# Europeiska unionens L 257/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.257.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 257 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången30 september 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.257.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 257

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången30 september 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 13 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon i kategorierna M, N och O med avseende på bromsning | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 86 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar | 197 |
| | * | Föreskrifter nr 106 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av däck till jordbruksfordon och släpvagnar till dessa | 231 |
| | * | Föreskrifter nr 120 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av förbränningsmotorer som ska monteras i jordbruks- och skogstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning | 280 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 13 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon i kategorierna M, N och O med avseende på bromsning

1

*

Föreskrifter nr 86 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar

197

*

Föreskrifter nr 106 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av däck till jordbruksfordon och släpvagnar till dessa

231

*

Föreskrifter nr 120 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av förbränningsmotorer som ska monteras i jordbruks- och skogstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning

280

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 257/1

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dag för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 13 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon i kategorierna M, N och O med avseende på bromsning

Inbegripet all giltig text till och med:

| | Tillägg 5 till ändringsserie 10 – Dag för ikraftträdande: 15 oktober 2008 |
| --- | --- |

Tillägg 5 till ändringsserie 10 – Dag för ikraftträdande: 15 oktober 2008

| | Rättelse 1 till revision 6 – Dag för ikraftträdande: 10 mars 2009 |
| --- | --- |

Rättelse 1 till revision 6 – Dag för ikraftträdande: 10 mars 2009

| | Rättelse 2 till revision 6 – Dag för ikraftträdande: 24 juni 2009 |
| --- | --- |

Rättelse 2 till revision 6 – Dag för ikraftträdande: 24 juni 2009

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bestämmelser |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provningar |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring av fordonstyp eller bromssystem och utökning av godkännande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningen samt de administrativa myndigheterna |
| --- | --- |

11.

| 12. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Bromssystem, anordningar, metoder och förhållanden som inte omfattas av dessa föreskrifter |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Rapport avseende beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande av en fordonstyp med avseende på bromsning enligt föreskrifter nr 13 |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 2 – Tillägg 1 – | Förteckning över fordonsuppgifter för godkännanden enligt föreskrifter nr 90 |
| --- | --- |

Bilaga 2 – Tillägg 1 –

| Bilaga 2 – Tillägg 2 – | Typgodkännandeintyg avseende fordonets bromssystem |
| --- | --- |

Bilaga 2 – Tillägg 2 –

| Bilaga 3 – | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Bromsprovningar och bromssystems bromsverkan |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 4 – Tillägg – | Förfarande för övervakning av batteriladdningens tillstånd |
| --- | --- |

Bilaga 4 – Tillägg –

| Bilaga 5 – | Kompletterande bestämmelser som ska tillämpas på vissa fordon enligt ADR |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Metod för mätning av svarstiden för fordon som är försedda med tryckluftsdrivna bromssystem |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 6 – Tillägg – | Exempel på simulatorer |
| --- | --- |

Bilaga 6 – Tillägg –

| Bilaga 7 – | Bestämmelser avseende energikällor och energilagringsanordningar (energibehållare) |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

| Bilaga 8 – | Bestämmelser avseende specifika villkor för fjäderbromssystem |
| --- | --- |

Bilaga 8 –

| Bilaga 9 – | Bestämmelser avseende parkeringsbromssystem försedda med en mekanisk låsanordning för bromscylindern (aktueringslås) |
| --- | --- |

Bilaga 9 –

| Bilaga 10 – | Bromskraftens fördelning mellan fordonsaxlarna och krav för kompatibilitet mellan dragfordon och släpfordon |
| --- | --- |

Bilaga 10 –

| Bilaga 11 – | Tillfällen då typ I- och/eller typ II- (eller II A-) eller typ III-provning inte behöver utföras |
| --- | --- |

Bilaga 11 –

| Bilaga 11 – Tillägg 1 – | Tabellerna I, II och III |
| --- | --- |

Bilaga 11 – Tillägg 1 –

| Bilaga 11 – Tillägg 2 – | Alternativa förfaranden för typ I- och typ III-provningar för bromsar på släpfordon |
| --- | --- |

Bilaga 11 – Tillägg 2 –

| Bilaga 11 – Tillägg 3 – | Mall för provningsrapportformulär enligt punkterna 3.7.1 och 3.7.2 i tillägg 2 till denna bilaga |
| --- | --- |

Bilaga 11 – Tillägg 3 –

| Bilaga 11 – Tillägg 4 – | Mall för provningsrapport för en alternativ automatisk bromsjusteringsanordning enligt punkt 3.7.3 i tillägg 2 till denna bilaga |
| --- | --- |

Bilaga 11 – Tillägg 4 –

| Bilaga 12 – | Bestämmelser för provning av fordon utrustade med påskjutsbromsar |
| --- | --- |

Bilaga 12 –

| Bilaga 12 – Tillägg 1 – | Figurerna 1–8 |
| --- | --- |

Bilaga 12 – Tillägg 1 –

| Bilaga 12 – Tillägg 2 – | Provningsrapport för manöverorgan för påskjutsbromsar |
| --- | --- |

Bilaga 12 – Tillägg 2 –

| Bilaga 12 – Tillägg 3 – | Provningsrapport för broms |
| --- | --- |

Bilaga 12 – Tillägg 3 –

| Bilaga 12 – Tillägg 4 – | Provningsrapport om anpassningen mellan påskjutsbromsens manöverorgan, transmissionen och bromsarna på släpfordonet |
| --- | --- |

Bilaga 12 – Tillägg 4 –

| Bilaga 13 – | Provningsvillkor för fordon med antilåsningssystem |
| --- | --- |

Bilaga 13 –

| Bilaga 13 – Tillägg 1 – | Symboler och definitioner |
| --- | --- |

Bilaga 13 – Tillägg 1 –

| Bilaga 13 – Tillägg 2 – | Friktionsutnyttjande |
| --- | --- |

Bilaga 13 – Tillägg 2 –

| Bilaga 13 – Tillägg 3 – | Bromsverkan på ytor med olika friktion |
| --- | --- |

Bilaga 13 – Tillägg 3 –

| Bilaga 13 – Tillägg 4 – | Metod för val av ytor med låg friktion |
| --- | --- |

Bilaga 13 – Tillägg 4 –

| Bilaga 14 – | Provningsförhållanden för släpfordon med elektriska bromssystem |
| --- | --- |

Bilaga 14 –

| Bilaga 13 – Tillägg – | Överensstämmelse mellan släpfordonets bromsningsgrad och den genomsnittliga fullt utvecklade retardationen hos kombinationen dragfordon/släpfordon (släpfordonet lastat och olastat) |
| --- | --- |

Bilaga 13 – Tillägg –

| Bilaga 15 – | Provningsmetod med tröghetsdynamometer för bromsbelägg |
| --- | --- |

Bilaga 15 –

| Bilaga 16 – | (Reserverad) |
| --- | --- |

Bilaga 16 –

| Bilaga 17 – | Provningsförfarande för bedömning av den funktionella anpassningen hos fordon försedda med elektriska manöverledningar |
| --- | --- |

Bilaga 17 –

| Bilaga 18 – | Särskilda krav för säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska fordonskontrollsystem |
| --- | --- |

Bilaga 18 –

| Bilaga 19 – | Provning av släpfordons bromskomponenters bromsverkan |
| --- | --- |

Bilaga 19 –

| Bilaga 19 – Tillägg 1 – | Mall för kontrollrapport för membranbromscylindrar |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 1 –

| Bilaga 19 – Tillägg 2 – | Mall för referensregistrering av provningsresultat för membranbromscylindrar |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 2 –

| Bilaga 19 – Tillägg 3 – | Mall för kontrollrapport för fjäderbromsar |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 3 –

| Bilaga 19 – Tillägg 4 – | Mall för referensregistrering av provningsresultat för fjäderbromsar |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 4 –

| Bilaga 19 – Tillägg 5 – | Informationsdokument om antilåsningssystem för släpfordon |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 5 –

| Bilaga 19 – Tillägg 6 – | Provningsrapport för antilåsningssystem för släpfordon |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 6 –

| Bilaga 19 – Tillägg 7 – | Symboler och definitioner |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 7 –

| Bilaga 19 – Tillägg 8 – | Formulär för fältprovningsdokumentation såsom föreskrivs i punkt 4.4.2.9 i denna bilaga |
| --- | --- |

Bilaga 19 – Tillägg 8 –

| Bilaga 20 – | Alternativt förfarande för typgodkännandet av släpfordon |
| --- | --- |

Bilaga 20 –

| Bilaga 20 – Tillägg 1 – | Metod för beräkning av tyngdpunktens höjd |
| --- | --- |

Bilaga 20 – Tillägg 1 –

| Bilaga 20 – Tillägg 2 – | Kontrollkurva för punkt 3.2.1.5 – påhängsvagnar |
| --- | --- |

Bilaga 20 – Tillägg 2 –

| Bilaga 20 – Tillägg 3 – | Kontrollkurva för punkt 3.2.1.6 – släpkärror |
| --- | --- |

Bilaga 20 – Tillägg 3 –

| Bilaga 20 – Tillägg 4 – | Kontrollkurva för punkt 3.2.1.7 – släpvagnar |
| --- | --- |

Bilaga 20 – Tillägg 4 –

| Bilaga 20 – Tillägg 5 – | Symboler och definitioner |
| --- | --- |

Bilaga 20 – Tillägg 5 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Dessa föreskrifter gäller för fordon i kategorierna M2, M3, N och O (1) med avseende på bromsning (2). |
| --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter gäller för fordon i kategorierna M2, M3, N och O (1) med avseende på bromsning (2).

| 1.2 | Dessa föreskrifter gäller inte för






  1.2.1 | fordon konstruerade för en hastighet av högst 25 km/tim, |
| --- | --- | --- |

1.2

Dessa föreskrifter gäller inte för

1.2.1

fordon konstruerade för en hastighet av högst 25 km/tim,

| 1.2.2 | släpfordon som inte får kopplas till ett motorfordon konstruerat för en hastighet högre än 25 km/tim, |
| --- | --- |

1.2.2

släpfordon som inte får kopplas till ett motorfordon konstruerat för en hastighet högre än 25 km/tim,

| 1.2.3 | fordon anpassade för handikappade förare. |
| --- | --- |

1.2.3

fordon anpassade för handikappade förare.

| 1.3 | Med förbehåll för tillämpliga bestämmelser i dessa föreskrifter omfattas inte utrustning, anordningar, metoder och förhållanden som räknas upp i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3

Med förbehåll för tillämpliga bestämmelser i dessa föreskrifter omfattas inte utrustning, anordningar, metoder och förhållanden som räknas upp i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsning. |
| --- | --- |

2.1

godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsning.

| 2.2 | fordonstyp: en kategori av fordon som inte skiljer sig åt i följande väsentliga avseenden:






  2.2.1 | För motorfordon:






  2.2.1.1 | Fordonskategori (se punkt 1.1). |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

fordonstyp: en kategori av fordon som inte skiljer sig åt i följande väsentliga avseenden:

2.2.1

För motorfordon:

2.2.1.1

Fordonskategori (se punkt 1.1).

| 2.2.1.2 | Största massa enligt definitionen i punkt 2.16. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Största massa enligt definitionen i punkt 2.16.

| 2.2.1.3 | Massans fördelning mellan axlarna. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Massans fördelning mellan axlarna.

| 2.2.1.4 | Den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för. |
| --- | --- |

2.2.1.4

Den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för.

| 2.2.1.5 | Typen av bromssystem, särskilt vad avser förekomst eller avsaknad av utrustning för bromsning av släpfordon eller förekomst av elektriskt regenererande bromssystem. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Typen av bromssystem, särskilt vad avser förekomst eller avsaknad av utrustning för bromsning av släpfordon eller förekomst av elektriskt regenererande bromssystem.

| 2.2.1.6 | Axlarnas antal och placering. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Axlarnas antal och placering.

| 2.2.1.7 | Motortyp. |
| --- | --- |

2.2.1.7

Motortyp.

| 2.2.1.8 | Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden. |
| --- | --- |

2.2.1.8

Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden.

| 2.2.1.9 | Slutväxelns utväxlingsförhållande. |
| --- | --- |

2.2.1.9

Slutväxelns utväxlingsförhållande.

| 2.2.1.10 | Däckdimensioner. |
| --- | --- |

2.2.1.10

Däckdimensioner.

| 2.2.2 | För släpfordon:






  2.2.2.1 | Fordonskategori (se punkt 1.1). |
| --- | --- | --- |

2.2.2

För släpfordon:

2.2.2.1

Fordonskategori (se punkt 1.1).

| 2.2.2.2 | Största massa enligt definitionen i punkt 2.16. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Största massa enligt definitionen i punkt 2.16.

| 2.2.2.3 | Massans fördelning mellan axlarna. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Massans fördelning mellan axlarna.

| 2.2.2.4 | Typen av bromssystem. |
| --- | --- |

2.2.2.4

Typen av bromssystem.

| 2.2.2.5 | Axlarnas antal och placering. |
| --- | --- |

2.2.2.5

Axlarnas antal och placering.

| 2.2.2.6 | Däckdimensioner. |
| --- | --- |

2.2.2.6

Däckdimensioner.

| 2.3 | bromssystem: den kombination av delar som har till uppgift att steglöst minska hastigheten hos ett fordon i rörelse eller att bringa det till stillastående eller att hålla det stillastående om det redan har stannat. Dessa funktioner specificeras i punkt 5.1.2. Systemet består av manöverorganet, transmissionen och själva bromsen. |
| --- | --- |

2.3

bromssystem: den kombination av delar som har till uppgift att steglöst minska hastigheten hos ett fordon i rörelse eller att bringa det till stillastående eller att hålla det stillastående om det redan har stannat. Dessa funktioner specificeras i punkt 5.1.2. Systemet består av manöverorganet, transmissionen och själva bromsen.

| 2.4 | manöverorgan: den del som direkt påverkas av föraren (eller för vissa släpfordon av en medhjälpare) för att förse transmissionen med den energi som behövs för bromsning eller för att reglera bromsningen. Denna energi kan utgöras av förarens muskelkraft eller komma från någon annan källa som styrs av föraren, eller i tillämpliga fall utgöras av släpfordonets rörelseenergi, eller en kombination av dessa energislag.






  2.4.1 | manövrering: påverkan av manöverorganet, både för ansättning och frikoppling av bromsarna. |
| --- | --- | --- |

2.4

manöverorgan: den del som direkt påverkas av föraren (eller för vissa släpfordon av en medhjälpare) för att förse transmissionen med den energi som behövs för bromsning eller för att reglera bromsningen. Denna energi kan utgöras av förarens muskelkraft eller komma från någon annan källa som styrs av föraren, eller i tillämpliga fall utgöras av släpfordonets rörelseenergi, eller en kombination av dessa energislag.

2.4.1

manövrering: påverkan av manöverorganet, både för ansättning och frikoppling av bromsarna.

| 2.5 | transmission: den kombination av komponenter som är placerad mellan manöverorganet och bromsen och kopplar ihop dessa funktionsmässigt. Transmissionen kan vara mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller blandad. Om bromsenergin erhålls från eller bistås av en energikälla som är fristående från föraren ska anordningens energibehållare betraktas som en del av transmissionen.
  Transmissionen indelas i två oberoende funktioner: styrtransmission och energitransmission. När termen transmission används ensam i dessa föreskrifter, betyder den både styrtransmissionen och energitransmissionen. Manöver- och matarledningar mellan dragfordon och släpfordon ska inte anses utgöra en del av transmissionen.






  2.5.1 | styrtransmission: den kombination av transmissionskomponenter som styr bromsarnas funktion inklusive manöverfunktionen och den/de nödvändiga energireserven/-reserverna. |
| --- | --- | --- |

2.5

transmission: den kombination av komponenter som är placerad mellan manöverorganet och bromsen och kopplar ihop dessa funktionsmässigt. Transmissionen kan vara mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller blandad. Om bromsenergin erhålls från eller bistås av en energikälla som är fristående från föraren ska anordningens energibehållare betraktas som en del av transmissionen.

Transmissionen indelas i två oberoende funktioner: styrtransmission och energitransmission. När termen transmission används ensam i dessa föreskrifter, betyder den både styrtransmissionen och energitransmissionen. Manöver- och matarledningar mellan dragfordon och släpfordon ska inte anses utgöra en del av transmissionen.

2.5.1

styrtransmission: den kombination av transmissionskomponenter som styr bromsarnas funktion inklusive manöverfunktionen och den/de nödvändiga energireserven/-reserverna.

| 2.5.2 | energitransmission: den kombination av transmissionskomponenter som tillför bromsarna den för funktionen nödvändiga energin, inklusive den/de för bromsverkan nödvändiga energireserven/-reserverna. |
| --- | --- |

2.5.2

energitransmission: den kombination av transmissionskomponenter som tillför bromsarna den för funktionen nödvändiga energin, inklusive den/de för bromsverkan nödvändiga energireserven/-reserverna.

| 2.6 | broms: den del där de krafter som motverkar fordonets rörelse utvecklas. Den kan utgöras av en friktionsbroms (när krafterna alstras av friktionen mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra), en elektrisk broms (när krafterna alstras genom elektromagnetisk påverkan mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra utan att vidröra varandra), en hydraulisk broms (när krafterna alstras genom påverkan av en vätska som befinner sig mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra) eller en motorbroms (när krafterna erhålls genom att en styrd ökning av motorns bromsverkan överförs till hjulen). |
| --- | --- |

2.6

broms: den del där de krafter som motverkar fordonets rörelse utvecklas. Den kan utgöras av en friktionsbroms (när krafterna alstras av friktionen mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra), en elektrisk broms (när krafterna alstras genom elektromagnetisk påverkan mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra utan att vidröra varandra), en hydraulisk broms (när krafterna alstras genom påverkan av en vätska som befinner sig mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra) eller en motorbroms (när krafterna erhålls genom att en styrd ökning av motorns bromsverkan överförs till hjulen).

| 2.7 | olika typer av bromssystem: utrustning som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som att






  2.7.1 | de innehåller komponenter med olika egenskaper, |
| --- | --- | --- |

2.7

olika typer av bromssystem: utrustning som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som att

2.7.1

de innehåller komponenter med olika egenskaper,

| 2.7.2 | de innehåller komponenter som är tillverkade av material med olika egenskaper eller komponenter med avvikande form eller storlek, |
| --- | --- |

2.7.2

de innehåller komponenter som är tillverkade av material med olika egenskaper eller komponenter med avvikande form eller storlek,

| 2.7.3 | de har en annan montering av komponenterna. |
| --- | --- |

2.7.3

de har en annan montering av komponenterna.

| 2.8 | bromssystemkomponent: en av de enskilda delar som efter sammansättningen utgör bromssystemet. |
| --- | --- |

2.8

bromssystemkomponent: en av de enskilda delar som efter sammansättningen utgör bromssystemet.

| 2.9 | genomgående bromsning: bromsning av en fordonskombination genom en anordning med följande egenskaper:






  2.9.1 | Ett enda manöverorgan som föraren påverkar steglöst från förarsätet med en enda rörelse. |
| --- | --- | --- |

2.9

genomgående bromsning: bromsning av en fordonskombination genom en anordning med följande egenskaper:

2.9.1

Ett enda manöverorgan som föraren påverkar steglöst från förarsätet med en enda rörelse.

| 2.9.2 | Den energi som används för att bromsa fordonen i fordonskombinationen härrör från samma källa (som kan utgöras av förarens muskelenergi). |
| --- | --- |

2.9.2

Den energi som används för att bromsa fordonen i fordonskombinationen härrör från samma källa (som kan utgöras av förarens muskelenergi).

| 2.9.3 | Bromsanordningen säkerställer samtidig eller lämpligt tidsförskjuten bromsning av varje fordon i kombinationen, oavsett deras relativa lägen. |
| --- | --- |

2.9.3

Bromsanordningen säkerställer samtidig eller lämpligt tidsförskjuten bromsning av varje fordon i kombinationen, oavsett deras relativa lägen.

| 2.10 | halvt genomgående bromsning: bromsning av en fordonskombination genom en anordning med följande egenskaper:






  2.10.1 | Ett enda manöverorgan som föraren påverkar steglöst från förarsätet med en enda rörelse. |
| --- | --- | --- |

2.10

halvt genomgående bromsning: bromsning av en fordonskombination genom en anordning med följande egenskaper:

2.10.1

Ett enda manöverorgan som föraren påverkar steglöst från förarsätet med en enda rörelse.

| 2.10.2 | Den energi som används för att bromsa fordonen i fordonskombinationen härrör från två olika källor (varav en kan utgöras av förarens muskelenergi). |
| --- | --- |

2.10.2

Den energi som används för att bromsa fordonen i fordonskombinationen härrör från två olika källor (varav en kan utgöras av förarens muskelenergi).

| 2.10.3 | Bromsanordningen säkerställer samtidig eller lämpligt tidsförskjuten bromsning av varje fordon i kombinationen, oavsett deras relativa lägen. |
| --- | --- |

2.10.3

Bromsanordningen säkerställer samtidig eller lämpligt tidsförskjuten bromsning av varje fordon i kombinationen, oavsett deras relativa lägen.

| 2.11 | automatisk bromsning: bromsning av släpfordonet eller släpfordonen som sker automatiskt i händelse av att delar i en fordonskombination kopplas isär, eller avskiljs genom brott på kopplingsanordningen, utan att bromsverkan för resten av kombinationen påverkas. |
| --- | --- |

2.11

automatisk bromsning: bromsning av släpfordonet eller släpfordonen som sker automatiskt i händelse av att delar i en fordonskombination kopplas isär, eller avskiljs genom brott på kopplingsanordningen, utan att bromsverkan för resten av kombinationen påverkas.

| 2.12 | påskjutsbromsning: bromsning genom utnyttjande av de krafter som alstras då släpvagnen rör sig mot dragfordonet. |
| --- | --- |

2.12

påskjutsbromsning: bromsning genom utnyttjande av de krafter som alstras då släpvagnen rör sig mot dragfordonet.

| 2.13 | tilltagande och gradvis bromsning: bromsning under vilken följande förhållanden råder, inom normalt arbetsområde för anordningen och vid manövrering av bromsarna (se punkt 2.4.1):






  2.13.1 | Föraren kan när som helst öka eller minska bromskraften genom att påverka manöverorganet. |
| --- | --- | --- |

2.13

tilltagande och gradvis bromsning: bromsning under vilken följande förhållanden råder, inom normalt arbetsområde för anordningen och vid manövrering av bromsarna (se punkt 2.4.1):

2.13.1

Föraren kan när som helst öka eller minska bromskraften genom att påverka manöverorganet.

| 2.13.2 | Bromskraften varierar proportionellt mot manöverorganets påverkan (monoton funktion). |
| --- | --- |

2.13.2

Bromskraften varierar proportionellt mot manöverorganets påverkan (monoton funktion).

| 2.13.3 | Bromskraften kan lätt styras med tillräcklig precision. |
| --- | --- |

2.13.3

Bromskraften kan lätt styras med tillräcklig precision.

| 2.14 | fasad bromsning: kan användas då två eller fler bromskällor styrs av ett gemensamt manöverorgan, varvid en källa kan ges prioritet genom att den andra källan eller de andra källorna fasas tillbaka så att det krävs ytterligare rörelse av manöverorganet innan den/de börjar tas i bruk. |
| --- | --- |

2.14

fasad bromsning: kan användas då två eller fler bromskällor styrs av ett gemensamt manöverorgan, varvid en källa kan ges prioritet genom att den andra källan eller de andra källorna fasas tillbaka så att det krävs ytterligare rörelse av manöverorganet innan den/de börjar tas i bruk.

| 2.15 | uthålligt bromssystem: ett extra bromssystem med förmåga att åstadkomma och upprätthålla en bromsverkan under lång tid utan märkbar minskning av bromsverkan. Beteckningen uthålligt bromssystem gäller hela systemet inklusive manöverorganet.






  2.15.1 | Det uthålliga bromssystemet kan omfatta en enskild anordning eller en kombination av flera anordningar. Varje anordning kan ha sitt eget manöverorgan. |
| --- | --- | --- |

2.15

uthålligt bromssystem: ett extra bromssystem med förmåga att åstadkomma och upprätthålla en bromsverkan under lång tid utan märkbar minskning av bromsverkan. Beteckningen uthålligt bromssystem gäller hela systemet inklusive manöverorganet.

2.15.1

Det uthålliga bromssystemet kan omfatta en enskild anordning eller en kombination av flera anordningar. Varje anordning kan ha sitt eget manöverorgan.

| 2.15.2 | Manöverorganskonfigurationer för uthålliga bromssystem:






  2.15.2.1 | oberoende uthålligt bromssystem: ett uthålligt bromssystem vars manöverorgan är skilt från färdbromsens och andra bromssystems manöverorgan. |
| --- | --- | --- |

2.15.2

Manöverorganskonfigurationer för uthålliga bromssystem:

2.15.2.1

oberoende uthålligt bromssystem: ett uthålligt bromssystem vars manöverorgan är skilt från färdbromsens och andra bromssystems manöverorgan.

| 2.15.2.2 | integrerat uthålligt bromssystem: ett uthålligt bromssystem vars manöverorgan är integrerat med färdbromssystemets manöverorgan på ett sådant sätt att både det uthålliga bromssystemet och färdbromssystemet ansätts samtidigt eller med lämplig tidsförskjutning genom manövrering av det kombinerade manöverorganet. |
| --- | --- |

2.15.2.2

integrerat uthålligt bromssystem: ett uthålligt bromssystem vars manöverorgan är integrerat med färdbromssystemets manöverorgan på ett sådant sätt att både det uthålliga bromssystemet och färdbromssystemet ansätts samtidigt eller med lämplig tidsförskjutning genom manövrering av det kombinerade manöverorganet.

| 2.15.2.3 | kombinerat uthålligt bromssystem: ett integrerat uthålligt bromssystem som dessutom har en frånkopplingsanordning som medger att det kombinerade manöverorganet kan ansätta endast färdbromssystemet. |
| --- | --- |

2.15.2.3

kombinerat uthålligt bromssystem: ett integrerat uthålligt bromssystem som dessutom har en frånkopplingsanordning som medger att det kombinerade manöverorganet kan ansätta endast färdbromssystemet.

| 2.16 | lastat fordon: om inte annat anges, ett fordon som lastats till sin största massa. |
| --- | --- |

2.16

lastat fordon: om inte annat anges, ett fordon som lastats till sin största massa.

| 2.17 | största massa: den största massa som fordonstillverkaren angett som tekniskt tillåten (denna massa kan vara högre än tillåten största massa enligt nationella myndigheter). |
| --- | --- |

2.17

största massa: den största massa som fordonstillverkaren angett som tekniskt tillåten (denna massa kan vara högre än tillåten största massa enligt nationella myndigheter).

| 2.18. | fördelning av massan mellan axlarna: fördelningen av gravitationskraften på massan av fordonet, och/eller fordonets innehåll, mellan axlarna. |
| --- | --- |

2.18.

fördelning av massan mellan axlarna: fördelningen av gravitationskraften på massan av fordonet, och/eller fordonets innehåll, mellan axlarna.

| 2.19 | hjul-/axelbelastning: den vertikala statiska reaktionen (kraften) från den del av vägytan som är i kontakt med hjulet/hjulen på axeln. |
| --- | --- |

2.19

hjul-/axelbelastning: den vertikala statiska reaktionen (kraften) från den del av vägytan som är i kontakt med hjulet/hjulen på axeln.

| 2.20 | högsta stillastående axelbelastning: hjul/axelbelastning som uppnås vid stillastående lastat fordon. |
| --- | --- |

2.20

högsta stillastående axelbelastning: hjul/axelbelastning som uppnås vid stillastående lastat fordon.

| 2.21 | elektriskt regenererande bromssystem: ett bromssystem vilket vid retardation ombesörjer omvandlingen av fordonets rörelseenergi till elektrisk energi.






  2.21.1 | manöverorgan för elektriskt regenererande bromssystem: anordning som anpassar det elektriskt regenererande bromssystemets verkan. |
| --- | --- | --- |

2.21

elektriskt regenererande bromssystem: ett bromssystem vilket vid retardation ombesörjer omvandlingen av fordonets rörelseenergi till elektrisk energi.

2.21.1

manöverorgan för elektriskt regenererande bromssystem: anordning som anpassar det elektriskt regenererande bromssystemets verkan.

| 2.21.2 | elektriskt regenererande bromssystem av kategori A: elektriskt regenererande bromssystem som inte utgör en del av färdbromssystemet. |
| --- | --- |

2.21.2

elektriskt regenererande bromssystem av kategori A: elektriskt regenererande bromssystem som inte utgör en del av färdbromssystemet.

| 2.21.3 | elektriskt regenererande bromssystem av kategori B: elektriskt regenererande bromssystem som utgör en del av färdbromssystemet. |
| --- | --- |

2.21.3

elektriskt regenererande bromssystem av kategori B: elektriskt regenererande bromssystem som utgör en del av färdbromssystemet.

| 2.21.4 | elektriskt laddningstillstånd: det momentana förhållandet mellan lagrad elektrisk energi i drivbatteriet och den största mängd elektrisk energi som kan lagras i detta batteri. |
| --- | --- |

2.21.4

elektriskt laddningstillstånd: det momentana förhållandet mellan lagrad elektrisk energi i drivbatteriet och den största mängd elektrisk energi som kan lagras i detta batteri.

| 2.21.5 | drivbatteri: en samling batterier som utgör det lager av energi som används för att driva fordonets drivmotor(er). |
| --- | --- |

2.21.5

drivbatteri: en samling batterier som utgör det lager av energi som används för att driva fordonets drivmotor(er).

| 2.22 | hydrauliskt bromssystem med lagrad energi: ett bromssystem där energin tillförs med en hydraulisk vätska under tryck, vilken lagrats i en eller flera ackumulatorer som matas från en eller flera tryckpumpar som var och en är försedd med en anordning som begränsar trycket till ett högsta värde. Detta värde ska anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.22

hydrauliskt bromssystem med lagrad energi: ett bromssystem där energin tillförs med en hydraulisk vätska under tryck, vilken lagrats i en eller flera ackumulatorer som matas från en eller flera tryckpumpar som var och en är försedd med en anordning som begränsar trycket till ett högsta värde. Detta värde ska anges av tillverkaren.

| 2.23 | samtidig låsning av fram- och bakhjul: ett tillstånd när tidsintervallet mellan den första låsningen av det sista (andra) hjulet på bakaxeln och den första låsningen av det sista (andra) hjulet på framaxeln är mindre än 0,1 sekunder. |
| --- | --- |

2.23

samtidig låsning av fram- och bakhjul: ett tillstånd när tidsintervallet mellan den första låsningen av det sista (andra) hjulet på bakaxeln och den första låsningen av det sista (andra) hjulet på framaxeln är mindre än 0,1 sekunder.

| 2.24 | elektrisk manöverledning: den elektriska förbindelse mellan motorfordon och släpfordon som tillhandahåller släpfordonets bromsmanöverfunktion. Den omfattar elektriskt kablage och kontaktdon och inbegriper komponenter för dataöverföring och elektrisk energiförsörjning för styrtransmissionen till släpfordonet. |
| --- | --- |

2.24

elektrisk manöverledning: den elektriska förbindelse mellan motorfordon och släpfordon som tillhandahåller släpfordonets bromsmanöverfunktion. Den omfattar elektriskt kablage och kontaktdon och inbegriper komponenter för dataöverföring och elektrisk energiförsörjning för styrtransmissionen till släpfordonet.

| 2.25 | datakommunikation: överföring av digitala data enligt reglerna i ett protokoll. |
| --- | --- |

2.25

datakommunikation: överföring av digitala data enligt reglerna i ett protokoll.

| 2.26 | punkt-till punkt: en topologi för ett kommunikationsnätverk bestående av endast två enheter. Varje enhet har ett integrerat avslutningsmotstånd för kommunikationslinjen. |
| --- | --- |

2.26

punkt-till punkt: en topologi för ett kommunikationsnätverk bestående av endast två enheter. Varje enhet har ett integrerat avslutningsmotstånd för kommunikationslinjen.

| 2.27 | kopplingskraftkontroll: ett system eller en funktion för att automatiskt balansera bromsningsgraden för dragfordonet och släpfordonet. |
| --- | --- |

2.27

kopplingskraftkontroll: ett system eller en funktion för att automatiskt balansera bromsningsgraden för dragfordonet och släpfordonet.

| 2.28 | nominellt värde: definitioner för det referensvärde för bromsverkan som krävs för att få ett värde för bromssystemets transmissionsfunktion, som anger förhållandet mellan utvärde och invärde för enskilda fordon och när de används tillsammans.






  2.28.1 | nominellt värde: definieras, för ett motorfordon, som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typprovningen och som anger förhållandet mellan fordonets egen bromsningsgrad och manöverkraften. |
| --- | --- | --- |

2.28

nominellt värde: definitioner för det referensvärde för bromsverkan som krävs för att få ett värde för bromssystemets transmissionsfunktion, som anger förhållandet mellan utvärde och invärde för enskilda fordon och när de används tillsammans.

2.28.1

nominellt värde: definieras, för ett motorfordon, som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typprovningen och som anger förhållandet mellan fordonets egen bromsningsgrad och manöverkraften.

| 2.28.2 | nominellt värde: definieras, för ett släpfordon, som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typprovningen och som anger förhållandet mellan bromsningsgraden och signalen vid kopplingshalvan. |
| --- | --- |

2.28.2

nominellt värde: definieras, för ett släpfordon, som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typprovningen och som anger förhållandet mellan bromsningsgraden och signalen vid kopplingshalvan.

| 2.28.3 | nominellt behovsvärde: definieras, för kopplingskraftkontrollen, som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typprovningen och som anger förhållandet mellan signalen vid kopplingshalvan och bromsningsgraden, inom gränserna för kompatibilitetsområdena i bilaga 10. |
| --- | --- |

2.28.3

nominellt behovsvärde: definieras, för kopplingskraftkontrollen, som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typprovningen och som anger förhållandet mellan signalen vid kopplingshalvan och bromsningsgraden, inom gränserna för kompatibilitetsområdena i bilaga 10.

| 2.29 | automatiskt kontrollerad bromsning: en funktion inom ett komplext elektroniskt kontrollsystem där manövrering av bromsystemet/systemen eller bromsning av vissa axlar görs med syftet att generera fordonsretardation med eller utan direkt föraråtgärd, som en följd av automatisk behandling av signaler som alstras ombord på fordonet. |
| --- | --- |

2.29

automatiskt kontrollerad bromsning: en funktion inom ett komplext elektroniskt kontrollsystem där manövrering av bromsystemet/systemen eller bromsning av vissa axlar görs med syftet att generera fordonsretardation med eller utan direkt föraråtgärd, som en följd av automatisk behandling av signaler som alstras ombord på fordonet.

| 2.30 | selektiv bromsning: en funktion inom ett komplext elektroniskt kontrollsystem där manövrering av enskilda bromsar görs automatiskt varvid genereringen av fordonsretardation är av sekundär betydelse i förhållande till ändringen av fordonets beteende. |
| --- | --- |

2.30

selektiv bromsning: en funktion inom ett komplext elektroniskt kontrollsystem där manövrering av enskilda bromsar görs automatiskt varvid genereringen av fordonsretardation är av sekundär betydelse i förhållande till ändringen av fordonets beteende.

| 2.31 | referensbromskrafter: de bromskrafter, för en axel, som genereras vid däckets omkrets på en rullbromsprovare, angivna i förhållande till bromsmanövertrycket och visade i samband med typgodkännandet. |
| --- | --- |

2.31

referensbromskrafter: de bromskrafter, för en axel, som genereras vid däckets omkrets på en rullbromsprovare, angivna i förhållande till bromsmanövertrycket och visade i samband med typgodkännandet.

| 2.32 | bromssignal: logisk signal som indikerar bromsaktivering såsom anges i punkt 5.2.1.30. |
| --- | --- |

2.32

bromssignal: logisk signal som indikerar bromsaktivering såsom anges i punkt 5.2.1.30.

| 2.33 | nödbromssignal: logisk signal som indikerar nödbromsaktivering såsom anges i punkt 5.2.1.31. |
| --- | --- |

2.33

nödbromssignal: logisk signal som indikerar nödbromsaktivering såsom anges i punkt 5.2.1.31.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på bromsning ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande för en fordonstyp med avseende på bromsning ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Den ska åtföljas av nedan nämnda dokument i tre exemplar och av följande uppgifter:






  3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på det som specificerats i punkt 2.2. De specifika numren och/eller symbolerna för fordonstypen och motortypen ska anges. |
| --- | --- | --- |

3.2

Den ska åtföljas av nedan nämnda dokument i tre exemplar och av följande uppgifter:

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på det som specificerats i punkt 2.2. De specifika numren och/eller symbolerna för fordonstypen och motortypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de komponenter, vederbörligen identifierade, som utgör bromssystemet. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de komponenter, vederbörligen identifierade, som utgör bromssystemet.

| 3.2.3 | En skiss på det monterade bromssystemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

En skiss på det monterade bromssystemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet.

| 3.2.4 | Detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras. |
| --- | --- |

3.2.4

Detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras.

| 3.3 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska inlämnas till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska inlämnas till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

| 3.4 | Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

3.4

Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

4.   GODKÄNNANDE

| 4.1 | Om den fordonstyp som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska godkännande beviljas för den fordonstypen. |
| --- | --- |

4.1

Om den fordonstyp som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska godkännande beviljas för den fordonstypen.

| 4.2 | Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 10) ska ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av dessa föreskrifter vid tiden för utfärdandet av godkännandet. Samma avtalspart får inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp försett med en annan typ av bromssystem, samma godkännandenummer. |
| --- | --- |

4.2

Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 10) ska ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av dessa föreskrifter vid tiden för utfärdandet av godkännandet. Samma avtalspart får inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp försett med en annan typ av bromssystem, samma godkännandenummer.

| 4.3 | Rapport om beviljat eller ej beviljat godkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska sändas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i tillägg 2 till dessa föreskrifter, tillsammans med en sammanfattning av informationen i de dokument som anges i punkterna 3.2.1–3.2.4. De ritningar som inlämnas av den sökande ska vara i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm) eller vikt till detta format och i lämplig skala. |
| --- | --- |

4.3

Rapport om beviljat eller ej beviljat godkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska sändas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i tillägg 2 till dessa föreskrifter, tillsammans med en sammanfattning av informationen i de dokument som anges i punkterna 3.2.1–3.2.4. De ritningar som inlämnas av den sökande ska vara i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm) eller vikt till detta format och i lämplig skala.

| 4.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges i godkännandeintyget anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av följande:






  4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat godkännande (3). |
| --- | --- | --- |

4.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges i godkännandeintyget anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av följande:

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat godkännande (3).

