaz šādus elementus:

| a) | projekta priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

projekta priekšlikumu;

| b) | projekta netehnisku kopsavilkumu; un |
| --- | --- |

b)

projekta netehnisku kopsavilkumu; un

| c) | ziņas par VI pielikumā izklāstītajiem elementiem. |
| --- | --- |

c)

ziņas par VI pielikumā izklāstītajiem elementiem.

2.   Attiecībā uz 42. panta 1. punktā minētajiem projektiem dalībvalstis var atcelt šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto prasību.

38. pants

Projekta izvērtējums

1.   Projekta izvērtēšanu veic tik detalizēti, cik tas ir piemēroti attiecīgajam projekta veidam, un tās gaitā pārliecinās par projekta atbilstību šādiem kritērijiem:

| a) | projekts ir pamatots no zinātnes vai izglītības viedokļa, vai tā īstenošana noteikta tiesību aktos; |
| --- | --- |

a)

projekts ir pamatots no zinātnes vai izglītības viedokļa, vai tā īstenošana noteikta tiesību aktos;

| b) | projekta mērķi attaisno dzīvnieku izmantošanu; un |
| --- | --- |

b)

projekta mērķi attaisno dzīvnieku izmantošanu; un

| c) | projekts plānots tā, lai procedūras būtu iespējams veikt cik vien iespējams humāni un videi nekaitīgi. |
| --- | --- |

c)

projekts plānots tā, lai procedūras būtu iespējams veikt cik vien iespējams humāni un videi nekaitīgi.

2.   Projekta izvērtējumā jo īpaši iekļauj šādus aspektus:

| a) | projekta mērķu izvērtējums, paredzamie zinātniskie rezultāti vai izglītojošā vērtība; |
| --- | --- |

a)

projekta mērķu izvērtējums, paredzamie zinātniskie rezultāti vai izglītojošā vērtība;

| b) | izvērtējums par to, kā projektā ievērota prasība par aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi; |
| --- | --- |

b)

izvērtējums par to, kā projektā ievērota prasība par aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi;

| c) | procedūru smaguma klasifikācijas izvērtējums un kategoriju piešķiršana; |
| --- | --- |

c)

procedūru smaguma klasifikācijas izvērtējums un kategoriju piešķiršana;

| d) | projekta kaitējuma un ieguvumu analīze, lai izvērtētu, vai kaitējums dzīvniekiem ciešanu, sāpju un diskomforta ziņā ir attaisnojams ar gaidāmo rezultātu, ņemot vērā ētiskos apsvērumus, un vai tas var dot labumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi; |
| --- | --- |

d)

projekta kaitējuma un ieguvumu analīze, lai izvērtētu, vai kaitējums dzīvniekiem ciešanu, sāpju un diskomforta ziņā ir attaisnojams ar gaidāmo rezultātu, ņemot vērā ētiskos apsvērumus, un vai tas var dot labumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi;

| e) | 6. līdz 12., 14., 16. un 33. pantā minētā pamatojuma izvērtējums; un |
| --- | --- |

e)

6. līdz 12., 14., 16. un 33. pantā minētā pamatojuma izvērtējums; un

| f) | noteikt, vai un kad projekts būtu izvērtējams retrospektīvi. |
| --- | --- |

f)

noteikt, vai un kad projekts būtu izvērtējams retrospektīvi.

3.   Kompetentā iestāde, kas veic projekta izvērtēšanu, apsver iespēju izmantot speciālistus jo īpaši šādās jomās:

| a) | zinātniskā izmantojuma jomas, kurās izmantos dzīvniekus, tostarp aizstāšana, samazināšana un pilnveide attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

a)

zinātniskā izmantojuma jomas, kurās izmantos dzīvniekus, tostarp aizstāšana, samazināšana un pilnveide attiecīgajās jomās;

| b) | eksperimentu plānošana, attiecīgos gadījumos arī statistika; |
| --- | --- |

b)

eksperimentu plānošana, attiecīgos gadījumos arī statistika;

| c) | veterinārijas prakse laboratorijas dzīvnieku zinātnē vai attiecīgā gadījumā savvaļas dzīvnieku veterinārijas prakse; |
| --- | --- |

c)

veterinārijas prakse laboratorijas dzīvnieku zinātnē vai attiecīgā gadījumā savvaļas dzīvnieku veterinārijas prakse;

| d) | dzīvnieku audzēšana un kopšana saistībā ar sugu, kuras īpatņus paredzēts izmantot. |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku audzēšana un kopšana saistībā ar sugu, kuras īpatņus paredzēts izmantot.

4.   Projekta izvērtēšanas process ir pārskatāms.

Ņemot vērā intelektuālā īpašuma un konfidenciālas informācijas aizsardzību, projekta izvērtēšanu veic objektīvi un tajā var ietvert neatkarīgu personu atzinumus.

39. pants

Retrospektīva izvērtēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tas noteikts atbilstīgi 38. panta 2. punkta f) apakšpunktam, retrospektīvu izvērtēšanu veic kompetentā iestāde, kura, pamatojoties uz izmantotāja iesniegtajam vajadzīgajiem dokumentiem, izvērtē šādas lietas:

| a) | vai ir sasniegti projekta mērķi; |
| --- | --- |

a)

vai ir sasniegti projekta mērķi;

| b) | kāds kaitējums ir nodarīts dzīvniekiem, tostarp izmantoto dzīvnieku skaitu un sugas un procedūru smagumu; un |
| --- | --- |

b)

kāds kaitējums ir nodarīts dzīvniekiem, tostarp izmantoto dzīvnieku skaitu un sugas un procedūru smagumu; un

| c) | elementus, kas var veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības turpmāku īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

elementus, kas var veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības turpmāku īstenošanu.

2.   Retrospektīvu izvērtēšanu veic visiem projektiem, kuros izmanto primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un projektiem, kuri ietver procedūras, kas klasificētas kā “smagas”, tostarp tās, kas minētas 15. panta 2. punktā.

3.   Neskarot šā panta 2. punktu un atkāpjoties no 38. panta 2. punkta f) apakšpunkta, dalībvalstis var atbrīvot no prasības par retrospektīvo izvērtēšanu projektus, kuros izmanto tikai tādas procedūras, kas klasificētas kā “vieglas” vai “neatgriezeniskas”.

40. pants

Projekta atļaujas piešķiršana

1.   Projekta atļauju piešķir tikai tām procedūrām, kurām ir:

| a) | veikta projekta izvērtēšana; un |
| --- | --- |

a)

veikta projekta izvērtēšana; un

| b) | noteikta procedūru smaguma klasifikācija. |
| --- | --- |

b)

noteikta procedūru smaguma klasifikācija.

2.   Projekta atļaujā norāda šādas ziņas:

| a) | izmantotājs, kas sāk projektu; |
| --- | --- |

a)

izmantotājs, kas sāk projektu;

| b) | personas, kuras atbild par visu projekta īstenošanu un tā atbilstību projekta atļaujai; |
| --- | --- |

b)

personas, kuras atbild par visu projekta īstenošanu un tā atbilstību projekta atļaujai;

| c) | vajadzības gadījumā – iestādes, kurās projekts tiks īstenots; un |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā – iestādes, kurās projekts tiks īstenots; un

| d) | īpaši nosacījumi, kas izriet no projekta izvērtēšanas, tostarp tas, vai projektu izvērtē retrospektīvi. |
| --- | --- |

d)

īpaši nosacījumi, kas izriet no projekta izvērtēšanas, tostarp tas, vai projektu izvērtē retrospektīvi.

3.   Projekta atļauju piešķir uz temiņu, kas nepārsniedz piecus gadus.

4.   Dalībvalstis var pieļaut, ka atļauju izsniedz vairākiem viena izmantotāja īstenotiem vispārējiem projektiem, ja šie projekti atbilst reglamentējošajām prasībām vai ja šajos projektos dzīvniekus izmanto ražošanas vai diagnostikas vajadzībām, piemērojot pārbaudītas metodes.

41. pants

Lēmumi par atļaujas piešķiršanu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumu par atļauju pieņem un par to paziņo pieteikuma iesniedzējam vēlākais 40 darbdienas pēc pilnīga un pareiza pieteikuma saņemšanas. Šajā laikposmā iekļauj projekta izvērtēšanu.

2.   Ja to pamato projekta sarežģītība vai daudzdisciplinārā būtība, kompetentā iestāde var 1. punktā minēto termiņu vienu reizi pagarināt uz papildu laiku, kas nepārsniedz 15 darbdienas. Pagarinājumu un tā ilgumu atbilstīgi pamato un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam pirms 1. punktā minētā termiņa beigām.

3.   Kompetentās iestādes pēc iespējas ātri pieteikuma iesniedzējam apliecina visu atļauju pieteikumu ssaņemšanu un norāda 1. punktā minēto termiņu, kurā jāpieņem lēmums.

4.   Ja ir iesniegts nepilnīgs vai nepareizs pieteikums, kompetentā iestāde pēc iespējas ātri informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzību iesniegt jebkādu papildu dokumentāciju un par jebkādu iespējamo iespaidu uz piemērojamā termiņa skaitīšanu.

42. pants

Vienkāršota administratīvā procedūra

1.   Dalībvalstis var nolemt piemērot vienkāršotu administratīvo procedūru projektiem, kuros ietvertās procedūras tiek klasificētas kā “neatgriezeniskas”, “vieglas” vai “mērenas” un kuros neizmanto primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ja tas vajadzīgs reglamentējošo prasību izpildei, vai kuros dzīvniekus izmanto ražošanas vai diagnostikas vajadzībām, piemērojot pārbaudītas metodes.

2.   Ieviešot vienkāršotu administratīvo procedūru, dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | pieteikumā ir norādīti 40. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie elementi; |
| --- | --- |

a)

pieteikumā ir norādīti 40. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie elementi;

| b) | projekta izvērtēšanu veic saskaņā ar 38. pantu; un |
| --- | --- |

b)

projekta izvērtēšanu veic saskaņā ar 38. pantu; un

| c) | netiek pārsniegts 41. panta 1. punktā minētais termiņš. |
| --- | --- |

c)

netiek pārsniegts 41. panta 1. punktā minētais termiņš.

3.   Ja projektā tiek veiktas tādas izmaiņas, kas var negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību, dalībvalstis pieprasa papildu projekta izvērtējumu ar pozitīvu iznākumu.

4.   Projektiem, kuru īstenošana atļauta saskaņā ar šo pantu, mutatis mutandis piemēro 40. panta 3. un 4. punktu, 41. panta 3. punktu un 44. panta 3., 4. un 5. punktu.

43. pants

Projektu netehniskie kopsavilkumi

1.   Neskarot noteikumus par intelektuālā īpašuma un konfidenciālas informācijas aizsardzību, projekta netehniskajā kopsavilkumā sniedz šādas ziņas:

| a) | informācija par projekta mērķiem, tostarp par paredzamajiem kaitējumiem un ieguvumiem un ziņas par izmantojamo dzīvnieku skaitu un veidu; |
| --- | --- |

a)

informācija par projekta mērķiem, tostarp par paredzamajiem kaitējumiem un ieguvumiem un ziņas par izmantojamo dzīvnieku skaitu un veidu;

| b) | pierādījums par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības ievērošanu. |
| --- | --- |

b)

pierādījums par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības ievērošanu.

Projekta netehniskais kopsavilkums ir anonīms, un tajā nav iekļauti izmantotāja vai tā darbinieku vārdi/nosaukumi un adreses.

2.   Dalībvalstis var prasīt, lai projekta netehniskajā kopsavilkumā precizē to, vai un līdz kuram laikam attiecībā uz projektu ir jāveic retrospektīvā izvērtēšana. Tādā gadījumā dalībvalsts nodrošina, ka projekta netehnisko kopsavilkumu atjaunina ar jebkādas retrospektīvas izvērtēšanas rezultātiem.

3.   Dalībvalstis publicē atļauto projektu netehniskos kopsavilkumus un to atjauninājumus.

44. pants

Projekta atļaujas grozīšana, atjaunošana un atsaukšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir jāveic projekta atļaujas grozīšana vai atjaunošana, ja veic tādas izmaiņas projektā, kas var negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību.

2.   Projekta atļaujas grozīšanai vai atjaunošanai vajadzīgs turpmāks labvēlīgs projekta izvērtējuma iznākums.

3.   Kompetentā iestāde var atsaukt projekta atļauju, ja projekta īstenošana neatbilst projekta atļaujai.

4.   Ja projekta atļauju atsauc, tas nedrīkst negatīvi iespaidot projektā izmantoto vai izmantošanai paredzēto dzīvnieku labturību.

5.   Dalībvalstis izstrādā un publicē nosacījumus projektu atļauju grozīšanai un atjaunošanai.

45. pants

Dokumentācija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visu attiecīgo dokumentāciju, tostarp projekta atļaujas un projekta izvērtēšanas iznākumu, glabā vismaz trīs gadus pēc projekta atļaujas beigu datuma vai pēc 41. panta 1. punktā minētā termiņa beigām un tā ir pieejama kompetentajai iestādei.

2.   Neskarot 1. punktu, dokumentāciju par projektiem, kuriem veicama retrospektīva izvērtēšana, glabā līdz attiecīgās retrospektīvās izvērtēšanas pabeigšanai.

V   NODAĻA

DUBLĒŠANĀS NOVĒRŠANA UN ALTERNATĪVAS PIEEJAS

DUBLĒŠANĀS NOVĒRŠANA UN ALTERNATĪVAS PIEEJAS

46. pants

Izvairīšanās no procedūru dublēšanās

Katra dalībvalsts atzīst citu dalībvalstu datus, kas ir iegūti, veicot Savienības tiesību aktos atzītas procedūras, izņemot gadījumus, kad sabiedrības veselības, drošības vai vides aizsardzības nolūkā attiecībā uz šiem datiem jāveic papildu procedūras.

47. pants

Alternatīvas pieejas

1.   Komisija un dalībvalstis veicina tādu alternatīvu pieeju izstrādi un validāciju, kuras varētu sniegt tādu pašu vai vēl plašāku informāciju nekā tā, kas iegūta procedūrās ar dzīvniekiem, bet kuras nav saistītas ar dzīvnieku izmantošanu vai kurās izmanto mazāk dzīvnieku, vai kuras saistītas ar mazāk sāpīgām procedūrām, un tās veic citus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem pētniecības veicināšanai šajā jomā.