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett tankstreck och godkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett tankstreck och godkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Om ett fordon i kategorierna M2 eller M3 har godkänts enligt bestämmelserna i bilaga 4, punkt 1.8 till dessa föreskrifter, ska dock föreskriftens nummer följas av bokstaven M. |
| --- | --- |

4.5

Om ett fordon i kategorierna M2 eller M3 har godkänts enligt bestämmelserna i bilaga 4, punkt 1.8 till dessa föreskrifter, ska dock föreskriftens nummer följas av bokstaven M.

| 4.6 | Om fordonet överensstämmer med en godkänd fordonstyp, enligt föreskrifter som bilagts överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver inte den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 upprepas. I detta fall ska föreskrifternas nummer och godkännandenumret och tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter för vilka godkännande har beviljats i det land, som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.6

Om fordonet överensstämmer med en godkänd fordonstyp, enligt föreskrifter som bilagts överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver inte den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 upprepas. I detta fall ska föreskrifternas nummer och godkännandenumret och tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter för vilka godkännande har beviljats i det land, som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.7 | Godkännandemärket ska vara tydligt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.7

Godkännandemärket ska vara tydligt läsbart och outplånligt.

| 4.8 | Typgodkännandemärket ska placeras vid eller på skylten med uppgifter om fordonet. |
| --- | --- |

4.8

Typgodkännandemärket ska placeras vid eller på skylten med uppgifter om fordonet.

| 4.9 | I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på hur godkännandemärken kan vara utformade. |
| --- | --- |

4.9

I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på hur godkännandemärken kan vara utformade.

5.   BESTÄMMELSER

5.1   Allmänt

5.1.1   Bromssystem

| 5.1.1.1 | Bromssystemet ska vara så utformat, konstruerat och monterat att fordonet vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas för, kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Bromssystemet ska vara så utformat, konstruerat och monterat att fordonet vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas för, kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

| 5.1.1.2 | Bromssystemet ska vara så utformat, konstruerat och monterat att det kan motstå den korrosion och det åldrande som det är utsatt för. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Bromssystemet ska vara så utformat, konstruerat och monterat att det kan motstå den korrosion och det åldrande som det är utsatt för.

| 5.1.1.3 | Bromsbelägg får inte innehålla asbest. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Bromsbelägg får inte innehålla asbest.

| 5.1.1.4 | Bromssystemets verkan, inbegripet elektriska manöverledningar, ska inte försämras av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 10. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Bromssystemets verkan, inbegripet elektriska manöverledningar, ska inte försämras av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 10.

| 5.1.1.5 | En felsignal får momentant (< 10 ms) avbryta styrsignalen från styrtransmissionen om bromsverkan därvid inte minskas. |
| --- | --- |

5.1.1.5

En felsignal får momentant (< 10 ms) avbryta styrsignalen från styrtransmissionen om bromsverkan därvid inte minskas.

5.1.2   Bromssystemets funktioner

Bromssystemet som definieras i punkt 2.3 i dessa föreskrifter ska omfatta följande funktioner:

5.1.2.1   Färdbromssystem

Färdbromssystemet ska tillåta föraren att styra fordonets rörelse och att stanna det snabbt, säkert och effektivt, oavsett vilken hastighet och last det framförs med och oavsett hur marken lutar. Det ska vara möjligt att reglera denna bromsverkan. Föraren ska ha möjlighet att åstadkomma bromsningen från förarsätet utan att behöva flytta händerna från styranordningen.

5.1.2.2   Reservbromssystem

Reservbromssystemet ska göra det möjligt att stanna fordonet på en rimlig sträcka vid fel på färdbromsen. Det ska vara möjligt att reglera denna bromsverkan. Föraren ska ha möjlighet att åstadkomma bromsningen från förarsätet medan han behåller minst en hand på styranordningen. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser förutsätts att inte mer än ett fel kan uppstå samtidigt på färdbromssystemet.

5.1.2.3   Parkeringsbromssystem

Parkeringsbromssystemet ska möjliggöra att fordonet hålls stilla i en uppförs- eller nedförslutning även då föraren är frånvarande, genom att de arbetande delarna hålls låsta av en helt mekanisk anordning. Föraren ska kunna uppnå denna bromsning från förarsätet. I fråga om släpfordon är bestämmelserna i punkt 5.2.2.10 i dessa föreskrifter tillämpliga. Släpfordonets tryckluftsbromssystem och parkeringsbromssystemet hos dragfordonet får manövreras samtidigt, förutsatt att föraren hela tiden kan kontrollera att fordonskombinationens parkeringsbromsverkan, som erhålls genom enbart mekanisk ansättning av parkeringsbromsen, är tillräcklig.

5.1.3   Kopplingar, för tryckluftsbromssystem, mellan motorfordon och släpfordon

| 5.1.3.1 | Kopplingar för tryckluftsbromssystem mellan motorfordon och släpfordon ska tillhandahållas enligt punkterna 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 eller 5.1.3.1.3:






  5.1.3.1.1 | En pneumatisk matarledning och en pneumatisk manöverledning. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1

Kopplingar för tryckluftsbromssystem mellan motorfordon och släpfordon ska tillhandahållas enligt punkterna 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 eller 5.1.3.1.3:

5.1.3.1.1

En pneumatisk matarledning och en pneumatisk manöverledning.

| 5.1.3.1.2 | En pneumatisk matarledning, en pneumatisk manöverledning och en elektrisk manöverledning. |
| --- | --- |

5.1.3.1.2

En pneumatisk matarledning, en pneumatisk manöverledning och en elektrisk manöverledning.

| 5.1.3.1.3 | En pneumatisk matarledning och en elektrisk manöverledning. För detta gäller fotnot (4). |
| --- | --- |

5.1.3.1.3

En pneumatisk matarledning och en elektrisk manöverledning. För detta gäller fotnot (4).

| 5.1.3.2 | Den elektriska manöverledningen från motorfordonet ska tillhandahålla information om huruvida kraven i punkt 5.2.1.18.2 kan uppfyllas av den elektriska manöverledningen utan stöd av den pneumatiska manöverledningen. Den ska även tillhandahålla information om huruvida den är utrustad enligt punkt 5.1.3.1.2 med två manöverledningar eller enligt punkt 5.1.3.1.3 med endast en manöverledning. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Den elektriska manöverledningen från motorfordonet ska tillhandahålla information om huruvida kraven i punkt 5.2.1.18.2 kan uppfyllas av den elektriska manöverledningen utan stöd av den pneumatiska manöverledningen. Den ska även tillhandahålla information om huruvida den är utrustad enligt punkt 5.1.3.1.2 med två manöverledningar eller enligt punkt 5.1.3.1.3 med endast en manöverledning.

| 5.1.3.3 | Ett motorfordon utrustat enligt punkt 5.1.3.1.3 ska känna av att kopplingen på ett släpfordon utrustat enligt punkt 5.1.3.1.1 inte är kompatibel. När sådana fordon ansluts elektriskt via dragfordonets elektriska manöverledning ska föraren varnas med den röda optiska varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 och när systemet förses med energi, ska dragfordonets bromsar automatiskt ansättas. Denna bromsansättning ska tillhandahålla minst den föreskrivna parkeringsbromsverkan enligt punkt 2.3.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.3.3

Ett motorfordon utrustat enligt punkt 5.1.3.1.3 ska känna av att kopplingen på ett släpfordon utrustat enligt punkt 5.1.3.1.1 inte är kompatibel. När sådana fordon ansluts elektriskt via dragfordonets elektriska manöverledning ska föraren varnas med den röda optiska varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 och när systemet förses med energi, ska dragfordonets bromsar automatiskt ansättas. Denna bromsansättning ska tillhandahålla minst den föreskrivna parkeringsbromsverkan enligt punkt 2.3.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 5.1.3.4 | För ett motorfordon som är försett med två manöverledningar såsom anges i punkt 5.1.3.1.2 och elektriskt anslutet till ett släpfordon som också är försett med två manöverledningar, ska följande bestämmelser uppfyllas:






  5.1.3.4.1 | Båda signalerna ska finnas vid kopplingshalvan och släpfordonet ska använda den elektriska signalen om inte denna signal anses vara felaktig. I så fall ska släpfordonet automatiskt koppla om till den pneumatiska manöverledningen. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.4

För ett motorfordon som är försett med två manöverledningar såsom anges i punkt 5.1.3.1.2 och elektriskt anslutet till ett släpfordon som också är försett med två manöverledningar, ska följande bestämmelser uppfyllas:

5.1.3.4.1

Båda signalerna ska finnas vid kopplingshalvan och släpfordonet ska använda den elektriska signalen om inte denna signal anses vara felaktig. I så fall ska släpfordonet automatiskt koppla om till den pneumatiska manöverledningen.

| 5.1.3.4.2 | Varje fordon ska överensstämma med tillämpliga bestämmelser i bilaga 10 till dessa föreskrifter för både den elektriska och den pneumatiska manöverledningen. |
| --- | --- |

5.1.3.4.2

Varje fordon ska överensstämma med tillämpliga bestämmelser i bilaga 10 till dessa föreskrifter för både den elektriska och den pneumatiska manöverledningen.

| 5.1.3.4.3 | När den elektriska kontrollsignalen har överskridit motsvarande 100 kPa under mer än 1 sekund, ska släpfordonet verifiera att en pneumatisk signal finns. Om ingen pneumatisk signal finns, ska föraren varnas från släpfordonet med den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2. |
| --- | --- |

5.1.3.4.3

När den elektriska kontrollsignalen har överskridit motsvarande 100 kPa under mer än 1 sekund, ska släpfordonet verifiera att en pneumatisk signal finns. Om ingen pneumatisk signal finns, ska föraren varnas från släpfordonet med den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.

| 5.1.3.5 | Ett släpfordon kan vara utrustat såsom anges i punkt 5.1.3.1.3, under förutsättning att det endast kan användas tillsammans med ett motorfordon med en elektrisk manöverledning som uppfyller kraven i punkt 5.2.1.18.2. I alla andra fall ska släpfordonet, när det ansluts elektriskt, automatiskt ansätta bromsarna eller fortsätta att vara bromsat. Föraren ska varnas med den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2. |
| --- | --- |

5.1.3.5

Ett släpfordon kan vara utrustat såsom anges i punkt 5.1.3.1.3, under förutsättning att det endast kan användas tillsammans med ett motorfordon med en elektrisk manöverledning som uppfyller kraven i punkt 5.2.1.18.2. I alla andra fall ska släpfordonet, när det ansluts elektriskt, automatiskt ansätta bromsarna eller fortsätta att vara bromsat. Föraren ska varnas med den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.

| 5.1.3.6 | Den elektriska manöverledningen ska överensstämma med ISO 11992-1 och 11992-2:2003 och vara av ”punkt-till-punkt”-typ med ett kontaktdon med sju kontaktstift enligt ISO 7638-1 eller 7638-2:1997. Datakontakterna i kontaktdonet enligt ISO 7638 ska användas för att överföra information endast för bromsning (inklusive ABS) och funktioner för löpverk (styrning, däck och fjädring) såsom specificeras i ISO 11992-2:2003. Bromsfunktionerna har prioritet och ska bibehållas under normala lägen och fellägen. Överföring av information om löpverk ska inte fördröja bromsfunktionerna. Energiförsörjningen via kontaktdonet enligt ISO 7638 ska endast användas för bromsnings- och löpverksfunktioner och den försörjning som krävs för överföringen av information om släpfordonet ska inte överföras via den elektriska manöverledningen. Under alla omständigheter ska dock bestämmelserna i punkt 5.2.2.18 i dessa föreskrifter tillämpas. Energiförsörjningen för alla andra funktioner ska ske på annat sätt.






  5.1.3.6.1 | Den funktionella kompatibiliteten mellan dragfordonet och dragna fordon försedda med elektriska manöverledningar såsom anges ovan ska bedömas vid typprovningen genom att kontrollera att tillämpliga bestämmelser i ISO 11992:2003 delarna 1 och 2 är uppfyllda. I bilaga 17 till dessa föreskrifter ges ett exempel på provningar som kan användas för att utföra denna bedömning. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.6

Den elektriska manöverledningen ska överensstämma med ISO 11992-1 och 11992-2:2003 och vara av ”punkt-till-punkt”-typ med ett kontaktdon med sju kontaktstift enligt ISO 7638-1 eller 7638-2:1997. Datakontakterna i kontaktdonet enligt ISO 7638 ska användas för att överföra information endast för bromsning (inklusive ABS) och funktioner för löpverk (styrning, däck och fjädring) såsom specificeras i ISO 11992-2:2003. Bromsfunktionerna har prioritet och ska bibehållas under normala lägen och fellägen. Överföring av information om löpverk ska inte fördröja bromsfunktionerna. Energiförsörjningen via kontaktdonet enligt ISO 7638 ska endast användas för bromsnings- och löpverksfunktioner och den försörjning som krävs för överföringen av information om släpfordonet ska inte överföras via den elektriska manöverledningen. Under alla omständigheter ska dock bestämmelserna i punkt 5.2.2.18 i dessa föreskrifter tillämpas. Energiförsörjningen för alla andra funktioner ska ske på annat sätt.

5.1.3.6.1

Den funktionella kompatibiliteten mellan dragfordonet och dragna fordon försedda med elektriska manöverledningar såsom anges ovan ska bedömas vid typprovningen genom att kontrollera att tillämpliga bestämmelser i ISO 11992:2003 delarna 1 och 2 är uppfyllda. I bilaga 17 till dessa föreskrifter ges ett exempel på provningar som kan användas för att utföra denna bedömning.

| 5.1.3.6.2 | När ett motorfordon är försett med en elektrisk manöverledning och ansluts elektriskt till ett släpfordon försett med en elektrisk manöverledning ska ett kontinuerligt fel (> 40 ms) på den elektriska manöverledningen detekteras i motorfordonet och ska signaleras till föraren med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2, när sådana fordon ansluts via den elektriska manöverledningen. |
| --- | --- |

5.1.3.6.2

När ett motorfordon är försett med en elektrisk manöverledning och ansluts elektriskt till ett släpfordon försett med en elektrisk manöverledning ska ett kontinuerligt fel (> 40 ms) på den elektriska manöverledningen detekteras i motorfordonet och ska signaleras till föraren med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2, när sådana fordon ansluts via den elektriska manöverledningen.

| 5.1.3.7 | Om aktiveringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet också aktiverar ett bromssystem på släpfordonet, såsom är tillåtet enligt punkt 5.1.2.3, ska följande tilläggskrav vara uppfyllda:






  5.1.3.7.1 | När motorfordonet är utrustat enligt punkt 5.1.3.1.1, ska manövreringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet påverka ett bromssystem på släpfordonet via den pneumatiska manöverledningen. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.7

Om aktiveringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet också aktiverar ett bromssystem på släpfordonet, såsom är tillåtet enligt punkt 5.1.2.3, ska följande tilläggskrav vara uppfyllda:

5.1.3.7.1

När motorfordonet är utrustat enligt punkt 5.1.3.1.1, ska manövreringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet påverka ett bromssystem på släpfordonet via den pneumatiska manöverledningen.

| 5.1.3.7.2 | När motorfordonet är utrustat enligt punkt 5.1.3.1.2, ska manövreringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet påverka ett bromssystem på släpfordonet såsom föreskrivs i punkt 5.1.3.7.1. Dessutom kan manövreringen av parkeringsbromssystemet även påverka ett bromssystem på släpfordonet via den elektriska manöverledningen. |
| --- | --- |

5.1.3.7.2

När motorfordonet är utrustat enligt punkt 5.1.3.1.2, ska manövreringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet påverka ett bromssystem på släpfordonet såsom föreskrivs i punkt 5.1.3.7.1. Dessutom kan manövreringen av parkeringsbromssystemet även påverka ett bromssystem på släpfordonet via den elektriska manöverledningen.

| 5.1.3.7.3 | När motorfordonet är utrustat enligt punkt 5.1.3.1.3, eller punkt 5.1.3.1.2 om det uppfyller kraven i punkt 5.2.1.18.2 utan hjälp av den pneumatiska manöverledningen, ska manövreringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet påverka ett bromssystem på släpfordonet via den elektriska manöverledningen. När den elektriska energin till bromssystemet på motorfordonet stängs av, ska bromsningen av släpfordonet utföras genom tömning av matarledningen (dessutom kan den pneumatiska manöverledningen bibehållas trycksatt). Matarledningen får endast fortsätta att vara tömd tills den elektriska energin till bromssystemet på motorfordonet återställs och bromsningen av släpfordonet via den elektriska manöverledningen samtidigt återställs. |
| --- | --- |

5.1.3.7.3

När motorfordonet är utrustat enligt punkt 5.1.3.1.3, eller punkt 5.1.3.1.2 om det uppfyller kraven i punkt 5.2.1.18.2 utan hjälp av den pneumatiska manöverledningen, ska manövreringen av parkeringsbromssystemet på motorfordonet påverka ett bromssystem på släpfordonet via den elektriska manöverledningen. När den elektriska energin till bromssystemet på motorfordonet stängs av, ska bromsningen av släpfordonet utföras genom tömning av matarledningen (dessutom kan den pneumatiska manöverledningen bibehållas trycksatt). Matarledningen får endast fortsätta att vara tömd tills den elektriska energin till bromssystemet på motorfordonet återställs och bromsningen av släpfordonet via den elektriska manöverledningen samtidigt återställs.

| 5.1.3.8 | Avstängningsanordningar som inte styrs automatiskt ska inte tillåtas. För ledade fordonskombinationer ska de böjliga slangarna och kablarna vara en del av motorfordonet. I alla andra fall ska de böjliga slangarna och kablarna vara en del av släpfordonet. |
| --- | --- |

5.1.3.8

Avstängningsanordningar som inte styrs automatiskt ska inte tillåtas. För ledade fordonskombinationer ska de böjliga slangarna och kablarna vara en del av motorfordonet. I alla andra fall ska de böjliga slangarna och kablarna vara en del av släpfordonet.

5.1.4   Bestämmelser om regelbunden teknisk inspektion av bromssystem

5.1.4.1   Det ska vara möjligt att bedöma slitaget på de av färdbromsens komponenter som är utsatta för slitage, t.ex. bromsbelägg och bromstrummor/-skivor (för trummor och skivor behöver inte slitagebedömningen utföras vid tiden för regelbunden teknisk inspektion). Den metod med vilken detta ska utföras anges i punkterna 5.2.1.11.2 och 5.2.2.8.2 i dessa föreskrifter.

5.1.4.2   För att kunna fastställa de använda bromskrafterna på varje axel på fordonet, med ett tryckluftsbromssystem, krävs anslutningar för tryckprovning enligt följande:

| 5.1.4.2.1 | På varje separat krets av bromssystemet, på närmast lätt åtkomliga ställe intill den bromscylinder som är mest ogynnsamt placerad med avseende på den svarstid som beskrivs i bilaga 6. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1

På varje separat krets av bromssystemet, på närmast lätt åtkomliga ställe intill den bromscylinder som är mest ogynnsamt placerad med avseende på den svarstid som beskrivs i bilaga 6.

| 5.1.4.2.2 | I ett bromssystem som innehåller en tryckmoduleringsanordning såsom nämns i punkt 7.2 i bilaga 10, placerad i tryckledningen lättåtkomligt så nära före efter den anordningen som möjligt. Om anordningen är pneumatiskt styrd krävs en extra anslutning för tryckprovning för att simulera lastat tillstånd. När ingen sådan anordning är monterad, ska en enda anslutning för tryckprovning, motsvarande anslutningen efter som nämns ovan, tillhandahållas. Dessa anslutningar för tryckprovning ska vara så placerade att de lätt kan nås från marken eller inuti fordonet. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2

I ett bromssystem som innehåller en tryckmoduleringsanordning såsom nämns i punkt 7.2 i bilaga 10, placerad i tryckledningen lättåtkomligt så nära före efter den anordningen som möjligt. Om anordningen är pneumatiskt styrd krävs en extra anslutning för tryckprovning för att simulera lastat tillstånd. När ingen sådan anordning är monterad, ska en enda anslutning för tryckprovning, motsvarande anslutningen efter som nämns ovan, tillhandahållas. Dessa anslutningar för tryckprovning ska vara så placerade att de lätt kan nås från marken eller inuti fordonet.

| 5.1.4.2.3 | I det närmast lätt åtkomliga ställe intill den mest ogynnsamt placerade energilagringsanordningen som avses enligt punkt 2.4 i bilaga 7, del A. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3

I det närmast lätt åtkomliga ställe intill den mest ogynnsamt placerade energilagringsanordningen som avses enligt punkt 2.4 i bilaga 7, del A.

| 5.1.4.2.4 | I varje separat krets av bromssystemet så att det är möjligt att kontrollera ingångs- och utgångstrycken i hela transmissionsledningen. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4

I varje separat krets av bromssystemet så att det är möjligt att kontrollera ingångs- och utgångstrycken i hela transmissionsledningen.

| 5.1.4.2.5 | Anslutningarna för tryckprovning ska överensstämma med punkt 4 i ISO-standard 3583:1984. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5

Anslutningarna för tryckprovning ska överensstämma med punkt 4 i ISO-standard 3583:1984.

5.1.4.3   Åtkomsten till de anslutningar för tryckprovning som krävs ska inte hindras av ändringar och tillbehörsenheter eller fordonets kaross.

5.1.4.4   Det ska vara möjligt att generera maximala bromskrafter under statiska förhållanden på en rullbana eller med en rullbromsprovare.

5.1.4.5   Uppgifter om bromssystem

| 5.1.4.5.1 | Uppgifter om tryckluftsbromssystemet för provning av funktion och verkningsgrad ska specificeras på ett outplånligt sätt på fordonet på en synlig plats, eller göras fritt tillgängligt (t.ex. i fordonshandbok eller elektroniskt dataregister). |
| --- | --- |

5.1.4.5.1

Uppgifter om tryckluftsbromssystemet för provning av funktion och verkningsgrad ska specificeras på ett outplånligt sätt på fordonet på en synlig plats, eller göras fritt tillgängligt (t.ex. i fordonshandbok eller elektroniskt dataregister).

| 5.1.4.5.2 | För fordon försedda med tryckluftsbromssystem krävs minst följande uppgifter:
  Uppgifter om pneumatiska egenskaper







  Kompressor/avlastningsventil (5) | Högsta avstängningstryck = ... kPa | Lägsta avstängningstryck = ... kPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Fyrkrets skyddsventil | Statiskt stängningstryck = ... kPa |
| Släpfordonets kontrollventil eller nödreläventil (8), såsom tillämpligt | Motsvarande bromstryck för kontrolltrycket 150 kPa = ... kPa |
| Minsta konstruktionstryck i färdbromssystemet för beräkning (5)
   (6) | |

5.1.4.5.2

För fordon försedda med tryckluftsbromssystem krävs minst följande uppgifter:

Uppgifter om pneumatiska egenskaper

Kompressor/avlastningsventil (5)

Högsta avstängningstryck = ... kPa

Lägsta avstängningstryck = ... kPa

Fyrkrets skyddsventil

Statiskt stängningstryck = ... kPa

Släpfordonets kontrollventil eller nödreläventil (8), såsom tillämpligt

Motsvarande bromstryck för kontrolltrycket 150 kPa = ... kPa

Minsta konstruktionstryck i färdbromssystemet för beräkning (5)
   (6)

| | Axel/axlar |
| --- | --- |
| Typ av bromscylinder (7)

  färd/parkering | / | / | / |
| Största slaglängd (7) smax = ... mm | | | |
| Hävarmens längd (7) = ... mm | | | |

Axel/axlar

Typ av bromscylinder (7)

färd/parkering

/

/

/

Största slaglängd (7) smax = ... mm

Hävarmens längd (7) = ... mm

5.1.4.6   Referensbromskrafter

| 5.1.4.6.1 | Referensbromskrafter ska anges för fordon med tryckluftbromsar med hjälp av en rullbromsprovare. |
| --- | --- |

5.1.4.6.1

Referensbromskrafter ska anges för fordon med tryckluftbromsar med hjälp av en rullbromsprovare.

| 5.1.4.6.2 | Referensbromskrafter ska fastställas för ett bromsmanövertryckområde från 100 kPa till det tryck som genereras under typ 0-förhållanden för varje axel. Den som ansöker om typgodkännande ska föreslå referensbromskrafter för ett bromsmanövertryckområde från 100 kPa. Dessa uppgifter ska göras tillgängliga av fordonstillverkaren enligt punkt 5.1.4.5.1. |
| --- | --- |

5.1.4.6.2

Referensbromskrafter ska fastställas för ett bromsmanövertryckområde från 100 kPa till det tryck som genereras under typ 0-förhållanden för varje axel. Den som ansöker om typgodkännande ska föreslå referensbromskrafter för ett bromsmanövertryckområde från 100 kPa. Dessa uppgifter ska göras tillgängliga av fordonstillverkaren enligt punkt 5.1.4.5.1.

| 5.1.4.6.3 | Referensbromskrafterna ska anges så att fordonet klarar att generera en bromsningsgrad motsvarande den som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter för tillämpligt fordon (50 % för fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3, O3 och O4 utom påhängsvagnar, 45 % för påhängsvagnar), närhelst den uppmätta rullbromskraften, för varje axel oberoende av last, inte är mindre än referensbromskraften för ett givet bromsmanövertryck inom det angivna bromsmanövertryckområdet (9). |
| --- | --- |

5.1.4.6.3

Referensbromskrafterna ska anges så att fordonet klarar att generera en bromsningsgrad motsvarande den som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter för tillämpligt fordon (50 % för fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3, O3 och O4 utom påhängsvagnar, 45 % för påhängsvagnar), närhelst den uppmätta rullbromskraften, för varje axel oberoende av last, inte är mindre än referensbromskraften för ett givet bromsmanövertryck inom det angivna bromsmanövertryckområdet (9).

5.1.4.7   Det ska vara möjligt att på ett enkelt sätt kontrollera att driftstatus för dessa komplexa elektroniska system som har kontroll över bromsningen är korrekt. Om särskild information krävs ska denna tillhandahållas fritt.

| 5.1.4.7.1 | I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som införts som skydd mot enkel obehörig ändring av de verifieringssätt som tillverkaren valt (t.ex. varningssignal).
  Detta skyddskrav anses alternativt uppfyllt om det finns ett sekundärt sätt att kontrollera systemets driftstatus. |
| --- | --- |

5.1.4.7.1

I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som införts som skydd mot enkel obehörig ändring av de verifieringssätt som tillverkaren valt (t.ex. varningssignal).

Detta skyddskrav anses alternativt uppfyllt om det finns ett sekundärt sätt att kontrollera systemets driftstatus.

5.1.5.   Kraven i bilaga alla komplexa elektroniska fordonskontrollsystem som tillhandahåller eller ingår i bromsfunktionens styrtransmission, inbegripet de som utnyttjar bromssystemet eller -systemen för automatiskt kontrollerad bromsning eller selektiv bromsning.

På system eller funktioner som använder bromsystemet som ett sätt att uppnå ett mål på högre nivå ska dock bilaga 18 tillämpas bara i den mån systemen eller funktionerna i fråga direkt påverkar bromssystemet. Om sådana system ingår, ska de inte avaktiveras under typgodkännandeprovningen av bromssystemet.

5.2   Egenskaper hos bromssystem

5.2.1   Fordon i kategorierna M2, M3 och N

5.2.1.1   Den uppsättning bromssystem som ett fordon är försett med ska uppfylla de krav som anges för färdbroms-, reservbroms- och parkeringsbromssystem.

5.2.1.2   De anordningar som åstadkommer färdbromsning, reservbromsning och parkeringsbromsning får ha gemensamma komponenter, under förutsättning att de uppfyller följande villkor:

| 5.2.1.2.1 | Det ska finnas minst två manöverorgan som är oberoende av varandra och lätt åtkomliga för föraren från den normala förarställningen.
  För alla fordonskategorier utom M2 och M3 ska varje bromsmanöverorgan (utom manöverorgan för uthålliga bromssystem) vara så konstruerade att de återgår till utgångsläget då de släpps. Detta krav ska inte gälla för manöverorganet till parkeringsbromsen (eller denna del av ett kombinerat manöverorgan) då det låses mekaniskt i det ansatta läget. |
| --- | --- |

5.2.1.2.1

Det ska finnas minst två manöverorgan som är oberoende av varandra och lätt åtkomliga för föraren från den normala förarställningen.

För alla fordonskategorier utom M2 och M3 ska varje bromsmanöverorgan (utom manöverorgan för uthålliga bromssystem) vara så konstruerade att de återgår till utgångsläget då de släpps. Detta krav ska inte gälla för manöverorganet till parkeringsbromsen (eller denna del av ett kombinerat manöverorgan) då det låses mekaniskt i det ansatta läget.

| 5.2.1.2.2 | Manöverorganet för färdbromssystemet ska vara oberoende av manöverorganet för parkeringsbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.1.2.2

Manöverorganet för färdbromssystemet ska vara oberoende av manöverorganet för parkeringsbromssystemet.

| 5.2.1.2.3 | Om färdbroms- och reservbromsanordningarna har samma manöverorgan, får inte funktionen hos länksystemet mellan detta manöverorgan och transmissionens olika delar försämras efter en tids användning. |
| --- | --- |

5.2.1.2.3

Om färdbroms- och reservbromsanordningarna har samma manöverorgan, får inte funktionen hos länksystemet mellan detta manöverorgan och transmissionens olika delar försämras efter en tids användning.

| 5.2.1.2.4 | Om färdbroms- och reservbromssystemen har samma manöverorgan, ska parkeringsbromssystemet vara konstruerat så att det kan manövreras då fordonet är i rörelse. Detta krav ska inte gälla om fordonets färdbromssystem kan manövreras, även delvis, med ytterligare ett manöverorgan. |
| --- | --- |

5.2.1.2.4

Om färdbroms- och reservbromssystemen har samma manöverorgan, ska parkeringsbromssystemet vara konstruerat så att det kan manövreras då fordonet är i rörelse. Detta krav ska inte gälla om fordonets färdbromssystem kan manövreras, även delvis, med ytterligare ett manöverorgan.

| 5.2.1.2.5 | Utan hinder av kraven i punkt 5.1.2.3 i dessa föreskrifter får färdbromssystemet och parkeringsbromssystemet använda gemensamma komponenter i sin/sina transmission(er), under förutsättning att, i händelse av fel på någon del i transmissionen/transmissionerna, kravet på reservbromssystem fortfarande är uppfyllt. |
| --- | --- |

5.2.1.2.5

Utan hinder av kraven i punkt 5.1.2.3 i dessa föreskrifter får färdbromssystemet och parkeringsbromssystemet använda gemensamma komponenter i sin/sina transmission(er), under förutsättning att, i händelse av fel på någon del i transmissionen/transmissionerna, kravet på reservbromssystem fortfarande är uppfyllt.

| 5.2.1.2.6 | Vid fel på någon annan komponent än bromsarna (enligt definitionen i punkt 2.6 i dessa föreskrifter) eller på de komponenter som anges i punkt 5.2.1.2.8 eller vid något annat fel på färdbromssystemet (bristande funktion, delvis eller total utslagning av en energibehållare), ska reservbromssystemet eller den del av färdbromssystemet som inte påverkas av felet ha förmåga att stanna fordonet enligt de villkor som föreskrivs för reservbromsning. |
| --- | --- |

5.2.1.2.6

Vid fel på någon annan komponent än bromsarna (enligt definitionen i punkt 2.6 i dessa föreskrifter) eller på de komponenter som anges i punkt 5.2.1.2.8 eller vid något annat fel på färdbromssystemet (bristande funktion, delvis eller total utslagning av en energibehållare), ska reservbromssystemet eller den del av färdbromssystemet som inte påverkas av felet ha förmåga att stanna fordonet enligt de villkor som föreskrivs för reservbromsning.

| 5.2.1.2.7 | När reservbromssystemet och färdbromssystemet har gemensamt manöverorgan och gemensam transmission ska följande särskilt beaktas:






  5.2.1.2.7.1 | Om färdbromssystemet aktiveras med förarens muskelkraft med hjälp av en eller flera energikällor, ska reservbromsverkan vid fel i detta bistånd kunna säkerställas genom förarens muskelkraft, med bistånd av eventuella energikällor, om sådana finns, som inte berörs av felet, varvid den kraft som måste anbringas på färdbromsens manöverorgan inte får överstiga föreskrivna högsta värden. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.7

När reservbromssystemet och färdbromssystemet har gemensamt manöverorgan och gemensam transmission ska följande särskilt beaktas:

5.2.1.2.7.1

Om färdbromssystemet aktiveras med förarens muskelkraft med hjälp av en eller flera energikällor, ska reservbromsverkan vid fel i detta bistånd kunna säkerställas genom förarens muskelkraft, med bistånd av eventuella energikällor, om sådana finns, som inte berörs av felet, varvid den kraft som måste anbringas på färdbromsens manöverorgan inte får överstiga föreskrivna högsta värden.

| 5.2.1.2.7.2 | Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt beroende av en energikälla som styrs av föraren ska det finnas minst två helt oberoende energikällor, försedda med var sin oberoende transmission. Var och en av energikällorna får påverka bromsarna på bara två eller flera hjul som utvalts så att de ensamma kan säkerställa den nödvändiga graden av reservbromsning utan att äventyra fordonets stabilitet under bromsningen. Dessutom ska var och en av energikällorna vara försedd med en varningsanordning enligt punkt 5.2.1.13. I varje färdbromskrets i minst en av luftbehållarna krävs en anordning för dränering och tömning på ett lämpligt ställe som är lätt att nå. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.2

Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt beroende av en energikälla som styrs av föraren ska det finnas minst två helt oberoende energikällor, försedda med var sin oberoende transmission. Var och en av energikällorna får påverka bromsarna på bara två eller flera hjul som utvalts så att de ensamma kan säkerställa den nödvändiga graden av reservbromsning utan att äventyra fordonets stabilitet under bromsningen. Dessutom ska var och en av energikällorna vara försedd med en varningsanordning enligt punkt 5.2.1.13. I varje färdbromskrets i minst en av luftbehållarna krävs en anordning för dränering och tömning på ett lämpligt ställe som är lätt att nå.

| 5.2.1.2.7.3 | Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt beroende av en energikälla, ska en energikälla anses vara tillräckligt, under förutsättning att den föreskrivna reservbromsningen säkerställs av förarens muskelenergi verkande på färdbromsens manöverorgan och kraven i punkt 5.2.1.6 är uppfyllda. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.3

Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt beroende av en energikälla, ska en energikälla anses vara tillräckligt, under förutsättning att den föreskrivna reservbromsningen säkerställs av förarens muskelenergi verkande på färdbromsens manöverorgan och kraven i punkt 5.2.1.6 är uppfyllda.

| 5.2.1.2.8 | Vissa delar, till exempel pedalen och dess lager, huvudcylindern och dess kolv eller kolvar (hydrauliska system), reglerventilen (hydrauliska och/eller pneumatiska system), länksystemet mellan pedalen och huvudcylindern eller reglerventilen, bromscylindrarna och deras kolvar (hydrauliska och/eller pneumatiska system) och bromsarnas arm- och kamanordningar, ska anses som felsäkra om de är rätt dimensionerade, lätt åtkomliga för underhåll och har säkerhetsfunktioner som är minst likvärdiga med dem som föreskrivs för andra viktiga delar (t.ex. styrinrättningens länksystem) i fordonet. Om ett eventuellt fel på någon av de nämnda delarna kan innebära att det blir omöjligt att bromsa fordonet med en bromsverkan som är minst lika stor som den som föreskrivs för reservbromsning, ska denna del vara tillverkad av metall eller av ett material med likvärdiga egenskaper och får inte förändras i någon större utsträckning vid normal användning av bromssystemen. |
| --- | --- |

5.2.1.2.8

Vissa delar, till exempel pedalen och dess lager, huvudcylindern och dess kolv eller kolvar (hydrauliska system), reglerventilen (hydrauliska och/eller pneumatiska system), länksystemet mellan pedalen och huvudcylindern eller reglerventilen, bromscylindrarna och deras kolvar (hydrauliska och/eller pneumatiska system) och bromsarnas arm- och kamanordningar, ska anses som felsäkra om de är rätt dimensionerade, lätt åtkomliga för underhåll och har säkerhetsfunktioner som är minst likvärdiga med dem som föreskrivs för andra viktiga delar (t.ex. styrinrättningens länksystem) i fordonet. Om ett eventuellt fel på någon av de nämnda delarna kan innebära att det blir omöjligt att bromsa fordonet med en bromsverkan som är minst lika stor som den som föreskrivs för reservbromsning, ska denna del vara tillverkad av metall eller av ett material med likvärdiga egenskaper och får inte förändras i någon större utsträckning vid normal användning av bromssystemen.

5.2.1.3   När det finns separata manöverorgan för färdbroms- och reservbromssystemen, får inte samtidig manövrering av de två manöverorganen medföra att både färdbromssystemet och reservbromssystemet sätts ur funktion, varken när båda bromssystemen fungerar korrekt eller när ett av dem är felaktigt.