2.   Dalībvalstis palīdz Komisijai noteikt un izvirzīt piemērotas specializētas un kvalificētas laboratorijas šo validācijas pētījumu veikšanai.

3.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm Komisija nosaka šo validācijas pētījumu prioritātes un sadala uzdevumus starp laboratorijām minēto pētījumu veikšanai.

4.   Dalībvalstis valstu līmenī nodrošina alternatīvu pieeju veicināšanu un izplata informācijas izplatīšanu par tām.

5.   Dalībvalstis izvirza vienu kontaktpunktu, kas konsultē par validēšanai ierosināto alternatīvo pieeju regulatīvo atbilstību un piemērotību.

6.   Komisija atbilstīgi rīkojas, lai saņemtu starptautisku piekrišanu visām alternatīvajām pieejām, kas validētas Savienībā.

48. pants

Savienības references laboratorija

1.   Savienības references laboratorija, tās pienākumi un uzdevumi ir noteikti VII pielikumā.

2.   Savienības references laboratorija var iekasēt samaksu par pakalpojumiem, ko tā sniedz un kas nav tiešs stimuls aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides turpmākai attīstībai.

3.   Sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi šā panta 2. punkta un VII pielikuma īstenošanai, var pieņemt saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

49. pants

Zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzības valstu komitejas

1.   Katra dalībvalsts izveido zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzības valsts komiteju. Tā konsultē kompetentās iestādes un dzīvnieku labturības struktūras, kas saistītas ar dzīvnieku iegūšanu, audzēšanu, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu procedūrās, un nodrošina paraugprakses apmaiņu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstu komitejas apmainās ar informāciju par dzīvnieku labturības struktūru darbību un projektu izvērtēšanu un dalās pieredzē par paraugpraksi Savienībā.

VI   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

50. pants

Pielikumu pielāgošana tehnikas attīstībai

Nolūkā nodrošināt, ka I un III līdz VIII pielikuma noteikumi atspoguļo tehnikas vai zinātnes progresu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta šīs direktīvas īstenošanā, jo īpaši saistībā ar 54. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija var ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 51. pantu un atbilstīgi 52. un 53. pantā paredzētajiem nosacījumiem pieņemt izmaiņas minētajos pielikumos, izņemot VIII pielikuma I un II iedaļā. Šīs direktīvas III pielikuma B iedaļā minētos termiņus nesaīsina. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem šīs direktīvas noteikumiem.

51. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt 50. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz astoņu gadu laikposmu, sākot ar 2010. gada 9. novembri. Komisija iesniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms astoņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 52. pantu.

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti 52. un 53. pantā.

52. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 50. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, cenšas informēt otru iestādi un Komisiju pietiekami savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un iespējamos šīs atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo aktu spēkā esamību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

53. pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divos mēnešos no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā dienā, kas tajā paredzēta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome abi ir informējuši Komisiju, ka neparedz izteikt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.

54. pants

Ziņojumu sniegšana

1.   Dalībvalstis līdz 2018. gada 10. novembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem nosūta Komisijai informāciju par to, kā tiek īstenota šī direktīva, un jo īpaši tās 10. panta 1. punkts, 26., 28., 34., 38., 39., 43. un 46. pants.

2.   Katru gadu dalībvalstis apkopo un publisko statistikas informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās, tostarp informāciju par procedūru faktisko smagumu un procedūrās izmantoto primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izcelsmi un sugām.

Dalībvalstis minēto statistisko informāciju iesniedz Komisijai līdz 2015. gada 10. novembrim un pēc tam katru gadu.

3.   Ik gadu dalībvalstis iesniedz Komisijai detalizētu informāciju par atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

4.   Komisija saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru līdz 2012. gada 10. maijam izveido vienotu formātu šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai.

55. pants

Drošības klauzulas

1.   Ja dalībvalstij ir zinātniski pamatots iemesls uzskatīt, ka ir būtiski primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantot nolūkos, kas 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēti attiecībā uz cilvēkiem, bet ja šāda izmantošana nav nolūkā veikt novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanu, profilaksi, diagnosticēšanu vai ārstēšanu, tā var pieņemt provizorisku pasākumu, ar ko atļauj šādu izmantošanu ar nosacījumu, ka attiecīgo mērķi nevar sasniegt, izmantojot sugas, kuras nav primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti.

2.   Ja dalībvalstij ir pietiekams pamats uzskatīt, ka manipulācijai ir izšķirīga nozīme sugas saglabāšanā vai saistībā ar dzīvību apdraudošas vai novājinošas cilvēka saslimšanas neparedzētu uzliesmojumu, tā var pieņemt provizorisku pasākumu, ar ko cilvēkveidīgos pērtiķus atļauj izmantot procedūrās, kurām ir viens no 5. panta b) punkta i) apakšpunktā, c) punktā vai e) punktā minētajiem mērķiem, ar nosacījumu, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot citas sugas, kuras nav cilvēkveidīgie pērtiķi, vai alternatīvas metodes. Tomēr nevar uzskatīt, ka atsauce uz 5. panta b) punkta i) apakšpunktu ietver atsauci uz dzīvniekiem un augiem.

3.   Ja izņēmuma un zinātniski pamatotu iemeslu dēļ dalībvalsts uzskata, ka ir jāatļauj izmantot procedūru, kura saistīta ar stiprām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu, kas var būt ilgstošs un nevar tikt samazināts, kā minēts 15. panta 2. punktā, tā var pieņemt provizorisku pasākumu, ar ko atļauj izmantot šādu procedūru. Dalībvalstis var izlemt neļaut šādās procedūrās izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti.

4.   Dalībvalsts, kas pieņēmusi provizorisku pasākumu saskaņā ar 1., 2. vai 3. punktu, nekavējoties par to paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm, norādot lēmuma iemeslus un iesniedzot pierādījumus par 1., 2. un 3. punktā aprakstīto situāciju, kura ir provizoriskā pasākuma pamatā.

Komisija 30 dienās pēc tam, kad no dalībvalsts ir saņemta informācija, jautājumu iesniedz 56. panta 1. punktā minētajai komitejai un saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru vai nu:

| a) | atļauj veikt pagaidu pasākumu uz lēmumā noteikto laiku; vai arī |
| --- | --- |

a)

atļauj veikt pagaidu pasākumu uz lēmumā noteikto laiku; vai arī

| b) | pieprasa dalībvalstij atcelt pagaidu pasākumu. |
| --- | --- |

b)

pieprasa dalībvalstij atcelt pagaidu pasākumu.

56. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

57. pants

Komisijas ziņojums

1.   Līdz 2019. gada 10. novembrim un pēc tam reizi piecos gados Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm atbilstīgi 54. panta 1. punktam, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.

2.   Līdz 2019. gada 10. novembrim un pēc tam reizi trijos gados Komisija, pamatojoties uz statistikas informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm atbilstīgi 54. panta 2. punktam, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu par minēto informāciju.

58. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šo direktīvu līdz 2017. gada 10. novembrim, ņemot vērā to, kā pilnveidojušās alternatīvās metodes, kas nav saistītas ar dzīvnieku, jo īpaši primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošanu, un attiecīgos gadījumos ierosina grozījumus.

Apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, Komisija vajadzības gadījumā veic periodisku tematisku pārskatīšanu par to, kā aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās, īpašu uzmanību pievēršot primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, kā arī tehnoloģijas attīstībai un jaunām zināšanām zinātnes un dzīvnieku labturības jomā.

59. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts norīko vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par šīs direktīvas īstenošanu.

Šai direktīvā noteikto īpašo uzdevumu veikšanai dalībvalstis var norīkot struktūras, kuras nav valsts iestādes, tikai tad, ja ir pierādījumi, ka attiecīgajai struktūrai:

| a) | ir uzdevumu veikšanai vajadzīgā pieredze un infrastruktūra; un |
| --- | --- |

a)

ir uzdevumu veikšanai vajadzīgā pieredze un infrastruktūra; un

| b) | nav interešu konflikta saistībā ar uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

b)

nav interešu konflikta saistībā ar uzdevumu veikšanu.

Šādi norīkotas struktūras šīs direktīvas nolūkiem uzskatāmas par kompetentajām iestādēm.

2.   Katra dalībvalsts līdz 2011. gada 10. februārim sniedz Komisijai sīku informāciju par valsts iestādi, kura saistībā ar šo direktīvu darbojas kā kontaktpunkts, kā arī šādas informācijas atjauninājumus.

Komisija publisko minēto kontaktpunktu sarakstu.

60. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgā valsts pieņēmusi saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai minētos noteikumus īstenotu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis līdz 2013. gada 10. februārim paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem.

61. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2012. gada 10. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2013. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādu atsauci.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

62. pants

Atcelšana

1.   Direktīvu 86/609/EEK atceļ no 2013. gada 1. janvāra, izņemot 13. pantu, ko atceļ no 2013. gada 10. maija.

2.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

63. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1069/2009

Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) punkta iv) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

| “iv) | dzīvnieki, kurus izmanto procedūrā vai procedūrās, kā definēts 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES (2010. gada 22. septembris) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (*1), gadījumos, kad kompetentā iestāde nolemj, ka šādi dzīvnieki vai to ķermeņa daļas šīs procedūras vai procedūru rezultātā var radīt nopietnus draudus cilvēku vai citu dzīvnieku veselībai, neskarot Regulas (EK) Nr. 1831/2003 3. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

“iv)

dzīvnieki, kurus izmanto procedūrā vai procedūrās, kā definēts 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES (2010. gada 22. septembris) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (*1), gadījumos, kad kompetentā iestāde nolemj, ka šādi dzīvnieki vai to ķermeņa daļas šīs procedūras vai procedūru rezultātā var radīt nopietnus draudus cilvēku vai citu dzīvnieku veselībai, neskarot Regulas (EK) Nr. 1831/2003 3. panta 2. punktu;

64. pants

Pārejas noteikumi

1.   Normatīvos un administratīvos aktus, kas pieņemti saskaņā ar 36. līdz 45. pantu, dalībvalstis nepiemēro projektiem, kuri apstiprināti pirms 2013. gada 1. janvāra un kuru īstenošana neturpinās pēc 2018. gada 1. janvāra.

2.   Projektiem, kuri apstiprināti pirms 2013. gada 1. janvāra un kuru īstenošana turpinās pēc 2018. gada 1. janvāra, saņem projekta atļauju līdz 2018. gada 1. janvārim.

65. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

66. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  OV C 277, 17.11.2009., 51. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija nostāja (OV C 212 E, 5.8.2010., 170. lpp.), Padomes 2010. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp.

3

(4)  OV L 222, 24.8.1999., 29. lpp.

4

(5)  OV L 197, 30.7.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

7

(8)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp. Direktīva pārstrādāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.), ko piemēro no 2013. gada 11. jūlija.

8

(9)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

9

---

I PIELIKUMS

10. PANTĀ MINĒTO DZĪVNIEKU SARAKSTS

| 1. | Pele (Mus musculus) |
| --- | --- |

1.

Pele (Mus musculus)

| 2. | Žurka (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

2.

Žurka (Rattus norvegicus)

| 3. | Jūrascūciņa (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

3.

Jūrascūciņa (Cavia porcellus)

| 4. | Zeltainais kāmis (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

4.

Zeltainais kāmis (Mesocricetus auratus)

| 5. | Ķīnas kāmis (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

5.

Ķīnas kāmis (Cricetulus griseus)

| 6. | Smilšu pele (Meriones unguiculatus) |
| --- | --- |

6.

Smilšu pele (Meriones unguiculatus)

| 7. | Trusis (Oryctolagus cuniculus) |
| --- | --- |

7.

Trusis (Oryctolagus cuniculus)

| 8. | Suns (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Suns (Canis familiaris)

| 9. | Kaķis (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Kaķis (Felis catus)

| 10. | Visu sugu primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti |
| --- | --- |

10.

Visu sugu primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

| 11. | Varde (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

11.

Varde (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 12. | Zebras zivs (Danio rerio) |
| --- | --- |

12.