5.2.1.4   Färdbromssystemet ska, oavsett om det är kombinerat med ett reservbromssystem eller inte, vara sådant att det i händelse av fel på en del av dess transmission, ett tillräckligt antal hjul ändå bromsas vid manövrering av färdbromssystemets manöverorgan. Dessa hjul ska väljas så att färdbromssystemets kvarstående bromsverkan uppfyller kraven i punkt 2.4 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 5.2.1.4.1 | Föregående bestämmelser ska dock inte gälla för dragfordon för påhängsvagnar när transmissionen i påhängsvagnens färdbromssystem är oberoende av dragfordonets färdbromssystem. |
| --- | --- |

5.2.1.4.1

Föregående bestämmelser ska dock inte gälla för dragfordon för påhängsvagnar när transmissionen i påhängsvagnens färdbromssystem är oberoende av dragfordonets färdbromssystem.

| 5.2.1.4.2 | Föraren ska vid fel i en del av ett hydrauliskt transmissionssystem varnas med en anordning som består av en röd varningssignal, såsom specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1. Alternativt ska tändningen av denna anordning när vätskenivån i behållaren sjunker under den nivå som anges av tillverkaren vara tillåten. |
| --- | --- |

5.2.1.4.2

Föraren ska vid fel i en del av ett hydrauliskt transmissionssystem varnas med en anordning som består av en röd varningssignal, såsom specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1. Alternativt ska tändningen av denna anordning när vätskenivån i behållaren sjunker under den nivå som anges av tillverkaren vara tillåten.

5.2.1.5   När någon annan energi än förarens muskelkraft utnyttjas, behöver det inte finnas mer än en källa för denna energi (hydraulpump, luftkompressor osv.), men drivanordningarna för denna källa ska vara så säkra som är praktiskt möjligt.

| 5.2.1.5.1 | I händelse av fel på någon del av transmissionen till ett bromssystem ska tillförseln till den del som inte påverkas av felet fortfarande vara säkerställd där den krävs för att stanna fordonet med den verkningsgrad som föreskrivs för kvarstående bromsning och/eller reservbromsning. Detta villkor ska uppfyllas med hjälp av anordningar som lätt kan manövreras när fordonet står stilla eller med hjälp av automatiska anordningar. |
| --- | --- |

5.2.1.5.1

I händelse av fel på någon del av transmissionen till ett bromssystem ska tillförseln till den del som inte påverkas av felet fortfarande vara säkerställd där den krävs för att stanna fordonet med den verkningsgrad som föreskrivs för kvarstående bromsning och/eller reservbromsning. Detta villkor ska uppfyllas med hjälp av anordningar som lätt kan manövreras när fordonet står stilla eller med hjälp av automatiska anordningar.

| 5.2.1.5.2 | Dessutom ska lagringsanordningar som är placerade efter denna anordning i flödesriktningen vara sådana att det i händelse av fel på energitillförseln efter fyra fulla ansättningar med färdbromssystemets manöverorgan under de förhållanden som föreskrivs i punkt 1.2 i bilaga 7 till dessa föreskrifter fortfarande är möjligt att stanna fordonet vid den femte ansättningen med den verkningsgrad som föreskrivs för reservbromsning. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2

Dessutom ska lagringsanordningar som är placerade efter denna anordning i flödesriktningen vara sådana att det i händelse av fel på energitillförseln efter fyra fulla ansättningar med färdbromssystemets manöverorgan under de förhållanden som föreskrivs i punkt 1.2 i bilaga 7 till dessa föreskrifter fortfarande är möjligt att stanna fordonet vid den femte ansättningen med den verkningsgrad som föreskrivs för reservbromsning.

| 5.2.1.5.3 | För hydrauliska bromssystem med lagrad energi kan dock dessa bestämmelser anses uppfyllda om kraven i punkt 1.2.2 i del C i bilaga 7 till dessa föreskrifter är uppfyllda. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3

För hydrauliska bromssystem med lagrad energi kan dock dessa bestämmelser anses uppfyllda om kraven i punkt 1.2.2 i del C i bilaga 7 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

5.2.1.6   Kraven i punkterna 5.2.1.2, 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i dessa föreskrifter ska uppfyllas utan hjälp av någon automatisk anordning som är utformad på sådant sätt att det inte märks om den är obrukbar på grund av att delarna normalt befinner sig i ett viloläge och bara aktiveras vid fel på bromssystemet.

5.2.1.7   Färdbromssystemet ska verka på samtliga hjul på fordonet och ska fördela sin verkan på lämpligt sätt mellan axlarna.

| 5.2.1.7.1 | På fordon med mer än två axlar kan bromskraften vid liten last automatiskt minskas till noll på vissa axlar för att förhindra hjullåsning eller glasering av bromsbeläggen, förutsatt att fordonet helt uppfyller de krav på bromsverkan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.1.7.1

På fordon med mer än två axlar kan bromskraften vid liten last automatiskt minskas till noll på vissa axlar för att förhindra hjullåsning eller glasering av bromsbeläggen, förutsatt att fordonet helt uppfyller de krav på bromsverkan som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 5.2.1.7.2 | För fordon i kategori N1 som är försedda med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B får bromsinmatningen från andra bromskällor fasas ut på lämpligt sätt, för att låta enbart det elektriskt regenererande bromssystemet ansättas, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda:






  5.2.1.7.2.1 | Faktiska variationer i det elektriskt regenererande bromssystemets vridmoment (t.ex. som en följd av ändringar av drivbatteriernas elektriska laddningstillstånd) kompenseras automatiskt genom lämplig variation av fasningsförhållandet så länge som kraven (10) i en av följande bilagor till dessa föreskrifter är uppfyllda: | Bilaga 4, punkt 1.3.2. |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.7.2

För fordon i kategori N1 som är försedda med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B får bromsinmatningen från andra bromskällor fasas ut på lämpligt sätt, för att låta enbart det elektriskt regenererande bromssystemet ansättas, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda:

5.2.1.7.2.1

Faktiska variationer i det elektriskt regenererande bromssystemets vridmoment (t.ex. som en följd av ändringar av drivbatteriernas elektriska laddningstillstånd) kompenseras automatiskt genom lämplig variation av fasningsförhållandet så länge som kraven (10) i en av följande bilagor till dessa föreskrifter är uppfyllda:

Bilaga 4, punkt 1.3.2.

| | Bilaga 13, punkt 5.3 (även med den elektriska motorn inkopplad). |
| --- | --- |

Bilaga 13, punkt 5.3 (även med den elektriska motorn inkopplad).

| 5.2.1.7.2.2 | När så krävs för att säkerställa att bromskraftens (10) förhållande till förarens bromskrav kvarstår, med hänsyn tagen till tillgänglig friktion däck/väg, ska bromsning automatiskt fås att verka på fordonets alla hjul. |
| --- | --- |

5.2.1.7.2.2

När så krävs för att säkerställa att bromskraftens (10) förhållande till förarens bromskrav kvarstår, med hänsyn tagen till tillgänglig friktion däck/väg, ska bromsning automatiskt fås att verka på fordonets alla hjul.

5.2.1.8   Färdbromssystemets verkan ska vara symmetriskt fördelad mellan hjulen på samma axel i förhållande till fordonets symmetrilängsplan. Kompensering och funktioner såsom antilåsningssystem, som kan ge upphov till avvikelser i den symmetriska fördelningen ska anges.

| 5.2.1.8.1 | Kompensering genom den elektriska styrtransmissionen för försämringar eller fel i bromssystemet ska indikeras för föraren med en gul varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2. Detta krav ska gälla för alla belastningsförhållanden när kompensationen överskrider följande gränser:






  5.2.1.8.1.1 | En skillnad mellan bromstrycken för hjulen på någon axel, som uppgår till






  a) | 25 % av det högre värdet vid en fordonsretardation ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.8.1

Kompensering genom den elektriska styrtransmissionen för försämringar eller fel i bromssystemet ska indikeras för föraren med en gul varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2. Detta krav ska gälla för alla belastningsförhållanden när kompensationen överskrider följande gränser:

5.2.1.8.1.1

En skillnad mellan bromstrycken för hjulen på någon axel, som uppgår till

a)

25 % av det högre värdet vid en fordonsretardation ≥ 2 m/s2,

| b) | ett värde som motsvarar 25 % vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå. |
| --- | --- |

b)

ett värde som motsvarar 25 % vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå.

| 5.2.1.8.1.2 | Ett enskilt kompenseringsvärde för någon axel, som uppgår till






  a) | > 50 % av det nominella värdet för en fordonsretardation ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.2

Ett enskilt kompenseringsvärde för någon axel, som uppgår till

a)

> 50 % av det nominella värdet för en fordonsretardation ≥ 2 m/s2,

| b) | ett värde som motsvarar 50 % av det nominella värdet vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå. |
| --- | --- |

b)

ett värde som motsvarar 50 % av det nominella värdet vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå.

| 5.2.1.8.2 | Kompensering fastställd enligt ovan tillåts bara när bromsningen påbörjas vid en fordonshastighet högre än 10 km/tim. |
| --- | --- |

5.2.1.8.2

Kompensering fastställd enligt ovan tillåts bara när bromsningen påbörjas vid en fordonshastighet högre än 10 km/tim.

5.2.1.9   Felfunktioner i den elektriska styrtransmissionen ska inte påverka bromsarna negativt i förhållande till förarens avsikter.

5.2.1.10   Färdbroms-, reservbroms- och parkeringsbromssystemen ska verka på bromsytor som är kopplade till hjulen via delar med tillräcklig hållfasthet.

Då bromsmomentet för en viss axel eller vissa axlar tillhandahålls av både ett friktionsbromssystem och ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B är bortkoppling av den senare källan tillåten, under förutsättning att friktionsbromskällan fortfarande är permanent ansluten och kan tillhandahålla den kompensering som nämns i punkt 5.2.7.1.2.1.

För korta bortkopplingstransienter accepteras dock ofullständig kompensering, men inom 1 sekund ska denna kompensering ha uppnått minst 75 % av sitt slutliga värde.

Trots det ska den permanent anslutna friktionsbromskällan i alla fall säkerställa att både färdbromssystem och reservbromssystem fortfarande kan användas med föreskriven effektivitet.

Att koppla ur parkeringsbromssystemet ska endast vara möjligt med hjälp av en anordning som styrs helt av föraren från förarsätet och som inte kan aktiveras av en läcka.

5.2.1.11   Det ska vara enkelt att kompensera för slitage av bromsarna med hjälp av en anordning för manuell eller automatisk justering. Dessutom ska manöverorganet och delarna i transmissionen och bromsarna ha en slaglängdsreserv så att effektiv bromsverkan säkerställs utan att någon omedelbar justering krävs då bromsarna blivit upphettade eller bromsbeläggen uppnått en viss grad av förslitning.

5.2.1.11.1   Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage ska ske automatiskt. Monteringen av självjusterande anordningar ska vara valfri på terrängfordon i kategori N2 och N3 och för bakbromsarna på fordon i kategori N1. Bromsar försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska, efter uppvärmning följd av kylning, vara frirullande såsom anges i punkt 1.5.4 i bilaga 4 efter den typ I-provning som också beskrivs i den bilagan.

5.2.1.11.2   Kontroll av slitaget på färdbromsens friktionskomponenter

| 5.2.1.11.2.1 | Slitaget på belägg, trummor och skivor i färdbromssystemet ska lätt kunna bedömas utifrån eller från undersidan av fordonet, utan att hjulen behöver tas bort, genom tillhandahållande av lämpliga inspektionsluckor eller på något annat sätt. Detta ska uppnås med enkla vanliga verkstadsverktyg eller vanlig kontrollutrustning för fordon.
  Alternativt kan en avkänningsanordning per hjul (dubbelhjul betraktas som singelhjul) godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 kan användas som optisk varningssignal. |
| --- | --- |

5.2.1.11.2.1

Slitaget på belägg, trummor och skivor i färdbromssystemet ska lätt kunna bedömas utifrån eller från undersidan av fordonet, utan att hjulen behöver tas bort, genom tillhandahållande av lämpliga inspektionsluckor eller på något annat sätt. Detta ska uppnås med enkla vanliga verkstadsverktyg eller vanlig kontrollutrustning för fordon.

Alternativt kan en avkänningsanordning per hjul (dubbelhjul betraktas som singelhjul) godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 kan användas som optisk varningssignal.

| 5.2.1.11.2.2 | Bedömning av slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor får endast utföras genom direkt mätning av den verkliga komponenten eller undersökning av någon slitagevarnare på bromsskiva eller -trumma, vilket kan kräva viss demontering. Därför ska fordonstillverkaren vid tiden för typgodkännande ange följande:






  a) | Den metod med vilken slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor kan bedömas, inklusive den demontering som krävs och de verktyg och de förfaranden som krävs för att uppnå detta. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.11.2.2

Bedömning av slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor får endast utföras genom direkt mätning av den verkliga komponenten eller undersökning av någon slitagevarnare på bromsskiva eller -trumma, vilket kan kräva viss demontering. Därför ska fordonstillverkaren vid tiden för typgodkännande ange följande:

a)

Den metod med vilken slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor kan bedömas, inklusive den demontering som krävs och de verktyg och de förfaranden som krävs för att uppnå detta.

| b) | Information som anger maximalt tillåten slitagegräns då utbyte blir nödvändigt. |
| --- | --- |

b)

Information som anger maximalt tillåten slitagegräns då utbyte blir nödvändigt.

Denna information ska göras fritt tillgänglig, t.ex. i fordonshandbok eller elektroniskt dataregister.

5.2.1.12   I hydrauliska bromssystem ska vätskebehållarnas påfyllningsöppningar vara lätt åtkomliga. Dessutom ska behållarna med reservvätska vara utformade så att reservvätskans nivå lätt kan kontrolleras utan att behållarna behöver öppnas. Om det sistnämnda villkoret inte uppfylls ska den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 meddela föraren när nivån hos en reservvätska sjunkit så lågt att det kan uppstå fel på bromssystemet. Vätsketypen som ska användas i den hydrauliska transmissionen för bromssystemet ska identifieras genom symbolen enligt figur 1 eller 2 i ISO-standard 9128:1987. Symbolerna ska vara outplånligt anbringade på synlig plats inom 100 mm från vätskebehållarnas påfyllningsöppningar; ytterligare information får lämnas av tillverkaren.

5.2.1.13   Varningsanordning

| 5.2.1.13.1 | Varje fordon som är försett med ett färdbromssystem som manövreras från en energibehållare ska, om den föreskrivna reservbromsverkan inte kan uppnås med detta bromssystem utan hjälp av den lagrade energin, vara försett med en varningsanordning, förutom en tryckmätare om sådan är monterad, som ger en optisk eller akustisk signal när den lagrade energin i någon del av systemet sjunker till ett värde vid vilket det, utan omladdning av energibehållaren och oberoende av fordonets lastförhållanden, ska vara möjligt att ansätta färdbromssystemets manöverorgan en femte gång efter fyra fullständiga ansättningar och erhålla den bromsverkan som föreskrivs för reservbromsning (utan fel i färdbromsens transmission och med bromsarna inställda så tätt som möjligt). Denna varningsanordning ska vara direkt och permanent kopplad till kretsen. När motorn körs under normala driftförhållanden och det inte finns några fel i bromssystemet, vilket förutsätts vara fallet vid godkännandeprovningar av denna typ, får inte varningsanordningen ge någon signal, med undantag för under den tid som krävs för laddning av energibehållaren/behållarna efter start av motorn. Den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 ska användas som optisk varningssignal.






  5.2.1.13.1.1 | För fordon som endast anses uppfylla kraven i punkt 5.2.1.5.1 i dessa föreskrifter genom att uppfylla kraven i punkt 1.2.2 i del C i bilaga 7 till dessa föreskrifter ska dock varningsanordningen bestå av en ljudsignal förutom en optisk signal. Dessa anordningar behöver inte vara i funktion samtidigt under förutsättning att var och en av dem uppfyller ovanstående krav och att den akustiska signalen inte sätts igång före den optiska signalen. Den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 ska användas som optisk varningssignal. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.13.1

Varje fordon som är försett med ett färdbromssystem som manövreras från en energibehållare ska, om den föreskrivna reservbromsverkan inte kan uppnås med detta bromssystem utan hjälp av den lagrade energin, vara försett med en varningsanordning, förutom en tryckmätare om sådan är monterad, som ger en optisk eller akustisk signal när den lagrade energin i någon del av systemet sjunker till ett värde vid vilket det, utan omladdning av energibehållaren och oberoende av fordonets lastförhållanden, ska vara möjligt att ansätta färdbromssystemets manöverorgan en femte gång efter fyra fullständiga ansättningar och erhålla den bromsverkan som föreskrivs för reservbromsning (utan fel i färdbromsens transmission och med bromsarna inställda så tätt som möjligt). Denna varningsanordning ska vara direkt och permanent kopplad till kretsen. När motorn körs under normala driftförhållanden och det inte finns några fel i bromssystemet, vilket förutsätts vara fallet vid godkännandeprovningar av denna typ, får inte varningsanordningen ge någon signal, med undantag för under den tid som krävs för laddning av energibehållaren/behållarna efter start av motorn. Den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 ska användas som optisk varningssignal.

5.2.1.13.1.1

För fordon som endast anses uppfylla kraven i punkt 5.2.1.5.1 i dessa föreskrifter genom att uppfylla kraven i punkt 1.2.2 i del C i bilaga 7 till dessa föreskrifter ska dock varningsanordningen bestå av en ljudsignal förutom en optisk signal. Dessa anordningar behöver inte vara i funktion samtidigt under förutsättning att var och en av dem uppfyller ovanstående krav och att den akustiska signalen inte sätts igång före den optiska signalen. Den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 ska användas som optisk varningssignal.

| 5.2.1.13.1.2 | Denna ljudanordning behöver inte vara i funktion medan parkeringsbromsen är ansatt och/eller genom tillverkarens val i fråga om fordon med automatisk transmission när växelväljaren står i läge ”Park”. |
| --- | --- |

5.2.1.13.1.2

Denna ljudanordning behöver inte vara i funktion medan parkeringsbromsen är ansatt och/eller genom tillverkarens val i fråga om fordon med automatisk transmission när växelväljaren står i läge ”Park”.

5.2.1.14   När en tilläggsenergikälla är nödvändig för bromssystemets funktion ska energireserven, utan att kraven i punkt 5.1.2.3 i dessa föreskrifter påverkas, vara sådan att den säkerställer tillräcklig bromsverkan för att stanna fordonet enligt de föreskrivna villkoren om motorn stannar eller ett fel uppstår på de delar som driver energikällan. Om den muskelkraft som föraren anbringar på parkeringsbromssystemet förstärks med något hjälpmedel ska dessutom parkeringsbromssystemets manövrering säkerställas i händelse av fel på detta hjälpmedel, vid behov med hjälp av en energikälla som är oberoende av den källa som normalt försörjer hjälpmedlet. Denna energikälla får vara den som är avsedd för färdbromssystemet.

5.2.1.15   För ett motorfordon som är godkänt för tillkoppling av ett släpfordon med ett bromssystem som styrs av dragfordonets förare, ska dragfordonets färdbromssystem vara försett med en anordning som är utformad så att det fortfarande är möjligt att bromsa dragfordonet med den effektivitet som föreskrivs för reservbromsning om släpfordonets bromssystem slutar fungera eller om ett brott uppstår på luftledningen (eller någon annan typ av förbindelse som får användas) mellan dragfordonet och dess släpfordon. Därför ska denna anordning vara monterad på dragfordonet.

5.2.1.16   Pneumatisk/hydraulisk hjälputrustning ska försörjas med energi på ett sådant sätt att de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås när hjälputrustningen är i drift, och att hjälputrustningens drift inte ens vid fel på energikällan kan orsaka att energireserverna som matar bromssystemen sjunker under den nivå som anges i punkt 5.2.1.13.

5.2.1.17   Om släpfordonet är i kategori O3 eller O4 ska färdbromssystemet vara av genomgående eller halvt genomgående typ.

5.2.1.18   För ett fordon som får dra ett släpfordon i kategori O3 eller O4, ska bromssystemet uppfylla följande villkor:

| 5.2.1.18.1 | När dragfordonets reservbromssystem aktiveras ska även släpfordonet bromsas reglerat. |
| --- | --- |

5.2.1.18.1

När dragfordonets reservbromssystem aktiveras ska även släpfordonet bromsas reglerat.

| 5.2.1.18.2 | I händelse av fel på dragfordonets färdbromssystem då denna anordning består av minst två separata kretsar, ska den krets eller de kretsar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt eller delvis ansätta släpfordonets bromsar. Det ska vara möjligt att reglera denna bromsverkan. Om denna funktion åstadkoms med en ventil som normalt befinner sig i viloläge måste föraren lätt kunna kontrollera att ventilen fungerar korrekt, antingen från förarhytten eller från fordonets utsida, utan hjälp av verktyg. |
| --- | --- |

5.2.1.18.2

I händelse av fel på dragfordonets färdbromssystem då denna anordning består av minst två separata kretsar, ska den krets eller de kretsar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt eller delvis ansätta släpfordonets bromsar. Det ska vara möjligt att reglera denna bromsverkan. Om denna funktion åstadkoms med en ventil som normalt befinner sig i viloläge måste föraren lätt kunna kontrollera att ventilen fungerar korrekt, antingen från förarhytten eller från fordonets utsida, utan hjälp av verktyg.

| 5.2.1.18.3 | Om det uppstår ett fel (t.ex. ett brott eller en läcka) på en av tryckluftsledningarna, eller ett avbrott eller fel på den elektriska manöverledningen, ska det ändå vara möjligt för föraren att manövrera släpfordonets bromsar helt eller delvis, antingen med hjälp av färdbromssystemets manöverorgan, reservbromssystemets manöverorgan eller parkeringsbromsens manöverorgan, om inte felet automatiskt medför att släpfordonet bromsas med den bromsverkan som föreskrivs i punkt 3.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.1.18.3

Om det uppstår ett fel (t.ex. ett brott eller en läcka) på en av tryckluftsledningarna, eller ett avbrott eller fel på den elektriska manöverledningen, ska det ändå vara möjligt för föraren att manövrera släpfordonets bromsar helt eller delvis, antingen med hjälp av färdbromssystemets manöverorgan, reservbromssystemets manöverorgan eller parkeringsbromsens manöverorgan, om inte felet automatiskt medför att släpfordonet bromsas med den bromsverkan som föreskrivs i punkt 3.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 5.2.1.18.4 | Den automatiska bromsningen i punkt 5.2.1.18.3 ska anses uppfylld om följande villkor är uppfyllda:






  5.2.1.18.4.1 | När det aktuella bromsreglaget bland de manöverorgan som anges i punkt 5.2.1.18.3 aktiveras fullt ut ska trycket i matarledningen sjunka till 150 kPa inom två sekunder. Dessutom ska matarledningen åter trycksättas när bromsreglaget släpps. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.18.4

Den automatiska bromsningen i punkt 5.2.1.18.3 ska anses uppfylld om följande villkor är uppfyllda:

5.2.1.18.4.1

När det aktuella bromsreglaget bland de manöverorgan som anges i punkt 5.2.1.18.3 aktiveras fullt ut ska trycket i matarledningen sjunka till 150 kPa inom två sekunder. Dessutom ska matarledningen åter trycksättas när bromsreglaget släpps.

| 5.2.1.18.4.2 | När matarledningen töms med en hastighet på minst 100 kPa/s ska släpfordonets automatiska bromsning träda i funktion när trycket i matarledningen sjunkit till 200 kPa. |
| --- | --- |

5.2.1.18.4.2

När matarledningen töms med en hastighet på minst 100 kPa/s ska släpfordonets automatiska bromsning träda i funktion när trycket i matarledningen sjunkit till 200 kPa.

| 5.2.1.18.5 | I händelse av fel i en av manöverledningarna som förbinder två fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.2, ska den manöverledning som inte är påverkad av felet automatiskt säkerställa den i punkt 3.1 i bilaga 4 föreskrivna bromsverkan för släpfordonet. |
| --- | --- |

5.2.1.18.5

I händelse av fel i en av manöverledningarna som förbinder två fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.2, ska den manöverledning som inte är påverkad av felet automatiskt säkerställa den i punkt 3.1 i bilaga 4 föreskrivna bromsverkan för släpfordonet.

5.2.1.19   För ett motorfordon som är utrustat för att dra ett släpfordon med ett elektriskt färdbromssystem, enligt punkt 1.1 i bilaga 14 till dessa föreskrifter, ska följande krav vara uppfyllda:

| 5.2.1.19.1 | Motorfordonets strömförsörjning (generator och batteri) ska ha tillräcklig kapacitet för att förse det elektriska bromssystemet med ström. När motorn körs vid det tomgångsvarvtal som rekommenderas av tillverkaren och alla elektriska anordningar som levereras av tillverkaren som standardutrustning på fordonet är tillslagna får inte spänningen i de elektriska ledningarna vid det elektriska bromssystemets största strömförbrukning (15 A) sjunka under värdet 9,6 V mätt i anslutningspunkten. De elektriska ledningarna får inte kortslutas ens vid överbelastning. |
| --- | --- |

5.2.1.19.1

Motorfordonets strömförsörjning (generator och batteri) ska ha tillräcklig kapacitet för att förse det elektriska bromssystemet med ström. När motorn körs vid det tomgångsvarvtal som rekommenderas av tillverkaren och alla elektriska anordningar som levereras av tillverkaren som standardutrustning på fordonet är tillslagna får inte spänningen i de elektriska ledningarna vid det elektriska bromssystemets största strömförbrukning (15 A) sjunka under värdet 9,6 V mätt i anslutningspunkten. De elektriska ledningarna får inte kortslutas ens vid överbelastning.

| 5.2.1.19.2 | I händelse av fel på dragfordonets färdbromssystem då denna anordning består av minst två separata kretsar, ska den krets eller de kretsar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt eller delvis ansätta släpfordonets bromsar. |
| --- | --- |

5.2.1.19.2

I händelse av fel på dragfordonets färdbromssystem då denna anordning består av minst två separata kretsar, ska den krets eller de kretsar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt eller delvis ansätta släpfordonets bromsar.

| 5.2.1.19.3 | Användning av stopplyktans omkopplare och krets för att styra det elektriska bromssystemet är endast tillåten om styrledningen är ansluten parallellt med stopplyktan och om stopplyktans befintliga omkopplare och krets klarar den extra belastningen. |
| --- | --- |

5.2.1.19.3

Användning av stopplyktans omkopplare och krets för att styra det elektriska bromssystemet är endast tillåten om styrledningen är ansluten parallellt med stopplyktan och om stopplyktans befintliga omkopplare och krets klarar den extra belastningen.

5.2.1.20   I fråga om ett pneumatiskt färdbromssystem som består av två eller flera separata kretsar ska en eventuell läcka mellan dessa kretsar vid eller nedanför manöverorganet i flödesriktningen oavbrutet utluftas i det fria.

5.2.1.21   Om ett motorfordon får dra ett släp i kategori O3 eller O4 får endast släpets färdbroms aktiveras tillsammans med färd-, reserv- eller parkeringsbromssystemen på dragfordonet. Den automatiska ansättningen av enbart släpfordonets bromsar är dock tillåten då aktiveringen av släpfordonsbromsarna initieras automatiskt av dragfordonet endast för stabilisering av fordonet.

5.2.1.22   Motorfordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 som inte har mer än fyra axlar ska vara försedda med antilåsningssystem av kategori 1 enligt kraven i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

5.2.1.23   Motorfordon som är godkända för att dra ett släpfordon försett med ett antilåsningssystem ska också vara försedda med ett särskilt elektriskt kontaktdon, som överensstämmer med ISO 7638:1997 (11), för den elektriska manöverledningens transmission och/eller släpfordonens antilåsningssystem.

5.2.1.24   Ytterligare krav för fordon i kategorierna M2, N1 och N2 < 5 ton försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A

| 5.2.1.24.1 | Den elektriskt regenererande bromsen får endast manövreras av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge för fordon i kategori N1. |
| --- | --- |

5.2.1.24.1

Den elektriskt regenererande bromsen får endast manövreras av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge för fordon i kategori N1.

| 5.2.1.24.2 | Dessutom kan för fordon i kategorierna M2 och N2 < 5 ton det elektriska regenererande bromsreglaget vara en separat omkopplare eller spak. |
| --- | --- |

5.2.1.24.2

Dessutom kan för fordon i kategorierna M2 och N2 < 5 ton det elektriska regenererande bromsreglaget vara en separat omkopplare eller spak.

| 5.2.1.24.3 | Kraven i punkterna 5.2.1.25.6 och 5.2.1.25.7 gäller även regenererande bromssystem av kategori A. |
| --- | --- |

5.2.1.24.3

Kraven i punkterna 5.2.1.25.6 och 5.2.1.25.7 gäller även regenererande bromssystem av kategori A.

5.2.1.25   Ytterligare krav för fordon i kategorierna M2, N1 och N2 < 5 ton försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B

| 5.2.1.25.1 | Det ska inte vara möjligt att delvis eller helt koppla ur någon del av färdbromssystemet på annat sätt än genom en automatisk anordning. Detta ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i punkt 5.2.1.10. |
| --- | --- |

5.2.1.25.1

Det ska inte vara möjligt att delvis eller helt koppla ur någon del av färdbromssystemet på annat sätt än genom en automatisk anordning. Detta ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i punkt 5.2.1.10.

| 5.2.1.25.2 | Färdbromssystemet får bara ha ett manöverorgan. |
| --- | --- |

5.2.1.25.2

Färdbromssystemet får bara ha ett manöverorgan.

| 5.2.1.25.3 | För fordon som är försedda med elektriskt regenererande bromssystem av båda kategorierna gäller alla tillämpliga föreskrifter utom punkt 5.2.1.24.1.
  I detta fall får den elektriskt regenererande bromsen endast manövreras av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge för fordon i kategori N1.
  Dessutom ska inte användning av färdbromsens manöverorgan minska den bromseffekt som genereras enligt ovan genom frikoppling av gaspedalen. |
| --- | --- |

5.2.1.25.3

För fordon som är försedda med elektriskt regenererande bromssystem av båda kategorierna gäller alla tillämpliga föreskrifter utom punkt 5.2.1.24.1.

I detta fall får den elektriskt regenererande bromsen endast manövreras av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge för fordon i kategori N1.

Dessutom ska inte användning av färdbromsens manöverorgan minska den bromseffekt som genereras enligt ovan genom frikoppling av gaspedalen.

| 5.2.1.25.4 | Färdbromssystemet ska inte påverkas negativt av urkopplingen av motorn eller motorerna eller av använt utväxlingsförhållande. |
| --- | --- |

5.2.1.25.4

Färdbromssystemet ska inte påverkas negativt av urkopplingen av motorn eller motorerna eller av använt utväxlingsförhållande.

| 5.2.1.25.5 | Om funktionen för en elektrisk bromskomponent är säkerställd genom ett förhållande mellan den information som kommer från färdbromsens manöverorgan och bromskraften vid respektive hjul, ska ett fel i detta förhållande som medför en ändring av fördelning av bromsningen mellan axlarna (bilaga 10 eller 13, såsom tillämpligt), ska föraren varnas genom en optisk varningssignal som tänds senast när manöverorganet påverkas, och som förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningsomkopplaren är i läge ”PÅ”. |
| --- | --- |

5.2.1.25.5

Om funktionen för en elektrisk bromskomponent är säkerställd genom ett förhållande mellan den information som kommer från färdbromsens manöverorgan och bromskraften vid respektive hjul, ska ett fel i detta förhållande som medför en ändring av fördelning av bromsningen mellan axlarna (bilaga 10 eller 13, såsom tillämpligt), ska föraren varnas genom en optisk varningssignal som tänds senast när manöverorganet påverkas, och som förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningsomkopplaren är i läge ”PÅ”.

| 5.2.1.25.6 | Den elektriska regenererande bromsningen ska inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. |
| --- | --- |

5.2.1.25.6

Den elektriska regenererande bromsningen ska inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält.

| 5.2.1.25.7 | För fordon som är försedda med antilåsningsanordningar ska antilåsningsanordningen styra det elektriska regenererande bromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.1.25.7

För fordon som är försedda med antilåsningsanordningar ska antilåsningsanordningen styra det elektriska regenererande bromssystemet.

5.2.1.26   Särskilda tilläggskrav för den elektriska transmissionen till parkeringsbromssystemet

| 5.2.1.26.1 | I de fall då fel uppstår på den elektriska transmissionen ska all oavsiktlig manövrering av parkeringsbromssystemet förhindras. |
| --- | --- |

5.2.1.26.1

I de fall då fel uppstår på den elektriska transmissionen ska all oavsiktlig manövrering av parkeringsbromssystemet förhindras.

| 5.2.1.26.2 | Följande krav ska vara uppfyllda i händelse av ett specificerat elektriskt fel:






  5.2.1.26.2.1 | Fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3

  I de fall då ett elektriskt fel uppstår på manöverorganet eller ett ledningsbrott i den elektriska styrtransmissionen utanför den/de elektriska styrenheten/-enheterna, med undantag för energikällan, ska det fortfarande vara möjligt att ansätta parkeringsbromsen från förarplatsen, och därmed kunna hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 8 %. Alternativt är i detta fall en automatisk manövrering av parkeringsbromsen tillåten då fordonet är stillastående, om ovanstående bromsverkan uppnås och, när den ansatts, parkeringsbromsen fortsätter att vara aktiverad oberoende av status för tändnings(start)omkopplaren. Enligt detta alternativ ska parkeringsbromsen automatiskt lossas så snart som föraren börja sätta fordonet i rörelse igen. Det ska också vara möjligt att lossa parkeringsbromsen, om så krävs med hjälp av verktyg och/eller en hjälpanordning som finns med/är monterad på fordonet. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.26.2

Följande krav ska vara uppfyllda i händelse av ett specificerat elektriskt fel:

5.2.1.26.2.1

Fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3

I de fall då ett elektriskt fel uppstår på manöverorganet eller ett ledningsbrott i den elektriska styrtransmissionen utanför den/de elektriska styrenheten/-enheterna, med undantag för energikällan, ska det fortfarande vara möjligt att ansätta parkeringsbromsen från förarplatsen, och därmed kunna hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 8 %. Alternativt är i detta fall en automatisk manövrering av parkeringsbromsen tillåten då fordonet är stillastående, om ovanstående bromsverkan uppnås och, när den ansatts, parkeringsbromsen fortsätter att vara aktiverad oberoende av status för tändnings(start)omkopplaren. Enligt detta alternativ ska parkeringsbromsen automatiskt lossas så snart som föraren börja sätta fordonet i rörelse igen. Det ska också vara möjligt att lossa parkeringsbromsen, om så krävs med hjälp av verktyg och/eller en hjälpanordning som finns med/är monterad på fordonet.

| 5.2.1.26.2.2 | Fordon i kategori N1

  I de fall då ett elektriskt fel uppstår på manöverorganet eller ett ledningsbrott i den elektriska styrtransmissionen mellan manöverorganet och den elektriska styrenheten, med undantag för energikällan, som är direkt kopplad till det, ska det vara möjligt att ansätta parkeringsbromsen från förarplatsen, och därmed kunna hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 8 %. Alternativt är i detta fall en automatisk manövrering av parkeringsbromsen tillåten då fordonet är stillastående, om ovanstående bromsverkan uppnås och, när den ansatts, parkeringsbromsen fortsätter att vara aktiverad oberoende av status för tändnings(start)omkopplaren. Enligt detta alternativ ska parkeringsbromsen automatiskt lossas så snart som föraren börja sätta fordonet i rörelse igen. Motortransmissionen/den manuella transmissionen eller den automatiska transmissionen (parkeringsläge) får användas för att uppnå eller hjälpa till att uppnå ovanstående bromsverkan. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.2

Fordon i kategori N1

I de fall då ett elektriskt fel uppstår på manöverorganet eller ett ledningsbrott i den elektriska styrtransmissionen mellan manöverorganet och den elektriska styrenheten, med undantag för energikällan, som är direkt kopplad till det, ska det vara möjligt att ansätta parkeringsbromsen från förarplatsen, och därmed kunna hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 8 %. Alternativt är i detta fall en automatisk manövrering av parkeringsbromsen tillåten då fordonet är stillastående, om ovanstående bromsverkan uppnås och, när den ansatts, parkeringsbromsen fortsätter att vara aktiverad oberoende av status för tändnings(start)omkopplaren. Enligt detta alternativ ska parkeringsbromsen automatiskt lossas så snart som föraren börja sätta fordonet i rörelse igen. Motortransmissionen/den manuella transmissionen eller den automatiska transmissionen (parkeringsläge) får användas för att uppnå eller hjälpa till att uppnå ovanstående bromsverkan.

| 5.2.1.26.2.3 | Ett avbrott i ledningarna i den elektriska transmissionen eller ett elektriskt fel i parkeringsbromssystemets manöverorgan ska meddelas föraren genom den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2. När felet orsakas av ett avbrott i ledningarna i parkeringsbromssystemets elektriska styrtransmission ska denna gula varningssignal visas föraren så snart som avbrottet uppstår. Dessutom ska ett sådant elektriskt fel eller avbrott i de externa kablarna till den/de elektroniska styrenheten/styrenheterna och utan energiförsörjning meddelas föraren med den blinkande röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 så länge som tändningsnyckel är i läge ”kör” inklusive en tidsperiod om minst 10 sekunder därefter med manöverorganet i läge ”på” (aktiverat).
  Om parkeringsbromssystemet detekterar korrekt ansättning av parkeringsbromsen, kan den blinkande röda varningssignalen dock undertryckas och den ej blinkande röda signalen användas för att visa parkeringsbroms ansatt.
  Om manövrering av parkeringsbromsen normalt indikeras av en separat röd varningssignal, som uppfyller alla kraven i punkt 5.2.1.29.3, ska denna signal användas för att uppfylla ovanstående krav på en röd signal. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.3

Ett avbrott i ledningarna i den elektriska transmissionen eller ett elektriskt fel i parkeringsbromssystemets manöverorgan ska meddelas föraren genom den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2. När felet orsakas av ett avbrott i ledningarna i parkeringsbromssystemets elektriska styrtransmission ska denna gula varningssignal visas föraren så snart som avbrottet uppstår. Dessutom ska ett sådant elektriskt fel eller avbrott i de externa kablarna till den/de elektroniska styrenheten/styrenheterna och utan energiförsörjning meddelas föraren med den blinkande röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 så länge som tändningsnyckel är i läge ”kör” inklusive en tidsperiod om minst 10 sekunder därefter med manöverorganet i läge ”på” (aktiverat).