Zebras zivs (Danio rerio)

---

II PIELIKUMS

10. PANTA 1. PUNKTA OTRAJĀ DAĻĀ MINĒTO PRIMĀTU, KAS NAV CILVĒKVEIDĪGIE PRIMĀTI, UN DATUMU SARAKSTS

| Sugas | Datums |
| --- | --- |
| Parastais kalitrikss (Callithrix jacchus) | 2013. gada 1. janvāris |
| Garastes makaks (Macaca fascicularis) | Pieci gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu |
| Rēzus pērtiķis (Macaca mulatta) | Pieci gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu |
| Citi primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti | Pieci gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu |

Sugas

Datums

Parastais kalitrikss (Callithrix jacchus)

2013. gada 1. janvāris

Garastes makaks (Macaca fascicularis)

Pieci gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu

Rēzus pērtiķis (Macaca mulatta)

Pieci gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu

Citi primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

Pieci gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu

---

III PIELIKUMS

PRASĪBAS IESTĀDĒM UN ATTIECĪBĀ UZ DZĪVNIEKU KOPŠANU UN IZMITINĀŠANU

A iedaļa.   Vispārīgā iedaļa

1.   Telpas

1.1.   Funkcijas un vispārīgā konstrukcija

| a) | Visas telpas projektē tā, lai radītu vidi, kurā ievērotas tajās turamās sugas dzīvnieku fizioloģiskās un etoloģiskās vajadzības. Telpas arī projektē un apsaimnieko tā, lai novērstu nepiederošu personu piekļūšanu un dzīvnieku iekļūšanu vai izkļūšanu. |
| --- | --- |

a)

| b) | Iestādēm ir aktīva apkopes programma, lai novērstu un izlabotu defektus ēkās un aprīkojumā. |
| --- | --- |

b)

1.2.   Turēšanas telpas

| a) | Iestādē ir regulārs un efektīvs telpu tīrīšanas grafiks, un tajā uztur apmierinošus higiēnas standartus. |
| --- | --- |

a)

| b) | Sienas un grīdas klāj ar virsmas materiālu, kas izturīgs pret stipru nolietošanos, ko rada dzīvnieki un tīrīšana. Materiāls nekaitē dzīvnieku veselībai un ir tāds, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Papildus aizsargā aprīkojumu vai ierīces, lai dzīvnieki tās nevarētu sabojāt vai paši savainoties. |
| --- | --- |

b)

| c) | Nesaderīgas sugas, piemēram, plēsoņas un medījamos dzīvniekus, vai dzīvniekus, kam ir vajadzīgi atšķirīgi vides apstākļi, neizmitina vienā telpā un – plēsoņu un medījamo dzīvnieku gadījumā – saredzamā, saožamā vai sadzirdamā attālumā. |
| --- | --- |

c)

1.3.   Vispārējiem un īpašiem mērķiem paredzētas procedūru telpas

| a) | Iestādēs vajadzības gadījumā ir pieejams tāds laboratorijas aprīkojums, lai varētu veikt vienkāršas diagnosticējošas pārbaudes, pēcnāves apskati un/vai tādu paraugu noņemšanu, kuru plašāku laboratorisku izmeklēšanu veic citur. Vispārējiem un īpašiem mērķiem paredzētas telpas ir pieejamas situācijās, kad procedūras vai novērojumus nav vēlams veikt dzīvnieku turēšanas telpās. |
| --- | --- |

a)

| b) | Ir telpas, kurās var izolēt jauniegūtus dzīvniekus, līdz var noteikt to veselības stāvokli un novērtēt un līdz minimumam samazināt iespējamo veselības apdraudējumu pārējiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

b)

| c) | Ir paredzētas telpas, lai slimus vai ievainotus dzīvniekus varētu turēt atsevišķi. |
| --- | --- |

c)

1.4.   Palīgtelpas

| a) | Noliktavas telpas projektē, izmanto un uztur tā, lai nodrošinātu barības un pakaišu kvalitāti. Šīs telpas, ciktāl iespējams, ir aizsargātas pret parazītiem un kukaiņiem. Citus materiālus, kurus var piesārņot vai kuri var radīt apdraudējumu dzīvniekiem vai apkalpojošam personālam, glabā atsevišķi. |
| --- | --- |

a)

| b) | Tīrīšanas un mazgāšanas vietas ir pietiekami plašas, lai tajās izvietotu lietotā aprīkojuma tīrīšanas un dezinfekcijas iekārtas. Tīrīšanas procesu organizē tā, lai nošķirtu tīrā un netīrā aprīkojuma plūsmu un tādējādi novērstu tikko notīrītā aprīkojuma piesārņošanu. |
| --- | --- |

b)

| c) | Iestādes nodrošina nobeigušos dzīvnieku un dzīvnieku atkritumu higiēnisku uzglabāšanu un drošu iznīcināšanu. |
| --- | --- |

c)

| d) | Ja ir vajadzība veikt ķirurģiskas procedūras sterilos apstākļos, nodrošina vienu vai vairāk nekā vienu pienācīgi aprīkotu telpu, kā arī pēcoperācijas atveseļošanās telpas. |
| --- | --- |

d)

2.   Vide un tās kontrole

2.1.   Vēdināšana un temperatūra

| a) | Ar izolāciju, apsildi un ventilāciju turēšanas telpās nodrošina, ka gaisa cirkulācija, putekļu daudzums un gāzu koncentrācija ir uzturēta tādā līmenī, kas ir dzīvniekiem nekaitīgs. |
| --- | --- |

a)

| b) | Temperatūru un relatīvo mitrumu turēšanas telpās pielāgo sugai un vecuma grupai, ko tajās izmitina. Temperatūru mēra un reģistrē katru dienu. |
| --- | --- |

b)

| c) | Dzīvniekus nedrīkst turēt ārā tādos klimatiskos apstākļos, kas tiem var radīt diskomfortu. |
| --- | --- |

c)

2.2.   Apgaismojums

| a) | Ja dabiskais apgaismojums nenodrošina piemērotu gaismas/tumsas ciklu, nodrošina kontrolētu apgaismojumu, lai apmierinātu dzīvnieku bioloģiskās vajadzības un nodrošinātu apmierinošu darba vidi. |
| --- | --- |

a)

| b) | Apgaismojums atbilst dzīvnieku audzēšanas procedūru un dzīvnieku apskates vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

| c) | Nodrošina sugai pielāgotus regulārus fotoperiodus un apgaismojuma intensitāti. |
| --- | --- |

c)

| d) | Turot albīnus dzīvniekus, apgaismojumu regulē, ņemot vērā to jutīgumu pret gaismu. |
| --- | --- |

d)

2.3.   Troksnis

| a) | Trokšņa līmenis, tostarp ultraskaņa, nedrīkst negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību. |
| --- | --- |

a)

| b) | Iestādēs ir signalizācijas sistēmas, kuru radītās skaņas neietilpst dzīvnieku dzirdes diapazonā, ja tas neierobežo to sadzirdamību cilvēkiem. |
| --- | --- |

b)

| c) | Turēšanas telpas vajadzības gadījumā aprīko ar skaņas izolācijas un slāpēšanas materiāliem. |
| --- | --- |

c)

2.4.   Signalizācijas sistēmas

| a) | Iestādēs, kurās izmanto elektriskas un mehāniskas iekārtas vides kontrolei un aizsardzībai, ir rezerves sistēma, lai uzturētu galvenos pakalpojumus un avārijas apgaismojuma sistēmas un lai nodrošinātu, ka signalizācijas sistēmas pašas spēj darboties bez atteices. |
| --- | --- |

a)

| b) | Apkures un ventilācijas sistēmas aprīko ar kontrolierīcēm un signālierīcēm. |
| --- | --- |

b)

| c) | Redzamā vietā ir novietotas skaidras instrukcijas par rīcību ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

c)

3.   Dzīvnieku kopšana

3.1.   Veselība

| a) | Iestādēs ir izveidota stratēģija, lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts tāds dzīvnieku veselības stāvoklis, kas nodrošina dzīvnieku labturību un atbilst zinātniskajām prasībām. Šajā stratēģijā ietilpst regulāras veselības pārbaudes, mikrobioloģiskā uzraudzības programma, plāni rīcībai veselības traucējumu gadījumā un ir noteikti veselības parametri un procedūras jaunu dzīvnieku ieviešanai. |
| --- | --- |

a)

| b) | Dzīvniekus vismaz reizi dienā pārbauda kompetenta persona. Ar šādām pārbaudēm nodrošina, ka tiek identificēti visi slimie vai ievainotie dzīvnieki un veikti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

b)

3.2.   Savvaļā sagūstīti dzīvnieki

| a) | Sagūstīšanas vietās ir pieejami attiecīgajai sugai piemēroti pārvadāšanas konteineri un transporta līdzekļi – gadījumam, ja dzīvnieki jāpārvieto izmeklēšanas vai ārstēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

a)

| b) | Īpašu uzmanību pievērš un veic attiecīgus pasākumus savvaļā sagūstītu dzīvnieku aklimatizēšanai, karantīnai, izmitināšanai, audzēšanai un kopšanai, kā arī vajadzības gadījumā nosaka kārtību to palaišanai brīvībā pēc procedūru pabeigšanas. |
| --- | --- |

b)

3.3.   Izmitināšana un vides dažādošana

a)   Izmitināšana

Dzīvniekus, kas pēc dabas nav vienpatņi, izmitina kopā ar citiem īpatņiem stabilās saderīgu īpatņu grupās. Gadījumos, kad atbilstīgi 33. panta 3. punktam ir atļauts dzīvniekus izmitināt pa vienam, izmitināšanas ilgumu ierobežo līdz minimālajam nepieciešamajam periodam un saglabā redzes, dzirdes, ožas un/vai taustes kontaktu. Dzīvnieku iekļaušanu vai atkārtotu iekļaušanu jau izveidotās grupās rūpīgi novēro, lai izvairītos no nesaderības problēmām un sociālo attiecību traucējumiem.

b)   Vides dažādošana

Visiem dzīvniekiem nodrošina telpu, kas ir pietiekami daudzveidīga, lai būtu iespējamas dažādas normālas uzvedības izpausmes. Dzīvniekiem ļauj zināmā mērā kontrolēt un izvēlēties vidi, lai mazinātu stresa izraisītu uzvedību. Iestādēs ir piemērotas vides dažādošanas metodes, lai paplašinātu dzīvniekiem pieejamo darbību klāstu un palielinātu to spējas pielāgoties dzīvei nebrīvē, tostarp iespējas nodoties fiziskām nodarbēm, barības meklēšanai, manipulācijām un izziņas darbībām atkarībā no sugas. Vides dažādošanas aprīkojumu dzīvnieku sprostos pielāgo dzīvnieka sugai un individuālajām vajadzībām. Dažādošanas stratēģijas iestādēs regulāri pārskata un atjaunina.

c)   Dzīvnieku sprosti

Dzīvnieku sprosti ir darināti no dzīvnieku veselībai nekaitīgiem materiāliem. To uzbūve un konstrukcija ir tāda, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Tie izgatavoti no izturīga materiāla, kas piemērots tīrīšanas un dezinfekcijas metodēm, ja vien tie nav paredzēti vienreizējai lietošanai. Dzīvnieku sprostu grīdas konstrukcija ir piemērota dzīvnieku sugai un vecumam un veidota tā, lai būtu vieglāk izvākt ekskrementus.

3.4.   Barošana

| a) | Barības forma, saturs un pasniegšanas veids atbilst dzīvnieka uztura un uzvedības vajadzībām. |
| --- | --- |

a)

| b) | Dzīvnieka uzturs ir garšīgs un nepiesārņots. Izvēloties izejvielas, izgatavojot, sagatavojot un pasniedzot barību, iestādes veic pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu ķīmisko, fizikālo un mikrobioloģisko piesārņojumu. |
| --- | --- |

b)

| c) | Arī barības iepakojums, pārvadāšana un uzglabāšana ir tāda, lai izvairītos no piesārņojuma, bojāšanās vai iznīcināšanas. Visas barības piltuves, siles vai citus barošanas piederumus regulāri tīra un vajadzības gadījumā sterilizē. |
| --- | --- |

c)

| d) | Katram dzīvniekam nodrošina iespēju piekļūt barībai un pietiekami plašu barošanās vietu, lai mazinātu sāncensību. |
| --- | --- |

d)

3.5.   Dzirdīšana

| a) | Visiem dzīvniekiem allaž ir pieejams nepiesārņots dzeramais ūdens. |
| --- | --- |

a)

| b) | Ja izmanto automātiskās dzirdīšanas sistēmas, tās regulāri pārbauda, veic to apkopi un skalošanu, lai izvairītos no negadījumiem. Ja izmanto būrus ar vienlaidu grīdu, rūpējas par applūšanas riska samazināšanu. |
| --- | --- |

b)

| c) | Veic pasākumus, lai ūdens piegādi akvārijiem un tvertnēm pielāgotu katras zivju, abinieku un rāpuļu sugas vajadzībām un panesībai. |
| --- | --- |

c)

3.6.   Atpūtas vietas un guļvietas

| a) | Allaž nodrošina sugai piemērotus guļvietas materiālus vai konstrukcijas, tostarp migas materiālus vai konstrukcijas vaislas dzīvniekiem. |
| --- | --- |

a)

| b) | Dzīvnieku sprostā atbilstīgi sugas vajadzībām nodrošina tādu grīdas segumu, lai visiem dzīvniekiem būtu stabila un ērta atpūtas vieta. Rūpējas, lai visas guļvietas būtu tīras un sausas. |
| --- | --- |

b)

3.7.   Apkope

Iestādes ievieš pieradināšanas un apmācības programmas, kas piemērotas dzīvniekiem, procedūrām un projekta ilgumam.

B iedaļa.   Iedaļa par atsevišķām sugām

1.   Peles, žurkas, smilšu peles, kāmji un jūrascūciņas

Šajā un nākamajās tabulās par pelēm, žurkām, smilšu pelēm, kāmjiem un jūrascūciņām “sprosta augstums” nozīmē vertikālo attālumu no sprosta grīdas līdz sprosta augšējai horizontālajai daļai, un vairāk nekā 50 % sprosta minimālās platības pirms vides dažādošanai paredzētu ierīču pievienošanas ir šādā augstumā.

Plānojot procedūras, ņem vērā dzīvnieku iespējamo augšanu, lai visā pētījuma laikā būtu nodrošināta pietiekama platība (kas sīkāk noteikta 1.1.–1.5. tabulā).