Om parkeringsbromssystemet detekterar korrekt ansättning av parkeringsbromsen, kan den blinkande röda varningssignalen dock undertryckas och den ej blinkande röda signalen användas för att visa parkeringsbroms ansatt.

Om manövrering av parkeringsbromsen normalt indikeras av en separat röd varningssignal, som uppfyller alla kraven i punkt 5.2.1.29.3, ska denna signal användas för att uppfylla ovanstående krav på en röd signal.

| 5.2.1.26.3 | Hjälputrustning får ta energi från energikällan till den elektriska transmissionen för parkeringsbromssystemet förutsatt att energikällan är tillräcklig för att medge manövrering av parkeringsbromsen förutom till fordonets elektriska belastning under förhållanden utan fel. Dessutom ska kraven i punkt 5.2.1.27.7 gälla, om energikällan även används för färdbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.1.26.3

Hjälputrustning får ta energi från energikällan till den elektriska transmissionen för parkeringsbromssystemet förutsatt att energikällan är tillräcklig för att medge manövrering av parkeringsbromsen förutom till fordonets elektriska belastning under förhållanden utan fel. Dessutom ska kraven i punkt 5.2.1.27.7 gälla, om energikällan även används för färdbromssystemet.

| 5.2.1.26.4 | När tändnings-/startomkopplaren som styr den elektriska energin till bromssystemet har stängts av och/eller nyckeln tagits ur, ska det fortfarande vara möjligt att ansätta parkeringsbromsen, men omöjligt att lossa den. |
| --- | --- |

5.2.1.26.4

När tändnings-/startomkopplaren som styr den elektriska energin till bromssystemet har stängts av och/eller nyckeln tagits ur, ska det fortfarande vara möjligt att ansätta parkeringsbromsen, men omöjligt att lossa den.

5.2.1.27   Särskilda tilläggskrav för färdbromssystem med elektrisk styrtransmission

| 5.2.1.27.1 | Med parkeringsbromsen lossad ska färdbromssystemet kunna alstra en total statisk bromskraft åtminstone motsvarande den som krävs enligt den föreskrivna typ 0-provningen, även när tändnings-/startkontakten har stängts av och/eller nyckeln tagits ur. Motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 ska tillhandahålla en komplett styrsignal till släpfordonets färdbromssystem. Det ska klart visas att det finns tillräckligt med energi tillgängligt i energitransmissionen för färdbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.1.27.1

Med parkeringsbromsen lossad ska färdbromssystemet kunna alstra en total statisk bromskraft åtminstone motsvarande den som krävs enligt den föreskrivna typ 0-provningen, även när tändnings-/startkontakten har stängts av och/eller nyckeln tagits ur. Motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 ska tillhandahålla en komplett styrsignal till släpfordonets färdbromssystem. Det ska klart visas att det finns tillräckligt med energi tillgängligt i energitransmissionen för färdbromssystemet.

| 5.2.1.27.2 | Då ett enstaka tillfälligt fel (< 40 ms) uppstår i den elektriska styrtransmissionen, med undantag för dess energikälla, (till exempel en ej överförd signal eller datafel) ska detta inte ha någon märkbar effekt på färdbromsens verkan. |
| --- | --- |

5.2.1.27.2

Då ett enstaka tillfälligt fel (< 40 ms) uppstår i den elektriska styrtransmissionen, med undantag för dess energikälla, (till exempel en ej överförd signal eller datafel) ska detta inte ha någon märkbar effekt på färdbromsens verkan.

| 5.2.1.27.3 | Ett fel i den elektriska styrtransmissionen (12), med undantag för i dess energikälla, som påverkar den funktion och bromsverkan hos system som behandlas i dessa föreskrifter, ska meddelas föraren med de röda eller gula varningssignalerna, vilka specificeras i punkterna 5.2.1.29.1.1 respektive 5.2.1.29.1.2, såsom tillämpligt. När föreskriven färdbromsverkan inte lägre kan uppnås (röd varningssignal), på grund av fel orsakade av elavbrott (till exempel brott, urkoppling) ska föraren meddelas så snart detta uppstår och föreskriven kvarstående bromsverkan ska fås genom att använda manöverorganet för färdbromsen enligt punkt 2.4 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Dessa krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven på reservbromsning. |
| --- | --- |

5.2.1.27.3

Ett fel i den elektriska styrtransmissionen (12), med undantag för i dess energikälla, som påverkar den funktion och bromsverkan hos system som behandlas i dessa föreskrifter, ska meddelas föraren med de röda eller gula varningssignalerna, vilka specificeras i punkterna 5.2.1.29.1.1 respektive 5.2.1.29.1.2, såsom tillämpligt. När föreskriven färdbromsverkan inte lägre kan uppnås (röd varningssignal), på grund av fel orsakade av elavbrott (till exempel brott, urkoppling) ska föraren meddelas så snart detta uppstår och föreskriven kvarstående bromsverkan ska fås genom att använda manöverorganet för färdbromsen enligt punkt 2.4 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Dessa krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven på reservbromsning.

| 5.2.1.27.4 | Ett motorfordon, som är elektriskt anslutet till ett släpfordon via en elektrisk manöverledning, ska tillhandahålla en tydlig varning till föraren då släpfordonet tillhandahåller felinformation om att den lagrade energin i någon del av färdbromssystemet på släpfordonet ligger under varningsnivån, såsom specificeras i punkt 5.2.2.16. Ett liknande varning ska även tillhandahållas då ett kontinuerligt fel (> 40 ms) i släpfordonets elektriska styrtransmission, med undantag för dess energikälla, förhindrar att släpfordonets föreskrivna färdbromsverkan från att uppnås, såsom specificeras i punkt 5.2.2.15.2.1. Den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 ska användas för detta syfte. |
| --- | --- |

5.2.1.27.4

Ett motorfordon, som är elektriskt anslutet till ett släpfordon via en elektrisk manöverledning, ska tillhandahålla en tydlig varning till föraren då släpfordonet tillhandahåller felinformation om att den lagrade energin i någon del av färdbromssystemet på släpfordonet ligger under varningsnivån, såsom specificeras i punkt 5.2.2.16. Ett liknande varning ska även tillhandahållas då ett kontinuerligt fel (> 40 ms) i släpfordonets elektriska styrtransmission, med undantag för dess energikälla, förhindrar att släpfordonets föreskrivna färdbromsverkan från att uppnås, såsom specificeras i punkt 5.2.2.15.2.1. Den röda varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 ska användas för detta syfte.

| 5.2.1.27.5 | I händelse av fel på den elektriska styrtransmissionens energikälla, ska från nominellt värde på energinivån, fullt styrområde för färdbromssystemet garanteras efter tjugo fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan. Under provet ska bromsens manöverorgan ansättas fullt under 20 sekunder och lossas under 5 sekunder vid varje manövrering. Det ska under ovanstående prov vara klart att det finns tillräckligt med energi tillgängligt i energitransmissionen för att garantera full manövrering av färdbromssystemet. Dessa krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i bilaga 7. |
| --- | --- |

5.2.1.27.5

I händelse av fel på den elektriska styrtransmissionens energikälla, ska från nominellt värde på energinivån, fullt styrområde för färdbromssystemet garanteras efter tjugo fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan. Under provet ska bromsens manöverorgan ansättas fullt under 20 sekunder och lossas under 5 sekunder vid varje manövrering. Det ska under ovanstående prov vara klart att det finns tillräckligt med energi tillgängligt i energitransmissionen för att garantera full manövrering av färdbromssystemet. Dessa krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i bilaga 7.

| 5.2.1.27.6 | När batterispänningen sjunker under ett värde som angetts av tillverkaren vid vilket föreskriven färdbromsverkan inte längre kan garanteras och/eller vilket hindrar åtminstone två oberoende färdbromskretsar från att var och en åstadkomma föreskriven reservbromsverkan eller kvarstående bromsverkan ska den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 aktiveras. Sedan varningssignalen har aktiverats ska det vara möjligt att använda färdbromsens manöverorgan och få åtminstone den kvarstående bromsverkan som föreskrivs i punkt 2.4 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Det ska klart visas att det finns tillräckligt med energi tillgängligt i energitransmissionen för färdbromssystemet. Dessa krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven på reservbromsning. |
| --- | --- |

5.2.1.27.6

När batterispänningen sjunker under ett värde som angetts av tillverkaren vid vilket föreskriven färdbromsverkan inte längre kan garanteras och/eller vilket hindrar åtminstone två oberoende färdbromskretsar från att var och en åstadkomma föreskriven reservbromsverkan eller kvarstående bromsverkan ska den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 aktiveras. Sedan varningssignalen har aktiverats ska det vara möjligt att använda färdbromsens manöverorgan och få åtminstone den kvarstående bromsverkan som föreskrivs i punkt 2.4 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Det ska klart visas att det finns tillräckligt med energi tillgängligt i energitransmissionen för färdbromssystemet. Dessa krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven på reservbromsning.

| 5.2.1.27.7 | Om hjälputrustningen förses med energi från samma reserv som den elektriska styrtransmissionen, ska det säkerställas, med motorn gående vid ett varvtal som inte är större än 80 % av varvtalet vid maximal effekt, att energitillförseln är tillräcklig för att uppfylla de föreskrivna retardationsvärdena, antingen med en energikälla som kan förhindra urladdning av denna reserv när all hjälputrustning är i drift eller genom automatisk avstängning av förvalda delar av hjälputrustningen vid en spänning högre än den kritisk nivå som nämns i punkt 5.2.1.27.6 i dessa föreskrifter, så att ytterligare urladdning av denna reserv förhindras. Överensstämmelse kan visas genom beräkning eller genom ett praktisk provning. För fordon som får dra ett släpfordon i kategori O3 eller O4 ska släpfordonets energiförbrukning beaktas genom en last på 400 W. Denna punkt gäller inte fordon för vilka de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås utan användning av elektrisk energi. |
| --- | --- |

5.2.1.27.7

Om hjälputrustningen förses med energi från samma reserv som den elektriska styrtransmissionen, ska det säkerställas, med motorn gående vid ett varvtal som inte är större än 80 % av varvtalet vid maximal effekt, att energitillförseln är tillräcklig för att uppfylla de föreskrivna retardationsvärdena, antingen med en energikälla som kan förhindra urladdning av denna reserv när all hjälputrustning är i drift eller genom automatisk avstängning av förvalda delar av hjälputrustningen vid en spänning högre än den kritisk nivå som nämns i punkt 5.2.1.27.6 i dessa föreskrifter, så att ytterligare urladdning av denna reserv förhindras. Överensstämmelse kan visas genom beräkning eller genom ett praktisk provning. För fordon som får dra ett släpfordon i kategori O3 eller O4 ska släpfordonets energiförbrukning beaktas genom en last på 400 W. Denna punkt gäller inte fordon för vilka de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås utan användning av elektrisk energi.

| 5.2.1.27.8 | Om hjälputrustningen försörjs med energi från den elektriska styrtransmissionen ska följande krav vara uppfyllda:






  5.2.1.27.8.1 | I händelse av fel på energikällan när fordonet är i rörelse, ska energin i behållaren vara tillräcklig för att manövrera bromsarna när manöverorganet påverkas. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.27.8

Om hjälputrustningen försörjs med energi från den elektriska styrtransmissionen ska följande krav vara uppfyllda:

5.2.1.27.8.1

I händelse av fel på energikällan när fordonet är i rörelse, ska energin i behållaren vara tillräcklig för att manövrera bromsarna när manöverorganet påverkas.

| 5.2.1.27.8.2 | I händelse av fel på energikällan när fordonet står stilla och parkeringsbromsen är ansatt, ska energin i behållaren vara tillräcklig för att lamporna ska kunna aktiveras även när bromsarna används. |
| --- | --- |

5.2.1.27.8.2

I händelse av fel på energikällan när fordonet står stilla och parkeringsbromsen är ansatt, ska energin i behållaren vara tillräcklig för att lamporna ska kunna aktiveras även när bromsarna används.

| 5.2.1.27.9 | I händelse av fel i färdbromssystemets elektriska styrtransmission på ett dragfordon försett med en elektrisk manöverledning enligt punkterna 5.1.3.1.2. eller 5.1.3.1.3, ska släpfordonets bromsar fortfarande kunna manövreras fullt ut. |
| --- | --- |

5.2.1.27.9

I händelse av fel i färdbromssystemets elektriska styrtransmission på ett dragfordon försett med en elektrisk manöverledning enligt punkterna 5.1.3.1.2. eller 5.1.3.1.3, ska släpfordonets bromsar fortfarande kunna manövreras fullt ut.

| 5.2.1.27.10 | I händelse av ett fel i släpfordonets elektriska styrtransmission, som är elektriskt anslutet via endast en elektrisk manöverledning, enligt punkterna 5.1.3.1.3, ska bromsning av släpfordonet vara säkerställt enligt punkt 5.2.1.18.4.1. Detta ska vara fallet om släpfordonet tillhandahåller signalen ”bromsbegäran matarledning” via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen eller i händelse av kontinuerlig avsaknad av denna datakommunikation. Denna punkt ska inte gälla för motorfordon som inte kan användas med släpfordon anslutna via endast en elektrisk manöverledning, såsom beskrivs i punkt 5.1.3.5. |
| --- | --- |

5.2.1.27.10

I händelse av ett fel i släpfordonets elektriska styrtransmission, som är elektriskt anslutet via endast en elektrisk manöverledning, enligt punkterna 5.1.3.1.3, ska bromsning av släpfordonet vara säkerställt enligt punkt 5.2.1.18.4.1. Detta ska vara fallet om släpfordonet tillhandahåller signalen ”bromsbegäran matarledning” via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen eller i händelse av kontinuerlig avsaknad av denna datakommunikation. Denna punkt ska inte gälla för motorfordon som inte kan användas med släpfordon anslutna via endast en elektrisk manöverledning, såsom beskrivs i punkt 5.1.3.5.

5.2.1.28   Särskilda föreskrifter för kopplingskraftkontroll

| 5.2.1.28.1 | Kopplingskraftkontroll ska endast vara tillåten i dragfordonet. |
| --- | --- |

5.2.1.28.1

Kopplingskraftkontroll ska endast vara tillåten i dragfordonet.

| 5.2.1.28.2 | Kopplingskraftkontrollens ska verka genom att minska skillnaden mellan de dynamiska bromsningsgraderna för dragfordonet respektive det dragna fordonet. Kopplingskraftkontrollens verkan ska kontrolleras vid tiden för typgodkännande. Den metod med vilken denna kontroll utförs ska överenskommas mellan fordonstillverkaren och den tekniska tjänsten och tillsammans med bedömningsmetod och resultat bifogas typgodkännanderapporten.






  5.2.1.28.2.1 | Kopplingskraftkontrollens kan kontrollera bromsningsgraden TM/PM och/eller släpfordonets bromsbehovsvärde(n). För ett dragfordon försett med två manöverledningar enligt punkt 5.1.3.1.2, ska båda signalerna omfattas av samma kontrolljusteringar. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.28.2

Kopplingskraftkontrollens ska verka genom att minska skillnaden mellan de dynamiska bromsningsgraderna för dragfordonet respektive det dragna fordonet. Kopplingskraftkontrollens verkan ska kontrolleras vid tiden för typgodkännande. Den metod med vilken denna kontroll utförs ska överenskommas mellan fordonstillverkaren och den tekniska tjänsten och tillsammans med bedömningsmetod och resultat bifogas typgodkännanderapporten.

5.2.1.28.2.1

Kopplingskraftkontrollens kan kontrollera bromsningsgraden TM/PM och/eller släpfordonets bromsbehovsvärde(n). För ett dragfordon försett med två manöverledningar enligt punkt 5.1.3.1.2, ska båda signalerna omfattas av samma kontrolljusteringar.

| 5.2.1.28.2.2 | Kopplingskraftkontrollen ska inte förhindra att högsta möjliga bromstryck kan ansättas. |
| --- | --- |

5.2.1.28.2.2

Kopplingskraftkontrollen ska inte förhindra att högsta möjliga bromstryck kan ansättas.

| 5.2.1.28.3 | Fordonet ska uppfylla kraven på kompatibilitet i lastat tillstånd i bilaga 10, men för att uppnå målen i punkt 5.2.1.28.2 får fordonet avvika från dessa krav när kopplingskraftkontrollen är i funktion. |
| --- | --- |

5.2.1.28.3

Fordonet ska uppfylla kraven på kompatibilitet i lastat tillstånd i bilaga 10, men för att uppnå målen i punkt 5.2.1.28.2 får fordonet avvika från dessa krav när kopplingskraftkontrollen är i funktion.

| 5.2.1.28.4 | Ett fel på kopplingskraftkontrollen ska detekteras och indikeras för föraren med en gul varningssignal sådan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2. I händelse av ett fel ska tillämpliga krav i bilaga 10 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

5.2.1.28.4

Ett fel på kopplingskraftkontrollen ska detekteras och indikeras för föraren med en gul varningssignal sådan som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2. I händelse av ett fel ska tillämpliga krav i bilaga 10 vara uppfyllda.

| 5.2.1.28.5 | Kompensering genom kopplingskraftkontrollsystemet ska indikeras med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2, om denna kompensering avviker med mer än 150 kPa från det nominella behovsvärdet som anges i punkt 2.28.3 upp till ett gränsvärde, i pm, på 650 kPa (eller likvärdigt digitalt behov). Över nivån 650 kPa ska varningssignal avges om kompenseringen får driftspunkten att ligga utanför kompatibilitetsbanden för lastat fordon såsom specificeras i bilaga 10 för motorfordonet.

  Diagram 1


  Dragfordon för släpfordon (utom påhängsvagnar)





  Diagram 2


  Dragfordon för påhängsvagnar |
| --- | --- |

5.2.1.28.5

Kompensering genom kopplingskraftkontrollsystemet ska indikeras med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2, om denna kompensering avviker med mer än 150 kPa från det nominella behovsvärdet som anges i punkt 2.28.3 upp till ett gränsvärde, i pm, på 650 kPa (eller likvärdigt digitalt behov). Över nivån 650 kPa ska varningssignal avges om kompenseringen får driftspunkten att ligga utanför kompatibilitetsbanden för lastat fordon såsom specificeras i bilaga 10 för motorfordonet.

Diagram 1

Dragfordon för släpfordon (utom påhängsvagnar)

Image

Diagram 2

Dragfordon för påhängsvagnar

Image

| 5.2.1.28.6 | Ett kopplingskraftkontrollsystem ska endast kontrollera de kopplingskrafter som genereras av motorfordonets och släpfordonets färdbromssystem. Kopplingskrafter som orsakas av bromsverkan hos uthålliga bromssystem ska inte kompenseras av vare sig motorfordonets eller släpfordonets färdbromssystem. Det anses att det uthålliga bromssystemet inte utgör en del av färdbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.1.28.6

Ett kopplingskraftkontrollsystem ska endast kontrollera de kopplingskrafter som genereras av motorfordonets och släpfordonets färdbromssystem. Kopplingskrafter som orsakas av bromsverkan hos uthålliga bromssystem ska inte kompenseras av vare sig motorfordonets eller släpfordonets färdbromssystem. Det anses att det uthålliga bromssystemet inte utgör en del av färdbromssystemet.

5.2.1.29   Bromsfel och felaktig varningssignal

De allmänna bestämmelserna om optiska varningssignaler vars funktion är att för föraren indikera vissa specifika fel (eller defekter) på bromssystemet på motorfordonet eller, när så är tillämpligt, dess släpfordon, anges i följande punkter. Förutom såsom beskrivs i punkt 5.2.1.29.6 ska dessa signaler uteslutande användas för de ändamål som föreskrivs i dessa föreskrifter.

| 5.2.1.29.1 | Motorfordon ska kunna avge varningssignaler vid fel och defekter i bromssystemet enligt följande:






  5.2.1.29.1.1 | En röd varningssignal, som indikerar ett fel, som definieras på annan plats i dessa föreskrifter, på fordonets bromssystem vilket hindrar att den föreskrivna bromsverkan uppnås med färdbromsen och/eller hindrar funktionen för åtminstone en av två oberoende färdbromskretsar. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.1

Motorfordon ska kunna avge varningssignaler vid fel och defekter i bromssystemet enligt följande:

5.2.1.29.1.1

En röd varningssignal, som indikerar ett fel, som definieras på annan plats i dessa föreskrifter, på fordonets bromssystem vilket hindrar att den föreskrivna bromsverkan uppnås med färdbromsen och/eller hindrar funktionen för åtminstone en av två oberoende färdbromskretsar.

| 5.2.1.29.1.2 | När så är tillämpligt indikerar en gul varningssignal ett elektriskt detekterat fel på fordonets bromsystem, vilket inte indikeras av den röda varningssignalen som beskrivs i punkt 5.2.1.29.1.1. |
| --- | --- |

5.2.1.29.1.2

När så är tillämpligt indikerar en gul varningssignal ett elektriskt detekterat fel på fordonets bromsystem, vilket inte indikeras av den röda varningssignalen som beskrivs i punkt 5.2.1.29.1.1.

| 5.2.1.29.2 | Motorfordon försedda med en elektrisk manöverledning och/eller som får dra ett släpfordon försett med en elektrisk styrtransmission och/eller ett antilåsningssystem, ska kunna tillhandahålla en separat gul varningssignal för att indikera ett fel på antilåsningssystemet och/eller den elektriska styrtransmissionen vilka tillhör släpfordonets bromssystem. Signalen ska aktiveras från släpfordonet via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (13) och under alla omständigheter ska den signal som överförs från släpfordonet visas utan betydande fördröjning eller ändring av dragfordonet. Denna varningslampa får inte tändas när ett släpfordon utan antilåsningssystem är tillkopplat eller när inget släpfordon är tillkopplat. Denna funktion ska vara automatisk.






  5.2.1.29.2.1 | Då ett motorfordon försett med en elektrisk manöverledning ansluts elektriskt till ett släpfordon försett med en elektrisk manöverledning ska den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 även användas för att indikera vissa specifika fel i släpfordonets bromssystem, när släpfordonet tillhandahåller motsvarande felinformation via den elektriska manöverledningens datakommunikationsdel. Denna indikering ska finnas förutom den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2. Alternativt istället för att utnyttja den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 och åtföljande gula varningssignal ovan, kan en separat röd varningslampa tillhandahållas i dragfordonet för att indikera ett sådant fel på släpfordonets bromssystem. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.2

Motorfordon försedda med en elektrisk manöverledning och/eller som får dra ett släpfordon försett med en elektrisk styrtransmission och/eller ett antilåsningssystem, ska kunna tillhandahålla en separat gul varningssignal för att indikera ett fel på antilåsningssystemet och/eller den elektriska styrtransmissionen vilka tillhör släpfordonets bromssystem. Signalen ska aktiveras från släpfordonet via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (13) och under alla omständigheter ska den signal som överförs från släpfordonet visas utan betydande fördröjning eller ändring av dragfordonet. Denna varningslampa får inte tändas när ett släpfordon utan antilåsningssystem är tillkopplat eller när inget släpfordon är tillkopplat. Denna funktion ska vara automatisk.

5.2.1.29.2.1

Då ett motorfordon försett med en elektrisk manöverledning ansluts elektriskt till ett släpfordon försett med en elektrisk manöverledning ska den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 även användas för att indikera vissa specifika fel i släpfordonets bromssystem, när släpfordonet tillhandahåller motsvarande felinformation via den elektriska manöverledningens datakommunikationsdel. Denna indikering ska finnas förutom den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2. Alternativt istället för att utnyttja den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 och åtföljande gula varningssignal ovan, kan en separat röd varningslampa tillhandahållas i dragfordonet för att indikera ett sådant fel på släpfordonets bromssystem.

| 5.2.1.29.3 | Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus. Signalernas tillfredställande funktion ska lätt kunna kontrolleras av föraren från förarplatsen. Fel på en komponent i varningsanordningarna ska inte medföra någon minskning av systemets bromsverkan. |
| --- | --- |

5.2.1.29.3

Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus. Signalernas tillfredställande funktion ska lätt kunna kontrolleras av föraren från förarplatsen. Fel på en komponent i varningsanordningarna ska inte medföra någon minskning av systemets bromsverkan.

| 5.2.1.29.4 | Om inget annat anges gäller att






  5.2.1.29.4.1 | ett specifikt fel eller specifik defekt ska meddelas föraren via ovannämnda varningssignaler senast då tillämpligt bromsmanöverorgan manövreras, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.4

Om inget annat anges gäller att

5.2.1.29.4.1

ett specifikt fel eller specifik defekt ska meddelas föraren via ovannämnda varningssignaler senast då tillämpligt bromsmanöverorgan manövreras,

| 5.2.1.29.4.2 | varningssignalen/-signalerna ska bestå så länge som felet/defekten finns kvar och tändnings(start)omkopplaren är i läge ”till” (körläge), |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.2

varningssignalen/-signalerna ska bestå så länge som felet/defekten finns kvar och tändnings(start)omkopplaren är i läge ”till” (körläge),

| 5.2.1.29.4.3 | varningssignalen ska lysa konstant (ej vara blinkande). |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.3

varningssignalen ska lysa konstant (ej vara blinkande).

| 5.2.1.29.5 | Varningssignalen/signalerna som nämnts ovan ska tändas när fordonets elektriska utrustning (och bromssystemets) förses med energi. När fordonet står stilla ska bromssystemet bekräfta att ingen av de specificerade felen eller defekterna finns innan signalerna släcks. Specifika fel och defekter som ska aktivera ovan nämnda varningssignaler, men som inte kan upptäckas vid statiska förhållanden ska lagras tills de kan detekteras och visas vid uppstart och vid alla tillfällen som tändnings(start)omkopplaren är i läge ”till” (körläge), så länge som felet eller defekten kvarstår. |
| --- | --- |

5.2.1.29.5

Varningssignalen/signalerna som nämnts ovan ska tändas när fordonets elektriska utrustning (och bromssystemets) förses med energi. När fordonet står stilla ska bromssystemet bekräfta att ingen av de specificerade felen eller defekterna finns innan signalerna släcks. Specifika fel och defekter som ska aktivera ovan nämnda varningssignaler, men som inte kan upptäckas vid statiska förhållanden ska lagras tills de kan detekteras och visas vid uppstart och vid alla tillfällen som tändnings(start)omkopplaren är i läge ”till” (körläge), så länge som felet eller defekten kvarstår.

| 5.2.1.29.6 | Ej specificerade fel (eller defekter) eller annan information avseende motorfordonets bromsar och/eller löpverk får indikeras med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2, om alla följande villkor är uppfyllda:






  5.2.1.29.6.1 | Fordonet är stillastående. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.6

Ej specificerade fel (eller defekter) eller annan information avseende motorfordonets bromsar och/eller löpverk får indikeras med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2, om alla följande villkor är uppfyllda:

5.2.1.29.6.1

Fordonet är stillastående.

| 5.2.1.29.6.2 | Sedan bromssystemet först energisatts och signalen indikerat detta, har inga specifika fel (eller defekter) indikerats enligt de förfaranden som beskrivs i punkt 5.2.1.29.5. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.2

Sedan bromssystemet först energisatts och signalen indikerat detta, har inga specifika fel (eller defekter) indikerats enligt de förfaranden som beskrivs i punkt 5.2.1.29.5.

| 5.2.1.29.6.3 | Ej specifika fel eller annan information indikeras endast genom varningssignalens blinkande. Varningssignalen ska dock släckas då fordonet först kommer upp i över 10 km/tim. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.3

Ej specifika fel eller annan information indikeras endast genom varningssignalens blinkande. Varningssignalen ska dock släckas då fordonet först kommer upp i över 10 km/tim.

5.2.1.30   Generering av en bromssignal för att tända stopplyktorna

| 5.2.1.30.1 | Förarens aktivering av färdbromssystemet ska generera en signal som används för att tända stopplyktorna. |
| --- | --- |

5.2.1.30.1

Förarens aktivering av färdbromssystemet ska generera en signal som används för att tända stopplyktorna.

| 5.2.1.30.2 | Krav på fordon försedda med uthålliga bromssystem






  5.2.1.30.2.1 | Då fordon som använder en elektronisk signalöverföring för att styra första bromsansättningen ska följande gälla:






  Retardationströsklar |
| --- | --- | --- |
| ≤ 1,0 m/s2 | > 1,0 m/s2 |
| Får generera signalen | Ska generera signalen |

5.2.1.30.2

Krav på fordon försedda med uthålliga bromssystem

5.2.1.30.2.1

Då fordon som använder en elektronisk signalöverföring för att styra första bromsansättningen ska följande gälla:

Retardationströsklar

≤ 1,0 m/s2

> 1,0 m/s2

Får generera signalen

Ska generera signalen

| 5.2.1.30.2.2 | För fordon försedda med ett bromssystem med en specifikation som avviker från den som anges i punkt 5.2.1.30.2.1, kan det uthålliga bromssystemets användning generera en signal oavsett den retardation som framkallas. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.2

För fordon försedda med ett bromssystem med en specifikation som avviker från den som anges i punkt 5.2.1.30.2.1, kan det uthålliga bromssystemets användning generera en signal oavsett den retardation som framkallas.

| 5.2.1.30.2.3 | Signalen ska inte genereras när retardationen framställs enbart genom motorns naturliga bromsverkan. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.3

Signalen ska inte genereras när retardationen framställs enbart genom motorns naturliga bromsverkan.

| 5.2.1.30.3 | Aktivering av färdbromssystemet genom ”automatiskt kontrollerad bromsning” ska generera ovan nämnda signal. När den genererade retardationen är lägre än 0,7 m/s2, får signalen dock undertryckas (14). |
| --- | --- |

5.2.1.30.3

Aktivering av färdbromssystemet genom ”automatiskt kontrollerad bromsning” ska generera ovan nämnda signal. När den genererade retardationen är lägre än 0,7 m/s2, får signalen dock undertryckas (14).

| 5.2.1.30.4 | Aktivering av en del av färdbromssystemet genom ”selektiv bromsning” ska inte generera ovan nämnda signal (15). |
| --- | --- |

5.2.1.30.4

Aktivering av en del av färdbromssystemet genom ”selektiv bromsning” ska inte generera ovan nämnda signal (15).

| 5.2.1.30.5 | För fordon försedda med en elektrisk manöverledning ska signalen genereras av motorfordonet när ett meddelande ”tänd stopplyktor” tas emot via den elektriska manöverledningen från släpfordonet (16). |
| --- | --- |

5.2.1.30.5

För fordon försedda med en elektrisk manöverledning ska signalen genereras av motorfordonet när ett meddelande ”tänd stopplyktor” tas emot via den elektriska manöverledningen från släpfordonet (16).

| 5.2.1.30.6 | Elektriska regenererande bromssystem, som ger en retarderande kraft när gaspedalen släpps, ska inte generera en signal som nämns ovan. |
| --- | --- |

5.2.1.30.6

Elektriska regenererande bromssystem, som ger en retarderande kraft när gaspedalen släpps, ska inte generera en signal som nämns ovan.

5.2.1.31   När ett fordon är försett med medel för att indikera nödbromsning, ska aktivering och avaktivering av nödbromsningssignalen uppfylla specifikationerna nedan.

| 5.2.1.31.1 | Signalen ska aktiveras av användningen av färdbromssystemet enligt följande: | Ska inte aktiveras under |
| --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 och N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.1

Signalen ska aktiveras av användningen av färdbromssystemet enligt följande:

Ska inte aktiveras under

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 och N3

4 m/s2

Signalen ska senast avaktiveras för alla fordon då retardationen blivit lägre än 2,5 m/s2.

| 5.2.1.31.2 | Följande villkor kan även användas:






  a) | Signalen får aktiveras av användningen av färdbromssystemet på ett sådant sätt att det ger, under olastade förhållanden och motorn frikopplad, under förhållanden för typ 0-provning såsom beskrivs i bilaga 4, en retardation enligt följande: | Ska inte aktiveras under |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 och N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.2

Följande villkor kan även användas:

a)

Signalen får aktiveras av användningen av färdbromssystemet på ett sådant sätt att det ger, under olastade förhållanden och motorn frikopplad, under förhållanden för typ 0-provning såsom beskrivs i bilaga 4, en retardation enligt följande:

Ska inte aktiveras under

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 och N3

4 m/s2

Signalen ska senast avaktiveras för alla fordon då retardationen blivit lägre än 2,5 m/s2

eller

| b) | signalen får aktiveras då färdbromssystemet ansätts vid en hastighet högre än 50 km/tim och antilåsningssystemet cyklar fullt (såsom anges i punkt 2 i bilaga 13).
  Signalen ska avaktiveras då antilåsningssystemet inte längre cyklar fullt. |
| --- | --- |

b)

signalen får aktiveras då färdbromssystemet ansätts vid en hastighet högre än 50 km/tim och antilåsningssystemet cyklar fullt (såsom anges i punkt 2 i bilaga 13).

Signalen ska avaktiveras då antilåsningssystemet inte längre cyklar fullt.

5.2.2   Fordon i kategori O

5.2.2.1   Släpfordon i kategori O1 behöver inte vara försedda med ett färdbromssystem. Om ett släpfordon av denna kategori är försett med ett färdbromssystem, ska det uppfylla samma krav som ett släpfordon i kategori O2.

5.2.2.2   Släpvagnar i kategori O2 ska vara försedda med ett färdbromssystem av antingen den genomgående eller den halvt genomgående typen eller av påskjutstyp. Den sistnämnda typen ska bara tillåtas för släpkärror. Elektriska bromssystem som uppfyller kraven i bilaga 14 till dessa föreskrifter ska dock tillåtas.

5.2.2.3   Släpfordon i kategori O3 och O4 ska vara försedda med ett färdbromssystem av den genomgående eller halvt genomgående typen.

5.2.2.4   Färdbromssystemet ska

| 5.2.2.4.1 | verka på fordonets alla hjul, |
| --- | --- |

5.2.2.4.1

verka på fordonets alla hjul,

| 5.2.2.4.2 | fördela sin verkan på lämpligt sätt mellan axlarna, |
| --- | --- |

5.2.2.4.2

fördela sin verkan på lämpligt sätt mellan axlarna,

| 5.2.2.4.3 | omfatta en anordning för dränering och tömning på ett lämpligt ställe som är lätt att nå på åtminstone en av tryckluftstankarna. |
| --- | --- |

5.2.2.4.3

omfatta en anordning för dränering och tömning på ett lämpligt ställe som är lätt att nå på åtminstone en av tryckluftstankarna.

5.2.2.5   Färdbromssystemets verkan ska vara symmetriskt fördelad mellan hjulen på samma axel i förhållande till fordonets symmetrilängsplan. Kompensering och funktioner såsom antilåsningssystem, som kan ge upphov till avvikelser i den symmetriska fördelningen ska anges.

| 5.2.2.5.1 | Kompensering genom den elektriska styrtransmissionen för försämringar eller fel i bromssystemet ska indikeras för föraren med den separata gula optiska varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.2. Detta krav ska gälla för alla belastningsförhållanden när kompensationen överskrider följande gränser:






  5.2.2.5.1.1 | En skillnad mellan bromstrycken för hjulen på någon axel, som uppgår till






  a) | 25 % av det högre värdet vid en fordonsretardation ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.5.1

Kompensering genom den elektriska styrtransmissionen för försämringar eller fel i bromssystemet ska indikeras för föraren med den separata gula optiska varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.2. Detta krav ska gälla för alla belastningsförhållanden när kompensationen överskrider följande gränser:

5.2.2.5.1.1

En skillnad mellan bromstrycken för hjulen på någon axel, som uppgår till

a)

25 % av det högre värdet vid en fordonsretardation ≥ 2 m/s2,

| b) | ett värde som motsvarar 25 % vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå. |
| --- | --- |

b)

ett värde som motsvarar 25 % vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå.

| 5.2.2.5.1.2 | Ett enskilt kompenseringsvärde för någon axel, som uppgår till






  a) | > 50 % av det nominella värdet för en fordonsretardation ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.2

Ett enskilt kompenseringsvärde för någon axel, som uppgår till

a)

> 50 % av det nominella värdet för en fordonsretardation ≥ 2 m/s2,

| b) | ett värde som motsvarar 50 % av det nominella värdet vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå. |
| --- | --- |

b)

ett värde som motsvarar 50 % av det nominella värdet vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå.

| 5.2.2.5.2 | Kompensering fastställd enligt ovan tillåts bara när bromsningen påbörjas vid en fordonshastighet högre än 10 km/tim. |
| --- | --- |

5.2.2.5.2

Kompensering fastställd enligt ovan tillåts bara när bromsningen påbörjas vid en fordonshastighet högre än 10 km/tim.

5.2.2.6   Felfunktioner i det elektriska styrtransmissionssystemet ska inte påverka bromsarna negativt i förhållande till förarens avsikter.

5.2.2.7   De bromsytor som krävs för att åstadkomma den föreskrivna effektiviteten ska vara stadigvarande förbundna med hjulen, antingen genom fast montering eller genom delar med god funktionssäkerhet.

5.2.2.8   Det ska vara enkelt att kompensera för slitage av bromsarna med hjälp av en anordning för manuell eller automatisk justering. Dessutom ska manöverorganet och delarna i transmissionen och bromsarna ha en slaglängdsreserv så att effektiv bromsverkan säkerställs utan att någon omedelbar justering krävs då bromsarna blivit upphettade eller bromsbeläggen uppnått en viss grad av förslitning.

| 5.2.2.8.1 | Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage ska ske automatiskt. Monteringen av självjusterande bromsar ska emellertid vara valfri för fordon i kategorierna O1 och O2. Bromsar försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska, efter uppvärmning följd av kylning, vara frirullande såsom anges i punkt 1.7.3 i bilaga 4 efter den provning av typ I eller typ III, såsom tillämpligt, som också anges i den bilagan.