1.1.   tabula

Peles

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | līdz 20 | 330 | 60 | 12 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 20 un mazāk nekā 25 | 330 | 70 | 12 |
| vairāk nekā 25 un mazāk nekā 30 | 330 | 80 | 12 |
| vairāk nekā 30 | 330 | 100 | 12 |
| Vaislai | | 330
  Monogāmam pārim (autbrīdings/inbrīdings) vai trio (inbrīdings). Par katru papildu mātīti ar metienu to palielina par 180 cm2 | | 12 |
| Krājumi pie audzētājiem (*1)

  Sprosta lielums
  950 cm2 | mazāk nekā 20 | 950 | 40 | 12 |
| Sprosta lielums
  1 500  cm2 | mazāk nekā 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

līdz 20

330

60

12

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 20 un mazāk nekā 25

330

70

12

vairāk nekā 25 un mazāk nekā 30

330

80

12

vairāk nekā 30

330

100

12

Vaislai

330

Monogāmam pārim (autbrīdings/inbrīdings) vai trio (inbrīdings). Par katru papildu mātīti ar metienu to palielina par 180 cm2

12

Krājumi pie audzētājiem (*1)

Sprosta lielums

950 cm2

mazāk nekā 20

950

40

12

Sprosta lielums

1 500  cm2

mazāk nekā 20

1 500

30

12

1.2.   tabula

Žurkas

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā (*2) | mazāk nekā 200 | 800 | 200 | 18 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 200 un mazāk nekā 300 | 800 | 250 | 18 |
| vairāk nekā 300 un mazāk nekā 400 | 800 | 350 | 18 |
| vairāk nekā 400 un mazāk nekā 600 | 800 | 450 | 18 |
| vairāk nekā 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Vaislai | | 800
  Mātīte un metiens. Par katru papildu pieaugušo dzīvnieku, ko pastāvīgi iemitina sprostā, to palielina par 400 cm2 | | 18 |
| Krājumi pie audzētājiem (*3)

  Sprosta lielums
  1 500  cm2 | mazāk nekā 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| virs 50 un mazāk nekā 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| virs 100 un mazāk nekā 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| virs 150 un mazāk nekā 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Krājumi pie audzētājiem (*3)

  Sprosta lielums
  2 500  cm2 | mazāk nekā 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| virs 100 un mazāk nekā 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| virs 150 un mazāk nekā 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā (*2)

mazāk nekā 200

800

200

18

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 200 un mazāk nekā 300

800

250

18

vairāk nekā 300 un mazāk nekā 400

800

350

18

vairāk nekā 400 un mazāk nekā 600

800

450

18

vairāk nekā 600

1 500

600

18

Vaislai

800

Mātīte un metiens. Par katru papildu pieaugušo dzīvnieku, ko pastāvīgi iemitina sprostā, to palielina par 400 cm2

18

Krājumi pie audzētājiem (*3)

Sprosta lielums

1 500  cm2

mazāk nekā 50

1 500

100

18

virs 50 un mazāk nekā 100

1 500

125

18

virs 100 un mazāk nekā 150

1 500

150

18

virs 150 un mazāk nekā 200

1 500

175

18

Krājumi pie audzētājiem (*3)

Sprosta lielums

2 500  cm2

mazāk nekā 100

2 500

100

18

virs 100 un mazāk nekā 150

2 500

125

18

virs 150 un mazāk nekā 200

2 500

150

18

1.3.   tabula

Smilšu peles

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | mazāk nekā 40 | 1 200 | 150 | 18 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Vaislai | | 1 200
  Monogāms pāris vai trio ar mazuli | | 18 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

mazāk nekā 40

1 200

150

18

2017. gada 1. janvāris

virs 40

1 200

250

18

Vaislai

1 200

Monogāms pāris vai trio ar mazuli

18

1.4.   tabula

Kāmji

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | mazāk nekā 60 | 800 | 150 | 14 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 60 un mazāk nekā 100 | 800 | 200 | 14 |
| virs 100 | 800 | 250 | 14 |
| Vaislai | | 800
  Mātīte vai monogāms pāris ar metienu | | 14 |
| Krājumi pie audzētājiem (*4) | mazāk nekā 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

mazāk nekā 60

800

150

14

2017. gada 1. janvāris

virs 60 un mazāk nekā 100

800

200

14

virs 100

800

250

14

Vaislai

800

Mātīte vai monogāms pāris ar metienu

14

Krājumi pie audzētājiem (*4)

mazāk nekā 60

1 500

100

14

1.5.   tabula

Jūrascūciņas

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | mazāk nekā 200 | 1 800 | 200 | 23 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 200 un mazāk nekā 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| virs 300 un mazāk nekā 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| virs 450 un mazāk nekā 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| virs 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Vaislai | | 2 500
  Pāris ar metienu. Katrai papildu vaislas mātītei to palielina par 1 000  cm2 | | 23 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

mazāk nekā 200

1 800

200

23

2017. gada 1. janvāris

virs 200 un mazāk nekā 300

1 800

350

23

virs 300 un mazāk nekā 450

1 800

500

23

virs 450 un mazāk nekā 700

2 500

700

23

virs 700

2 500

900

23

Vaislai

2 500

Pāris ar metienu. Katrai papildu vaislas mātītei to palielina par 1 000  cm2

23

2.   Truši

Lauksaimniecības pētījumu laikā, kad pētījuma mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās, dzīvnieku turēšana atbilst vismaz standartiem, kas noteikti Direktīvā 98/58/EK (1).

Sprostā izvieto paaugstinājumus. Paaugstinājums ir tāds, lai dzīvnieks varētu uz tā gulēt un sēdēt un zem tā brīvi kustēties, un tas nedrīkst nosegt vairāk kā 40 % grīdas platības. Ja ārkārtēju zinātnisku vai veterināru iemeslu dēļ paaugstinājumu nevar lietot, sprosta platību palielina par 33 % vienam trusim un par 60 % diviem trušiem. Ja paaugstinājumu ierīko trušiem, kas ir jaunāki par 10 nedēļām, paaugstinājuma platība ir vismaz 55 × 25 cm un augstums no grīdas ir tāds, lai dzīvnieki to varētu izmantot.

2.1.   tabula

Truši, kas vecāki par 10 nedēļām

2.1. tabula attiecas gan uz būriem, gan aplokiem. Papildu grīdas platība vienam trusim ir vismaz 3 000 cm2 trešajam, ceturtajam, piektajam un sestajam trusim, bet, pārsniedzot skaitu seši, par katru trusi papildus pievieno vismaz 2 500 cm2 platību.

| Galīgā ķermeņa masa
  (kg) | Minimālā grīdas platība vienam vai diviem labi satiekošiem dzīvniekiem
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 3 | 3 500 | 45 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 3 līdz 5 | 4 200 | 45 |
| virs 5 | 5 400 | 60 |

Galīgā ķermeņa masa

(kg)

Minimālā grīdas platība vienam vai diviem labi satiekošiem dzīvniekiem

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 3

3 500

45

2017. gada 1. janvāris

no 3 līdz 5

4 200

45

virs 5

5 400

60

2.2.   tabula

Trušu māte un metiens

| Trušu mātes masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Papildplatība migām
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 3 līdz 5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| vairāk nekā 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Trušu mātes masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Papildplatība migām

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 3

3 500

1 000

45

2017. gada 1. janvāris

no 3 līdz 5

4 200

1 200

45

vairāk nekā 5

5 400

1 400

60

2.3.   tabula

Par 10 nedēļām jaunāki truši

2.3. tabula attiecas gan uz būriem, gan aplokiem.

| Vecums | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No atšķiršanas līdz 7 nedēļām | 4 000 | 800 | 40 | 2017. gada 1. janvāris |
| No 7 līdz 10 nedēļām | 4 000 | 1 200 | 40 |

Vecums

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

No atšķiršanas līdz 7 nedēļām

4 000

800

40

2017. gada 1. janvāris

No 7 līdz 10 nedēļām

4 000

1 200

40

2.4.   tabula

Truši: optimālie izmēri paaugstinājumiem sprostos, kuru izmēri ir norādīti 2.1. tabulā

| Vecums nedēļās | Galīgā ķermeņa masa
  (kg) | Optimālais lielums
  (cm × cm) | Optimālais augstums no sprosta grīdas
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| virs 10 | mazāk nekā 3 | 55 × 25 | 25 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 3 un līdz 5 | 55 × 30 | 25 |
| virs 5 | 60 × 35 | 30 |

Vecums nedēļās

Galīgā ķermeņa masa

(kg)

Optimālais lielums

(cm × cm)

Optimālais augstums no sprosta grīdas

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

virs 10

mazāk nekā 3

55 × 25

25

2017. gada 1. janvāris

no 3 un līdz 5

55 × 30

25

virs 5

60 × 35

30

3.   Kaķi

Kaķus neizmitina pa vienam ilgāk par divdesmit četrām secīgām stundām. Kaķus, kuri vairākkārt ir bijuši agresīvi pret citiem kaķiem, izmitina atsevišķi tikai tad, ja tiem nevar atrast piemērotu kompanjonu. Visus indivīdus, kuri izvietoti pa pāriem vai grupās, vismaz reizi nedēļā novēro, vai neveidojas sociālais stress. Kaķenes ar kaķēniem, kuri nav sasnieguši četru nedēļu vecumu, vai kaķenes grūsnības pēdējās divās nedēļās var izmitināt atsevišķi.

3.   tabula

Kaķi

Minimālā platība, kurā var turēt kaķeni ar kaķēniem, ir platība, kāda piemērota vienam kaķim, un to pakāpeniski paplašina tā, lai līdz četru mēnešu vecumam kaķēni būtu pārvietoti, ievērojot telpas prasības pieaugušiem kaķiem.

Attālums starp barošanas vietām un pakaišu paplātēm nav mazāks par 0,5 m, un tās nedrīkst mainīt vietām.

| | Grīda (*5)

  (m2) | Plaukti
  (m2) | Augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimums vienam pieaugušam dzīvniekam | 1,5 | 0,5 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| Katram papildu dzīvniekam pieskaita vēl | 0,75 | 0,25 | — |

Grīda (*5)

(m2)

Plaukti

(m2)

Augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Minimums vienam pieaugušam dzīvniekam

1,5

0,5

2

2017. gada 1. janvāris

Katram papildu dzīvniekam pieskaita vēl

0,75

0,25

—

4.   Suņi

Ja iespējams, suņiem nodrošina āra aplokus. Suņus neizmitina pa vienam ilgāk par četrām secīgām stundām.

Iekšējais sprosts aizņem vismaz 50 % no minimālās platības, kas jāatvēl suņiem saskaņā ar 4.1. tabulu.

Turpmāk noteiktā telpas lieluma pamatā ir prasības, kas noteiktas dzinējsuņu turēšanai, bet lielākiem šķirnes suņiem, kā sanbernārs vai īru vilku suns, jāatvēl krietni lielāka platība, nekā norādīts 4.1. tabulā. Citām šķirnēm, kas nav laboratorijas dzinējsuņi, atvēlamo telpu nosaka, konsultējoties ar veterinārārstu.

4.1.   tabula

Suņi

Suņus, kurus tur pāros vai grupās, var izmitināt platībā, kas ir puse no kopējās paredzētās platības (2 m2 sunim līdz 20 kg, 4 m2 sunim virs 20 kg), kad ar tiem veic šajā direktīvā noteiktās procedūras, ja zinātniskiem mērķiem tādai nošķiršanai ir būtiska nozīme. Periods, kad suns tiek šādi izmitināts, nedrīkst pārsniegt četras secīgas stundas.

Barojošai kucei ar kucēniem atvēl tādu pašu platību kā vienai tāda paša svara kucei. Aizgaldu kucei ar kucēniem projektē tā, lai kuce varētu pārvietoties uz papildu nodalījumu vai paaugstinājumu prom no kucēniem.

| Masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam vai diviem dzīvniekiem
  (m2) | Katram papildu dzīvniekam vēl vismaz
  (m2) | Minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam vai diviem dzīvniekiem

(m2)

Katram papildu dzīvniekam vēl vismaz

(m2)

Minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 20

4

4

2

2

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 20

8

8

4

2

4.2.   tabula

Suņi – saime pēc atšķiršanas no mātes

| Suņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2) | Minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 4 | 0,5 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 5 un līdz 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| vairāk nekā 10 un līdz 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| vairāk nekā 15 un līdz 20 | 4 | 2 | 2 |
| vairāk nekā 20 | 8 | 4 | 2 |

Suņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2)

Minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5

4

0,5

2

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 5 un līdz 10

4

1,0

2

vairāk nekā 10 un līdz 15

4

1,5

2

vairāk nekā 15 un līdz 20

4

2

2

vairāk nekā 20

8

4

2

5.   Baltie seski

5.   tabula

Baltie seski

| | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki līdz 600 g | 4 500 | 1 500 | 50 | 2017. gada 1. janvāris |
| Dzīvnieki virs 600 g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Pieauguši tēviņi | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Mātīte un metiens | 5 400 | 5 400 | 50 |

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Dzīvnieki līdz 600 g

4 500

1 500

50

2017. gada 1. janvāris

Dzīvnieki virs 600 g

4 500

3 000

50

Pieauguši tēviņi

6 000

6 000

50

Mātīte un metiens

5 400

5 400

50

6.   Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

Jaunu primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, atdalīšanu no viņu mātēm neveic – atkarībā no sugas – līdz vecumam no 6 līdz 12 mēnešiem.

Vide, kurā primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti, atrodas, ir tāda, kas dod tiem iespēju īstenot virkni sarežģītu ikdienas darbību. Sprosts nodrošina primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, iespējas īstenot cik vien iespējams plašu uzvedības klāstu, sniedz tiem drošības izjūtu, kā arī pietiekami dažādu vidi, lai dzīvnieks varētu skriet, staigāt, rāpties un lēkt.

6.1.   tabula

Parastie kalitriksi un tamarīni

| | Minimālā sprosta grīdas platība vienam (*6) vai diviem dzīvniekiem kopā ar mazuļiem līdz pieciem mēnešiem
  (m2) | Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par pieciem mēnešiem
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) (*7) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastie kalitriksi | 0,5 | 0,2 | 1,5 | 2017. gada 1. janvāris |
| Tamarīni | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Minimālā sprosta grīdas platība vienam (*6) vai diviem dzīvniekiem kopā ar mazuļiem līdz pieciem mēnešiem

(m2)

Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par pieciem mēnešiem

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m) (*7)

33. panta 2. punktā minētā diena

Parastie kalitriksi

0,5

0,2

1,5

2017. gada 1. janvāris

Tamarīni

1,5

0,2

1,5

Parastajiem kalitriksiem un tamarīniem atdalīšanu no mātes neveic līdz astoņu mēnešu vecumam.

6.2.   tabula

Vāverpērtiķi (saimiri)

| Minimālā grīdas platība vienam (*8) vai diviem dzīvniekiem
  (m2) | Minimālais tilpums uz papildu dzīvnieku, kas vecāks par sešiem mēnešiem
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | 2017. gada 1. janvāris |

Minimālā grīdas platība vienam (*8) vai diviem dzīvniekiem

(m2)

Minimālais tilpums uz papildu dzīvnieku, kas vecāks par sešiem mēnešiem

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

2,0

0,5

1,8

2017. gada 1. janvāris

Vāverpērtiķiem atdalīšanu no mātes neveic līdz sešu mēnešu vecumam.

6.3.   tabula

Makaki un zaļie pērtiķi
   (*9)

| | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Sprosta minimālā kubatūra
  (m3) | Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki, kas jaunāki par trim gadiem (*10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | 2017. gada 1. janvāris |
| Dzīvnieki no trīs gadu vecuma (*11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Dzīvnieki, ko tur vaislai (*12) | | | 3,5 | 2,0 |

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Sprosta minimālā kubatūra

(m3)

Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Dzīvnieki, kas jaunāki par trim gadiem (*10)

2,0

3,6

1,0

1,8

2017. gada 1. janvāris

Dzīvnieki no trīs gadu vecuma (*11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Dzīvnieki, ko tur vaislai (*12)

3,5

2,0

Makakiem un zaļajiem pērtiķiem atdalīšanu no mātes neveic līdz astoņu mēnešu vecumam.

6.4.   tabula

Paviāni
   (*13)

| | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Sprosta minimālā kubatūra
  (m3) | Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki, kas jaunāki par četriem gadiem (*14) | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | 2017. gada 1. janvāris |
| Dzīvnieki no četru gadu vecuma (*14) | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Dzīvnieki, ko tur vaislai (*15) | | | 12,0 | 2,0 |

Sprosta minimālā platība

(m2)

Sprosta minimālā kubatūra

(m3)

Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Dzīvnieki, kas jaunāki par četriem gadiem (*14)

4,0

7,2

3,0

1,8

2017. gada 1. janvāris

Dzīvnieki no četru gadu vecuma (*14)

7,0

12,6

6,0

1,8

Dzīvnieki, ko tur vaislai (*15)

12,0

2,0

Paviāniem atdalīšanu no mātes neveic līdz astoņu mēnešu vecumam.

7.   Lauksaimniecības dzīvnieki

Lauksaimniecības pētījumu laikā, kad pētījuma mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās, dzīvnieku turēšana atbilst vismaz standartiem, kas noteikti Direktīvās 98/58/EK, 91/629/EEK (2) un 91/630/EEK (3).

7.1.   tabula

Liellopi

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Siles platība neierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti
  (m/dzīvnieks) | Siles platība ierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti
  (m/dzīvnieks) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 100 un līdz 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| virs 200 un līdz 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| virs 400 un līdz 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| virs 600 un līdz 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| virs 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Siles platība neierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti

(m/dzīvnieks)

Siles platība ierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti

(m/dzīvnieks)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 100

2,50

2,30

0,10

0,30

2017. gada 1. janvāris

virs 100 un līdz 200

4,25

3,40

0,15

0,50

virs 200 un līdz 400

6,00

4,80

0,18

0,60

virs 400 un līdz 600

9,00

7,50

0,21

0,70

virs 600 un līdz 800

11,00

8,75

0,24

0,80

virs 800

16,00

10,00

0,30

1,00

7.2.   tabula

Aitas un kazas

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Minimālais šķērssienas augstums
  (m) | Siles platība neierobežotai barošanai
  (m/dzīvnieks) | Siles platība ierobežotai barošanai
  (m/dzīvnieks) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 20 un līdz 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| virs 35 un līdz 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| virs 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Minimālais šķērssienas augstums

(m)

Siles platība neierobežotai barošanai

(m/dzīvnieks)

Siles platība ierobežotai barošanai

(m/dzīvnieks)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

2017. gada 1. janvāris

virs 20 un līdz 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

virs 35 un līdz 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

virs 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

7.3.   tabula

Cūkas un pundurcūkas

| Dzīvsvars
  (kg) | Sprosta minimālā platība (*16)

  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Minimālā guļamā platība vienam dzīvniekam (termiski neitrālos apstākļos)
  (m2/dzīvnieks) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 5 un līdz 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| virs 10 un līdz 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| virs 20 un līdz 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| virs 30 un līdz 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| virs 50 un līdz 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| virs 70 un līdz 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| virs 100 un līdz 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| virs 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| pieauguši (parastie) kuiļi | 7,5 | | 1,30 |

Dzīvsvars

(kg)

Sprosta minimālā platība (*16)

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Minimālā guļamā platība vienam dzīvniekam (termiski neitrālos apstākļos)

(m2/dzīvnieks)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5

2,0

0,20

0,10

2017. gada 1. janvāris

virs 5 un līdz 10

2,0

0,25

0,11

virs 10 un līdz 20

2,0

0,35

0,18

virs 20 un līdz 30

2,0

0,50

0,24

virs 30 un līdz 50

2,0

0,70

0,33

virs 50 un līdz 70

3,0

0,80

0,41

virs 70 un līdz 100

3,0

1,00

0,53

virs 100 un līdz 150

4,0

1,35

0,70

virs 150

5,0

2,50

0,95

pieauguši (parastie) kuiļi

7,5

1,30

7.4.   tabula

Zirgi

Īsākajai malai jābūt vismaz 1,5 reizes augstākai par dzīvnieka skausta augstumu. Iekštelpu sprostu augstums ir tāds, lai dzīvnieki varētu saslieties pakaļkājās pilnā augumā.

| Skausta augstums
  (m) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- |
| Katram dzīvniekam, ko tur pa vienam vai grupās līdz trim dzīvniekiem | Katram dzīvniekam, ko tur grupās pa četriem vai vairāk dzīvniekiem | Atnešanās steliņģis/ķēve ar kumeļu |
| 1,00 līdz 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 1,40 un līdz 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| virs 1,60 | 16,0 | (2 × WH)2
   (*17) | 20 | 3,00 |

Skausta augstums

(m)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Katram dzīvniekam, ko tur pa vienam vai grupās līdz trim dzīvniekiem

Katram dzīvniekam, ko tur grupās pa četriem vai vairāk dzīvniekiem

Atnešanās steliņģis/ķēve ar kumeļu

1,00 līdz 1,40

9,0

6,0

16

3,00

2017. gada 1. janvāris

virs 1,40 un līdz 1,60

12,0

9,0

20

3,00

virs 1,60

16,0

(2 × WH)2
   (*17)

20

3,00

8.   Putni

Lauksaimniecības pētījumu laikā, kad pētījuma mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās, dzīvnieku turēšana atbilst vismaz standartiem, kas noteikti Direktīvās 98/58/EK, 1999/74/EK (4) un 2007/43/EK (5).

8.1.   tabula

Mājas vistas

Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu. Šādos apstākļos putnus var izmitināt mazākās novietnēs ar piemērotiem uzlabojumiem un minimālo grīdas platību 0,75 m2.

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā platība vienam putnam
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 200 un līdz 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| virs 300 un līdz 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| virs 600 un līdz 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| virs 1 200  un līdz 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| virs 1 800  un līdz 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| virs 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā platība vienam putnam

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 200

1,00

0,025

30

3

2017. gada 1. janvāris

virs 200 un līdz 300

1,00

0,03

30

3

virs 300 un līdz 600

1,00

0,05

40

7

virs 600 un līdz 1 200

2,00

0,09

50

15

virs 1 200  un līdz 1 800

2,00

0,11

75

15

virs 1 800  un līdz 2 400

2,00

0,13

75

15

virs 2 400

2,00

0,21

75

15

8.2.   tabula

Mājas tītari

Visu sprosta malu garums ir vismaz 1,5 m. Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu. Tādos apstākļos putnus var turēt mazākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi, minimālo grīdas platību 0,75 m2 un minimālo augstumu 50 cm putniem līdz 0,6 kg, 75 cm putniem līdz 4 kg un 100 cm putniem virs 4 kg. Šajos sprostos var izmitināt mazas putnu grupas, ievērojot 8.2. tabulā norādīto atvēlēto telpu.

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā platība vienam putnam
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 0,3 un līdz 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| virs 0,6 un līdz 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| virs 1 un līdz 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| virs 4 un līdz 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| virs 8 un līdz 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| virs 12 un līdz 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| virs 16 un līdz 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| virs 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā platība vienam putnam

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 0,3

2,00

0,13

50

3

2017. gada 1. janvāris

virs 0,3 un līdz 0,6

2,00

0,17

50

7

virs 0,6 un līdz 1

2,00

0,30

100

15

virs 1 un līdz 4

2,00

0,35

100

15

virs 4 un līdz 8

2,00

0,40

100

15

virs 8 un līdz 12

2,00

0,50

150

20

virs 12 un līdz 16

2,00

0,55

150

20

virs 16 un līdz 20

2,00

0,60

150

20

virs 20

3,00

1,00

150

20

8.3.   tabula

Paipalas

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Platība vienam putnam, izmitinot pārī
  (m2) | Platība vienam papildu putnam, izmitinot grupā
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Platība vienam putnam, izmitinot pārī

(m2)

Platība vienam papildu putnam, izmitinot grupā

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 150

1,00

0,5

0,10

20

4

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 150

1,00

0,6

0,15

30

4

8.4.   tabula

Pīles un zosis

Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu. Šādos apstākļos putnus var izmitināt mazākās novietnēs ar piemērotiem uzlabojumiem un minimālo grīdas platību 0,75 m2. Šajos sprostos var izmitināt mazas putnu grupas, ievērojot 8.4. tabulā norādīto atvēlēto telpu.

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Platība vienam putnam
  (m2) (*18) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pīles | | 2017. gada 1. janvāris |
| līdz 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| vairāk nekā 300 un līdz 1 200  (*19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| vairāk nekā 1 200  un līdz 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| vairāk nekā 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Zosis | |
| Līdz 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| vairāk nekā 500 un līdz 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| vairāk nekā 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Platība vienam putnam

(m2) (*18)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Pīles

2017. gada 1. janvāris

līdz 300

2,00

0,10

50

10

vairāk nekā 300 un līdz 1 200  (*19)

2,00

0,20

200

10

vairāk nekā 1 200  un līdz 3 500

2,00

0,25

200

15

vairāk nekā 3 500

2,00

0,50

200

15

Zosis

Līdz 500

2,00

0,20

200

10

vairāk nekā 500 un līdz 2 000

2,00

0,33

200

15

vairāk nekā 2 000

2,00

0,50

200

15

8.5.   tabula

Pīles un zosis: dīķa minimālie izmēri
   (*20)

| | Platība
  (m2) | Dziļums
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Pīles | 0,5 | 30 |
| Zosis | 0,5 | no 10 un līdz 30 |

Platība

(m2)

Dziļums

(cm)

Pīles

0,5

30

Zosis

0,5

no 10 un līdz 30

8.6.   tabula

Baloži

Sprosti ir gari un šauri (piemēram, 2 × 1 m), nevis kvadrātveida, lai putni varētu veikt īsus lidojumus.

| Grupas lielums | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | Minimālais laktas garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 7 un līdz 12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| katram papildu putnam, kad skaits pārsniedz 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Grupas lielums

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

Minimālais laktas garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 6

2

200

5

30

2017. gada 1. janvāris

no 7 un līdz 12

3

200

5

30

katram papildu putnam, kad skaits pārsniedz 12

0,15

5

30

8.7.   tabula

Svītrainās žubītes (amadīni)

Sprosti ir gari un šauri (piemēram, 2 × 1 m), lai putni varētu veikt īsus lidojumus. Vairošanās procesu izpētes nolūkā putnu pārus var izmitināt mazākās novietnēs ar pietiekami daudzveidīgu vidi un minimālo grīdas platību 0,5 m2 un minimālo augstumu 40 cm. Izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu.

| Grupas lielums | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības trauku skaits | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 6 | 1,0 | 100 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| 7 līdz 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13 līdz 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| katram papildu putnam, skaitam pārsniedzot 20 | 0,05 | | 1 uz sešiem putniem |

Grupas lielums

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības trauku skaits

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 6

1,0

100

2

2017. gada 1. janvāris

7 līdz 12

1,5

200

2

13 līdz 20

2,0

200

3

katram papildu putnam, skaitam pārsniedzot 20

0,05

1 uz sešiem putniem

9.   Bezastainie abinieki

9.1.   tabula

Ūdens astainie abinieki

| Ķermeņa garums (*21)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 10 | 262,5 | 50 | 13 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 10 un līdz 15 | 525 | 110 | 13 |
| virs 15 un līdz 20 | 875 | 200 | 15 |
| virs 20 un līdz 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| virs 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Ķermeņa garums (*21)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 10

262,5

50

13

2017. gada 1. janvāris

virs 10 un līdz 15

525

110

13

virs 15 un līdz 20

875

200

15

virs 20 un līdz 30

1 837,5

440

15

virs 30

3 150

800

20

9.2.   tabula

Ūdens bezastainie abinieki
   (*22)

| Ķermeņa garums (*23)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 6 | 160 | 40 | 6 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 6 un līdz 9 | 300 | 75 | 8 |
| virs 9 un līdz 12 | 600 | 150 | 10 |
| virs 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Ķermeņa garums (*23)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 6

160

40

6

2017. gada 1. janvāris

no 6 un līdz 9

300

75

8

virs 9 un līdz 12

600

150

10

virs 12

920

230

12,5

9.3.   tabula

Daļēji ūdenī dzīvojoši bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (*24)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (*25)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam, kuru tur grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (*26)

  (cm) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 5,0 un līdz 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| virs 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ķermeņa garums (*24)

(cm)

Sprosta minimālā platība (*25)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam, kuru tur grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (*26)

(cm)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5,0

1 500

200

20

10

2017. gada 1. janvāris

virs 5,0 un līdz 7,5

3 500

500

30

10

virs 7,5

4 000

700

30

15

9.4.   tabula

Daļēji uz sauszemes dzīvojošie bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (*27)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (*28)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (*29)

  (cm) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 5,0 un līdz 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| virs 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ķermeņa garums (*27)

(cm)

Sprosta minimālā platība (*28)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (*29)

(cm)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5,0

1 500

200

20

10

2017. gada 1. janvāris

virs 5,0 un līdz 7,5

3 500

500

30

10

virs 7,5

4 000

700

30

15

9.5.   tabula

Koku bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (*30)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (*31)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums (*32)

  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 3,0 | 900 | 100 | 30 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Ķermeņa garums (*30)

(cm)

Sprosta minimālā platība (*31)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Sprosta minimālais augstums (*32)

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 3,0

900

100

30

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 3,0

1 500

200

30

10.   Rāpuļi

10.1.   tabula

Ūdens bruņrupuči

| Ķermeņa garums (*33)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens virsmas platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 600 | 100 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk par 5 un līdz 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| vairāk par 10 un līdz 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| vairāk par 15 un līdz 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| vairāk par 20 un līdz 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| vairāk par 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Ķermeņa garums (*33)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens virsmas platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5

600

100

10

2017. gada 1. janvāris

vairāk par 5 un līdz 10

1 600

300

15

vairāk par 10 un līdz 15

3 500

600

20

vairāk par 15 un līdz 20

6 000

1 200

30

vairāk par 20 un līdz 30

10 000

2 000

35

vairāk par 30

20 000

5 000

40

10.2.   tabula

Sauszemes čūskas

| Ķermeņa garums (*34)

  (cm) | Minimālā grīdas platība
  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (*35)

  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 30 | 300 | 150 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk par 30 un līdz 40 | 400 | 200 | 12 |
| vairāk par 40 un līdz 50 | 600 | 300 | 15 |
| vairāk par 50 un līdz 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| vairāk par 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Ķermeņa garums (*34)

(cm)

Minimālā grīdas platība

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (*35)

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 30

300

150

10

2017. gada 1. janvāris

vairāk par 30 un līdz 40

400

200

12

vairāk par 40 un līdz 50

600

300

15

vairāk par 50 un līdz 75

1 200

600

20

vairāk par 75

2 500

1 200

28

11.   Zivis

11.1.   Ūdensapgāde un kvalitāte

Nodrošina, lai pastāvīgi būtu pieejami atbilstīgas kvalitātes ūdens krājumi pietiekamā daudzumā. Nodrošina pietiekamu ūdens plūsmu recirkulācijas sistēmās vai filtros zivju tvertnēs un pieļaujamam līmenim atbilstīgus ūdens kvalitātes parametrus. Ja nepieciešams, ūdens krājumus attiecīgi filtrē vai attīra, lai nepieļautu, ka tajos nokļūst zivīm kaitīgas vielas. Ūdens kvalitātes parametrus pastāvīgi uztur pieļaujamās robežās, kas nodrošina konkrētai zivju sugai un attīstības stadijai normālas aktivitātes un fizioloģiju. Ūdens plūsmai ir jābūt tādai, lai zivis varētu normāli peldēt un saglabāt normālas uzvedības izpausmes. Paredz pietiekamu laiku, lai zivis aklimatizētos un pielāgotos mainīgiem ūdens kvalitātes apstākļiem.