  5.2.2.8.1.1 | För släpfordon i kategori O4 ska kraven på bromsverkan i punkt 5.2.2.8.1 anses uppfyllda genom att uppfylla kraven i punkt 1.7.3 i bilaga 4. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.1

Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage ska ske automatiskt. Monteringen av självjusterande bromsar ska emellertid vara valfri för fordon i kategorierna O1 och O2. Bromsar försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska, efter uppvärmning följd av kylning, vara frirullande såsom anges i punkt 1.7.3 i bilaga 4 efter den provning av typ I eller typ III, såsom tillämpligt, som också anges i den bilagan.

5.2.2.8.1.1

För släpfordon i kategori O4 ska kraven på bromsverkan i punkt 5.2.2.8.1 anses uppfyllda genom att uppfylla kraven i punkt 1.7.3 i bilaga 4.

| 5.2.2.8.1.2 | För släpfordon i kategorierna O2 och O3 ska kraven på bromsverkan i punkt 5.2.2.8.1 anses uppfyllda genom att uppfylla kraven i punkt 1.7.3 (17) i bilaga 4. |
| --- | --- |

5.2.2.8.1.2

För släpfordon i kategorierna O2 och O3 ska kraven på bromsverkan i punkt 5.2.2.8.1 anses uppfyllda genom att uppfylla kraven i punkt 1.7.3 (17) i bilaga 4.

| 5.2.2.8.2 | Kontroll av slitaget på färdbromsens friktionskomponenter






  5.2.2.8.2.1 | Slitaget på belägg, trummor och skivor i färdbromssystemet ska lätt kunna bedömas utifrån eller från undersidan av fordonet, utan att hjulen behöver tas bort, genom tillhandahållande lämpliga inspektionsluckor eller på något annat sätt. Detta ska uppnås med enkla vanliga verkstadsverktyg eller vanlig kontrollutrustning för fordon.
  Alternativt kan en på släpfordonet monterad visare tillhandahålla information om när beläggen behöver bytas eller en avkänningsanordning per hjul (dubbelhjul betraktas som singelhjul) godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 kan användas som optisk varningssignal, under förutsättning att signalen uppfyller kraven i punkt 5.2.1.29.6. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2

Kontroll av slitaget på färdbromsens friktionskomponenter

5.2.2.8.2.1

Slitaget på belägg, trummor och skivor i färdbromssystemet ska lätt kunna bedömas utifrån eller från undersidan av fordonet, utan att hjulen behöver tas bort, genom tillhandahållande lämpliga inspektionsluckor eller på något annat sätt. Detta ska uppnås med enkla vanliga verkstadsverktyg eller vanlig kontrollutrustning för fordon.

Alternativt kan en på släpfordonet monterad visare tillhandahålla information om när beläggen behöver bytas eller en avkänningsanordning per hjul (dubbelhjul betraktas som singelhjul) godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 kan användas som optisk varningssignal, under förutsättning att signalen uppfyller kraven i punkt 5.2.1.29.6.

| 5.2.2.8.2.2 | Bedömning av slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor får endast utföras genom direkt mätning av den verkliga komponenten eller undersökning av någon slitagevarnare på bromsskiva eller -trumma, vilket kan kräva viss demontering. Därför ska fordonstillverkaren vid tiden för typgodkännande ange följande:






  a) | Den metod med vilken slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor kan bedömas, inklusive den demontering som krävs och de verktyg och de förfaranden som krävs för att uppnå detta. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.2

Bedömning av slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor får endast utföras genom direkt mätning av den verkliga komponenten eller undersökning av någon slitagevarnare på bromsskiva eller -trumma, vilket kan kräva viss demontering. Därför ska fordonstillverkaren vid tiden för typgodkännande ange följande:

a)

Den metod med vilken slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor kan bedömas, inklusive den demontering som krävs och de verktyg och de förfaranden som krävs för att uppnå detta.

| b) | Information som anger maximalt tillåten slitagegräns då utbyte blir nödvändigt. |
| --- | --- |

b)

Information som anger maximalt tillåten slitagegräns då utbyte blir nödvändigt.

Denna information ska göras fritt tillgänglig, t.ex. i fordonshandbok eller elektroniskt dataregister.

5.2.2.9   Bromssystemen ska vara utformade så att släpfordonet stannas automatiskt om kopplingen bryts medan släpfordonet är i rörelse. Denna bestämmelse ska dock inte gälla för släpfordon med en största massa på högst 1,5 ton om släpfordonet i fråga, förutom huvudkopplingen, är försett med en reservkoppling (kedja, vajer eller liknande) som i händelse av brott på huvudkopplingen kan hindra dragstången att vidröra marken och åstadkomma viss styrning av släpvagnen.

5.2.2.10   På varje släpfordon som ska vara försett med ett färdbromssystem ska parkeringsbromsning säkerställas även när släpfordonet är skilt från dragfordonet. En person som står på marken ska kunna aktivera parkeringsbromssystemet. För ett släpfordon som används för persontransport ska det dock vara möjligt att manövrera detta bromssystem inifrån släpfordonet.

5.2.2.11   När ett släpfordon är försett med en anordning som medger tryckluftsmanövrering av ett annat bromssystem än parkeringsbromssystemet kan brytas, ska det först nämnda systemet vara konstruerad och uppbyggd så att den säkert återställs i viloläge senast då tryckluftsförsörjningen till släpet återupptas.

5.2.2.12   Släpfordon i kategorierna O3 och O4 ska uppfylla de villkor som specificeras i punkt 5.2.1.18.4.2. En lätt åtkomlig tryckprovningsanslutning krävs nedanför manöverledningens kopplingshalva.

| 5.2.2.12.1 | För släpfordon som är försedda med en elektrisk manöverledning och är elektriskt anslutna till ett dragfordon med en elektrisk manöverledning får den automatiska bromsningen som specificeras i punkt 5.2.1.18.4.2 undertryckas så länge som trycket i släpfordonets lufttankar är tillräckligt för att säkerställa den bromsverkan som specificeras i punkt 3.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.2.12.1

För släpfordon som är försedda med en elektrisk manöverledning och är elektriskt anslutna till ett dragfordon med en elektrisk manöverledning får den automatiska bromsningen som specificeras i punkt 5.2.1.18.4.2 undertryckas så länge som trycket i släpfordonets lufttankar är tillräckligt för att säkerställa den bromsverkan som specificeras i punkt 3.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

5.2.2.13   Släpfordon i kategori O3 ska vara försedda med antilåsningssystem enligt kraven i bilaga 13 till dessa föreskrifter. Släpfordon i kategori O4 ska vara försedda med antilåsningssystem enligt kraven för kategori A i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

5.2.2.14   När hjälputrustningen försörjs med energi från färdbromssystemet, ska färdbromssystemet skyddas för att säkerställa att summan av de bromskrafter som verkar vid hjulens omkrets är minst 80 % av det värde som föreskrivs för tillämpligt släpfordon såsom anges i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Detta krav ska uppfyllas under båda av följande drifttillstånd:

Vid användning av hjälputrustningen.

I händelse av fel eller läckage från hjälputrustningen, om inte ett sådant fel eller läckage påverkar styrsignalen som nämns i punkt 6 i bilaga 10 till dessa föreskrifter, då kraven på bromsverkan i den punkten ska gälla.

| 5.2.2.14.1 | Ovanstående bestämmelser anses uppfyllda när trycket i färdbromsens lagringsanordning(ar) bibehålls vid ett tryck motsvarande minst 80 % av behovstrycket i styrledningen eller likvärdigt digitalt behov såsom definieras i punkt 3.1.2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.2.14.1

Ovanstående bestämmelser anses uppfyllda när trycket i färdbromsens lagringsanordning(ar) bibehålls vid ett tryck motsvarande minst 80 % av behovstrycket i styrledningen eller likvärdigt digitalt behov såsom definieras i punkt 3.1.2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

5.2.2.15   Särskilda tilläggskrav för färdbromssystem med elektrisk styrtransmission

| 5.2.2.15.1 | Då ett enstaka tillfälligt fel (< 40 ms) uppstår i den elektriska styrtransmissionen, med undantag för dess energikälla, (till exempel en ej överförd signal eller datafel) ska detta inte ha någon märkbar effekt på färdbromsens funktion. |
| --- | --- |

5.2.2.15.1

Då ett enstaka tillfälligt fel (< 40 ms) uppstår i den elektriska styrtransmissionen, med undantag för dess energikälla, (till exempel en ej överförd signal eller datafel) ska detta inte ha någon märkbar effekt på färdbromsens funktion.

| 5.2.2.15.2 | I händelse av fel på den elektriska styrtransmissionen (18) (t.ex. brott, bortkoppling), ska en bromsverkan motsvarande minst 30 % av föreskriven bromsverkan bibehållas för färdbromssystemet på tillämpligt släpfordon. För släpfordon anslutna via endast en elektrisk manöverledning, enligt punkt 5.1.3.1.3, och uppfyllande punkt 5.2.1.18.4.2 med den bromsverkan som föreskrivs i punkt 3.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter, är det tillräckligt att bestämmelserna i punkt 5.2.1.27.10 görs gällande, när en bromsverkan motsvarande minst 30 % av föreskriven bromsverkan för släpfordonets färdbromssystem inte längre kan säkerställas, genom antingen signalen ”bromsbegäran matarledning” via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen eller genom kontinuerlig frånvaro av denna datakommunikation.






  5.2.2.15.2.1 | Ett fel i släpfordonets elektriska styrtransmission som påverkar funktion och bromsverkan hos system som behandlas i dessa föreskrifter och fel på energiförsörjning från kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (19) ska indikeras för föraren av den separata varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (19). Släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning och anslutna till ett dragfordon med en elektrisk manöverledning, ska dessutom tillhandahålla felinformation för aktivering av den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen, när släpfordonets föreskrivna färdbromsverkan inte längre kan säkerställas. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.15.2

I händelse av fel på den elektriska styrtransmissionen (18) (t.ex. brott, bortkoppling), ska en bromsverkan motsvarande minst 30 % av föreskriven bromsverkan bibehållas för färdbromssystemet på tillämpligt släpfordon. För släpfordon anslutna via endast en elektrisk manöverledning, enligt punkt 5.1.3.1.3, och uppfyllande punkt 5.2.1.18.4.2 med den bromsverkan som föreskrivs i punkt 3.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter, är det tillräckligt att bestämmelserna i punkt 5.2.1.27.10 görs gällande, när en bromsverkan motsvarande minst 30 % av föreskriven bromsverkan för släpfordonets färdbromssystem inte längre kan säkerställas, genom antingen signalen ”bromsbegäran matarledning” via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen eller genom kontinuerlig frånvaro av denna datakommunikation.

5.2.2.15.2.1

Ett fel i släpfordonets elektriska styrtransmission som påverkar funktion och bromsverkan hos system som behandlas i dessa föreskrifter och fel på energiförsörjning från kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (19) ska indikeras för föraren av den separata varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (19). Släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning och anslutna till ett dragfordon med en elektrisk manöverledning, ska dessutom tillhandahålla felinformation för aktivering av den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen, när släpfordonets föreskrivna färdbromsverkan inte längre kan säkerställas.

5.2.2.16   När den lagrade energin i någon del av färdbromssystemet på ett släpfordon försett med en elektrisk manöverledning ansluten till ett dragfordon med en elektrisk manöverledning, sjunker under den nivå som fastställts enligt punkt 5.2.2.16.1, ska en varningssignal tillhandahållas föraren av dragfordonet. Varningen ska tillhandahållas genom aktivering av den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 och släpfordonet ska tillhandahålla felinformation via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen. Den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 ska även aktiveras via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (20).

| 5.2.2.16.1 | Det låga energivärde som nämns i punkt 5.2.2.16 ska vara det vid vilket, utan omladdning av energibehållaren och oberoende av släpfordonets lastförhållanden, det inte längre är möjligt att efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan vid en femte ansättning erhålla minst 50 % av föreskriven bromsverkan för färdbromssystemet på det tillämpliga släpfordonet. |
| --- | --- |

5.2.2.16.1

Det låga energivärde som nämns i punkt 5.2.2.16 ska vara det vid vilket, utan omladdning av energibehållaren och oberoende av släpfordonets lastförhållanden, det inte längre är möjligt att efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan vid en femte ansättning erhålla minst 50 % av föreskriven bromsverkan för färdbromssystemet på det tillämpliga släpfordonet.

5.2.2.17   Släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning och släpfordon i kategorierna O3 och O4 försedda med antilåsningssystem, ska vara försedda med ett särskilt kontaktdon för bromssystemet eller antilåsningssystemet överensstämmande med ISO 7638:1997 (20)
   (21). Felvarningssignaler som krävs från släpfordonet enligt dessa föreskrifter ska aktiveras via ovanstående kontaktdon. De krav som ska tillämpas på släpfordon med avseende på överföringen av felvarningssignaler ska vara de, såsom tillämpligt, som föreskrivs för motorfordon i punkterna 5.2.1.29.4, 5.2.1.29.5 och 5.2.1.29.6.

Släpfordon försedda med ett kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 såsom anges ovan ska märkas på ett outplånligt sätt för att ange bromssystemets funktionalitet när kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 är anslutet och inte är anslutet. Märkningen ska placeras så att den är synlig vid anslutning av de pneumatiska och elektriska gränssnittsanslutningarna.

| 5.2.2.17.1 | Släpfordon som utnyttjar selektiv bromsning som ett sätt att öka fordonsstabiliteten ska i händelse av fel på den elektriska styrtransmissionen indikera felet med den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997.

  Observera: Detta krav ska ses över i samband med kommande ändringar av föreskrifter nr 13 med anledning av i) en ändring av datakommunikationsstandarden ISO 11992:2003 som omfattar ett meddelande för att indikera ett fel på den elektriska styrtransmissionen till släpfordonets stabiliseringssystem och ii) att fordon försedda med den standarden tas i allmänt bruk. |
| --- | --- |

5.2.2.17.1

Släpfordon som utnyttjar selektiv bromsning som ett sätt att öka fordonsstabiliteten ska i händelse av fel på den elektriska styrtransmissionen indikera felet med den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997.

Observera: Detta krav ska ses över i samband med kommande ändringar av föreskrifter nr 13 med anledning av i) en ändring av datakommunikationsstandarden ISO 11992:2003 som omfattar ett meddelande för att indikera ett fel på den elektriska styrtransmissionen till släpfordonets stabiliseringssystem och ii) att fordon försedda med den standarden tas i allmänt bruk.

| 5.2.2.17.2 | Det är tillåtet att ansluta bromssystemet till en energiförsörjning förutom den som är tillgänglig via kontaktdonet enligt ISO 7638:1997. Om en extra energiförsörjning finns tillgänglig ska dock följande bestämmelser tillämpas:






  a) | Under alla förhållanden ska energiförsörjningen enligt ISO 7638:1997 vara den primära energikällan för bromssystemet, oavsett om någon ytterligare energiförsörjning är ansluten. Den extra energiförsörjningen är avsedd att tillhandahålla en reserv om ett fel på energiförsörjningen enligt ISO 7638:1997 skulle uppstå. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.17.2

Det är tillåtet att ansluta bromssystemet till en energiförsörjning förutom den som är tillgänglig via kontaktdonet enligt ISO 7638:1997. Om en extra energiförsörjning finns tillgänglig ska dock följande bestämmelser tillämpas:

a)

Under alla förhållanden ska energiförsörjningen enligt ISO 7638:1997 vara den primära energikällan för bromssystemet, oavsett om någon ytterligare energiförsörjning är ansluten. Den extra energiförsörjningen är avsedd att tillhandahålla en reserv om ett fel på energiförsörjningen enligt ISO 7638:1997 skulle uppstå.

| b) | Det ska inte ha en negativ påverkan på bromssystemets funktion under normala lägen och fellägen. |
| --- | --- |

b)

Det ska inte ha en negativ påverkan på bromssystemets funktion under normala lägen och fellägen.

| c) | I händelse av fel på strömförsörjningen enligt ISO 7638:1997 ska den energi som förbrukas av bromssystemet inte resultera i att maximalt tillgänglig effekt från extra försörjning överskrids. |
| --- | --- |

c)

I händelse av fel på strömförsörjningen enligt ISO 7638:1997 ska den energi som förbrukas av bromssystemet inte resultera i att maximalt tillgänglig effekt från extra försörjning överskrids.

| d) | Släpfordonet ska inte ha någon märkning eller skylt som indikerar att släpfordonet är försett med en extra energiförsörjning. |
| --- | --- |

d)

Släpfordonet ska inte ha någon märkning eller skylt som indikerar att släpfordonet är försett med en extra energiförsörjning.

| e) | En felvarningsanordning är inte tillåten på släpfordonet för att tillhandahålla en varning i händelse av fel på släpfordonets bromssystem när bromssystemet drivs av den extra försörjningen. |
| --- | --- |

e)

En felvarningsanordning är inte tillåten på släpfordonet för att tillhandahålla en varning i händelse av fel på släpfordonets bromssystem när bromssystemet drivs av den extra försörjningen.

| f) | När en extra energiförsörjning är tillgänglig ska det vara möjligt att verifiera bromssystemets funktion från denna energikälla. |
| --- | --- |

f)

När en extra energiförsörjning är tillgänglig ska det vara möjligt att verifiera bromssystemets funktion från denna energikälla.

| g) | Om det finns ett fel på den elektriska energiförsörjningen från kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 ska kraven i punkterna 5.2.2.15.2.1 och 4.1 i bilaga 13 med avseende på felvarning gälla oavsett om bromssystemet drivs av den extra energiförsörjningen. |
| --- | --- |

g)

Om det finns ett fel på den elektriska energiförsörjningen från kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 ska kraven i punkterna 5.2.2.15.2.1 och 4.1 i bilaga 13 med avseende på felvarning gälla oavsett om bromssystemet drivs av den extra energiförsörjningen.

5.2.2.18   När energi som försörjs via kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 används för de funktioner som anges i punkt 5.1.3.6, ska bromssystemet ha prioritet och skyddas mot överlast externt mot bromssystemet. Detta skydd ska vara en funktion i bromssystemet.

5.2.2.19   I händelse av fel i en av manöverledningarna som förbinder två fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.2, ska släpfordonet använda den manöverledning som inte är påverkad av felet för att automatiskt säkerställa den i punkt 3.1 i bilaga 4 föreskrivna bromsverkan för släpfordonet.

5.2.2.20   När försörjningsspänningen till släpfordonet sjunker under ett värde som angetts av tillverkaren vid vilket den föreskrivna bromsverkan inte längre kan garanteras med färdbromsen, ska den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 aktiveras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (22). Släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning och elektrisk anslutna till ett dragfordon med en elektrisk manöverledning ska dessutom tillhandahålla felinformation för aktivering av den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 via datakommunikationsdelen av den elektriska manöverledningen.

5.2.2.21   Förutom det som krävs i punkterna 5.2.1.18.4.2 och 5.2.1.21, får släpfordonets bromsar även ansättas automatiskt när detta initieras av släpfordonets eget bromssystem efter utvärdering av information som genererats ombord.

5.2.2.22   Aktivering av färdbromssystemet.

| 5.2.2.22.1 | För släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning ska meddelandet ”tänd stopplyktor” överföras av släpfordonet via den elektriska manöverledningen när släpfordonets bromssystem aktiveras under ”automatiskt kontrollerad bromsning” som initierats av släpfordonet. När den genererade retardationen är lägre än 0,7 m/s2, får signalen dock undertryckas (23)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.1

För släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning ska meddelandet ”tänd stopplyktor” överföras av släpfordonet via den elektriska manöverledningen när släpfordonets bromssystem aktiveras under ”automatiskt kontrollerad bromsning” som initierats av släpfordonet. När den genererade retardationen är lägre än 0,7 m/s2, får signalen dock undertryckas (23)
   (24).

| 5.2.2.22.2 | För släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning ska meddelandet ”tänd stopplyktor” inte överföras av släpfordonet via den elektriska manöverledningen när ”selektiv bromsning” initierats av släpfordonet (25)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.2

För släpfordon försedda med en elektrisk manöverledning ska meddelandet ”tänd stopplyktor” inte överföras av släpfordonet via den elektriska manöverledningen när ”selektiv bromsning” initierats av släpfordonet (25)
   (24).

6.   PROVNINGAR

De bromsprovningar som fordon som inlämnats för godkännande måste genomgå och den bromsverkan som krävs, beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

7.   ÄNDRING AV FORDONSTYP ELLER BROMSSYSTEM OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

| 7.1 | Varje ändring av fordonstypen eller av dess bromssystem ska, med avseende på egenskaperna i bilaga 2 till dessa föreskrifter, meddelas den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen






  7.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fordonet i alla fall uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

Varje ändring av fordonstypen eller av dess bromssystem ska, med avseende på egenskaperna i bilaga 2 till dessa föreskrifter, meddelas den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen

7.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fordonet i alla fall uppfyller ställda krav, eller

| 7.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 7.2 | Beviljat eller ej beviljat godkännande ska med angivande av ändringarna genom det förfarande som anges i punkt 4.3 meddelas de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2

Beviljat eller ej beviljat godkännande ska med angivande av ändringarna genom det förfarande som anges i punkt 4.3 meddelas de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 7.3 | Den behöriga myndighet som beviljar en utökning av godkännandet ska tilldela ett serienummer för varje rapportformulär som skrivs för en sådan utökning och informera de andra avtalsparterna till 1958 års avtal med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.3

Den behöriga myndighet som beviljar en utökning av godkännandet ska tilldela ett serienummer för varje rapportformulär som skrivs för en sådan utökning och informera de andra avtalsparterna till 1958 års avtal med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Ett fordon som är godkänt enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges i punkt 5. |
| --- | --- |

8.1

Ett fordon som är godkänt enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges i punkt 5.

| 8.2 | För att verifiera att kraven i punkt 8.1 är uppfyllda ska produktionen kontrolleras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

8.2

För att verifiera att kraven i punkt 8.1 är uppfyllda ska produktionen kontrolleras på lämpligt sätt.

| 8.3 | Innehavaren av godkännandet ska särskilt






  8.3.1 | säkerställa att det finns effektiva system för kontroll av produkternas kvalitet, |
| --- | --- | --- |

8.3

Innehavaren av godkännandet ska särskilt

8.3.1

säkerställa att det finns effektiva system för kontroll av produkternas kvalitet,

| 8.3.2 | ha tillgång till nödvändig kontrollutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ, |
| --- | --- |

8.3.2

ha tillgång till nödvändig kontrollutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ,

| 8.3.3 | säkerställa att uppgifter om provningsresultat dokumenteras och att de bifogade dokumenten finns tillgängliga under en period som bestäms av myndigheten, |
| --- | --- |

8.3.3

säkerställa att uppgifter om provningsresultat dokumenteras och att de bifogade dokumenten finns tillgängliga under en period som bestäms av myndigheten,

| 8.3.4 | analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa att produktens egenskaper hålls konstanta inom ramen för normala avvikelser vid serietillverkning, |
| --- | --- |

8.3.4

analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa att produktens egenskaper hålls konstanta inom ramen för normala avvikelser vid serietillverkning,

| 8.3.5 | säkerställa att för varje produkttyp åtminstone provningarna som föreskrivs i dessa föreskrifter utförs, och |
| --- | --- |

8.3.5

säkerställa att för varje produkttyp åtminstone provningarna som föreskrivs i dessa föreskrifter utförs, och

| 8.3.6 | säkerställa att om provexemplar eller provbitar inte överensstämmer vid den typ av provning som avses, ska detta föranleda ny provtagning och ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att återställa produktionsöverensstämmelsen i fråga. |
| --- | --- |

8.3.6

säkerställa att om provexemplar eller provbitar inte överensstämmer vid den typ av provning som avses, ska detta föranleda ny provtagning och ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att återställa produktionsöverensstämmelsen i fråga.

| 8.4 | Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet.






  8.4.1 | Vid varje inspektion ska provningsböckerna och dokumentationen av produktionsövervakningen framläggas för den besökande kontrollanten. |
| --- | --- | --- |

8.4

Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet.

8.4.1

Vid varje inspektion ska provningsböckerna och dokumentationen av produktionsövervakningen framläggas för den besökande kontrollanten.

| 8.4.2 | Kontrollanten får ta provexemplar slumpmässigt för provning i tillverkarens laboratorium. Minsta antal provexemplar får fastställas i förhållande till resultaten från tillverkarens egen kontroll. |
| --- | --- |

8.4.2

Kontrollanten får ta provexemplar slumpmässigt för provning i tillverkarens laboratorium. Minsta antal provexemplar får fastställas i förhållande till resultaten från tillverkarens egen kontroll.

| 8.4.3 | Om kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller om det framstår som nödvändigt att kontrollera att de provningar som har utförts enligt punkt 8.4.2 är giltiga, ska kontrollanten välja ut provexemplar som skickas till den tekniska tjänst som utförde provningarna för godkännande. |
| --- | --- |

8.4.3

Om kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller om det framstår som nödvändigt att kontrollera att de provningar som har utförts enligt punkt 8.4.2 är giltiga, ska kontrollanten välja ut provexemplar som skickas till den tekniska tjänst som utförde provningarna för godkännande.

| 8.4.4 | Den behöriga myndigheten får utföra vilken provning som helst som föreskrivs i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.4.4

Den behöriga myndigheten får utföra vilken provning som helst som föreskrivs i dessa föreskrifter.

| 8.4.5 | Normalt tidsintervall för de inspektioner som utförs av den behöriga myndigheten ska vara en inspektion vartannat år. Om otillfredsställande resultat registreras under ett av dessa besök, ska den behöriga myndigheten säkerställa att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att återställa överensstämmelse med godkänd typ så fort som möjligt. |
| --- | --- |

8.4.5

Normalt tidsintervall för de inspektioner som utförs av den behöriga myndigheten ska vara en inspektion vartannat år. Om otillfredsställande resultat registreras under ett av dessa besök, ska den behöriga myndigheten säkerställa att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att återställa överensstämmelse med godkänd typ så fort som möjligt.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Godkännandet som beviljats med avseende på en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven enligt punkt 8.1 inte uppfylls. |
| --- | --- |

9.1

Godkännandet som beviljats med avseende på en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven enligt punkt 8.1 inte uppfylls.

| 9.2 | Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som tidigare beviljats, ska avtalsparten genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.2

Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som tidigare beviljats, ska avtalsparten genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

10.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av godkännandet helt upphör med produktionen av en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne underrätta den myndighet som beviljat godkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande ska myndigheten informera övriga avtalsparter, som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNINGEN SAMT DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska underrätta Förenta nationernas sekretariat om namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningen samt de administrativa myndigheter som beviljar godkännande och till vilka rapporter om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska skickas.

12.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

12.1   Allmänt

| 12.1.1 | Från och med det datum då supplement 8 till ändringsserie 09 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 8 till ändringsserie 09. |
| --- | --- |

12.1.1

Från och med det datum då supplement 8 till ändringsserie 09 officiellt träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-godkännanden enligt dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 8 till ändringsserie 09.

| 12.1.2 | Om inte annat anges, eller om inte sammanhanget kräver annat, ska supplement till ändringsserie 10 även gälla utfärdande och upprätthållande av godkännanden enligt ändringsserie 09. |
| --- | --- |

12.1.2

Om inte annat anges, eller om inte sammanhanget kräver annat, ska supplement till ändringsserie 10 även gälla utfärdande och upprätthållande av godkännanden enligt ändringsserie 09.

| 12.1.3 | Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 10 får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 10. |
| --- | --- |

12.1.3

Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 10 får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 10.

| 12.1.4 | Från och med dagen för det officiella ikraftträdande av supplement 4 till ändringsserie 10 ska ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 4. |
| --- | --- |

12.1.4

Från och med dagen för det officiella ikraftträdande av supplement 4 till ändringsserie 10 ska ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 4.

| 12.1.5 | De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökningar av godkännande till supplement 3 till ändringsserie 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.1.5

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökningar av godkännande till supplement 3 till ändringsserie 10 till dessa föreskrifter.

12.2   Nya typgodkännanden

| 12.2.1 | Från och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 8 till ändringsserie 09 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 8 till ändringsserie 09. |
| --- | --- |

12.2.1

Från och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 8 till ändringsserie 09 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 8 till ändringsserie 09.

| 12.2.2 | Från och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 10 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 10. |
| --- | --- |

12.2.2

Från och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 10 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 10.

| 12.2.3 | Intill 48 månader efter den dag då ändringsserie 10 till dessa föreskrifter officiellt träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt typgodkännande av en fordonstyp som godkänts enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.2.3

Intill 48 månader efter den dag då ändringsserie 10 till dessa föreskrifter officiellt träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt typgodkännande av en fordonstyp som godkänts enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

| 12.2.4 | Intill 48 månader efter den dag då ändringsserie 10 till dessa föreskrifter träder i kraft ska avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja ECE-godkännanden enligt supplement 3 till ändringsserie 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.2.4

Intill 48 månader efter den dag då ändringsserie 10 till dessa föreskrifter träder i kraft ska avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja ECE-godkännanden enligt supplement 3 till ändringsserie 10 till dessa föreskrifter.

| 12.2.5 | Från och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 5 till ändringsserie 10 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 5 till ändringsserie 10. |
| --- | --- |

12.2.5

Från och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 5 till ändringsserie 10 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 5 till ändringsserie 10.

12.3   Begränsad giltighet för äldre typgodkännanden

| 12.3.1 | Med början 48 månader från den dag då ändringsserie 10 till dessa föreskrifter officiellt träder i kraft får en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja första nationella registrering (första ibruktagande) för ett fordon som inte uppfyller kraven i ändringsserie 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.3.1

Med början 48 månader från den dag då ändringsserie 10 till dessa föreskrifter officiellt träder i kraft får en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja första nationella registrering (första ibruktagande) för ett fordon som inte uppfyller kraven i ändringsserie 10 till dessa föreskrifter.

12.4   Nya avtalsslutande parter

| 12.4.1 | Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är avtalsslutande parter som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter dagen för ikraftträdande av den senaste ändringsserien inte skyldiga att godta godkännanden som beviljats i enlighet med någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.4.1

Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är avtalsslutande parter som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter dagen för ikraftträdande av den senaste ändringsserien inte skyldiga att godta godkännanden som beviljats i enlighet med någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter.

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev. 1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

(2)  I enlighet med de tillämpningsdatum som anges i punkt 12 i dessa föreskrifter ingår bromskraven för fordon i kategori M1 helt i föreskrifter nr 13-H. För fordon i kategori N1 ska avtalsparter som anslutit sig till både föreskrifterna nr 13-H och dessa föreskrifter acceptera godkännanden enligt endera av dessa föreskrifter såsom lika giltiga.

(3)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 (vakant), 55 (vakant) och 56 för Montenegro. Efterföljande nummer ska tilldelas andra länder i den kronologiska ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännanden utfärdade på grundval av dessa föreskrifter, och Förenta nationernas generalsekretariat ska meddela överenskommelsens parter de sålunda tilldelade numren.

(4)  Tills överenskommelse om enhetliga tekniska standarder har uppnåtts, vilket säkerställer kompatibilitet och säkerhet, ska inte anslutningar mellan motorfordon och släpfordon som överensstämmer med punkt 5.1.3.1.3 vara tillåtna.

(5)  Ej tillämpligt för släpfordon.

(6)  Om annat än inkopplingstryck.

(7)  Endast tillämpligt för släpfordon.

(8)  Ej tillämpligt för fordon med elektronisk styrning av bromssystemen.

(9)  För regelbunden teknisk inspektion ska de angivna minsta gränsvärdena för bromsningsgraden för hela fordonet kanske behöva justeras för att återspegla nationella eller internationella driftskrav.

(10)  Den myndighet som ska bevilja godkännande ska ha rätt att undersöka färdbromssystemet genom ytterligare fordonsprovningar.

(11)  Kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 kan användas för 5 stifts- eller 7 stiftstillämpningar, såsom tillämpligt.

(12)  Till dess enhetliga provningsförfaranden har fastställts ska tillverkaren förse den tekniska tjänsten med en analys av potentiella fel i styrtransmissionen och dess verkningar. Denna information ska diskuteras och bestämmas mellan den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren.

(13)  Kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 kan användas för 5 stifts- eller 7 stiftstillämpningar, såsom tillämpligt.

(14)  Vid tiden för typgodkännande ska överensstämmelsen med detta krav bekräftas av fordonstillverkaren.

(15)  Under en händelse med ”selektiv bromsning” kan funktionen ändras till ”automatiskt kontrollerad bromsning”.

(16)  Detta krav ska inte gälla förrän ISO-standard 11992 har ändrats för att omfatta ett meddelande ”tänd stopplyktor”.

(17)  Ända tills enhetliga tekniska villkor har överenskommits som korrekt kan bedöma den automatiska bromsjusteringsanordningens funktion, ska frirullningskravet anses uppfyllt då frirullning observeras under alla bromsprovningar som föreskrivs för tillämpligt släpfordon.

(18)  Till dess enhetliga provningsförfaranden har fastställts ska tillverkaren förse den tekniska tjänsten med en analys av potentiella fel i styrtransmissionen och dess verkningar. Denna information ska diskuteras och bestämmas mellan tekniska tjänsten och fordonstillverkaren.

(19)  Kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 kan användas för 5- eller 7-stiftstillämpningar, såsom tillämpligt.

(20)  Kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 kan användas för 5- eller 7-stiftstillämpningar, såsom tillämpligt.

(21)  Ledarnas tvärsnitt som specificeras i ISO 7638:1997 för släpfordonet får minskas om släpfordonet är försett med sin egen oberoende säkring. Säkringens amperetal får inte överskrida den strömstyrka ledaren är dimensionerad för. Denna avvikelse gäller inte släpfordon som är utrustade för att dra ytterligare ett släpfordon.

(22)  Kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 kan användas för 5- eller 7-stiftstillämpningar, såsom tillämpligt.

(23)  Vid tiden för typgodkännande ska överensstämmelsen med detta krav bekräftas av fordonstillverkaren.

(24)  Detta krav ska inte gälla förrän ISO-standard 11992 har ändrats för att omfatta ett meddelande ”tänd stopplyktor”.

(25)  Under en händelse med ”selektiv bromsning” kan funktionen ändras till ”automatiskt kontrollerad bromsning”.

---

BILAGA 1

Bromssystem, anordningar, metoder och förhållanden som inte omfattas av dessa föreskrifter

| 1. | Metod för mätning av reaktionstiden (”responsen”) för bromsar som inte är tryckluftsdrivna. |
| --- | --- |

1.

Metod för mätning av reaktionstiden (”responsen”) för bromsar som inte är tryckluftsdrivna.

---

BILAGA 2

RAPPORT
   (1)

(största format: A4 [210 mm × 297 mm])

Image

Image

Image

Image

---

(1)  På begäran av sökande av godkännande enligt föreskrifter nr 90 ska denna information tillhandahållas av den typgodkännande myndigheten såsom ingående i tillägg 1 till denna bilaga. Denna information ska dock inte tillhandahållas för andra ändamål än godkännanden enligt föreskrifter nr 90.

TILLÄGG 1

Förteckning över fordonsuppgifter för godkännanden enligt föreskrifter nr 90

| 1. | Beskrivning av fordonstypen ...






  1.1 | Handelsnamn eller varumärke på fordonet, om tillämpligt ... |
| --- | --- | --- |

1.

Beskrivning av fordonstypen ...

1.1

Handelsnamn eller varumärke på fordonet, om tillämpligt ...

| 1.2 | Fordonskategori ... |
| --- | --- |

1.2

Fordonskategori ...

| 1.3 | Fordonstyp enligt godkännande enligt föreskrifter nr 13 ...
  ... |
| --- | --- |

1.3

Fordonstyp enligt godkännande enligt föreskrifter nr 13 ...

...

| 1.4 | Fordonsmodeller och -beteckningar för fordonstypen, on tillämpligt ...
  ... |
| --- | --- |

1.4

Fordonsmodeller och -beteckningar för fordonstypen, on tillämpligt ...

...

| 1.5 | Tillverkarens namn och adress ... |
| --- | --- |

1.5

Tillverkarens namn och adress ...

| 2. | Bromsbeläggens fabrikat och typ ...






  2.1 | Bromsbelägg provade enligt alla tillämpliga föreskrifter i bilaga 4 ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Bromsbeläggens fabrikat och typ ...

2.1

Bromsbelägg provade enligt alla tillämpliga föreskrifter i bilaga 4 ...

...

| 2.2 | Bromsbelägg provade enligt bilaga 15 ... |
| --- | --- |

2.2

Bromsbelägg provade enligt bilaga 15 ...

| 3. | Fordonets minsta massa ...






  3.1 | Fördelningen av massan mellan axlarna (högsta värde) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

Fordonets minsta massa ...

3.1

Fördelningen av massan mellan axlarna (högsta värde) ...

...

| 4. | Fordonets största massa ...






  4.1 | Fördelningen av massan mellan axlarna (högsta värde) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

4.

Fordonets största massa ...

4.1

Fördelningen av massan mellan axlarna (högsta värde) ...

...

| 5. | Högsta fordonshastighet ... |
| --- | --- |

5.

Högsta fordonshastighet ...

| 6. | Däck- och hjuldimensioner ... |
| --- | --- |

6.

Däck- och hjuldimensioner ...

| 7. | Bromskretskonfiguration (t.ex. främre/bakre eller diagonal delning) ...
  ... |
| --- | --- |

7.

Bromskretskonfiguration (t.ex. främre/bakre eller diagonal delning) ...

...

| 8. | Uppgift om vilket som är reservbromssystemet ...
  ... |
| --- | --- |

8.

Uppgift om vilket som är reservbromssystemet ...

...

| 9. | Specifikationer över bromsventiler (i förekommande fall) ...
  ...






  9.1 | Anpassningsspecifikationer för lastkännande ventil ...
  ... |
| --- | --- | --- |

9.

Specifikationer över bromsventiler (i förekommande fall) ...

...

9.1

Anpassningsspecifikationer för lastkännande ventil ...

...

| 9.2 | Inställning av tryckventil ... |
| --- | --- |

9.2

Inställning av tryckventil ...

| 10. | Beräknad bromskraftfördelning ... |
| --- | --- |

10.

Beräknad bromskraftfördelning ...

| 11. | Bromsspecifikation ...