11.2.   Skābeklis, slāpekļa savienojumi, pH un sāļums

Skābekļa koncentrācijai jābūt atbilstošai attiecīgās sugas vajadzībām un situācijai, kādā šīs zivis atrodas. Ja nepieciešams, zivju tvertnēs nodrošina ūdens papildu bagātināšanu ar skābekli. Uztur zemu slāpekļa savienojumu koncentrāciju.

Atbilstīgi sugas vajadzībām pielāgo pH līmeni un uztur to cik stabilu vien iespējams. Sāļumu pielāgo attiecīgās zivju sugas vajadzībām un to attīstības stadijai. Sāls koncentrāciju maina pakāpeniski.

11.3.   Temperatūra, apgaismojums, troksnis

Temperatūru uztur optimālās robežās atbilstīgi attiecīgās zivju sugas vajadzībām un cik stabilu vien iespējams. Temperatūras izmaiņas veic pakāpeniski. Zivis tur piemērota fotoperiodisma apstākļos. Līdz minimumam samazina trokšņa līmeni un, ja iespējams, aprīkojumu, kas rada troksni vai vibrāciju, piemēram, jaudas ģeneratorus vai filtrācijas sistēmas, novieto atsevišķi no zivju tvertnēm.

11.4.   Turēšanas blīvums un vides dažādība

Zivju turēšanas blīvuma pamatā jābūt tam, kādas kopumā ir konkrēto zivju vajadzības attiecībā uz vidi, veselību un labturību. Zivīm nodrošina pietiekamu ūdens apjomu normālai peldēšanai, ņemot vērā zivju izmēru, vecumu, veselības stāvokli un barošanas metodes. Zivīm nodrošina pienācīgi daudzveidīgu vidi, piemēram, slēptuves vai substrātu tvertnes apakšdaļā, ja vien uzvedības īpatnības neliecina, ka tas nav nepieciešams.

11.5.   Barošana un apkope

Zivis baro saskaņā ar atbilstošām barības vielu normām un biežumu. Īpašu uzmanību pievērš zivju kāpuru barošanai ikreiz, kad notiek pāreja no dabiskā uztura uz mākslīgo. Zivju apkopes manipulācijas samazina līdz minimumam.

---

(*1)  Peles pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi un šie izmitināšanas apstākļi nedrīkst radīt labklājības trūkumu, piemēram, agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(*2)  Ilgtermiņa pētījumos, ja katram dzīvniekam atvēlētā telpa, tuvojoties pētījuma beigām, kļūst mazāka par norādīto, prioritāra ir stabilu sociālo struktūru saglabāšana.

(*3)  Žurkas pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi un šie izmitināšanas apstākļi nedrīkst radīt labklājības trūkumu, piemēram, agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(*4)  Kāmji pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi un šie izmitināšanas apstākļi nedrīkst radīt labklājības trūkumu, piemēram, agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(1)  Padomes Direktīva 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.).

(*5)  Grīdas platība bez plauktiem.

(*6)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(*7)  Sprosta augšai jābūt vismaz 1,8 m no grīdas.

(*8)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(*9)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(*10)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz trim dzīvniekiem.

(*11)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz diviem dzīvniekiem.

(*12)  Audzēšanas kolonijās papildu vieta/kubatūra nav vajadzīga dzīvnieku mazuļiem līdz divu gadu vecumam, kurus izmitina kopā ar māti.

(*13)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(*14)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz diviem dzīvniekiem.

(*15)  Audzēšanas kolonijās papildu vieta/kubatūra nav vajadzīga dzīvnieku mazuļiem līdz divu gadu vecumam, kurus izmitina kopā ar viņu mātēm.

(2)  Padomes Direktīva 91/629/EEK (1991. gada 19. novembris), ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 28. lpp.).

(3)  Padomes Direktīva 91/630/EEK (1991. gada 19. novembris), ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 33. lpp.).

(*16)  Cūkas var īsu laiku turēt mazākā sprostā, piemēram, sadalot galveno sprostu ar starpsienām, ja tam ir veterināri vai eksperimentāli iemesli, piemēram, ja ir vajadzīga individuāla barības uzņemšana.

(*17)  Lai nodrošinātu pietiekami daudz vietas, atvēlēto vietu katram dzīvniekam aprēķina, ņemot vērā skausta augstumu.

(4)  Padomes Direktīva 1999/74/EK (1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.).

(5)  Padomes Direktīva 2007/43/EK (2007. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai (OV L 182, 12.7.2007., 19. lpp.).

(*18)  Ietver dīķi ar minimālo platību 0,5 m2 uz 2 m2 sprosta platības un minimālo dziļumu 30 cm. Dīķis var aizņemt līdz pat 50 % no sprosta minimālās platības.

(*19)  Putnus pirms apspalvošanās var turēt sprostos ar minimālo augstumu 75 cm.

(*20)  Dīķa lielums 2 m2 sprostam. Dīķis var aizņemt līdz pat 50 % no sprosta minimālās platības.

(*21)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(*22)  Šie nosacījumi attiecas uz turēšanas (t. i., audzēšanas) tvertnēm, bet ne uz tvertnēm, ko izmanto dabiskai pārošanai un superovulācijai efektivitātes labad, jo šīm procedūrām vajadzīgas mazākas atsevišķas tvertnes. Vajadzīgā telpas platība noteikta pieaugušu īpatņu lieluma kategorijām; jaunuļus un kurkuļus vai nu neieskaita, vai izmērus pielāgo saskaņā ar noteikto mērogu.

(*23)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(*24)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(*25)  Viena trešdaļa sauszemes, divas trešdaļas ūdens, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(*26)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(*27)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(*28)  Divas trešdaļas sauszemes, viena trešdaļa ūdens, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(*29)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(*30)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(*31)  Divas trešdaļas sauszemes, viena trešdaļa baseina, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(*32)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(*33)  Mēra taisnā līnijā no bruņu priekšējās malas līdz aizmugurējai malai.

(*34)  Mēra no mutes līdz astes galam.

(*35)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

---

IV PIELIKUMS

DZĪVNIEKU NOGALINĀŠANAS METODES

1.   Nogalinot dzīvniekus, izmanto tabulā minētās metodes.

Metodes, kuras nav minētajā sarakstā, var izmantot:

| a) | dzīvniekiem bezsamaņā ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu; |
| --- | --- |

a)

dzīvniekiem bezsamaņā ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu;

| b) | dzīvniekiem, ko izmanto lauksaimniecības pētījumos, kad projekta mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās; šādus dzīvniekus var nogalināt atbilstīgi prasībām, kas noteiktas I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (1). |
| --- | --- |

b)

dzīvniekiem, ko izmanto lauksaimniecības pētījumos, kad projekta mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās; šādus dzīvniekus var nogalināt atbilstīgi prasībām, kas noteiktas I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (1).

2.   Dzīvnieku nogalināšanu veic ar vienu no šīm metodēm:

| a) | apstiprinājums, ka neatgriezeniski izbeigusies cirkulācija; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājums, ka neatgriezeniski izbeigusies cirkulācija;

| b) | smadzeņu iznīcināšana; |
| --- | --- |

b)

smadzeņu iznīcināšana;

| c) | kakla dislocēšana; |
| --- | --- |

c)

kakla dislocēšana;

| d) | atasiņošana; vai |
| --- | --- |

d)

atasiņošana; vai

| e) | apstiprinājums, ka sāk iestāties rigor mortis. |
| --- | --- |

e)

apstiprinājums, ka sāk iestāties rigor mortis.

3.   Tabula

| Sugas – piezīmes/metodes | Zivis | Bezastainie abinieki | Rāpuļi | Putni | Grauzēji | Truši | Suņi, kaķi, baltie seski un lapsas | Lielie zīdītājdzīvnieki | Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) |
| Kaušanas pistole | | | (2) | | | | | | |
| Oglekļa dioksīds | | | | | (3) | | | | |
| Kakla skriemeļu dislokācija | | | | (4) | (5) | (6) | | | |
| Kontuzēšana/spēcīgs sitiens pa galvu | | | | (7) | (8) | (9) | (10) | | |
| Galvas nociršana | | | | (11) | (12) | | | | |
| Elektriska apdullināšana | (13) | (13) | | (13) | | (13) | (13) | (13) | |
| Cēlgāzes (Ar, N2) | | | | | | | | (14) | |
| Nošaušana ar piemērotām šautenēm, pistolēm un munīciju | | | (15) | | | | (16) | (15) | |

Sugas – piezīmes/metodes

Zivis

Bezastainie abinieki

Rāpuļi

Putni

Grauzēji

Truši

Suņi, kaķi, baltie seski un lapsas

Lielie zīdītājdzīvnieki

Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Kaušanas pistole

Image 1

Image 2

(2)

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Oglekļa dioksīds

Image 7

Image 8

Image 9

(3)

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

Kakla skriemeļu dislokācija

Image 14

Image 15

Image 16

(4)

(5)

(6)

Image 17

Image 18

Image 19

Kontuzēšana/spēcīgs sitiens pa galvu

(7)

(8)

(9)

(10)

Image 20

Image 21

Galvas nociršana

Image 22

Image 23

Image 24

(11)

(12)

Image 25

Image 26

Image 27

Image 28

Elektriska apdullināšana

(13)

(13)

Image 29

(13)

Image 30

(13)

(13)

(13)

Image 31

Cēlgāzes (Ar, N2)

Image 32

Image 33

Image 34

Image 35

Image 36

(14)

Image 37

Nošaušana ar piemērotām šautenēm, pistolēm un munīciju

Image 38

Image 39

(15)

Image 40

Image 41

Image 42

(16)

(15)

Image 43

Prasības

| 1. | Vajadzības gadījumā izmanto ar iepriekšēju sedāciju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izmanto tikai lieliem rāpuļiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izmanto, tikai ievadot kamerā pakāpeniski. Neizmanto grauzēju augļa formām un jaundzimušajiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izmanto putniem tikai līdz 1 kg. Putnus, kas smagāki par 250 g, iemidzina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izmanto grauzējiem tikai līdz 1 kg. Grauzējus, kas smagāki par 150 g, iemidzina. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izmanto trušiem tikai līdz 1 kg. Trušus, kas smagāki par 150 g, iemidzina. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izmanto putniem tikai līdz 5 kg. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izmanto grauzējiem tikai līdz 1 kg. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izmanto trušiem tikai līdz 5 kg. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izmanto tikai jaundzimušajiem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izmanto putniem tikai līdz 250 g. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Izmanto tikai tad, ja nevar izmantot citas metodes. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vajadzīgs īpašs aprīkojums. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Izmanto tikai cūkām. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Izmanto tikai pieredzējuši šāvēji lauka apstākļos. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Izmanto tikai pieredzējuši šāvēji lauka apstākļos, ja citas metodes nav iespējams izmantot. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

---

V PIELIKUMS

23. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTO ELEMENTU SARAKSTS

| 1. | Spēkā esošie valsts tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku iegādi, audzēšanu, kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem. |
| --- | --- |

1.

Spēkā esošie valsts tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku iegādi, audzēšanu, kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem.

| 2. | Ētika saistībā ar cilvēku un dzīvnieku attiecībām, dzīvības vērtība un argumenti par labu vai par sliktu dzīvnieku izmantošanai zinātniskiem mērķiem. |
| --- | --- |

2.

Ētika saistībā ar cilvēku un dzīvnieku attiecībām, dzīvības vērtība un argumenti par labu vai par sliktu dzīvnieku izmantošanai zinātniskiem mērķiem.

| 3. | Bioloģijas pamatelementi un konkrētām sugām raksturīgi bioloģijas elementi saistībā ar anatomiju, fizioloģiskajām īpatnībām, vaislu, ģenētiku un gēnu pārveidi. |
| --- | --- |

3.

Bioloģijas pamatelementi un konkrētām sugām raksturīgi bioloģijas elementi saistībā ar anatomiju, fizioloģiskajām īpatnībām, vaislu, ģenētiku un gēnu pārveidi.

| 4. | Dzīvnieku uzvedība, audzēšana un vides dažādošana. |
| --- | --- |

4.

Dzīvnieku uzvedība, audzēšana un vides dažādošana.

| 5. | Attiecīgos gadījumos – sugām pielāgotas apiešanās metodes un procedūras. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgos gadījumos – sugām pielāgotas apiešanās metodes un procedūras.

| 6. | Dzīvnieku veselības pārvaldība un higiēna. |
| --- | --- |

6.

Dzīvnieku veselības pārvaldība un higiēna.

| 7. | Izpratne par konkrētām parastāko laboratorijas dzīvnieku sugām raksturīgu diskomfortu, sāpēm un ciešanām. |
| --- | --- |

7.

Izpratne par konkrētām parastāko laboratorijas dzīvnieku sugām raksturīgu diskomfortu, sāpēm un ciešanām.

| 8. | Anestēzija, sāpju mazināšanas metodes un nogalināšana. |
| --- | --- |

8.

Anestēzija, sāpju mazināšanas metodes un nogalināšana.

| 9. | Humānu mērķa parametru izmantošana. |
| --- | --- |

9.

Humānu mērķa parametru izmantošana.

| 10. | Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasība. |
| --- | --- |

10.

Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasība.

| 11. | Procedūru un projektu plānošana vajadzības gadījumā. |
| --- | --- |

11.

Procedūru un projektu plānošana vajadzības gadījumā.

---

VI PIELIKUMS

37. PANTA 1. PUNKTA c) APAKŠPUNKTĀ MINĒTO ELEMENTU SARAKSTS

| 1. | Šādu elementu nozīmība un attaisnojamība:






  a) | dzīvnieku izmantošana, tostarp to izcelsme, aplēstais skaits, suga un dzīves posms; |
| --- | --- | --- |

1.

Šādu elementu nozīmība un attaisnojamība:

a)

dzīvnieku izmantošana, tostarp to izcelsme, aplēstais skaits, suga un dzīves posms;

| b) | procedūras. |
| --- | --- |

b)

procedūras.

| 2. | Metožu, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, piemērošana. |
| --- | --- |

2.

Metožu, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, piemērošana.

| 3. | Anestēzijas, atsāpināšanas un citu sāpju mazināšanas metožu plānotā izmantošana. |
| --- | --- |

3.

Anestēzijas, atsāpināšanas un citu sāpju mazināšanas metožu plānotā izmantošana.

| 4. | Attiecīgos gadījumos – jebkādu dzīvnieku ciešanu samazināšana, novēršana un atvieglināšana no dzimšanas līdz nāvei. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgos gadījumos – jebkādu dzīvnieku ciešanu samazināšana, novēršana un atvieglināšana no dzimšanas līdz nāvei.

| 5. | Humānu mērķa parametru izmantošana. |
| --- | --- |

5.

Humānu mērķa parametru izmantošana.

| 6. | Testēšanas vai novērojumu stratēģija un statistiskā plānošana nolūkā līdz minimumam samazināt dzīvnieku skaitu, tiem radītās sāpes, ciešanas, diskomfortu un – attiecīgā gadījumā – ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

6.

Testēšanas vai novērojumu stratēģija un statistiskā plānošana nolūkā līdz minimumam samazināt dzīvnieku skaitu, tiem radītās sāpes, ciešanas, diskomfortu un – attiecīgā gadījumā – ietekmi uz vidi.

| 7. | Dzīvnieku vairākkārtēja izmantošana un tās kumulatīvā ietekme uz dzīvniekiem. |
| --- | --- |

7.

Dzīvnieku vairākkārtēja izmantošana un tās kumulatīvā ietekme uz dzīvniekiem.

| 8. | Ierosinātā procedūru smaguma klasifikācija. |
| --- | --- |

8.

Ierosinātā procedūru smaguma klasifikācija.

| 9. | Attiecīgos gadījumos – izvairīšanās no procedūru nevajadzīgas dublēšanās. |
| --- | --- |

9.

Attiecīgos gadījumos – izvairīšanās no procedūru nevajadzīgas dublēšanās.

| 10. | Dzīvnieku izmitināšanas, audzēšanas un kopšanas apstākļi. |
| --- | --- |

10.

Dzīvnieku izmitināšanas, audzēšanas un kopšanas apstākļi.

| 11. | Nogalināšanas metodes. |
| --- | --- |

11.

Nogalināšanas metodes.

| 12. | Projektā iesaistīto personu kompetence. |
| --- | --- |

12.

Projektā iesaistīto personu kompetence.

---

VII PIELIKUMS

SAVIENĪBAS REFERENCES LABORATORIJAS PIENĀKUMI UN UZDEVUMI

| 1. | Direktīvas 48. pantā minētā Savienības references laboratorija ir Komisijas Kopīgais pētniecības centrs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Savienības references laboratorija jo īpaši ir atbildīga par to, lai:






  a) | koordinētu un veicinātu alternatīvu procedūru izstrādi un izmantošanu, tostarp lietišķos un pamatpētījumus un obligāto testēšanu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

koordinētu un veicinātu alternatīvu procedūru izstrādi un izmantošanu, tostarp lietišķos un pamatpētījumus un obligāto testēšanu;

| b) | koordinētu alternatīvu pieeju validāciju Savienības mērogā; |
| --- | --- |

b)

koordinētu alternatīvu pieeju validāciju Savienības mērogā;

| c) | darbotos kā informācijas sniegšanas un apmaiņas centrs jautājumos, kas saistīti ar alternatīvu pieeju izstrādi; |
| --- | --- |

c)

darbotos kā informācijas sniegšanas un apmaiņas centrs jautājumos, kas saistīti ar alternatīvu pieeju izstrādi;

| d) | izveidotu, uzturētu un pārvaldītu publiski pieejamas datubāzes un informācijas sistēmas par alternatīvām pieejām un to izstrādes stadiju; |
| --- | --- |

d)

izveidotu, uzturētu un pārvaldītu publiski pieejamas datubāzes un informācijas sistēmas par alternatīvām pieejām un to izstrādes stadiju;

| e) | veicinātu dialogu starp likumdevējiem, regulatoriem un visām ieinteresētajām pusēm, it īpaši nozares pārstāvjiem, zinātniekiem biomedicīnas jomā, patērētāju organizācijām un dzīvnieku labturības aizstāvju grupām, ar mērķi nodrošināt alternatīvu pieeju attīstību, validāciju, tiesisku atzīšanu, starptautisku atzīšanu un piemērošanu. |
| --- | --- |

e)

veicinātu dialogu starp likumdevējiem, regulatoriem un visām ieinteresētajām pusēm, it īpaši nozares pārstāvjiem, zinātniekiem biomedicīnas jomā, patērētāju organizācijām un dzīvnieku labturības aizstāvju grupām, ar mērķi nodrošināt alternatīvu pieeju attīstību, validāciju, tiesisku atzīšanu, starptautisku atzīšanu un piemērošanu.

| 3. | Savienības references laboratorija piedalās alternatīvu pieeju validācijā. |
| --- | --- |

3.

---

VIII PIELIKUMS

PROCEDŪRU SMAGUMA KLASIFIKĀCIJA

Procedūras smagumu nosaka atkarībā no paredzamās sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma pakāpes, ko katrs dzīvnieks izjūt procedūras gaitā.

I iedaļa.   Smaguma kategorijas

Neatgriezeniska:

kā “neatgriezeniskas” klasificē procedūras, kuras veic vispārējā anestēzijā un kuru beigās dzīvnieks neatgūst samaņu.

Viegla:

kā “vieglas” klasificē procedūras, kuru rezultātā dzīvnieki jūt īslaicīgas nelielas sāpes, ciešanas, ievainojumu vai nelielu diskomfortu, kā arī procedūras bez būtiska kaitējuma dzīvnieku vispārējam stāvoklim.

Mērena:

kā “mērenas” klasificē procedūras, kuru rezultātā dzīvnieki var just īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, ar ko var nodarīt mērenu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim.

Smaga:

kā “smagas” klasificē procedūras, kuru rezultātā dzīvnieki var just stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, ar ko var nodarīt smagu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim.

II iedaļa.   Piešķiršanas kritēriji

Attiecīgai procedūrai piešķirot smaguma kategoriju, ņem vērā katru iejaukšanos vai manipulāciju ar dzīvnieku šīs procedūras gaitā. To piešķir, pamatojoties uz smagākajām sekām, ko individuāli var izjust dzīvnieks, pēc tam, kad būs piemēroti visi attiecīgie uzlabošanas paņēmieni.

Piešķirot procedūrai attiecīgu kategoriju, ņem vērā procedūras veidu un vairākus citus faktorus. Visus minētos faktorus apsver katrā gadījumā atsevišķi.

Ar procedūrām saistīti faktori ietver:

| — | manipulācijas veidu, apiešanos, |
| --- | --- |

—

manipulācijas veidu, apiešanos,

| — | procedūras (visu elementu) izraisīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma raksturu un tās intensitāti, ilgumu, izmantoto metožu biežumu un skaitu, |
| --- | --- |

—

procedūras (visu elementu) izraisīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma raksturu un tās intensitāti, ilgumu, izmantoto metožu biežumu un skaitu,

| — | kumulatīvas ciešanas procedūras gaitā, |
| --- | --- |

—

kumulatīvas ciešanas procedūras gaitā,

| — | dabiskās izturēšanās izpausmju nepieļaušanu, tostarp ierobežojumus attiecībā uz turēšanas, audzēšanas un kopšanas standartiem. |
| --- | --- |

—

dabiskās izturēšanās izpausmju nepieļaušanu, tostarp ierobežojumus attiecībā uz turēšanas, audzēšanas un kopšanas standartiem.

Šā pielikuma III iedaļā sniegti procedūru veidu piemēri, kam piešķirtas smaguma kategorijas, pamatojoties uz faktoriem, kas saistīti ar attiecīgo procedūru veidu. Tie sniedz norādi, kāda klasifikācija būtu piemērotākā konkrēta veida procedūrām.

Tomēr, lai galīgi noteiktu procedūras smaguma klasifikāciju, ņem vērā šādus papildu faktorus, izskatot katru gadījumu atsevišķi:

| — | sugas un genotipa veids, |
| --- | --- |

—

sugas un genotipa veids,

| — | dzīvnieka briedums, vecums un dzimums, |
| --- | --- |

—

dzīvnieka briedums, vecums un dzimums,

| — | dzīvnieka apmācības pieredze saistībā ar procedūru, |
| --- | --- |

—

dzīvnieka apmācības pieredze saistībā ar procedūru,

| — | dzīvnieka vairākkārtējas izmantošanas gadījumā – iepriekšējo procedūru faktiskais smagums, |
| --- | --- |

—

dzīvnieka vairākkārtējas izmantošanas gadījumā – iepriekšējo procedūru faktiskais smagums,

| — | metodes, ko izmanto, lai mazinātu sāpes, ciešanas un diskomfortu, tostarp turēšanas, audzēšanas un aprūpes apstākļu pilnveide, |
| --- | --- |

—

metodes, ko izmanto, lai mazinātu sāpes, ciešanas un diskomfortu, tostarp turēšanas, audzēšanas un aprūpes apstākļu pilnveide,

| — | humāni mērķa parametri. |
| --- | --- |

—

humāni mērķa parametri.

III iedaļa

Dažādu procedūru veidu piemēri, kam piešķirtas smaguma kategorijas, pamatojoties uz faktoriem, kas saistīti ar attiecīgo procedūras veidu

1.   Viegla:

| a) | anestēzijas ievadīšana, izņemot vienīgi nogalināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

a)

anestēzijas ievadīšana, izņemot vienīgi nogalināšanas nolūkā;

| b) | farmakokinētiski pētījumi, kad tiek ievadīta tikai viena deva un ņemti ierobežota skaita asins paraugi (kopā < 10 % cirkulācijas tilpuma) un nav paredzams, ka attiecīgā viela varētu izraisīt jebkādas novērojamas nelabvēlīgas sekas; |
| --- | --- |

b)

farmakokinētiski pētījumi, kad tiek ievadīta tikai viena deva un ņemti ierobežota skaita asins paraugi (kopā < 10 % cirkulācijas tilpuma) un nav paredzams, ka attiecīgā viela varētu izraisīt jebkādas novērojamas nelabvēlīgas sekas;

| c) | neinvazīva dzīvnieku skenēšana (piemēram, MRI), lietojot piemērotu sedāciju vai anestēziju; |
| --- | --- |

c)

neinvazīva dzīvnieku skenēšana (piemēram, MRI), lietojot piemērotu sedāciju vai anestēziju;

| d) | virspusējas procedūras, piemēram, auss vai astes biopsijas, minisūkņu un transponderu zemādas implantācija bez ķirurģiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

d)

virspusējas procedūras, piemēram, auss vai astes biopsijas, minisūkņu un transponderu zemādas implantācija bez ķirurģiskas iejaukšanās;

| e) | ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas dzīvniekiem izraisa tikai nelielu kaitējumu vai paredz nelielu iejaukšanos to normālajās aktivitātēs un uzvedībā; |
| --- | --- |

e)

ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas dzīvniekiem izraisa tikai nelielu kaitējumu vai paredz nelielu iejaukšanos to normālajās aktivitātēs un uzvedībā;

| f) | vielu ievadīšana zemādā, intramuskulāri, intraperitoniāli, mākslīgi barojot un intravenozi pa virspusējiem asinsvadiem, ja vielai nav vairāk kā viegla ietekme uz dzīvnieku un ievadītais tilpums atbilst attiecīgiem ierobežojumiem atkarībā no dzīvnieka lieluma un sugas; |
| --- | --- |

f)

vielu ievadīšana zemādā, intramuskulāri, intraperitoniāli, mākslīgi barojot un intravenozi pa virspusējiem asinsvadiem, ja vielai nav vairāk kā viegla ietekme uz dzīvnieku un ievadītais tilpums atbilst attiecīgiem ierobežojumiem atkarībā no dzīvnieka lieluma un sugas;

| g) | audzēja vai spontāna audzēja ierosināšana, kas neizraisa nekādas novērojamas nelabvēlīgas klīniskas sekas (piemēram, mazi, neinvazīvi zemādas mezgliņi); |
| --- | --- |

g)

audzēja vai spontāna audzēja ierosināšana, kas neizraisa nekādas novērojamas nelabvēlīgas klīniskas sekas (piemēram, mazi, neinvazīvi zemādas mezgliņi);

| h) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas vieglas fenotipa izmaiņas; |
| --- | --- |

h)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas vieglas fenotipa izmaiņas;

| i) | izmainīta sastāva ēdināšana, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa vieglas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā; |
| --- | --- |

i)

izmainīta sastāva ēdināšana, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa vieglas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā;

| j) | īstermiņa (< 24 stundas) ievietošana metabolisma būros; |
| --- | --- |

j)