  11.1 | Typ av skivbroms (t.ex. antal kolvar med diameter/diametrar, ventilerad eller solid skiva) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

11.

Bromsspecifikation ...

11.1

Typ av skivbroms (t.ex. antal kolvar med diameter/diametrar, ventilerad eller solid skiva) ...

...

| 11.2 | Typ av trumbroms (t.ex. duoservo, med kolvstorlek och trumdimensioner) ...
  ... |
| --- | --- |

11.2

Typ av trumbroms (t.ex. duoservo, med kolvstorlek och trumdimensioner) ...

...

| 11.3 | I fråga om tryckluftbromssystem, t.ex. cylindertyp och -storlek, hävarmar osv. ...
  ... |
| --- | --- |

11.3

I fråga om tryckluftbromssystem, t.ex. cylindertyp och -storlek, hävarmar osv. ...

...

| 12. | Typ och storlek på huvudcylinder ... |
| --- | --- |

12.

Typ och storlek på huvudcylinder ...

| 13. | Typ och storlek på hjälpdon ... |
| --- | --- |

13.

Typ och storlek på hjälpdon ...

TILLÄGG 2

Typgodkännandeintyg avseende fordonets bromssystem

1.   ALLMÄNT

Följande tilläggsposter ska registreras när släpfordonet har godkänts med användning av det alternativa förfarande som anges i bilaga 20 till dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSRAPPORTER ENLIGT BILAGA 19

| 2.1 | Membranbromscylindrar | Rapport nr ... |
| --- | --- | --- |
| 2.2 | Fjäderbromsar | Rapport nr ... |
| 2.3 | Egenskaper för släpfordonets bromsverkan med kalla bromsar | Rapport nr ... |
| 2.4 | Antilåsningssystem | Rapport nr ... |

2.1

Membranbromscylindrar

Rapport nr ...

2.2

Fjäderbromsar

Rapport nr ...

2.3

Egenskaper för släpfordonets bromsverkan med kalla bromsar

Rapport nr ...

2.4

Antilåsningssystem

Rapport nr ...

3.   KONTROLLER AV BROMSVERKAN

| 3.1 | : | Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 4, punkterna 3.1.2 och 1.2.7 (färdbromsning med kalla bromsar) | : | ja/nej (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2 | : | Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 4, punkt 3.2 (parkeringsbromsning med kalla bromsar) | : | ja/nej (1) |
| 3.3 | : | Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 4, punkt 3.3 (bromsverkan vid nödbromsning/automatisk bromsning) | : | ja/nej (1) |
| 3.4 | : | Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 10, punkt 6 (bromsverkan vid fel på bromsfördelningssystemet) | : | ja/nej (1) |
| 3.5 | : | Släpfordonet uppfyller kraven i punkt 5.2.2.14.1 i dessa föreskrifter (bromsverkan vid läckage från hjälputrustning) | : | ja/nej (1) |
| 3.6 | : | Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 13 (låsningsfri bromsning) | : | ja/nej (1) |

3.1

:

Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 4, punkterna 3.1.2 och 1.2.7 (färdbromsning med kalla bromsar)

:

ja/nej (1)

3.2

:

Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 4, punkt 3.2 (parkeringsbromsning med kalla bromsar)

:

ja/nej (1)

3.3

:

Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 4, punkt 3.3 (bromsverkan vid nödbromsning/automatisk bromsning)

:

ja/nej (1)

3.4

:

Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 10, punkt 6 (bromsverkan vid fel på bromsfördelningssystemet)

:

ja/nej (1)

3.5

:

Släpfordonet uppfyller kraven i punkt 5.2.2.14.1 i dessa föreskrifter (bromsverkan vid läckage från hjälputrustning)

:

ja/nej (1)

3.6

:

Släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 13 (låsningsfri bromsning)

:

ja/nej (1)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt

---

BILAGA 3

GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

MALL A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter.)

Image

Ovanstående godkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen ifråga, med avseende på bromsning, har blivit godkänd i Förenade kungariket (E 11) enligt föreskrifter nr 13 med godkännandenummer 102439. De första två siffrorna visar att godkännandet beviljades enligt kraven i föreskrifter nr 13 ändrade genom ändringsserie 10. För fordon i kategorierna M2 och M3, innebär denna märkning att fordonstypen i fråga har genomgått typ II-provning.

MALL B

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter.)

Image

Ovanstående godkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen ifråga, med avseende på bromsning, har blivit godkänd i Förenade kungariket (E 11) enligt föreskrifter nr 13. För fordon i kategorierna M2 och M3, innebär denna märkning att fordonstypen i fråga har genomgått typ IIA-provning.

MALL C

(Se punkt 4.6 i dessa föreskrifter.)

Image

Ovanstående godkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har blivit godkänd i Förenade kungariket (E 11) enligt föreskrifter nr 13 och 24 (1). (I fallet med de senare föreskrifterna är den korrigerade absorptionskoefficienten 1,30 m-1.)

---

(1)  Detta nummer anges endast som exempel.

---

BILAGA 4

Bromsprovningar och bromssystems bromsverkan

1.   PROVNING AV BROMSAR

1.1   Allmänt

| 1.1.1 | Den bromsverkan som föreskrivs för bromssystem grundas på stoppsträcka och/eller medelvärdet av fullt utvecklad retardation. Bromsverkan hos ett bromssystem ska bestämmas genom mätning av stoppsträckan i förhållande till fordonets utgångshastighet och/eller genom mätning av den fullt utvecklade medelretardationen under provningen. |
| --- | --- |

1.1.1

Den bromsverkan som föreskrivs för bromssystem grundas på stoppsträcka och/eller medelvärdet av fullt utvecklad retardation. Bromsverkan hos ett bromssystem ska bestämmas genom mätning av stoppsträckan i förhållande till fordonets utgångshastighet och/eller genom mätning av den fullt utvecklade medelretardationen under provningen.

| 1.1.2 | Stoppsträckan ska vara den sträcka fordonet tillryggalägger från det ögonblick då föraren börjar påverka bromssystemets manöverorgan tills fordonet stannar. Fordonets utgångshastighet ska vara hastigheten i det ögonblick föraren börjar påverka bromssystemets manöverorgan. Utgångshastigheten ska vara minst 98 % av den föreskrivna hastigheten för provningen i fråga.
  Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen (dm) ska beräknas som medelretardationen avseende sträckan under intervallet vb till ve enligt följande formel:



  där







  vo | = | fordonets utgångshastighet i km/tim, |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | fordonets hastighet vid 0,8vo i km/tim, |
| ve | = | fordonets hastighet vid 0,1vo i km/tim, |
| sb | = | tillryggalagd sträcka mellan vo och vb i meter, |
| se | = | tillryggalagd sträcka mellan vo och ve i meter. |

1.1.2

Stoppsträckan ska vara den sträcka fordonet tillryggalägger från det ögonblick då föraren börjar påverka bromssystemets manöverorgan tills fordonet stannar. Fordonets utgångshastighet ska vara hastigheten i det ögonblick föraren börjar påverka bromssystemets manöverorgan. Utgångshastigheten ska vara minst 98 % av den föreskrivna hastigheten för provningen i fråga.

Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen (dm) ska beräknas som medelretardationen avseende sträckan under intervallet vb till ve enligt följande formel:

Formula

där

vo

=

fordonets utgångshastighet i km/tim,

vb

=

fordonets hastighet vid 0,8vo i km/tim,

ve

=

fordonets hastighet vid 0,1vo i km/tim,

sb

=

tillryggalagd sträcka mellan vo och vb i meter,

se

=

tillryggalagd sträcka mellan vo och ve i meter.

Hastigheten och sträckan ska bestämmas med hjälp av instrument som har en noggrannhet av ± 1 % vid den föreskrivna hastigheten för provningen. Medelvärdet av den fullt utvecklade retardationen får bestämmas med användning av andra metoder än mätning av hastighet och sträcka. I detta fall ska mätnoggrannheten vara ± 3 %.

1.2   Vid godkännandet av ett fordon ska bromsverkan mätas under provkörning på väg under följande förhållanden:

| 1.2.1 | Fordonets tillstånd med avseende på massan ska vara så som föreskrivs för varje typ av provning och massan ska noteras i provningsrapporten. |
| --- | --- |

1.2.1

Fordonets tillstånd med avseende på massan ska vara så som föreskrivs för varje typ av provning och massan ska noteras i provningsrapporten.

| 1.2.2 | Provningen ska utföras vid de hastigheter som föreskrivs för varje typ av provning. När ett fordon är konstruerat så att dess högsta hastighet är lägre än den hastighet som föreskrivs för provningen ska provningen utföras vid fordonets högsta hastighet. |
| --- | --- |

1.2.2

Provningen ska utföras vid de hastigheter som föreskrivs för varje typ av provning. När ett fordon är konstruerat så att dess högsta hastighet är lägre än den hastighet som föreskrivs för provningen ska provningen utföras vid fordonets högsta hastighet.

| 1.2.3 | Under provningarna ska inte den kraft som måste anbringas på bromsens manöverorgan för att åstadkomma den föreskrivna bromsverkan överstiga det högsta värde som fastställts för provfordonets kategori. |
| --- | --- |

1.2.3

Under provningarna ska inte den kraft som måste anbringas på bromsens manöverorgan för att åstadkomma den föreskrivna bromsverkan överstiga det högsta värde som fastställts för provfordonets kategori.

| 1.2.4 | Vägen ska ha en yta som ger god friktion, om inte annat anges i motsvarande bilaga. |
| --- | --- |

1.2.4

Vägen ska ha en yta som ger god friktion, om inte annat anges i motsvarande bilaga.

| 1.2.5 | Provningarna ska utföras när det inte förekommer någon vind som kan komma att påverka resultaten. |
| --- | --- |

1.2.5

Provningarna ska utföras när det inte förekommer någon vind som kan komma att påverka resultaten.

| 1.2.6 | Vid provningarnas början ska däcken vara kalla och ha det tryck som föreskrivs för den last som upptas av hjulen då fordonet står stilla. |
| --- | --- |

1.2.6

Vid provningarnas början ska däcken vara kalla och ha det tryck som föreskrivs för den last som upptas av hjulen då fordonet står stilla.

| 1.2.7 | Den föreskrivna bromsverkan ska uppnås utan att hjulen låser sig, utan att fordonet avviker från sin kurs och utan onormala vibrationer (1). |
| --- | --- |

1.2.7

Den föreskrivna bromsverkan ska uppnås utan att hjulen låser sig, utan att fordonet avviker från sin kurs och utan onormala vibrationer (1).

| 1.2.8 | För fordon som drivs helt eller delvis av en elektrisk motor (eller motorer), vilken/vilka är permanent inkopplad(e) till hjulen ska alla provningar utföras med denna motor/dessa motorer inkopplad(e). |
| --- | --- |

1.2.8

För fordon som drivs helt eller delvis av en elektrisk motor (eller motorer), vilken/vilka är permanent inkopplad(e) till hjulen ska alla provningar utföras med denna motor/dessa motorer inkopplad(e).

| 1.2.9 | För sådana fordon som beskrivs i punkt 1.2.8, försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A, ska beteendeprovningarna som beskrivs i punkt 1.4.3.1 i denna bilaga utföras på en bana med låg friktionskoefficient (såsom anges i punkt 5.2.2 i bilaga 13). |
| --- | --- |

1.2.9

För sådana fordon som beskrivs i punkt 1.2.8, försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A, ska beteendeprovningarna som beskrivs i punkt 1.4.3.1 i denna bilaga utföras på en bana med låg friktionskoefficient (såsom anges i punkt 5.2.2 i bilaga 13).

| 1.2.9.1 | Vidare får inte transienta effekter såsom växlingar eller gaspedalens frikoppling påverka fordonets beteende under det förhållande som beskrivs i punkt 1.2.9, om fordonet är försett med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A. |
| --- | --- |

1.2.9.1

Vidare får inte transienta effekter såsom växlingar eller gaspedalens frikoppling påverka fordonets beteende under det förhållande som beskrivs i punkt 1.2.9, om fordonet är försett med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A.

| 1.2.10 | Vid provningarna enligt punkterna 1.2.9 och 1.2.9.1 är hjullåsning inte tillåten. Emellertid är styrkorrigering tillåten om vridningsvinkeln hos styrorganet ligger inom 120° under de två första sekunderna och inte överstiger 240° totalt. |
| --- | --- |

1.2.10

Vid provningarna enligt punkterna 1.2.9 och 1.2.9.1 är hjullåsning inte tillåten. Emellertid är styrkorrigering tillåten om vridningsvinkeln hos styrorganet ligger inom 120° under de två första sekunderna och inte överstiger 240° totalt.

| 1.2.11 | För ett fordon med elektriskt manövrerade färdbromsar som drivs av drivbatterier (eller ett hjälpbatteri) vilka mottar energi endast från ett oberoende externt laddningssystem, ska dessa batterier, vid provning av bromsverkan, vara vid ett medelvärde som inte är högre än 5 % över det laddningstillstånd vid vilket den bromsfelsvarning som föreskrivs i punkt 5.2.1.27.6 ska avges.
  Om denna varning avges, kan batterierna få mottaga viss omladdning under provningarna, för att hålla dem inom önskat område avseende laddningstillstånd. |
| --- | --- |

1.2.11

För ett fordon med elektriskt manövrerade färdbromsar som drivs av drivbatterier (eller ett hjälpbatteri) vilka mottar energi endast från ett oberoende externt laddningssystem, ska dessa batterier, vid provning av bromsverkan, vara vid ett medelvärde som inte är högre än 5 % över det laddningstillstånd vid vilket den bromsfelsvarning som föreskrivs i punkt 5.2.1.27.6 ska avges.

Om denna varning avges, kan batterierna få mottaga viss omladdning under provningarna, för att hålla dem inom önskat område avseende laddningstillstånd.

1.3   Fordonets beteende under bromsning

| 1.3.1 | Vid provningarna av bromssystemen, särskilt de som utförs vid hög hastighet, ska fordonets allmänna beteende under bromsningen kontrolleras. |
| --- | --- |

1.3.1

Vid provningarna av bromssystemen, särskilt de som utförs vid hög hastighet, ska fordonets allmänna beteende under bromsningen kontrolleras.

| 1.3.2 | Fordonets beteende vid bromsning på en väg med nedsatt friktion. Beteende hos fordon i kategorierna M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 och O4 på en väg med nedsatt friktion ska uppfylla de tillämpliga kraven i bilaga 10 och/eller 13 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3.2

Fordonets beteende vid bromsning på en väg med nedsatt friktion. Beteende hos fordon i kategorierna M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 och O4 på en väg med nedsatt friktion ska uppfylla de tillämpliga kraven i bilaga 10 och/eller 13 till dessa föreskrifter.

| 1.3.2.1 | För ett bromssystem enligt punkt 5.2.1.7.2 där bromsningen av en viss axel (eller vissa axlar) fås från fler än en bromsmomentkälla och någon enskild källa kan varieras i förhållande till annan/andra, ska fordonet uppfylla kraven i bilaga 10, eller alternativt, bilaga 13 under alla förhållanden som är tillåtna enligt dess styrstrategi (2). |
| --- | --- |

1.3.2.1

För ett bromssystem enligt punkt 5.2.1.7.2 där bromsningen av en viss axel (eller vissa axlar) fås från fler än en bromsmomentkälla och någon enskild källa kan varieras i förhållande till annan/andra, ska fordonet uppfylla kraven i bilaga 10, eller alternativt, bilaga 13 under alla förhållanden som är tillåtna enligt dess styrstrategi (2).

1.4   Typ 0-provning (provning av normal bromsverkan med kalla bromsar)

1.4.1   Allmänt

| 1.4.1.1 | Bromsarna ska vara kalla. En broms anses som kall om den temperatur som uppmäts på skivan eller utanpå trumman är lägre än 100 °C. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Bromsarna ska vara kalla. En broms anses som kall om den temperatur som uppmäts på skivan eller utanpå trumman är lägre än 100 °C.

| 1.4.1.2 | Provningen ska utföras under följande förhållanden:






  1.4.1.2.1 | Fordonet ska vara lastat och fördelningen av massan mellan axlarna ska vara den som anges av tillverkaren. När flera olika belastningsmöjligheter finns ska största massan fördelas mellan axlarna så att belastningen på varje axel är proportionell mot den högsta tillåtna lasten på varje axel. För dragfordon för påhängsvagnar får lasten omplaceras till ungefär halvvägs mellan kopplingstappläget som en följd av de ovanstående lastningsförhållandena och bakre axeln/axlarnas mittlinje. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2

Provningen ska utföras under följande förhållanden:

1.4.1.2.1

Fordonet ska vara lastat och fördelningen av massan mellan axlarna ska vara den som anges av tillverkaren. När flera olika belastningsmöjligheter finns ska största massan fördelas mellan axlarna så att belastningen på varje axel är proportionell mot den högsta tillåtna lasten på varje axel. För dragfordon för påhängsvagnar får lasten omplaceras till ungefär halvvägs mellan kopplingstappläget som en följd av de ovanstående lastningsförhållandena och bakre axeln/axlarnas mittlinje.

| 1.4.1.2.2 | Varje provning ska upprepas på det olastade fordonet. I fråga om ett motorfordon får det utöver föraren finnas ytterligare en person sittande i framsätet och med uppgift att notera provningsresultaten.
  I fråga om ett dragfordon för en påhängsvagn ska provningarna utan last utföras enbart med dragfordonet, inklusive en massa som motsvarar vändskivan. Det ska också omfatta en massa som motsvarar ett reservhjul om detta ingår som standardutrustning till fordonet.
  I fråga om fordon som endast består av chassi och förarhytt får en kompletterande last införas för att simulera karosseriets massa, men denna last får inte överstiga den minsta massa som angetts av tillverkaren i bilaga 2 till dessa föreskrifter.
  I fråga om ett fordon som är försett med ett elektriskt regenererande bromssystem gäller följande olika krav, beroende på systemets kategori:







  Kategori A | : | Eventuella separata manöverorgan för det elektriskt regenererande bromssystemet ska inte användas under typ 0-provningarna. |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategori B | : | Bidraget från det elektriskt regenererande bromssystemet till genererad bromskraft ska inte överskrida den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion. |

1.4.1.2.2

Varje provning ska upprepas på det olastade fordonet. I fråga om ett motorfordon får det utöver föraren finnas ytterligare en person sittande i framsätet och med uppgift att notera provningsresultaten.

I fråga om ett dragfordon för en påhängsvagn ska provningarna utan last utföras enbart med dragfordonet, inklusive en massa som motsvarar vändskivan. Det ska också omfatta en massa som motsvarar ett reservhjul om detta ingår som standardutrustning till fordonet.

I fråga om fordon som endast består av chassi och förarhytt får en kompletterande last införas för att simulera karosseriets massa, men denna last får inte överstiga den minsta massa som angetts av tillverkaren i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

I fråga om ett fordon som är försett med ett elektriskt regenererande bromssystem gäller följande olika krav, beroende på systemets kategori:

Kategori A

:

Eventuella separata manöverorgan för det elektriskt regenererande bromssystemet ska inte användas under typ 0-provningarna.

Kategori B

:

Bidraget från det elektriskt regenererande bromssystemet till genererad bromskraft ska inte överskrida den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion.

Detta villkor anses vara uppfyllt om batterierna har ett av följande laddningstillstånd, då laddningstillståndet (3) fastställts med den metod som anges i tillägg 1 till denna bilaga:

| a) | Av tillverkaren rekommenderad maximal laddningsnivå, enligt uppgift i fordonsspecifikationen. |
| --- | --- |

a)

Av tillverkaren rekommenderad maximal laddningsnivå, enligt uppgift i fordonsspecifikationen.

| b) | En nivå som inte är mindre än 95 % av full laddningsnivå, då tillverkaren inte lämnat någon specifik rekommendation. |
| --- | --- |

b)

En nivå som inte är mindre än 95 % av full laddningsnivå, då tillverkaren inte lämnat någon specifik rekommendation.

| c) | Maximal nivå, som ett resultat av automatisk laddningsreglering på fordonet. |
| --- | --- |

c)

Maximal nivå, som ett resultat av automatisk laddningsreglering på fordonet.

| 1.4.1.2.3 | De gränser som föreskrivs för minsta bromsverkan, både vid provning med olastat fordon och vid provning med lastat fordon, ska vara de som anges nedan för varje fordonskategori. Fordonet ska uppfylla både den föreskrivna stoppsträckan och det föreskrivna medelvärdet av fullt utvecklad retardation för ifrågavarande fordonskategori, men det är inte säkert att bägge parametrarna behöver mätas. |
| --- | --- |

1.4.1.2.3

De gränser som föreskrivs för minsta bromsverkan, både vid provning med olastat fordon och vid provning med lastat fordon, ska vara de som anges nedan för varje fordonskategori. Fordonet ska uppfylla både den föreskrivna stoppsträckan och det föreskrivna medelvärdet av fullt utvecklad retardation för ifrågavarande fordonskategori, men det är inte säkert att bägge parametrarna behöver mätas.

| 1.4.1.2.4 | Vägen ska vara horisontell. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4

Vägen ska vara horisontell.

1.4.2   Typ 0-provning med motorn frikopplad

Provningen ska utföras vid den hastighet som föreskrivs för den kategori som fordonet tillhör, varvid en viss tolerans medges för de värden som föreskrivs i detta sammanhang. Den minsta bromsverkan som föreskrivs för varje kategori ska uppfyllas.

1.4.3   Typ 0-provning med motorn inkopplad

| 1.4.3.1 | Dessutom ska provningarna utföras vid flera hastigheter varvid den lägsta ska vara lika med 30 % av fordonets högsta hastighet och den högsta lika med 80 % av denna hastighet. För fordon försedda med hastighetsbegränsare, ska begränsningshastigheten antas som fordonets högsta hastighet. De uppmätta värdena för bromsverkan och fordonets beteende ska registreras i provningsrapporten. Dragfordon för påhängsvagnar som förses med konstgjord last för att simulera effekterna av en lastad påhängsvagn får inte provas i högre hastighet än 80 km/tim. |
| --- | --- |

1.4.3.1

Dessutom ska provningarna utföras vid flera hastigheter varvid den lägsta ska vara lika med 30 % av fordonets högsta hastighet och den högsta lika med 80 % av denna hastighet. För fordon försedda med hastighetsbegränsare, ska begränsningshastigheten antas som fordonets högsta hastighet. De uppmätta värdena för bromsverkan och fordonets beteende ska registreras i provningsrapporten. Dragfordon för påhängsvagnar som förses med konstgjord last för att simulera effekterna av en lastad påhängsvagn får inte provas i högre hastighet än 80 km/tim.

| 1.4.3.2 | Ytterligare provning ska utföras med motorn tillkopplad från den hastighet som föreskrivs för den aktuella fordonskategorin. Den minsta bromsverkan som föreskrivs för varje kategori ska uppfyllas. Dragenheter för påhängsvagnar som förses med konstgjord last för att simulera effekterna av en lastad påhängsvagn får inte provas i högre hastighet än 80 km/tim. |
| --- | --- |

1.4.3.2

Ytterligare provning ska utföras med motorn tillkopplad från den hastighet som föreskrivs för den aktuella fordonskategorin. Den minsta bromsverkan som föreskrivs för varje kategori ska uppfyllas. Dragenheter för påhängsvagnar som förses med konstgjord last för att simulera effekterna av en lastad påhängsvagn får inte provas i högre hastighet än 80 km/tim.

1.4.4   Typ 0-provning för fordon i kategori O försedda med tryckluftsbromsar.

| 1.4.4.1 | Släpfordonets bromsverkan kan beräknas antingen från bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpvagnen och den uppmätta kraften på kopplingen eller i vissa fall från bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpfordonet med endast släpvagnen bromsad. Dragfordonets motor ska vara frikopplad under bromsprovet.
  I det fall där endast släpvagnen bromsas ska hänsyn tas till den ytterligare massa som bromsas. Bromsverkan ska i sådant fall anses vara medelvärdet av den fullt utvecklade retardationen. |
| --- | --- |

1.4.4.1

Släpfordonets bromsverkan kan beräknas antingen från bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpvagnen och den uppmätta kraften på kopplingen eller i vissa fall från bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpfordonet med endast släpvagnen bromsad. Dragfordonets motor ska vara frikopplad under bromsprovet.

I det fall där endast släpvagnen bromsas ska hänsyn tas till den ytterligare massa som bromsas. Bromsverkan ska i sådant fall anses vara medelvärdet av den fullt utvecklade retardationen.

| 1.4.4.2 | Med undantag för fallen enligt punkterna 1.4.4.3 och 1.4.4.4 i denna bilaga är det för att bestämma släpfordonets bromsningsgrad nödvändigt att mäta bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpfordonet och kraften på kopplingen. Dragfordonet ska uppfylla de krav som fastställs i bilaga 10 till dessa föreskrifter med avseende på förhållandet TM/PM och trycket pm. Släpfordonets bromsningsgrad ska beräknas med följande formel:



  där







  zR | = | släpfordonets bromsningsgrad, |
| --- | --- | --- | --- |
| zR+M | = | bromsningsgraden för dragfordonet jämte släpfordonet, |
| D | = | påskjutskraft på kopplingen,
  (dragkraft:+D),
  (sammantryckningskraft:-D), |
| PR | = | total statisk normalkraft från vägen på släpfordonets hjul (bilaga 10). |

1.4.4.2

Med undantag för fallen enligt punkterna 1.4.4.3 och 1.4.4.4 i denna bilaga är det för att bestämma släpfordonets bromsningsgrad nödvändigt att mäta bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpfordonet och kraften på kopplingen. Dragfordonet ska uppfylla de krav som fastställs i bilaga 10 till dessa föreskrifter med avseende på förhållandet TM/PM och trycket pm. Släpfordonets bromsningsgrad ska beräknas med följande formel:

Formula

där

zR

=

släpfordonets bromsningsgrad,

zR+M

=

bromsningsgraden för dragfordonet jämte släpfordonet,

D

=

påskjutskraft på kopplingen,

(dragkraft:+D),

(sammantryckningskraft:-D),

PR

=

total statisk normalkraft från vägen på släpfordonets hjul (bilaga 10).

| 1.4.4.3 | Om ett släpfordon har ett bromssystem av den genomgående eller halvt genomgående typen där trycket i bromsaktuatorerna inte ändras under bromsningen trots ändrad axelbelastning, och i fråga om påhängsvagnar, får enbart släpvagnen bromsas. Släpfordonets bromsningsgrad ska beräknas med följande formel:



  där







  R | = | rullmotståndsvärde = 0,01, |
| --- | --- | --- | --- |
| PM | = | total statisk normalkraft från vägen på hjulen på släpfordonets dragfordon (bilaga 10). |

1.4.4.3

Om ett släpfordon har ett bromssystem av den genomgående eller halvt genomgående typen där trycket i bromsaktuatorerna inte ändras under bromsningen trots ändrad axelbelastning, och i fråga om påhängsvagnar, får enbart släpvagnen bromsas. Släpfordonets bromsningsgrad ska beräknas med följande formel:

Formula

där

R

=

rullmotståndsvärde = 0,01,

PM

=

total statisk normalkraft från vägen på hjulen på släpfordonets dragfordon (bilaga 10).

| 1.4.4.4 | Utvärderingen av släpfordonets bromsningsgrad kan även utföras genom bromsning av enbart släpfordonet. I detta fall ska det använda trycket vara detsamma som det uppmätta trycket i bromsaktuatorerna under bromsning av kombinationen. |
| --- | --- |

1.4.4.4

Utvärderingen av släpfordonets bromsningsgrad kan även utföras genom bromsning av enbart släpfordonet. I detta fall ska det använda trycket vara detsamma som det uppmätta trycket i bromsaktuatorerna under bromsning av kombinationen.

1.5   Typ I-provning (utmattningsprovning)

1.5.1   Med upprepad bromsning

| 1.5.1.1 | Alla motorfordons färdbromssystem ska provas med lastade fordon genom att bromsarna successivt ansätts och lossas ett antal gånger enligt villkoren i tabellen nedan:









  Fordonets kategori | Villkor |
| --- | --- | --- |
| v1 [km/tim] | v2 [km/tim] | Δt [s] | n |
| M2 | 80 % vmax

  ≤ 100 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 %vmax

  ≤ 120 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| M3, N2, N3 | 80 %vmax

  ≤ 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

1.5.1.1

Alla motorfordons färdbromssystem ska provas med lastade fordon genom att bromsarna successivt ansätts och lossas ett antal gånger enligt villkoren i tabellen nedan:

Fordonets kategori

Villkor

v1 [km/tim]

v2 [km/tim]

Δt [s]

n

M2

80 % vmax

≤ 100

1/2 v1

55

15

N1

80 %vmax

≤ 120

1/2 v1

55

15

M3, N2, N3

80 %vmax

≤ 60

1/2 v1

60

20

där

| v1 | = | utgångshastighet, vid bromsningens inledning, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | hastighet vid bromsningens slut, |
| vmax | = | fordonets maximala hastighet, |
| n | = | antalet bromsansättningar, |
| Δt | = | bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en bromsning till inledningen av nästa. |

v1

=

utgångshastighet, vid bromsningens inledning,

v2

=

hastighet vid bromsningens slut,

vmax

=

fordonets maximala hastighet,

n

=

antalet bromsansättningar,

Δt

=

bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en bromsning till inledningen av nästa.

| 1.5.1.2 | Om fordonets egenskaper inte medger den tid som föreskrivs för Δt får varaktigheten ökas. Utöver den tid som behövs för bromsning och acceleration av fordonet ska i samtliga fall en tid på 10 sekunder tillåtas i varje cykel för stabilisering av hastigheten v1. |
| --- | --- |

1.5.1.2

Om fordonets egenskaper inte medger den tid som föreskrivs för Δt får varaktigheten ökas. Utöver den tid som behövs för bromsning och acceleration av fordonet ska i samtliga fall en tid på 10 sekunder tillåtas i varje cykel för stabilisering av hastigheten v1.

| 1.5.1.3 | Under dessa provningar ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att en fullt utvecklad medelretardation på 3 m/s2 erhålls vid den första bromsningen. Denna kraft ska vara konstant under efterföljande bromsansättningar. |
| --- | --- |

1.5.1.3

Under dessa provningar ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att en fullt utvecklad medelretardation på 3 m/s2 erhålls vid den första bromsningen. Denna kraft ska vara konstant under efterföljande bromsansättningar.

| 1.5.1.4 | Under bromsansättningarna ska högsta växelläget (utom överväxel eller liknande) användas hela tiden. |
| --- | --- |

1.5.1.4

Under bromsansättningarna ska högsta växelläget (utom överväxel eller liknande) användas hela tiden.

| 1.5.1.5 | För att återställa hastigheten efter bromsningen ska växellådan användas så att hastigheten v1 återfås på kortast möjliga tid (högsta acceleration som tillåts av motorn och växellådan). |
| --- | --- |

1.5.1.5

För att återställa hastigheten efter bromsningen ska växellådan användas så att hastigheten v1 återfås på kortast möjliga tid (högsta acceleration som tillåts av motorn och växellådan).

| 1.5.1.6 | För fordon som inte har tillräckligt med egen kraft för att utföra bromsarnas uppvärmningscykler ska provningarna utföras genom att uppnå den föreskrivna hastigheten före den första bromsningen och sedan använda fordonets högsta acceleration och bromsa successivt vid den hastighet som uppnåtts efter varje tidscykel såsom specificeras, för tillämplig fordonskategori i punkt 1.5.1.1. |
| --- | --- |

1.5.1.6

För fordon som inte har tillräckligt med egen kraft för att utföra bromsarnas uppvärmningscykler ska provningarna utföras genom att uppnå den föreskrivna hastigheten före den första bromsningen och sedan använda fordonets högsta acceleration och bromsa successivt vid den hastighet som uppnåtts efter varje tidscykel såsom specificeras, för tillämplig fordonskategori i punkt 1.5.1.1.

| 1.5.1.7 | För fordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före typ I-provningen ovan, ställas in enligt följande förfaranden, såsom tillämpligt:






  1.5.1.7.1 | För fordon försedda med luftmanövrerade bromsar ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen fungerar aktivt. För detta syfte ska bromsaktuatorns slaglängd justeras enligt följande formel:
  so ≥ 1,1 × somjustering

  (den övre gränsen ska inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren)
  där






  somjustering | är omjusteringsslaglängden enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsanordningen, dvs. den slaglängd, där anordningen börjar ställa om bromsens spel med ett manövertryck på 15 % av bromssystemets driftstryck, men inte mindre än 100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.1.7

För fordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före typ I-provningen ovan, ställas in enligt följande förfaranden, såsom tillämpligt:

1.5.1.7.1

För fordon försedda med luftmanövrerade bromsar ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen fungerar aktivt. För detta syfte ska bromsaktuatorns slaglängd justeras enligt följande formel:

so ≥ 1,1 × somjustering

(den övre gränsen ska inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren)

där

somjustering

är omjusteringsslaglängden enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsanordningen, dvs. den slaglängd, där anordningen börjar ställa om bromsens spel med ett manövertryck på 15 % av bromssystemets driftstryck, men inte mindre än 100 kPa.

När det enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten är opraktiskt att mäta aktuatorns slaglängd, ska utgångsinställningen överenskommas med den tekniska tjänsten.

Från ovanstående villkor ska bromsen ansättas med ett manövertryck motsvarande 30 % av bromssystemets driftstryck, men inte mindre än 200 kPa 50 gånger i följd. Detta ska sedan följas av en enda bromsansättning med ett manövertryck på ≥ 650 kPa.

| 1.5.1.7.2 | För fordon försedda med hydrauliskt manövrerade skivbromsar anses inga inställningskrav nödvändiga. |
| --- | --- |

1.5.1.7.2

För fordon försedda med hydrauliskt manövrerade skivbromsar anses inga inställningskrav nödvändiga.

| 1.5.1.7.3 | För fordon försedda med hydrauliskt manövrerade trumbromsar ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.5.1.7.3

För fordon försedda med hydrauliskt manövrerade trumbromsar ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren.

| 1.5.1.8 | För fordon försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B ska fordonsbatteriernas tillstånd då provningen startar vara sådan att det bidrag till bromskraften som det elektriskt regenererande bromssystemet tillhandahåller inte överskrider den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion.
  Detta villkor anses vara uppfyllt om batterierna har ett av de laddningstillstånd som förtecknas i punkt 1.4.1.2.2 fjärde stycket. |
| --- | --- |

1.5.1.8

För fordon försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B ska fordonsbatteriernas tillstånd då provningen startar vara sådan att det bidrag till bromskraften som det elektriskt regenererande bromssystemet tillhandahåller inte överskrider den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion.

Detta villkor anses vara uppfyllt om batterierna har ett av de laddningstillstånd som förtecknas i punkt 1.4.1.2.2 fjärde stycket.

1.5.2   Med kontinuerlig bromsning

| 1.5.2.1 | Färdbromsarna på släpfordon i kategorierna O2 och O3 ska provas på sådant sätt och med fordonet lastat så att energiintaget till bromsarna motsvarar den energimängd som registrerats under samma tid för ett lastat fordon som körts med en konstant hastighet på 40 km/tim på en nedförslutning på 7 % över en sträcka på 1,7 km. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Färdbromsarna på släpfordon i kategorierna O2 och O3 ska provas på sådant sätt och med fordonet lastat så att energiintaget till bromsarna motsvarar den energimängd som registrerats under samma tid för ett lastat fordon som körts med en konstant hastighet på 40 km/tim på en nedförslutning på 7 % över en sträcka på 1,7 km.

| 1.5.2.2 | Provningen kan utföras på en horisontell väg, när släpfordonet dras av dragfordonet. Under provningen ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att släpfordonets motstånd hålls konstant (7 % av släpfordonets högsta stillastående axelbelastning). Om den tillgängliga dragkraften är otillräcklig kan provningen utföras vid en lägre hastighet men över en längre sträcka enligt tabellen nedan:






  Hastighet [km/tim] | Sträcka [m] |
| --- | --- | --- |
| 40 | 1 700 |
| 30 | 1 950 |
| 20 | 2 500 |
| 15 | 3 100 |

1.5.2.2

Provningen kan utföras på en horisontell väg, när släpfordonet dras av dragfordonet. Under provningen ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att släpfordonets motstånd hålls konstant (7 % av släpfordonets högsta stillastående axelbelastning). Om den tillgängliga dragkraften är otillräcklig kan provningen utföras vid en lägre hastighet men över en längre sträcka enligt tabellen nedan:

Hastighet [km/tim]

Sträcka [m]

40

1 700

30

1 950

20

2 500

15

3 100

| 1.5.2.3 | För släpfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före den typ I-provning som föreskrivs ovan, ställas in enligt följande förfaranden som anges i punkt 1.7.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.5.2.3

För släpfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före den typ I-provning som föreskrivs ovan, ställas in enligt följande förfaranden som anges i punkt 1.7.1.1 i denna bilaga.

1.5.3   Bromsverkan med varma bromsar

| 1.5.3.1 | I slutet av typ I-provningen (provning som beskrivs i punkt 1.5.1 eller provning som beskrivs i punkt 1.5.2 i denna bilaga) ska färdbromssystemets verkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden (och särskilt vid en konstant manöverkraft som inte är större än den medelkraft som verkligen används) som vid typ 0-provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena kan vara annorlunda).






  1.5.3.1.1 | För motorfordon ska denna bromsverkan med varma bromsar inte vara lägre än 80 % av den bromsverkan som föreskrivs för kategorin i fråga och inte heller mindre än 60 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning med motorn frikopplad. |
| --- | --- | --- |

1.5.3.1

I slutet av typ I-provningen (provning som beskrivs i punkt 1.5.1 eller provning som beskrivs i punkt 1.5.2 i denna bilaga) ska färdbromssystemets verkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden (och särskilt vid en konstant manöverkraft som inte är större än den medelkraft som verkligen används) som vid typ 0-provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena kan vara annorlunda).

1.5.3.1.1

För motorfordon ska denna bromsverkan med varma bromsar inte vara lägre än 80 % av den bromsverkan som föreskrivs för kategorin i fråga och inte heller mindre än 60 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning med motorn frikopplad.

| 1.5.3.1.2 | För fordon försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A ska, under bromsning, högsta växelläget användas hela tiden och det särskilda manöverorganet för den elektriskt genererande bromsen, om sådan finns, ska inte användas. |
| --- | --- |

1.5.3.1.2

För fordon försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A ska, under bromsning, högsta växelläget användas hela tiden och det särskilda manöverorganet för den elektriskt genererande bromsen, om sådan finns, ska inte användas.

| 1.5.3.1.3 | I fallet med fordon försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B som har utfört uppvärmningscyklerna enligt punkt 1.5.1.6 i denna bilaga ska bromsverkansprovningen med varma bromsar utföras vid den högsta möjliga hastighet som kan uppnås med fordonet efter bromsuppvärmningscyklerna, om inte den hastighet som specificeras i punkt 1.4.2 i denna bilaga kan uppnås.
  Som jämförelse ska typ 0-provningen med kalla bromsar upprepas från samma hastighet och med ett liknande bidrag från det elektriskt regenererande bromssystemet, inställt genom lämpligt batteriladdningstillstånd, som det som var tillgängligt under bromsprovningen med varma bromsar.
  Återhämtning av bromsbeläggen ska vara tillåten före den provning som görs för att jämföra denna andra typ 0-provning med kalla bromsar med den som uppnåddes vid varm provning, mot kriterierna i punkterna 1.5.3.1.1 och 1.5.3.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.5.3.1.3

I fallet med fordon försedda med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B som har utfört uppvärmningscyklerna enligt punkt 1.5.1.6 i denna bilaga ska bromsverkansprovningen med varma bromsar utföras vid den högsta möjliga hastighet som kan uppnås med fordonet efter bromsuppvärmningscyklerna, om inte den hastighet som specificeras i punkt 1.4.2 i denna bilaga kan uppnås.

Som jämförelse ska typ 0-provningen med kalla bromsar upprepas från samma hastighet och med ett liknande bidrag från det elektriskt regenererande bromssystemet, inställt genom lämpligt batteriladdningstillstånd, som det som var tillgängligt under bromsprovningen med varma bromsar.

Återhämtning av bromsbeläggen ska vara tillåten före den provning som görs för att jämföra denna andra typ 0-provning med kalla bromsar med den som uppnåddes vid varm provning, mot kriterierna i punkterna 1.5.3.1.1 och 1.5.3.2 i denna bilaga.

| 1.5.3.1.4 | Däremot ska bromskraften för släpfordon som provas med varma bromsar vid hjulens omkrets vid 40 km/tim inte vara mindre än 36 % av den maximala hjulbelastningen vid stillastående och inte heller mindre än 60 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning vid samma hastighet. |
| --- | --- |

1.5.3.1.4

Däremot ska bromskraften för släpfordon som provas med varma bromsar vid hjulens omkrets vid 40 km/tim inte vara mindre än 36 % av den maximala hjulbelastningen vid stillastående och inte heller mindre än 60 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning vid samma hastighet.

| 1.5.3.2 | För motorfordon som uppfyller kravet på 60 % i punkt 1.5.3.1.1, men som inte kan uppfylla kravet på 80 % i punkt 1.5.3.1.1, får ytterligare en provning utföras med varma bromsar och med en manöverkraft som inte överstiger den som anges i punkt 2 i denna bilaga för tillämplig fordonskategori. Resultaten från båda provningarna ska tas med i provningsrapporten. |
| --- | --- |

1.5.3.2

För motorfordon som uppfyller kravet på 60 % i punkt 1.5.3.1.1, men som inte kan uppfylla kravet på 80 % i punkt 1.5.3.1.1, får ytterligare en provning utföras med varma bromsar och med en manöverkraft som inte överstiger den som anges i punkt 2 i denna bilaga för tillämplig fordonskategori. Resultaten från båda provningarna ska tas med i provningsrapporten.

1.5.4   Frirullningsprovning

För motorfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska bromsarna efter att alla provningar som anges i punkt 1.5.3 slutförts få svalna till en temperatur som är representativ för en kall broms (dvs. ≤ 100 °C) och det ska kontrolleras att fordonet klarar frirullning genom att uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand). |
| --- | --- |

a)

Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand).

| b) | Det kan säkerställas att de asymptotiska temperaturerna inte överskrider en trum-/skivtemperaturökning på 80 °C, när fordonet drivs med den konstanta hastigheten v = 60 km/tim med bromsarna lossade, vilket innebär att det kvarstående bromsmomentet anses godtagbart. |
| --- | --- |

b)

Det kan säkerställas att de asymptotiska temperaturerna inte överskrider en trum-/skivtemperaturökning på 80 °C, när fordonet drivs med den konstanta hastigheten v = 60 km/tim med bromsarna lossade, vilket innebär att det kvarstående bromsmomentet anses godtagbart.

1.6   Typ II-provning (provning av beteende vid nedförskörning)

| 1.6.1 | Lastade motorfordon ska provas så, att energiintaget motsvarar den energimängd som registreras under samma tid för ett lastat fordon som körs med en medelhastighet på 30 km/tim i en nedförslutning på 6 % över en sträcka på 6 km med lämpligt växelläge ilagt och om fordonet är försett med ett uthålligt bromssystem ska det vara inkopplat. Det använda växelläget ska vara avpassat så att motorns varvtal (min-1) inte överstiger det av tillverkaren föreskrivna högsta värdet. |
| --- | --- |

1.6.1

Lastade motorfordon ska provas så, att energiintaget motsvarar den energimängd som registreras under samma tid för ett lastat fordon som körs med en medelhastighet på 30 km/tim i en nedförslutning på 6 % över en sträcka på 6 km med lämpligt växelläge ilagt och om fordonet är försett med ett uthålligt bromssystem ska det vara inkopplat. Det använda växelläget ska vara avpassat så att motorns varvtal (min-1) inte överstiger det av tillverkaren föreskrivna högsta värdet.

| 1.6.2 | För fordon i vilka energin absorberas enbart genom motorns bromsverkan ska en tolerans på ± 5 km/tim tillåtas för medelhastigheten, och det växelläge som medger att hastigheten stabiliseras på värdet närmast 30 km/tim i en nedförslutning på 6 % ska vara ilagt. Om bromsverkan från enbart motorn bestäms genom en mätning av retardationen är det tillräckligt om den uppmätta medelretardationen är minst 0,5 m/s2. |
| --- | --- |

1.6.2

För fordon i vilka energin absorberas enbart genom motorns bromsverkan ska en tolerans på ± 5 km/tim tillåtas för medelhastigheten, och det växelläge som medger att hastigheten stabiliseras på värdet närmast 30 km/tim i en nedförslutning på 6 % ska vara ilagt. Om bromsverkan från enbart motorn bestäms genom en mätning av retardationen är det tillräckligt om den uppmätta medelretardationen är minst 0,5 m/s2.

| 1.6.3 | Vid provningens slut ska färdbromssystemets bromsverkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden som vid typ 0-provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena kan dock vara annorlunda). Stoppsträckan vid denna provning med varma bromsar får inte överstiga följande värden och den fullt utvecklade medelretardationen får inte understiga följande värden, vid en manöverkraft av högst 70 daN:






  Kategori M3 | 0,15 v + (1,33 v2/130) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 3,75 m/s2). |
| --- | --- | --- |
| Kategori N3 | 0,15 v + (1,33 v2/115) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 3,3 m/s2). |

1.6.3

Vid provningens slut ska färdbromssystemets bromsverkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden som vid typ 0-provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena kan dock vara annorlunda). Stoppsträckan vid denna provning med varma bromsar får inte överstiga följande värden och den fullt utvecklade medelretardationen får inte understiga följande värden, vid en manöverkraft av högst 70 daN:

Kategori M3

0,15 v + (1,33 v2/130) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 3,75 m/s2).

Kategori N3

0,15 v + (1,33 v2/115) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 3,3 m/s2).

| 1.6.4 | Fordon som nämns i punkterna 1.8.1.1, 1.8.1.2 och 1.8.1.3 nedan ska uppfylla typ IIA-provningen som beskrivs i punkt 1.8 istället för typ II-provningen. |
| --- | --- |

1.6.4

Fordon som nämns i punkterna 1.8.1.1, 1.8.1.2 och 1.8.1.3 nedan ska uppfylla typ IIA-provningen som beskrivs i punkt 1.8 istället för typ II-provningen.

1.7   Typ III-provning (utmattningsprovning för fordon i kategori O4)

1.7.1   Provning på bana

| 1.7.1.1 | Bromsjusteringen ska, före typ III-provningen nedan, utföras enligt följande förfaranden, såsom tillämpligt:






  1.7.1.1.1 | För släpfordon försedda med luftmanövrerade bromsar ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen fungerar aktivt. För detta syfte ska aktuatorns slaglängd justeras enligt följande formel: s0 ≥ 1,1 × somjustering (den övre gränsen ska inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren)
  där
  somjustering är omjusteringsslaglängden enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsanordningen, dvs. den slaglängd, där anordningen börjar ställa om bromsens spel med ett manövertryck på 100 kPa.
  När det enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten är opraktiskt att mäta aktuatorns slaglängd, ska utgångsinställningen överenskommas med den tekniska tjänsten.
  Från ovanstående villkor ska bromsen ansättas med ett manövertryck på 200 kPa, 50 gånger i följd. Detta ska sedan följas av en enda bromsansättning med ett manövertryck på ≥ 650 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.7.1.1

Bromsjusteringen ska, före typ III-provningen nedan, utföras enligt följande förfaranden, såsom tillämpligt:

1.7.1.1.1

För släpfordon försedda med luftmanövrerade bromsar ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen fungerar aktivt. För detta syfte ska aktuatorns slaglängd justeras enligt följande formel: s0 ≥ 1,1 × somjustering (den övre gränsen ska inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren)

där

somjustering är omjusteringsslaglängden enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsanordningen, dvs. den slaglängd, där anordningen börjar ställa om bromsens spel med ett manövertryck på 100 kPa.

När det enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten är opraktiskt att mäta aktuatorns slaglängd, ska utgångsinställningen överenskommas med den tekniska tjänsten.

Från ovanstående villkor ska bromsen ansättas med ett manövertryck på 200 kPa, 50 gånger i följd. Detta ska sedan följas av en enda bromsansättning med ett manövertryck på ≥ 650 kPa.

| 1.7.1.1.2 | För släpfordon försedda med hydrauliskt manövrerade skivbromsar anses inga inställningskrav nödvändiga. |
| --- | --- |

1.7.1.1.2

För släpfordon försedda med hydrauliskt manövrerade skivbromsar anses inga inställningskrav nödvändiga.

| 1.7.1.1.3 | För släpfordon försedda med hydrauliskt manövrerade trumbromsar ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.7.1.1.3

För släpfordon försedda med hydrauliskt manövrerade trumbromsar ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren.

| 1.7.1.2 | För provning på väg ska följande villkor gälla:






  Antalet bromsansättningar | 20 |
| --- | --- | --- |
| Bromscykelns varaktighet | 60 s |
| Utgångshastighet, vid bromsningens inledning | 60 km/tim |
| Bromsansättningar | Under dessa provningar ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att en fullt utvecklad medelretardation på 3 m/s2, med avseende på släpfordonets massa PR, erhålls vid den första bromsningen. Denna kraft ska vara konstant under efterföljande bromsansättningar. |

1.7.1.2

För provning på väg ska följande villkor gälla:

Antalet bromsansättningar

20

Bromscykelns varaktighet

60 s

Utgångshastighet, vid bromsningens inledning

60 km/tim

Bromsansättningar

Under dessa provningar ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att en fullt utvecklad medelretardation på 3 m/s2, med avseende på släpfordonets massa PR, erhålls vid den första bromsningen. Denna kraft ska vara konstant under efterföljande bromsansättningar.

Bromsningsgraden för ett släpfordon ska beräknas enligt den formel som anges i punkt 1.4.4.3 i denna bilaga:

Formula

Hastigheten vid bromsningens slut (bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.1.5) beräknas enligt följande formel:

Formula

där

| zR | = | släpfordonets bromsningsgrad, |
| --- | --- | --- |
| zR+M | = | fordonskombinationens bromsningsgrad (motorfordon och släpfordon), |
| R | = | rullmotståndsvärde = 0,01, |
| PM | = | total statisk normalkraft från vägen på hjulen på dragfordonet för släpfordonet (kg), |
| PR | = | total statisk normalkraft från vägen på släpfordonets hjul (kg), |
| P1 | = | del av släpfordonets massa som bärs av den obromsade axeln/axlarna (kg) |
| P2 | = | del av släpfordonets massa som bärs av den bromsade axeln/axlarna (kg), |
| v1 | = | utgångshastigheten (km/tim), |
| v2 | = | sluthastigheten (km/tim). |

zR

=

släpfordonets bromsningsgrad,

zR+M

=

fordonskombinationens bromsningsgrad (motorfordon och släpfordon),

R

=

rullmotståndsvärde = 0,01,

PM

=

total statisk normalkraft från vägen på hjulen på dragfordonet för släpfordonet (kg),

PR

=

total statisk normalkraft från vägen på släpfordonets hjul (kg),

P1

=

del av släpfordonets massa som bärs av den obromsade axeln/axlarna (kg)

P2

=

del av släpfordonets massa som bärs av den bromsade axeln/axlarna (kg),

v1

=

utgångshastigheten (km/tim),

v2

=

sluthastigheten (km/tim).

1.7.2   Bromsverkan med varma bromsar

Vid slutet av provningen enligt punkt 1.7.1 ska färdbromssystemets bromsverkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden som för typ 0-provning dock med olika temperaturförhållanden och med början från en utgångshastighet av 60 km/tim. Bromskraften med varma bromsar vid hjulens omkrets får då inte vara mindre än 40 % av den högsta hjulbelastningen vid stillastående och inte mindre än 60 % av den siffra som registrerats vid typ 0-provning vid samma hastighet.

1.7.3   Frirullningsprovning

Efter att alla provningar som anges i punkt 1.7.2 slutförts ska bromsarna få svalna till en temperatur som är representativ för en kall broms (dvs. ≤ 100 °C) och det ska kontrolleras att fordonet klarar frirullning genom att uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand). |
| --- | --- |

a)

Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand).

| b) | Det kan säkerställas att de asymptotiska temperaturerna inte överskrider en trum-/skivtemperaturökning på 80 °C, när släpfordonet drivs med den konstanta hastigheten v = 60 km/tim med bromsarna lossade, vilket innebär att kvarstående bromsmoment anses godtagbart. |
| --- | --- |

b)

Det kan säkerställas att de asymptotiska temperaturerna inte överskrider en trum-/skivtemperaturökning på 80 °C, när släpfordonet drivs med den konstanta hastigheten v = 60 km/tim med bromsarna lossade, vilket innebär att kvarstående bromsmoment anses godtagbart.

1.8   Typ IIA-provning (bromsverkan vid uthållig bromsning)

1.8.1   Fordon i följande kategorier ska genomgå typ IIA-provning:

| 1.8.1.1 | Fordon i kategori M3, som tillhör klass II, III eller B enligt definition i den konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3), bilaga 7. |
| --- | --- |

1.8.1.1

Fordon i kategori M3, som tillhör klass II, III eller B enligt definition i den konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3), bilaga 7.

| 1.8.1.2 | Motorfordon i kategori N3 som får dra fordon i kategori O4. Om fordonets största massa överstiger 26 ton ska provmassan begränsas till 26 ton, eller i fråga om olastad fordonsmassa överstiger en massa på 26 ton, ska hänsyn till denna massa tas vid beräkningen. |
| --- | --- |

1.8.1.2

Motorfordon i kategori N3 som får dra fordon i kategori O4. Om fordonets största massa överstiger 26 ton ska provmassan begränsas till 26 ton, eller i fråga om olastad fordonsmassa överstiger en massa på 26 ton, ska hänsyn till denna massa tas vid beräkningen.

| 1.8.1.3 | Vissa fordon för vilka ADR gäller (se bilaga 5). |
| --- | --- |

1.8.1.3

Vissa fordon för vilka ADR gäller (se bilaga 5).

1.8.2   Provningar och bromsverkanskrav

| 1.8.2.1 | Bromsverkan för uthålliga bromssystem ska provas vid fordonets eller fordonskombinationens största massa. |
| --- | --- |

1.8.2.1

Bromsverkan för uthålliga bromssystem ska provas vid fordonets eller fordonskombinationens största massa.

| 1.8.2.2 | Lastade fordon ska provas så, att energiinmatningen motsvarar den energimängd som registreras under samma tid för ett lastat fordon som körs med en medelhastighet på 30 km/tim på en nedförslutning på 7 % över en sträcka på 6 km. Under provningen får inte färd-, reserv- eller parkeringsbromssystemet aktiveras. Det använda växelläget ska vara avpassat så att motorns varvtal inte överstiger det av tillverkaren föreskrivna högsta värdet. Ett integrerat uthålligt bromssystem får användas, under förutsättning att det är lämpligt fasat så att färdbromssystemet inte ansätts. Detta kan kontrolleras genom att bromsarna inte blir varma, såsom anges i punkt 1.4.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.8.2.2

Lastade fordon ska provas så, att energiinmatningen motsvarar den energimängd som registreras under samma tid för ett lastat fordon som körs med en medelhastighet på 30 km/tim på en nedförslutning på 7 % över en sträcka på 6 km. Under provningen får inte färd-, reserv- eller parkeringsbromssystemet aktiveras. Det använda växelläget ska vara avpassat så att motorns varvtal inte överstiger det av tillverkaren föreskrivna högsta värdet. Ett integrerat uthålligt bromssystem får användas, under förutsättning att det är lämpligt fasat så att färdbromssystemet inte ansätts. Detta kan kontrolleras genom att bromsarna inte blir varma, såsom anges i punkt 1.4.1.1 i denna bilaga.

| 1.8.2.3 | För fordon i vilka energin absorberas enbart genom motorns bromsverkan ska en tolerans på ± 5 km/tim tillåtas för medelhastigheten, och det växelläge som medger att hastigheten stabiliseras på värdet närmast 30 km/tim i en nedförslutning på 7 % ska vara ilagt. Om bromsverkan från enbart motorn bestäms genom mätning av retardationen är det tillräckligt om den uppmätta medelretardationen är minst 0,6 m/s2. |
| --- | --- |

1.8.2.3

För fordon i vilka energin absorberas enbart genom motorns bromsverkan ska en tolerans på ± 5 km/tim tillåtas för medelhastigheten, och det växelläge som medger att hastigheten stabiliseras på värdet närmast 30 km/tim i en nedförslutning på 7 % ska vara ilagt. Om bromsverkan från enbart motorn bestäms genom mätning av retardationen är det tillräckligt om den uppmätta medelretardationen är minst 0,6 m/s2.

2.   BROMSVERKAN HOS BROMSSYSTEM FÖR FORDON I KATEGORIERNA M2, M3 OCH N

2.1   Färdbromssystem

| 2.1.1 | Färdbromsarna på fordon i kategorierna M2, M3 och N ska provas under de förhållanden som anges i följande tabell: | Kategori | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Typ av provning | 0-I | 0-I-II eller IIA | 0-I | 0-I | 0-I-II |
| Typ 0-provning med motorn frikopplad | v | 60 km/tim | 60 km/tim | 80 km/tim | 60 km/tim | 60 km/tim |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 5,0 m/s2 |
| Typ 0-provning med motorn inkopplad | v = 0,80 vmax men inte större än | 100 km/tim | 90 km/tim | 120 km/tim | 100 km/tim | 90 km/tim |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 4,0 m/s2 |
| | F ≤ | 70 daN |

2.1.1

Färdbromsarna på fordon i kategorierna M2, M3 och N ska provas under de förhållanden som anges i följande tabell:

Kategori

M2

M3

N1

N2

N3

Typ av provning

0-I

0-I-II eller IIA

0-I

0-I

0-I-II

Typ 0-provning med motorn frikopplad

v

60 km/tim

60 km/tim

80 km/tim

60 km/tim

60 km/tim

s ≤

Formula

dm ≥

5,0 m/s2

Typ 0-provning med motorn inkopplad

v = 0,80 vmax men inte större än

100 km/tim

90 km/tim

120 km/tim

100 km/tim

90 km/tim

s ≤

Formula

dm ≥

4,0 m/s2

F ≤

70 daN

där

| v | = | föreskriven provningshastighet i km/tim, |
| --- | --- | --- |
| s | = | stoppsträcka i meter, |
| dm | = | fullt utvecklad medelretardation i m/s2, |
| F | = | pedalkraft i daN, |
| vmax | = | fordonets högsta hastighet i km/tim. |

v

=

föreskriven provningshastighet i km/tim,

s

=

stoppsträcka i meter,

dm

=

fullt utvecklad medelretardation i m/s2,

F

=

pedalkraft i daN,

vmax

=

fordonets högsta hastighet i km/tim.

| 2.1.2 | För ett motorfordon som får dra ett obromsat släpfordon ska den minsta bromsverkan som föreskrivs för motsvarande motorfordonskategori (för typ 0-provning med motorn frikopplad) uppnås med det obromsade släpfordonet kopplat till motorfordonet och med det obromsade släpfordonet lastat med högsta massa som anges av fordonstillverkaren.
  Bromsverkan för kombinationen ska kontrolleras genom beräkningar vid vilka används den högsta bromsverkan som faktiskt uppnås av motorfordonet ensamt (lastat) under typ 0-provning med motorn frikopplad och med hjälp av följande formel (inga praktiska provningar med ett kopplat obromsat släpfordon krävs):



  där







  dM+R | = | beräknat medelvärde vid fullt utvecklad retardation för motorfordon kopplat till ett obromsat släpfordon i m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | högsta medelvärde vid fullt utvecklad retardation av motorfordonet ensamt som uppnås under typ 0-provning med motorn frikopplad i m/s2, |
| PM | = | motorfordonets massa (lastat), |
| PR | = | högsta massa för ett obromsat släpfordon som får tillkopplas, enligt vad som anges av motorfordonstillverkaren. |

2.1.2

För ett motorfordon som får dra ett obromsat släpfordon ska den minsta bromsverkan som föreskrivs för motsvarande motorfordonskategori (för typ 0-provning med motorn frikopplad) uppnås med det obromsade släpfordonet kopplat till motorfordonet och med det obromsade släpfordonet lastat med högsta massa som anges av fordonstillverkaren.

Bromsverkan för kombinationen ska kontrolleras genom beräkningar vid vilka används den högsta bromsverkan som faktiskt uppnås av motorfordonet ensamt (lastat) under typ 0-provning med motorn frikopplad och med hjälp av följande formel (inga praktiska provningar med ett kopplat obromsat släpfordon krävs):

Formula

där

dM+R

=

beräknat medelvärde vid fullt utvecklad retardation för motorfordon kopplat till ett obromsat släpfordon i m/s2,

dM

=

högsta medelvärde vid fullt utvecklad retardation av motorfordonet ensamt som uppnås under typ 0-provning med motorn frikopplad i m/s2,

PM

=

motorfordonets massa (lastat),

PR

=

högsta massa för ett obromsat släpfordon som får tillkopplas, enligt vad som anges av motorfordonstillverkaren.

2.2   Reservbromssystem

| 2.2.1 | Reservbromssystemet ska även om dess manöverorgan också utnyttjas till andra bromsfunktioner ge en stoppsträcka som inte överstiger följande värden och en fullt utvecklad medelretardation som inte understiger följande värden:






  Kategori M2, M3 | 0,15 v + (2v2/130) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 2,5 m/s 2). |
| --- | --- | --- |
| Kategori N | 0,15 v + (2v2/115) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 2,2 m/s2). |

2.2.1

Reservbromssystemet ska även om dess manöverorgan också utnyttjas till andra bromsfunktioner ge en stoppsträcka som inte överstiger följande värden och en fullt utvecklad medelretardation som inte understiger följande värden:

Kategori M2, M3

0,15 v + (2v2/130) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 2,5 m/s 2).

Kategori N

0,15 v + (2v2/115) (där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretardation av dm = 2,2 m/s2).

| 2.2.2 | Om manöverorganet är ett manuellt manöverorgan ska den föreskrivna bromsverkan uppnås genom att manöverorganet belastas med en kraft som inte överstiger 60 daN och manöverorganet ska vara placerat så att föraren kan nå det snabbt och lätt. |
| --- | --- |

2.2.2

Om manöverorganet är ett manuellt manöverorgan ska den föreskrivna bromsverkan uppnås genom att manöverorganet belastas med en kraft som inte överstiger 60 daN och manöverorganet ska vara placerat så att föraren kan nå det snabbt och lätt.

| 2.2.3 | Om manöverorganet är en pedal ska den föreskrivna bromsverkan uppnås genom att manöverorganet belastas med en kraft som inte överstiger 70 daN och manöverorganet ska vara placerat så att föraren kan påverka det snabbt och lätt. |
| --- | --- |

2.2.3

Om manöverorganet är en pedal ska den föreskrivna bromsverkan uppnås genom att manöverorganet belastas med en kraft som inte överstiger 70 daN och manöverorganet ska vara placerat så att föraren kan påverka det snabbt och lätt.

| 2.2.4 | Reservbromssystemets bromsverkan ska kontrolleras genom typ 0-provning med motorn frikopplad från följande utgångshastigheter:







  M2: 60 km/tim | M3: 60 km/tim | |
| --- | --- | --- | --- |
| N1: 70 km/tim | N2: 50 km/tim | N3: 40 km/tim |

2.2.4

Reservbromssystemets bromsverkan ska kontrolleras genom typ 0-provning med motorn frikopplad från följande utgångshastigheter:

M2: 60 km/tim

M3: 60 km/tim

N1: 70 km/tim

N2: 50 km/tim

N3: 40 km/tim

| 2.2.5 | Provningen av bromsverkan hos reservbromssystemet ska utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras. |
| --- | --- |

2.2.5

Provningen av bromsverkan hos reservbromssystemet ska utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras.

| 2.2.6 | För fordon som har elektriskt regenererande bromssystem ska bromsverkan dessutom kontrolleras under följande två feltillstånd:






  2.2.6.1 | Vid ett totalt fel på färdbromsens elektriska komponent. |
| --- | --- | --- |

2.2.6

För fordon som har elektriskt regenererande bromssystem ska bromsverkan dessutom kontrolleras under följande två feltillstånd:

2.2.6.1

Vid ett totalt fel på färdbromsens elektriska komponent.

| 2.2.6.2 | I ett fall då feltillståndet orsakar att den elektriska komponenten ger upphov till dess maximala bromskraft. |
| --- | --- |

2.2.6.2

I ett fall då feltillståndet orsakar att den elektriska komponenten ger upphov till dess maximala bromskraft.

2.3   Parkeringsbromssystem

| 2.3.1 | Parkeringsbromssystemet ska, även om det är kombinerat med något av de andra bromssystemen, ha förmåga att hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 18 %. |
| --- | --- |

2.3.1

Parkeringsbromssystemet ska, även om det är kombinerat med något av de andra bromssystemen, ha förmåga att hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 18 %.

| 2.3.2 | På fordon som är godkända för tillkoppling av släpvagn ska dragfordonets parkeringsbromssystem ha förmåga att hålla fordonskombinationen stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 12 %. |
| --- | --- |

2.3.2

På fordon som är godkända för tillkoppling av släpvagn ska dragfordonets parkeringsbromssystem ha förmåga att hålla fordonskombinationen stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 12 %.

| 2.3.3 | Om manöverorganet är manuellt får inte den kraft som måste anbringas överstiga 60 daN. |
| --- | --- |

2.3.3

Om manöverorganet är manuellt får inte den kraft som måste anbringas överstiga 60 daN.

| 2.3.4 | Om det är en pedal får inte den kraft som måste anbringas överstiga 70 daN. |
| --- | --- |

2.3.4

Om det är en pedal får inte den kraft som måste anbringas överstiga 70 daN.

| 2.3.5 | Ett parkeringsbromssystem som måste manövreras flera gånger innan den uppnår föreskriven bromsverkan ska tillåtas. |
| --- | --- |

2.3.5

Ett parkeringsbromssystem som måste manövreras flera gånger innan den uppnår föreskriven bromsverkan ska tillåtas.

| 2.3.6 | För kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkt 5.2.1.2.4 i dessa föreskrifter ska en typ 0-provning utföras med motorn frikopplad och vid en utgångshastighet av 30 km/tim. Den genomsnittliga fullt utvecklade retardationen vid ansättningen av manöverorganet till parkeringsbromssystemet och retardationen omedelbart innan fordonet stannar får inte vara mindre än 1,5 m/s2. Provningen ska utföras med fordonet lastat.
  Den kraft som anbringas på bromsens manöverorgan får inte överstiga angivna värden. |
| --- | --- |

2.3.6

För kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkt 5.2.1.2.4 i dessa föreskrifter ska en typ 0-provning utföras med motorn frikopplad och vid en utgångshastighet av 30 km/tim. Den genomsnittliga fullt utvecklade retardationen vid ansättningen av manöverorganet till parkeringsbromssystemet och retardationen omedelbart innan fordonet stannar får inte vara mindre än 1,5 m/s2. Provningen ska utföras med fordonet lastat.

Den kraft som anbringas på bromsens manöverorgan får inte överstiga angivna värden.

2.4   Kvarstående bromsverkan efter transmissionsfel

| 2.4.1 | Kvarstående bromsverkan hos färdbromssystemet när ett fel uppkommer i en del av dess transmission ska ge en stoppsträcka som inte överstiger följande värden och en fullt utvecklad medelretardation som inte understiger följande värden, med en manöverkraft på högst 70 daN och vid kontroll enligt en typ 0-provning där motorn är frikopplad och med följande utgångshastigheter för respektive fordonskategori:

  Stoppsträcka (m) och fullt utvecklad medelretardation (dm) [m/s2]











  Fordons-kategori | v
  [km/tim] | Stoppsträcka LASTAT
  [m] | dm

  [m/s2] | Stoppsträcka OLASTAT
  [m] | dm

  [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M2 | 60 | 0,15v +(100/30) × (v2/130) | 1,5 | 0,15v +(100/25) × (v2/130) | 1,3 |
| M3 | 60 | 0,15v +(100/30) × (v2/130) | 1,5 | 0,15v +(100/30) × (v2/130) | 1,5 |
| N1 | 70 | 0,15v +(100/30) × (v2/115) | 1,3 | 0,15v +(100/25) × (v2/115) | 1,1 |
| N2 | 50 | 0,15v +(100/30) × (v2/115) | 1,3 | 0,15v +(100/25) × (v2/115) | 1,1 |
| N3 | 40 | 0,15v +(100/30) × (v2/115) | 1,3 | 0,15v +(100/30) × (v2/115) | 1,3 |

2.4.1

Kvarstående bromsverkan hos färdbromssystemet när ett fel uppkommer i en del av dess transmission ska ge en stoppsträcka som inte överstiger följande värden och en fullt utvecklad medelretardation som inte understiger följande värden, med en manöverkraft på högst 70 daN och vid kontroll enligt en typ 0-provning där motorn är frikopplad och med följande utgångshastigheter för respektive fordonskategori:

Stoppsträcka (m) och fullt utvecklad medelretardation (dm) [m/s2]

Fordons-kategori

v

[km/tim]

Stoppsträcka LASTAT

[m]

dm

[m/s2]

Stoppsträcka OLASTAT

[m]

dm

[m/s2]

M2

60

0,15v +(100/30) × (v2/130)

1,5

0,15v +(100/25) × (v2/130)

1,3

M3

60

0,15v +(100/30) × (v2/130)

1,5

0,15v +(100/30) × (v2/130)

1,5

N1

70

0,15v +(100/30) × (v2/115)

1,3

0,15v +(100/25) × (v2/115)

1,1

N2

50

0,15v +(100/30) × (v2/115)

1,3

0,15v +(100/25) × (v2/115)

1,1

N3

40

0,15v +(100/30) × (v2/115)

1,3

0,15v +(100/30) × (v2/115)

1,3

| 2.4.2 | Provning av kvarstående bromsverkan ska utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras. |
| --- | --- |

2.4.2

Provning av kvarstående bromsverkan ska utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras.

3.   BROMSVERKAN HOS BROMSSYSTEM FÖR FORDON I KATEGORI O

3.1   Färdbromssystem

| 3.1.1 | Provningsbestämmelser för fordon i kategori O1:
  När en bestämmelse för ett färdbromssystem är tvingande ska systemets bromsverkan uppfylla de krav som fastställts för fordon i kategorierna O2 och O3. |
| --- | --- |

3.1.1

Provningsbestämmelser för fordon i kategori O1:

När en bestämmelse för ett färdbromssystem är tvingande ska systemets bromsverkan uppfylla de krav som fastställts för fordon i kategorierna O2 och O3.

| 3.1.2 | Provningsbestämmelser för fordon i kategorierna O2 och O3:






  3.1.2.1 | Om färdbromssystem är av den genomgående eller halvt genomgående typen ska summan av de krafter som utövas vid de bromsade hjulens omkrets uppgå till minst x % av den största last som bärs upp av hjulen då fordonet står stilla, varvid x har följande värden: | x [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Släpvagn, lastad och olastad: | 50 |
| Påhängsvagn, lastad och olastad: | 45 |
| Släpkärra, lastad och olastad: | 50 |

3.1.2

Provningsbestämmelser för fordon i kategorierna O2 och O3:

3.1.2.1

Om färdbromssystem är av den genomgående eller halvt genomgående typen ska summan av de krafter som utövas vid de bromsade hjulens omkrets uppgå till minst x % av den största last som bärs upp av hjulen då fordonet står stilla, varvid x har följande värden:

x [%]

Släpvagn, lastad och olastad:

50

Påhängsvagn, lastad och olastad:

45

Släpkärra, lastad och olastad:

50

| 3.1.2.2 | Om släpfordonet är försett med ett tryckluftsbromssystem får trycket i matarledningen inte överstiga 700 kPa under bromsprovningen och signalvärdet i manöverledningen ska inte överstiga följande värden, beroende på installationen:






  a) | 650 kPa i den pneumatiska manöverledningen. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

Om släpfordonet är försett med ett tryckluftsbromssystem får trycket i matarledningen inte överstiga 700 kPa under bromsprovningen och signalvärdet i manöverledningen ska inte överstiga följande värden, beroende på installationen:

a)

650 kPa i den pneumatiska manöverledningen.

| b) | Ett digitalt behovsvärde motsvarande 650 kPa (såsom anges i ISO 11992:2003) i den elektriska manöverledningen. |
| --- | --- |

b)

Ett digitalt behovsvärde motsvarande 650 kPa (såsom anges i ISO 11992:2003) i den elektriska manöverledningen.

Provningshastigheten är 60 km/tim. En kompletterande provning vid 40 km/tim ska utföras med det lastade fordonet för jämförelse med resultatet för typ I-provning.

| 3.1.2.3 | Om bromssystemet är av påskjutstyp ska det uppfylla kraven i bilaga 12 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Om bromssystemet är av påskjutstyp ska det uppfylla kraven i bilaga 12 till dessa föreskrifter.

| 3.1.2.4 | Dessutom ska fordonen genomgå typ I-provningen. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Dessutom ska fordonen genomgå typ I-provningen.

| 3.1.2.5 | Vid typ I-provningen av en påhängsvagn ska den massa som bromsas av påhängsvagnens axel eller axlar motsvara den högsta axelbelastningen eller axelbelastningarna (ej inbegripet belastning på kopplingstappen). |
| --- | --- |

3.1.2.5

Vid typ I-provningen av en påhängsvagn ska den massa som bromsas av påhängsvagnens axel eller axlar motsvara den högsta axelbelastningen eller axelbelastningarna (ej inbegripet belastning på kopplingstappen).

| 3.1.3 | Bestämmelser för provningarna av fordon i kategori O4:






  3.1.3.1 | Om färdbromssystem är av den genomgående eller halvt genomgående typen ska summan av de krafter som utövas vid de bromsade hjulens omkrets uppgå till minst x % av den största last som bärs upp av hjulen då fordonet står stilla, varvid x har följande värden: | x [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Släpvagn, lastad och olastad: | 50 |
| Påhängsvagn, lastad och olastad: | 45 |
| Släpkärra, lastad och olastad: | 50 |

3.1.3

Bestämmelser för provningarna av fordon i kategori O4:

3.1.3.1

Om färdbromssystem är av den genomgående eller halvt genomgående typen ska summan av de krafter som utövas vid de bromsade hjulens omkrets uppgå till minst x % av den största last som bärs upp av hjulen då fordonet står stilla, varvid x har följande värden:

x [%]

Släpvagn, lastad och olastad:

50

Påhängsvagn, lastad och olastad:

45

Släpkärra, lastad och olastad:

50

| 3.1.3.2 | Om släpfordonet är försett med ett tryckluftsbromssystem ska trycket i manöverledningen inte överstiga 650 kPa och trycket i matarledningen får inte överstiga 700 kPa under bromsprovningen. Provningshastigheten är 60 km/tim. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Om släpfordonet är försett med ett tryckluftsbromssystem ska trycket i manöverledningen inte överstiga 650 kPa och trycket i matarledningen får inte överstiga 700 kPa under bromsprovningen. Provningshastigheten är 60 km/tim.

| 3.1.3.3 | Dessutom ska fordonen genomgå typ III-provningen. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Dessutom ska fordonen genomgå typ III-provningen.

| 3.1.3.4 | Vid typ III-provning av en påhängsvagn ska den massa som bromsas på de bakre axlarna motsvara den största axelbelastningen/belastningarna. |
| --- | --- |

3.1.3.4

Vid typ III-provning av en påhängsvagn ska den massa som bromsas på de bakre axlarna motsvara den största axelbelastningen/belastningarna.

3.2   Parkeringsbromssystem

| 3.2.1 | Parkeringsbromssystemet på ett släpfordon ska ha förmåga att hålla det lastade släpfordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 18 % när släpfordonet är separerat från dragfordonet. Den kraft som anbringas på manöverorganet ska inte överstiga 60 daN. |
| --- | --- |

3.2.1

Parkeringsbromssystemet på ett släpfordon ska ha förmåga att hålla det lastade släpfordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 18 % när släpfordonet är separerat från dragfordonet. Den kraft som anbringas på manöverorganet ska inte överstiga 60 daN.