īstermiņa (< 24 stundas) ievietošana metabolisma būros;

| k) | pētījumi, kuros paredzēts pieaugušas žurkas vai peles (tādas šķirnes, kam nepieciešama sabiedrība) īstermiņā nošķirt no sociālajiem partneriem vai ievietot pa vienai būros; |
| --- | --- |

k)

pētījumi, kuros paredzēts pieaugušas žurkas vai peles (tādas šķirnes, kam nepieciešama sabiedrība) īstermiņā nošķirt no sociālajiem partneriem vai ievietot pa vienai būros;

| l) | metodes, kas saistītas ar dzīvnieku pakļaušanu traucējošiem stimuliem, kuri īslaicīgi izraisa nelielas sāpes, ciešanas vai diskomfortu un no kuriem dzīvnieki var veiksmīgi izvairīties; |
| --- | --- |

l)

metodes, kas saistītas ar dzīvnieku pakļaušanu traucējošiem stimuliem, kuri īslaicīgi izraisa nelielas sāpes, ciešanas vai diskomfortu un no kuriem dzīvnieki var veiksmīgi izvairīties;

| m) | turpmāk minēto piemēru kombinācija vai akumulācija, kā rezultātā procedūru var klasificēt kā “vieglu”:






  i) | ķermeņa uzbūves izpēte ar neinvazīvām metodēm un minimālu ierobežošanu; |
| --- | --- | --- |

m)

turpmāk minēto piemēru kombinācija vai akumulācija, kā rezultātā procedūru var klasificēt kā “vieglu”:

i)

ķermeņa uzbūves izpēte ar neinvazīvām metodēm un minimālu ierobežošanu;

| ii) | EKG novērošana, izmantojot neinvazīvas metodes, minimāli vai nemaz neierobežojot pieradinātu dzīvnieku; |
| --- | --- |

ii)

EKG novērošana, izmantojot neinvazīvas metodes, minimāli vai nemaz neierobežojot pieradinātu dzīvnieku;

| iii) | ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas sociāli adaptīviem dzīvniekiem, paredzams, neizraisa kaitējumu un neiejaucas to normālajās aktivitātēs un uzvedībā; |
| --- | --- |

iii)

ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas sociāli adaptīviem dzīvniekiem, paredzams, neizraisa kaitējumu un neiejaucas to normālajās aktivitātēs un uzvedībā;

| iv) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā nav sagaidāmas klīniski novērojamas nelabvēlīgas fenotipa izmaiņas; |
| --- | --- |

iv)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā nav sagaidāmas klīniski novērojamas nelabvēlīgas fenotipa izmaiņas;

| v) | inertu marķieru pievienošana barībai, lai sekotu gremošanas norisei; |
| --- | --- |

v)

inertu marķieru pievienošana barībai, lai sekotu gremošanas norisei;

| vi) | pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana ne vairāk kā 24 stundas; |
| --- | --- |

vi)

pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana ne vairāk kā 24 stundas;

| vii) | pārbaudes atklātā laukā. |
| --- | --- |

vii)

pārbaudes atklātā laukā.

2.   Mērena:

| a) | testēšanas vielu bieža ievadīšana, kas izraisa mērenas klīniskas sekas, un asins paraugu ņemšana (> 10 % cirkulācijas tilpuma) pie samaņas esošam dzīvniekam ar dažu dienu starplaiku, neveicot tilpuma aizvietošanu; |
| --- | --- |

a)

testēšanas vielu bieža ievadīšana, kas izraisa mērenas klīniskas sekas, un asins paraugu ņemšana (> 10 % cirkulācijas tilpuma) pie samaņas esošam dzīvniekam ar dažu dienu starplaiku, neveicot tilpuma aizvietošanu;

| b) | akūtas devas diapazona noteikšanas pētījumi, hroniskas toksicitātes/kancerogenitātes testi ar neletāliem mērķa parametriem; |
| --- | --- |

b)

akūtas devas diapazona noteikšanas pētījumi, hroniskas toksicitātes/kancerogenitātes testi ar neletāliem mērķa parametriem;

| c) | ķirurģiska iejaukšanās, izmantojot vispārējo anestēziju un attiecīgus pretsāpju līdzekļus, saistībā ar pēcoperācijas sāpēm, ciešanām vai kaitējumu vispārējam stāvoklim. Piemēram: torakotomija, kraniotomija, laparotomija, orhidektomija, limfadenektomija, tireoidotomija, ortopēdiska ķirurģiska iejaukšanās ar efektīvu stabilizāciju un brūču apkopi, orgānu transplantācija ar efektīvu atgrūšanas kontroli, katetru vai biomedicīnisku ierīču (piemēram, telemetrisku raidītāju, minisūkņu, utt.) ķirurģiska implantācija; |
| --- | --- |

c)

ķirurģiska iejaukšanās, izmantojot vispārējo anestēziju un attiecīgus pretsāpju līdzekļus, saistībā ar pēcoperācijas sāpēm, ciešanām vai kaitējumu vispārējam stāvoklim. Piemēram: torakotomija, kraniotomija, laparotomija, orhidektomija, limfadenektomija, tireoidotomija, ortopēdiska ķirurģiska iejaukšanās ar efektīvu stabilizāciju un brūču apkopi, orgānu transplantācija ar efektīvu atgrūšanas kontroli, katetru vai biomedicīnisku ierīču (piemēram, telemetrisku raidītāju, minisūkņu, utt.) ķirurģiska implantācija;

| d) | metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kas, paredzams, izraisa mērenas sāpes vai diskomfortu vai mērenus normālas uzvedības traucējumus; |
| --- | --- |

d)

metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kas, paredzams, izraisa mērenas sāpes vai diskomfortu vai mērenus normālas uzvedības traucējumus;

| e) | apstarošana vai ķīmijterapija ar subletālu devu vai citādi – letālu devu, tomēr nodrošinot imūnsistēmas atjaunošanos. Paredzams, ka nelabvēlīgā ietekme būtu viegla vai mērena un nebūtu ilgstoša (ne vairāk kā piecas dienas); |
| --- | --- |

e)

apstarošana vai ķīmijterapija ar subletālu devu vai citādi – letālu devu, tomēr nodrošinot imūnsistēmas atjaunošanos. Paredzams, ka nelabvēlīgā ietekme būtu viegla vai mērena un nebūtu ilgstoša (ne vairāk kā piecas dienas);

| f) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas fenotips ar mērenām sekām; |
| --- | --- |

f)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas fenotips ar mērenām sekām;

| g) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku radīšana, izmantojot ķirurģiskas procedūras; |
| --- | --- |

g)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku radīšana, izmantojot ķirurģiskas procedūras;

| h) | ievietošana metabolisma būros, paredzot mērenus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā (līdz piecām dienām); |
| --- | --- |

h)

ievietošana metabolisma būros, paredzot mērenus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā (līdz piecām dienām);

| i) | pētījumi ar izmainīta sastāva barību, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa mērenas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā; |
| --- | --- |

i)

pētījumi ar izmainīta sastāva barību, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa mērenas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā;

| j) | pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana uz 48 stundām; |
| --- | --- |

j)

pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana uz 48 stundām;

| k) | bēgšanas vai izvairīšanās reakciju izraisīšana apstākļos, kādos dzīvnieks nespēj izbēgt vai izvairīties no stimula, kā rezultātā, paredzams, rodas mērens diskomforts. |
| --- | --- |

k)

bēgšanas vai izvairīšanās reakciju izraisīšana apstākļos, kādos dzīvnieks nespēj izbēgt vai izvairīties no stimula, kā rezultātā, paredzams, rodas mērens diskomforts.

3.   Smaga:

| a) | toksicitātes testi, kur nāve ir mērķa parametrs vai paredzams, ka būs bojāejas gadījumi, un tiek izraisīti smagi patofizioloģiski stāvokļi. Piemēram, vienreizējās devas toksicitātes pārbaude (skatīt ESAO testēšanas pamatnostādnes); |
| --- | --- |

a)

toksicitātes testi, kur nāve ir mērķa parametrs vai paredzams, ka būs bojāejas gadījumi, un tiek izraisīti smagi patofizioloģiski stāvokļi. Piemēram, vienreizējās devas toksicitātes pārbaude (skatīt ESAO testēšanas pamatnostādnes);

| b) | ierīces testēšana, kas defekta gadījumā var dzīvniekam izraisīt smagas sāpes, diskomfortu vai būt par tā nāves iemeslu (piemēram, sirdsdarbības veicināšanas ierīces); |
| --- | --- |

b)

ierīces testēšana, kas defekta gadījumā var dzīvniekam izraisīt smagas sāpes, diskomfortu vai būt par tā nāves iemeslu (piemēram, sirdsdarbības veicināšanas ierīces);

| c) | vakcīnas iedarbības testēšana, kam raksturīgs paliekošs kaitējums dzīvnieka stāvoklim, progresējoša slimība, kuras rezultātā iestājas nāve, saistībā ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu; |
| --- | --- |

c)

vakcīnas iedarbības testēšana, kam raksturīgs paliekošs kaitējums dzīvnieka stāvoklim, progresējoša slimība, kuras rezultātā iestājas nāve, saistībā ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu;

| d) | apstarošana vai ķīmijterapija ar letālu devu bez imūnsistēmas atjaunošanās vai ar atjaunošanos, izraisot transplantāta atgrūšanas slimību; |
| --- | --- |

d)

apstarošana vai ķīmijterapija ar letālu devu bez imūnsistēmas atjaunošanās vai ar atjaunošanos, izraisot transplantāta atgrūšanas slimību;

| e) | metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kā rezultātā, paredzams, izraisīsies progresīva letāla slimība, saistīta ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu. Piemēram, audzēji, kas izraisa kaheksiju, invazīvi kaulu audzēji, audzēji, kuru rezultātā notiek metastāžu izplatīšanās, un audzēji, kas var radīt čūlošanu; |
| --- | --- |

e)

metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kā rezultātā, paredzams, izraisīsies progresīva letāla slimība, saistīta ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu. Piemēram, audzēji, kas izraisa kaheksiju, invazīvi kaulu audzēji, audzēji, kuru rezultātā notiek metastāžu izplatīšanās, un audzēji, kas var radīt čūlošanu;

| f) | ķirurģiska iejaukšanās un citas manipulācijas ar dzīvniekiem, izmantojot vispārējo anestēziju, kuru rezultātā, paredzams, dzīvniekiem tiek radītas smagas vai mērenas un nepārejošas pēcoperācijas sāpes, ciešanas vai diskomforts vai smags un nepārejošs kaitējums to vispārējam stāvoklim. Nestabilu lūzumu radīšana, torakotomija, neveicot pietiekamu atsāpināšanu, vai traumas, lai izraisītu multiplu orgānu mazspēju; |
| --- | --- |

f)

ķirurģiska iejaukšanās un citas manipulācijas ar dzīvniekiem, izmantojot vispārējo anestēziju, kuru rezultātā, paredzams, dzīvniekiem tiek radītas smagas vai mērenas un nepārejošas pēcoperācijas sāpes, ciešanas vai diskomforts vai smags un nepārejošs kaitējums to vispārējam stāvoklim. Nestabilu lūzumu radīšana, torakotomija, neveicot pietiekamu atsāpināšanu, vai traumas, lai izraisītu multiplu orgānu mazspēju;

| g) | orgānu transplantācija, ja orgānu atgrūšana var radīt smagu diskomfortu vai kaitējumu dzīvnieka vispārējam stāvoklim (piemēram, ksenotransplantācija); |
| --- | --- |

g)

orgānu transplantācija, ja orgānu atgrūšana var radīt smagu diskomfortu vai kaitējumu dzīvnieka vispārējam stāvoklim (piemēram, ksenotransplantācija);

| h) | vaislas dzīvnieki ar ģenētiskām izmaiņām, kuriem, paredzams, tiek nodarīts smags un nepārejošs kaitējums vispārējam stāvoklim, piemēram, Hantingtona slimība, muskuļu distrofija, hroniska atkārtota neirīta formas; |
| --- | --- |

h)

vaislas dzīvnieki ar ģenētiskām izmaiņām, kuriem, paredzams, tiek nodarīts smags un nepārejošs kaitējums vispārējam stāvoklim, piemēram, Hantingtona slimība, muskuļu distrofija, hroniska atkārtota neirīta formas;

| i) | ievietošana metabolisma būros, kas paredz smagus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā; |
| --- | --- |

i)

ievietošana metabolisma būros, kas paredz smagus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā;

| j) | elektrošoks, no kā nav iespējams izvairīties (piemēram, lai panāktu iemācītu bezpalīdzību); |
| --- | --- |

j)

elektrošoks, no kā nav iespējams izvairīties (piemēram, lai panāktu iemācītu bezpalīdzību);

| k) | sociālo sugu, piemēram, suņu un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ilgstoša pilnīga izolācija; |
| --- | --- |

k)

sociālo sugu, piemēram, suņu un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ilgstoša pilnīga izolācija;

| l) | imobilizācijas stress, lai izraisītu kuņģa čūlu vai sirds mazspēju žurkām; |
| --- | --- |

l)

imobilizācijas stress, lai izraisītu kuņģa čūlu vai sirds mazspēju žurkām;

| m) | piespiedu peldināšanas vai fizisko vingrinājumu testi, kuru mērķa parametrs ir spēku izsīkums. |
| --- | --- |

m)

piespiedu peldināšanas vai fizisko vingrinājumu testi, kuru mērķa parametrs ir spēku izsīkums.

---

Labojumi

| 20.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/80 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/80

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1137/2008 (2008. gada 22. oktobris), ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – pirmā daļa

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 311, 2008. gada 21. novembris
  )

29. lappusē, pielikuma 5.6. punktā, Regulas (EK) Nr. 808/2004 jaunā 8. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Īstenošanas pasākumus pieņem vismaz deviņus mēnešus pirms datu savākšanas perioda sākuma.”

lasīt šādi:

“3.   Īstenošanas pasākumus izstrādā vismaz deviņus mēnešus pirms datu savākšanas perioda sākuma.”

---