3.3   Automatiskt bromssystem

| 3.3.1 | Den automatiska bromsverkan vid ett fel, såsom beskrivs i punkt 5.2.1.18.3 i dessa föreskrifter, när det lastade fordon provas från hastigheten 40 km/tim ska inte understiga 13,5 % av den kraft som motsvarar den högsta massa som uppbärs av fordonets hjul vid stillastående. Hjullåsning är tillåten vid bromsverkansnivåer över 13,5 %. |
| --- | --- |

3.3.1

Den automatiska bromsverkan vid ett fel, såsom beskrivs i punkt 5.2.1.18.3 i dessa föreskrifter, när det lastade fordon provas från hastigheten 40 km/tim ska inte understiga 13,5 % av den kraft som motsvarar den högsta massa som uppbärs av fordonets hjul vid stillastående. Hjullåsning är tillåten vid bromsverkansnivåer över 13,5 %.

4.   SVARSTID

4.1   När ett fordon är försett med ett färdbromssystem som är helt eller delvis beroende av en annan energikälla än förarens muskelkraft ska följande krav vara uppfyllda:

| 4.1.1 | Vid en nödmanöver får inte mer än 0,6 sekunder förflyta från det ögonblick då manöverorganet börjar påverkas till det ögonblick då bromskraften på den ogynnsammast placerade axeln uppnår den nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan. |
| --- | --- |

4.1.1

Vid en nödmanöver får inte mer än 0,6 sekunder förflyta från det ögonblick då manöverorganet börjar påverkas till det ögonblick då bromskraften på den ogynnsammast placerade axeln uppnår den nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan.

| 4.1.2 | För fordon som är försedda med tryckluftsbromssystem anses bestämmelserna i punkt 4.1.1 vara uppfyllda om fordonet uppfyller villkoren i bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.2

För fordon som är försedda med tryckluftsbromssystem anses bestämmelserna i punkt 4.1.1 vara uppfyllda om fordonet uppfyller villkoren i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

| 4.1.3 | För fordon försedda med hydrauliska bromssystem anses kraven i punkt 4.1.1 uppfyllda om fordonets retardation eller trycket i den minst gynnsamt placerade bromscylindern uppnår en nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan inom 0,6 sekunder vid en nödmanöver. |
| --- | --- |

4.1.3

För fordon försedda med hydrauliska bromssystem anses kraven i punkt 4.1.1 uppfyllda om fordonets retardation eller trycket i den minst gynnsamt placerade bromscylindern uppnår en nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan inom 0,6 sekunder vid en nödmanöver.

---

(1)  Hjullåsning tillåts där detta speciellt anges.

(2)  Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med den uppsättning bromskurvor som är tillåtna enligt den använda automatiska styrstrategin. Dess kurvor får verifieras av den tekniska tjänsten.

(3)  Genom överenskommelse med den tekniska tjänsten krävs inte bedömning av laddningstillståndet för fordon som har en energikälla ombord för laddning av drivbatterierna och hjälpmedlen för reglering av deras laddningstillstånd.

TILLÄGG

FÖRFARANDE FÖR ÖVERVAKNING AV BATTERILADDNINGENS TILLSTÅND

Detta förfarande är tillämpligt för fordonsbatterier som används för drivning och regenererande bromsning.

Förfarandet kräver användning av en dubbelriktad watt-tidsmätare för likström.

1.   FÖRFARANDE

| 1.1 | Om batterierna är nya eller har lagrats länge, ska de cyklas såsom tillverkaren rekommenderar. En minsta hålltid på 8 timmar vid omgivande temperatur ska vara tillåten efter slutförd cykling. |
| --- | --- |

1.1

Om batterierna är nya eller har lagrats länge, ska de cyklas såsom tillverkaren rekommenderar. En minsta hålltid på 8 timmar vid omgivande temperatur ska vara tillåten efter slutförd cykling.

| 1.2 | En full laddning ska åstadkommas med tillverkarens rekommenderade laddningsförfarande. |
| --- | --- |

1.2

En full laddning ska åstadkommas med tillverkarens rekommenderade laddningsförfarande.

| 1.3 | När bromsprovningarna i punkterna 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 och 1.5.3.1.3 i bilaga 4 utförs ska de watt-timmar som förbrukas av drivmotorerna och levereras av det regenererande bromssystemet registreras som ett löpande totalvärde, vilket sedan ska användas för att fastställa befintligt laddningstillstånd i början och slutet av en enskild provning. |
| --- | --- |

1.3

När bromsprovningarna i punkterna 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 och 1.5.3.1.3 i bilaga 4 utförs ska de watt-timmar som förbrukas av drivmotorerna och levereras av det regenererande bromssystemet registreras som ett löpande totalvärde, vilket sedan ska användas för att fastställa befintligt laddningstillstånd i början och slutet av en enskild provning.

| 1.4 | För att återkomma till ett laddningstillstånd i batterierna för jämförande provning, såsom de i punkt 1.5.3.1.3, ska batterierna antingen laddas upp till den nivån eller laddas till mer än den nivån och laddas ur med en fast last med ungefär konstant effekt tills önskat laddningstillstånd uppnås. Alternativt för fordon med endast batteridriven eldrift, kan detta laddningstillstånd ställas in genom att köra fordonet. Provningar som utförs med batteriet delvis laddat vid deras början ska påbörjas så snart som möjligt efter att önskat laddningstillstånd uppnåtts. |
| --- | --- |

1.4

För att återkomma till ett laddningstillstånd i batterierna för jämförande provning, såsom de i punkt 1.5.3.1.3, ska batterierna antingen laddas upp till den nivån eller laddas till mer än den nivån och laddas ur med en fast last med ungefär konstant effekt tills önskat laddningstillstånd uppnås. Alternativt för fordon med endast batteridriven eldrift, kan detta laddningstillstånd ställas in genom att köra fordonet. Provningar som utförs med batteriet delvis laddat vid deras början ska påbörjas så snart som möjligt efter att önskat laddningstillstånd uppnåtts.

---

BILAGA 5

Kompletterande bestämmelser som ska tillämpas på vissa fordon enligt ADR

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna bilaga gäller vissa fordon som omfattas av avsnitt 9.2.3 i bilaga B till Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR).

2.   KRAV

2.1   Allmänna bestämmelser

Motorfordon och släpfordon avsedda för användning som transportenheter för farligt gods ska uppfylla alla tillämpliga tekniska krav i dessa föreskrifter. Dessutom ska följande tekniska bestämmelser gälla såsom tillämpligt.

2.2   Antilåsningssystem på släpfordon

| 2.2.1 | Släpfordon i kategori O4 ska vara försedda med antilåsningssystem av kategori A enligt kraven i bilaga 13 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.1

Släpfordon i kategori O4 ska vara försedda med antilåsningssystem av kategori A enligt kraven i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

2.3   Uthålliga bromssystem

| 2.3.1 | Motorfordon med en största massa överstigande 16 ton, eller godkända för att dra ett släpfordon i kategori O4 ska vara försedda med ett uthålligt bromssystem enligt punkt 2.15 i dessa föreskrifter vilket uppfyller följande krav:






  2.3.1.1 | Den uthålliga bromsens manöverorganskonfiguration ska vara av en typ som beskrivs i punkterna 2.15.2.1–2.15.2.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Motorfordon med en största massa överstigande 16 ton, eller godkända för att dra ett släpfordon i kategori O4 ska vara försedda med ett uthålligt bromssystem enligt punkt 2.15 i dessa föreskrifter vilket uppfyller följande krav:

2.3.1.1

Den uthålliga bromsens manöverorganskonfiguration ska vara av en typ som beskrivs i punkterna 2.15.2.1–2.15.2.3 i dessa föreskrifter.

| 2.3.1.2 | Vid ett elektriskt fel på antilåsningssystemet, ska integrerade eller kombinerade uthålliga bromssystem automatiskt stängas av. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Vid ett elektriskt fel på antilåsningssystemet, ska integrerade eller kombinerade uthålliga bromssystem automatiskt stängas av.

| 2.3.1.3 | Det uthålliga bromssystemets effektivitet ska styras av antilåsningssystemet så att axeln eller axlarna som bromsas av de uthålliga bromssystemet inte kan låsas av det systemet i hastigheter över 15 km/tim. Detta krav ska dock inte gälla den del av bromssystemet som utgörs av normal motorbromsning. |
| --- | --- |

2.3.1.3

Det uthålliga bromssystemets effektivitet ska styras av antilåsningssystemet så att axeln eller axlarna som bromsas av de uthålliga bromssystemet inte kan låsas av det systemet i hastigheter över 15 km/tim. Detta krav ska dock inte gälla den del av bromssystemet som utgörs av normal motorbromsning.

| 2.3.1.4 | Det uthålliga bromssystemet ska omfatta flera effektivitetssteg, inklusive ett lågt steg för olastade förhållanden. Då det uthålliga bromssystemet på ett motorfordon utgörs av dess motor, ska de olika utväxlingsförhållandena anses tillhandahålla de olika effektivitetsstegen. |
| --- | --- |

2.3.1.4

Det uthålliga bromssystemet ska omfatta flera effektivitetssteg, inklusive ett lågt steg för olastade förhållanden. Då det uthålliga bromssystemet på ett motorfordon utgörs av dess motor, ska de olika utväxlingsförhållandena anses tillhandahålla de olika effektivitetsstegen.

| 2.3.1.5 | Det uthålliga bromssystemets bromsverkan ska vara sådan att den uppfyller kraven i punkt 1.8 i bilaga 4 till dessa föreskrifter (typ IIA-provning), med en lastad fordonsmassa omfattande den lastade massan för motorfordonet och dess godkända största dragna massa men inte överstigande totalt 44 ton. |
| --- | --- |

2.3.1.5

Det uthålliga bromssystemets bromsverkan ska vara sådan att den uppfyller kraven i punkt 1.8 i bilaga 4 till dessa föreskrifter (typ IIA-provning), med en lastad fordonsmassa omfattande den lastade massan för motorfordonet och dess godkända största dragna massa men inte överstigande totalt 44 ton.

| 2.3.2 | Om ett släpfordon är försett med ett uthålligt bromssystem ska det uppfylla kraven i punkterna 2.3.1.1–2.3.1.4 såsom tillämpligt. |
| --- | --- |

2.3.2

Om ett släpfordon är försett med ett uthålligt bromssystem ska det uppfylla kraven i punkterna 2.3.1.1–2.3.1.4 såsom tillämpligt.

2.4   Bromskrav för EX/III-fordon i kategori O1 och O2

| 2.4.1 | Trots bestämmelserna i punkt 5.2.2.9 i dessa föreskrifter ska EX/III-fordon, såsom anges i föreskrifter nr 105, i kategorierna O1 och O2, oberoende av massan, vara försedda med ett bromssystem som automatiskt bromsar släpfordonet till stillastående om kopplingsanordningen separerar när släpfordonet är i rörelse. |
| --- | --- |

2.4.1

Trots bestämmelserna i punkt 5.2.2.9 i dessa föreskrifter ska EX/III-fordon, såsom anges i föreskrifter nr 105, i kategorierna O1 och O2, oberoende av massan, vara försedda med ett bromssystem som automatiskt bromsar släpfordonet till stillastående om kopplingsanordningen separerar när släpfordonet är i rörelse.

---

BILAGA 6

Metod för mätning av svarstiden för fordon som är försedda med tryckluftsdrivna bromssystem

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Färdbromssystemets svarstid ska bestämmas då fordonet står stilla, varvid trycket mäts i mätuttaget på den mest ogynnsamt placerade bromsen. För fordon försedda med kombinerade tryckluftsdrivna/timydrauliska bromssystem får trycket mätas i mätuttaget på den mest ogynnsamt placerade pneumatiska enheten. På fordon försedda med lastkännande ventiler ska dessa anordningar vara inställda i lastat läge. |
| --- | --- |

1.1

Färdbromssystemets svarstid ska bestämmas då fordonet står stilla, varvid trycket mäts i mätuttaget på den mest ogynnsamt placerade bromsen. För fordon försedda med kombinerade tryckluftsdrivna/timydrauliska bromssystem får trycket mätas i mätuttaget på den mest ogynnsamt placerade pneumatiska enheten. På fordon försedda med lastkännande ventiler ska dessa anordningar vara inställda i lastat läge.

| 1.2 | Under provningen ska slaglängden hos bromscylindrarna på de enskilda axlarna motsvara slaglängden för bromsar som ställts in så tätt som möjligt. |
| --- | --- |

1.2

Under provningen ska slaglängden hos bromscylindrarna på de enskilda axlarna motsvara slaglängden för bromsar som ställts in så tätt som möjligt.

| 1.3 | De svarstider som fastställs enligt bestämmelserna i denna bilaga ska rundas av till närmaste tiondels sekund. Om den siffra som utgör en hundradel är fem eller högre ska svarstiden avrundas upp till nästa högre tiondel. |
| --- | --- |

1.3

De svarstider som fastställs enligt bestämmelserna i denna bilaga ska rundas av till närmaste tiondels sekund. Om den siffra som utgör en hundradel är fem eller högre ska svarstiden avrundas upp till nästa högre tiondel.

2.   MOTORFORDON

| 2.1 | I början av varje provning ska trycket i energilagringsanordningen vara lika med det minsta tryck då regulatorn börjar mata systemet. I system som inte har någon regulator (t.ex. tryckbegränsad kompressor) ska trycket i energilagringsanordningen i början av varje provning vara lika med 90 % av det tryck som angivits av tillverkaren och definierats i punkt 1.2.2.1 del A av bilaga 7 till dessa föreskrifter, användas vid de provningar som föreskrivs i den här bilagan. |
| --- | --- |

2.1

I början av varje provning ska trycket i energilagringsanordningen vara lika med det minsta tryck då regulatorn börjar mata systemet. I system som inte har någon regulator (t.ex. tryckbegränsad kompressor) ska trycket i energilagringsanordningen i början av varje provning vara lika med 90 % av det tryck som angivits av tillverkaren och definierats i punkt 1.2.2.1 del A av bilaga 7 till dessa föreskrifter, användas vid de provningar som föreskrivs i den här bilagan.

| 2.2 | Svarstider uttryckt som funktion av manövreringstiden (tf) ska erhållas genom en serie fulla ansättningar, med början från den kortast möjliga upp till en tid på cirka 0,4 sekunder. Uppmätta värden ska anges i ett diagram. |
| --- | --- |

2.2

Svarstider uttryckt som funktion av manövreringstiden (tf) ska erhållas genom en serie fulla ansättningar, med början från den kortast möjliga upp till en tid på cirka 0,4 sekunder. Uppmätta värden ska anges i ett diagram.

| 2.3 | Den svarstid som ska beaktas för provningssyftet är den som motsvarar en manövreringstid på 0,2 sekunder. Denna svarstid kan erhållas från diagrammet genom interpolation. |
| --- | --- |

2.3

Den svarstid som ska beaktas för provningssyftet är den som motsvarar en manövreringstid på 0,2 sekunder. Denna svarstid kan erhållas från diagrammet genom interpolation.

| 2.4 | För manövreringstiden 0,2 sekunder ska inte mer än 0,6 sekunder förflyta från inledningen av ansättningen av bromssystemets manöverorgan till det ögonblick då trycket i bromscylindern uppnår 75 % av det asymptotiska värdet. |
| --- | --- |

2.4

För manövreringstiden 0,2 sekunder ska inte mer än 0,6 sekunder förflyta från inledningen av ansättningen av bromssystemets manöverorgan till det ögonblick då trycket i bromscylindern uppnår 75 % av det asymptotiska värdet.

| 2.5 | För motorfordon med pneumatisk bromsmanöverledning för släpfordon ska, förutom kraven i punkt 1.1 i denna bilaga, svarstiden mätas i slutet av en ledning med längden 2,5 meter och innerdiametern 13 mm ansluten till kopplingshalvan på färdbromsens manöverledning. Under denna provning ska en volym på 385 ± 5 cm3 (som anses vara lika med volymen hos en ledning med längden 2,5 m och innerdiametern 13 mm och under ett tryck på 650 kPa) vara ansluten till matarledningens kopplingshalva. Dragfordon för påhängsvagnar ska vara försedda med böjliga ledningar för anslutning till påhängsvagnar. Kopplingshalvorna kommer därför att befinna sig i slutet av dessa böjliga ledningar. Ledningarnas längd och innerdiameter ska anges i punkt 14.7.3 i provningsrapporten som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.5

För motorfordon med pneumatisk bromsmanöverledning för släpfordon ska, förutom kraven i punkt 1.1 i denna bilaga, svarstiden mätas i slutet av en ledning med längden 2,5 meter och innerdiametern 13 mm ansluten till kopplingshalvan på färdbromsens manöverledning. Under denna provning ska en volym på 385 ± 5 cm3 (som anses vara lika med volymen hos en ledning med längden 2,5 m och innerdiametern 13 mm och under ett tryck på 650 kPa) vara ansluten till matarledningens kopplingshalva. Dragfordon för påhängsvagnar ska vara försedda med böjliga ledningar för anslutning till påhängsvagnar. Kopplingshalvorna kommer därför att befinna sig i slutet av dessa böjliga ledningar. Ledningarnas längd och innerdiameter ska anges i punkt 14.7.3 i provningsrapporten som överensstämmer med mallen i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 2.6 | Den tid som förflyter från inledningen av bromspedalens ansättning till det ögonblick då






  a) | trycket uppmätt vid den pneumatiska manöverledningens kopplingshalva, |
| --- | --- | --- |

2.6

Den tid som förflyter från inledningen av bromspedalens ansättning till det ögonblick då

a)

trycket uppmätt vid den pneumatiska manöverledningens kopplingshalva,

| b) | det digitala behovsvärdet i den elektriska manöverledningen mätt enligt ISO 11992:2003, |
| --- | --- |

b)

det digitala behovsvärdet i den elektriska manöverledningen mätt enligt ISO 11992:2003,

uppnår x % av sitt asymptotiska respektive slutliga värde, ska inte överstiga de tider som visas i tabellen nedan:

| x [%] | t [s] |
| --- | --- |
| 10 | 0,2 |
| 75 | 0,4 |

x [%]

t [s]

10

0,2

75

0,4

| 2.7 | För motordrivna fordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är försedda med tryckluftsbromsar ska utöver ovanstående krav överensstämmelse med bestämmelserna i punkt 5.2.1.18.4.1 i dessa föreskrifter kontrolleras, genom






  a) | mätning av trycket i änden på ett 2,5 m långt rör med innerdiametern 13 mm, som ska anslutas till kopplingshalvan på matarledningen, |
| --- | --- | --- |

2.7

För motordrivna fordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är försedda med tryckluftsbromsar ska utöver ovanstående krav överensstämmelse med bestämmelserna i punkt 5.2.1.18.4.1 i dessa föreskrifter kontrolleras, genom

a)

mätning av trycket i änden på ett 2,5 m långt rör med innerdiametern 13 mm, som ska anslutas till kopplingshalvan på matarledningen,

| b) | simulering av ett fel på manöverledningen vid kopplingshalvan, |
| --- | --- |

b)

simulering av ett fel på manöverledningen vid kopplingshalvan,

| c) | aktivering av färdbromssystemets manöverorgan på 0,2 sekunder, såsom beskrivs i punkt 2.3. |
| --- | --- |

c)

aktivering av färdbromssystemets manöverorgan på 0,2 sekunder, såsom beskrivs i punkt 2.3.

3.   SLÄPFORDON

3.1   Släpfordonets svarstid ska mätas utan motorfordonet. För att ersätta dragfordonet ska det finnas en simulator till vilken matarledningens, den pneumatiska manöverledningens och/eller den elektriska manöverledningens kopplingshalvor är anslutna.

3.2   Trycket i matarledningen ska vara 650 kPa.

3.3   Simulatorn för pneumatiska manöverledningar ska ha följande egenskaper:

| 3.3.1 | Den ska ha en behållare med volymen 30 liter som ska vara fylld till ett tryck på 650 kPa före varje provning och som inte får fyllas på nytt under någon provning. Vid utgången från bromsens manöverorgan ska simulatorn ha en mynning med en diameter på 4,0–4,3 mm. Ledningens volym mätt från mynningen fram till och med kopplingshalvan ska vara 385 ± 5 cm3 (vilket anses vara lika med volymen hos en ledning med längden 2,5 m och innerdiametern 13 mm och under ett tryck på 650 kPa). De manöverledningstryck som nämns i punkt 3.3.3 i denna bilaga ska mätas omedelbart efter mynningen i flödesriktningen. |
| --- | --- |

3.3.1

Den ska ha en behållare med volymen 30 liter som ska vara fylld till ett tryck på 650 kPa före varje provning och som inte får fyllas på nytt under någon provning. Vid utgången från bromsens manöverorgan ska simulatorn ha en mynning med en diameter på 4,0–4,3 mm. Ledningens volym mätt från mynningen fram till och med kopplingshalvan ska vara 385 ± 5 cm3 (vilket anses vara lika med volymen hos en ledning med längden 2,5 m och innerdiametern 13 mm och under ett tryck på 650 kPa). De manöverledningstryck som nämns i punkt 3.3.3 i denna bilaga ska mätas omedelbart efter mynningen i flödesriktningen.

| 3.3.2 | Bromssystemets manöverorgan ska vara konstruerat så att dess verkningssätt inte påverkas av provningsutrustningen. |
| --- | --- |

3.3.2

Bromssystemets manöverorgan ska vara konstruerat så att dess verkningssätt inte påverkas av provningsutrustningen.

| 3.3.3 | Simulatorn ska vara inställd, t.ex. genom val av mynning enligt punkt 3.3.1, så att den tid som åtgår för att trycket ska öka från 65 till 490 kPa (10 % respektive 75 % av det nominella trycket på 650 kPa) blir 0,2 ± 0,01 sekunder om en behållare på 385 ± 5 cm3 ansluts till den. Om en behållare på 1 155 ± 15 cm3 används i stället för ovannämnda behållare ska den tid som åtgår för att trycket ska öka från 65 till 490 kPa utan ytterligare inställningar vara 0,38 ± 0,02 sekunder. Mellan dessa två tryckvärden ska trycket öka ungefär linjärt. Dessa behållare ska vara anslutna till kopplingshalvan utan hjälp av böjliga ledningar och de ska ha en innerdiameter på minst 10 mm. |
| --- | --- |

3.3.3

Simulatorn ska vara inställd, t.ex. genom val av mynning enligt punkt 3.3.1, så att den tid som åtgår för att trycket ska öka från 65 till 490 kPa (10 % respektive 75 % av det nominella trycket på 650 kPa) blir 0,2 ± 0,01 sekunder om en behållare på 385 ± 5 cm3 ansluts till den. Om en behållare på 1 155 ± 15 cm3 används i stället för ovannämnda behållare ska den tid som åtgår för att trycket ska öka från 65 till 490 kPa utan ytterligare inställningar vara 0,38 ± 0,02 sekunder. Mellan dessa två tryckvärden ska trycket öka ungefär linjärt. Dessa behållare ska vara anslutna till kopplingshalvan utan hjälp av böjliga ledningar och de ska ha en innerdiameter på minst 10 mm.

| 3.3.4 | Diagrammen i tillägget till denna bilaga visar ett exempel på korrekt konfiguration för inställning och användning av simulatorn. |
| --- | --- |

3.3.4

Diagrammen i tillägget till denna bilaga visar ett exempel på korrekt konfiguration för inställning och användning av simulatorn.

3.4   Simulatorn för kontroll av svaret på signaler som överförs via den elektriska manöverledningen ska ha följande egenskaper:

| 3.4.1 | Simulatorn ska avge en digital behovssignal i den elektriska manöverledningen överensstämmande med ISO 11992-2:2003 och ska tillhandahålla lämplig information till släpfordonet via stiften 6 och 7 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997. För mätningen av svarstiden kan simulatorn på begäran av tillverkaren överföra information till släpfordonet om att ingen pneumatisk manöverledning finns tillgänglig och att den elektriska manöverledningens behovssignal alstras av två oberoende kretsar (se punkterna 6.4.2.2.24 och 6.4.2.2.25 i ISO 11992-2:2003). |
| --- | --- |

3.4.1

Simulatorn ska avge en digital behovssignal i den elektriska manöverledningen överensstämmande med ISO 11992-2:2003 och ska tillhandahålla lämplig information till släpfordonet via stiften 6 och 7 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997. För mätningen av svarstiden kan simulatorn på begäran av tillverkaren överföra information till släpfordonet om att ingen pneumatisk manöverledning finns tillgänglig och att den elektriska manöverledningens behovssignal alstras av två oberoende kretsar (se punkterna 6.4.2.2.24 och 6.4.2.2.25 i ISO 11992-2:2003).

| 3.4.2 | Bromssystemets manöverorgan ska vara konstruerat så att dess verkningssätt inte påverkas av provningsutrustningen. |
| --- | --- |

3.4.2

Bromssystemets manöverorgan ska vara konstruerat så att dess verkningssätt inte påverkas av provningsutrustningen.

| 3.4.3 | För mätningen av svarstiden ska den signal som alstras av den elektriska simulatorn motsvara en tryckökning från 0,0 till 650 kPa på 0,2 ± 0,01 sekunder. |
| --- | --- |

3.4.3

För mätningen av svarstiden ska den signal som alstras av den elektriska simulatorn motsvara en tryckökning från 0,0 till 650 kPa på 0,2 ± 0,01 sekunder.

| 3.4.4 | Diagrammen i tillägget till denna bilaga visar ett exempel på korrekt konfiguration för inställning och användning av simulatorn. |
| --- | --- |

3.4.4

Diagrammen i tillägget till denna bilaga visar ett exempel på korrekt konfiguration för inställning och användning av simulatorn.

3.5   Bromsverkanskrav

| 3.5.1 | För släpfordon med en pneumatisk manöverledning ska inte den tid som förflyter från det ögonblick då det tryck som simulatorn alstrar i manöverledningen når 65 kPa till det ögonblick då trycket i släpfordonets bromsaktuator når 75 % av sitt asymptotiska värde överstiga 0,4 sekunder. |
| --- | --- |

3.5.1

För släpfordon med en pneumatisk manöverledning ska inte den tid som förflyter från det ögonblick då det tryck som simulatorn alstrar i manöverledningen når 65 kPa till det ögonblick då trycket i släpfordonets bromsaktuator når 75 % av sitt asymptotiska värde överstiga 0,4 sekunder.

| 3.5.1.1 | Släpfordon försedda med en pneumatisk manöverledning och som har en elektrisk kontrolltransmission ska kontrolleras med den elektriska försörjningen till släpfordonet via kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (5 eller 7 stift). |
| --- | --- |

3.5.1.1

Släpfordon försedda med en pneumatisk manöverledning och som har en elektrisk kontrolltransmission ska kontrolleras med den elektriska försörjningen till släpfordonet via kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (5 eller 7 stift).

| 3.5.2 | För släpfordon med en elektrisk manöverledning ska inte den tid som förflyter från det ögonblick då signalen som alstras av simulatorn överskrider motsvarigheten till 65 kPa till det ögonblick då trycket i släpfordonets bromsaktuator når 75 % av sitt asymptotiska värde överstiga 0,4 sekunder. |
| --- | --- |

3.5.2

För släpfordon med en elektrisk manöverledning ska inte den tid som förflyter från det ögonblick då signalen som alstras av simulatorn överskrider motsvarigheten till 65 kPa till det ögonblick då trycket i släpfordonets bromsaktuator når 75 % av sitt asymptotiska värde överstiga 0,4 sekunder.

| 3.5.3 | För släpfordon försedda med en pneumatisk och en elektrisk manöverledning, ska mätningen av svarstiden för varje manöverledning fastställas var för sig enligt tillämpligt förfarande som anges ovan. |
| --- | --- |

3.5.3

För släpfordon försedda med en pneumatisk och en elektrisk manöverledning, ska mätningen av svarstiden för varje manöverledning fastställas var för sig enligt tillämpligt förfarande som anges ovan.

TILLÄGG

EXEMPEL PÅ SIMULATORER

(se bilaga 6, punkt 3)

| 1. | Inställning av simulatorn |
| --- | --- |

1.

Inställning av simulatorn

Image

| 2. | Provning av släpfordonet |
| --- | --- |

2.

Provning av släpfordonet

Image

| 3. | Exempel på en simulator för elektriska manöverledningar |
| --- | --- |

3.

Exempel på en simulator för elektriska manöverledningar

Image

---

BILAGA 7

Bestämmelser avseende energikällor och energilagringsanordningar (energibehållare)

A.   TRYCKLUFTSDRIVNA BROMSSYSTEM

1.   ENERGILAGRINGSANORDNINGARS (ENERGIBEHÅLLARES) KAPACITET

1.1   Allmänt

| 1.1.1 | Fordon där driften av bromssystemet kräver användning av tryckluft ska vara försedda med energilagringsanordningar (energibehållare) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga (del A). |
| --- | --- |

1.1.1

Fordon där driften av bromssystemet kräver användning av tryckluft ska vara försedda med energilagringsanordningar (energibehållare) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga (del A).

| 1.1.2 | Det ska vara möjligt att enkelt identifiera behållarna för de olika kretsarna. |
| --- | --- |

1.1.2

Det ska vara möjligt att enkelt identifiera behållarna för de olika kretsarna.

| 1.1.3 | Den föreskrivna kapaciteten för energilagringsanordningarna ska dock inte krävas om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som föreskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- |

1.1.3

Den föreskrivna kapaciteten för energilagringsanordningarna ska dock inte krävas om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som föreskrivs för reservbromssystemet.

| 1.1.4 | Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt. |
| --- | --- |

1.1.4

Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt.

1.2   Motorfordon

| 1.2.1 | Motorfordons energilagringsanordningar (energibehållare) ska vara så utformade att det efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan fortfarande är möjligt att åstadkomma den bromsverkan som specificeras för reservbromsning. |
| --- | --- |

1.2.1

Motorfordons energilagringsanordningar (energibehållare) ska vara så utformade att det efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan fortfarande är möjligt att åstadkomma den bromsverkan som specificeras för reservbromsning.

| 1.2.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.2.2.1 | Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska vara den som specificeras av tillverkaren (1). Den ska vara sådan att den möjliggör att färdbromssystemets föreskrivna bromsverkan kan uppnås. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.2.2.1

Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska vara den som specificeras av tillverkaren (1). Den ska vara sådan att den möjliggör att färdbromssystemets föreskrivna bromsverkan kan uppnås.

| 1.2.2.2 | Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustning vara bortkopplade. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustning vara bortkopplade.

| 1.2.2.3 | För motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är tillåten och som är försedd med en pneumatisk manöverledning, ska matarledningen stängas och en tryckluftsbehållare på 0,5 liter anslutas direkt till den pneumatiska manöverledningens kopplingshalva. Före varje bromsning ska trycket i denna tryckluftsbehållare vara helt eliminerat. Efter provningen som nämns i punkt 1.2.1 får inte energinivån som försörjer den pneumatiska manöverledningen ha sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som erhölls vid den första bromsningen. |
| --- | --- |

1.2.2.3

För motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är tillåten och som är försedd med en pneumatisk manöverledning, ska matarledningen stängas och en tryckluftsbehållare på 0,5 liter anslutas direkt till den pneumatiska manöverledningens kopplingshalva. Före varje bromsning ska trycket i denna tryckluftsbehållare vara helt eliminerat. Efter provningen som nämns i punkt 1.2.1 får inte energinivån som försörjer den pneumatiska manöverledningen ha sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som erhölls vid den första bromsningen.

1.3   Släpfordon

| 1.3.1 | Energilagringsanordningar (energibehållare) med vilka släpfordon är försedda ska vara sådana att den energinivå som försörjer de arbetande komponenterna som använder energin, efter åtta fulla ansättningar av dragfordonets färdbromssystem, inte faller under en nivå som motsvarar halva det värde som erhålls vid första bromsningen och utan att vare sig den automatiska bromsen eller parkeringsbromssystemet på släpet ansättes. |
| --- | --- |

1.3.1

Energilagringsanordningar (energibehållare) med vilka släpfordon är försedda ska vara sådana att den energinivå som försörjer de arbetande komponenterna som använder energin, efter åtta fulla ansättningar av dragfordonets färdbromssystem, inte faller under en nivå som motsvarar halva det värde som erhålls vid första bromsningen och utan att vare sig den automatiska bromsen eller parkeringsbromssystemet på släpet ansättes.

| 1.3.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.3.2.1 | Trycket i energilagringsanordningarna ska vid varje provnings början vara 850 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.3.2.1

Trycket i energilagringsanordningarna ska vid varje provnings början vara 850 kPa.

| 1.3.2.2 | Matarledningen ska vara avstängd. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustning vara bortkopplade. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Matarledningen ska vara avstängd. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustning vara bortkopplade.

| 1.3.2.3 | Energilagringsanordningarna får inte fyllas på under provningen. |
| --- | --- |

1.3.2.3

Energilagringsanordningarna får inte fyllas på under provningen.

| 1.3.2.4 | Vid varje ansättning av bromsarna ska trycket i den pneumatiska manöverledningen vara 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.4

Vid varje ansättning av bromsarna ska trycket i den pneumatiska manöverledningen vara 750 kPa.

| 1.3.2.5 | Vid varje ansättning av bromsarna ska det digitala behovsvärdet i den elektriska manöverledningen motsvara ett tryck på 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.5

Vid varje ansättning av bromsarna ska det digitala behovsvärdet i den elektriska manöverledningen motsvara ett tryck på 750 kPa.

2.   ENERGIKÄLLORS KAPACITET

2.1   Allmänt

Kompressorerna ska uppfylla de krav som anges i följande punkter.

2.2   Definitioner

2.2.1   p1: det tryck som motsvarar 65 % av trycket p2 som definieras i punkt 2.2.2 nedan.

2.2.2   p2: det värde som anges av tillverkaren och som nämns i punkt 1.2.2.1.

2.2.3   t1: den tid som krävs för att det relativa trycket ska stiga från 0 till p1 och t2: den tid som krävs för att det relativa trycket ska stiga från 0 till p2.

2.3   Mätförhållanden

| 2.3.1 | Under alla omständigheter ska kompressorns varvtal vara det som erhålls då motorn körs med det varvtal som motsvarar dess högsta effekt eller med det varvtal som tillåts av varvtalsregulatorn. |
| --- | --- |

2.3.1

Under alla omständigheter ska kompressorns varvtal vara det som erhålls då motorn körs med det varvtal som motsvarar dess högsta effekt eller med det varvtal som tillåts av varvtalsregulatorn.

| 2.3.2 | Under provningarna för fastställande av tiden t1 och tiden t2 ska energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna för hjälputrustningen vara bortkopplade. |
| --- | --- |

2.3.2

Under provningarna för fastställande av tiden t1 och tiden t2 ska energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna för hjälputrustningen vara bortkopplade.

| 2.3.3 | Om det är avsikten att koppla ett släpfordon till ett motorfordon, ska släpfordonet representeras av en energilagringsanordning med ett högsta relativt tryck p (uttryckt i kPa/100) som kan matas genom dragfordonets matningskrets och med en volym V (uttryckt i liter) som erhålls ur formeln p × V = 20 R (varvid R är högsta tillåtna massa i ton på släpfordonets axlar). |
| --- | --- |

2.3.3

Om det är avsikten att koppla ett släpfordon till ett motorfordon, ska släpfordonet representeras av en energilagringsanordning med ett högsta relativt tryck p (uttryckt i kPa/100) som kan matas genom dragfordonets matningskrets och med en volym V (uttryckt i liter) som erhålls ur formeln p × V = 20 R (varvid R är högsta tillåtna massa i ton på släpfordonets axlar).

2.4   Tolkning av resultaten

| 2.4.1 | Tiden t1 som registreras för den minst gynnade energilagringsanordningen ska inte överstiga följande gränser:






  2.4.1.1 | 3 minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling av släpfordon. |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Tiden t1 som registreras för den minst gynnade energilagringsanordningen ska inte överstiga följande gränser:

2.4.1.1

3 minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling av släpfordon.

| 2.4.1.2 | 6 minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon. |
| --- | --- |

2.4.1.2

6 minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon.

| 2.4.2 | Tiden t2 som registreras för den minst gynnade energilagringsanordningen ska inte överstiga följande gränser:






  2.4.2.1 | 6 minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling av släpfordon. |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Tiden t2 som registreras för den minst gynnade energilagringsanordningen ska inte överstiga följande gränser:

2.4.2.1

6 minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling av släpfordon.

| 2.4.2.2 | 9 minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon. |
| --- | --- |

2.4.2.2

9 minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon.

2.5   Ytterligare provning

| 2.5.1 | Om motorfordonet är försett med en eller flera energilagringsanordningar för hjälputrustning med en total kapacitet som överstiger 20 % av bromsenergilagringsanordningarnas totala kapacitet, ska ytterligare en provning utföras och under denna får det inte förekomma någon störning av de ventiler som styr påfyllningen av hjälputrustningarnas energilagringsanordning(ar). |
| --- | --- |

2.5.1

Om motorfordonet är försett med en eller flera energilagringsanordningar för hjälputrustning med en total kapacitet som överstiger 20 % av bromsenergilagringsanordningarnas totala kapacitet, ska ytterligare en provning utföras och under denna får det inte förekomma någon störning av de ventiler som styr påfyllningen av hjälputrustningarnas energilagringsanordning(ar).

| 2.5.2 | Det ska vid ovan nämnda provning kontrolleras att tiden t3 som krävs för att höja trycket från 0 till p2 i den minst gynnade energilagringsanordningen är mindre än






  2.5.2.1 | 8 minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling av släpfordon, eller |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Det ska vid ovan nämnda provning kontrolleras att tiden t3 som krävs för att höja trycket från 0 till p2 i den minst gynnade energilagringsanordningen är mindre än

2.5.2.1

8 minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling av släpfordon, eller

| 2.5.2.2 | 11 minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon. |
| --- | --- |

2.5.2.2

11 minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon.

| 2.5.3 | Provningen ska utföras enligt de villkor som föreskrivs i punkterna 2.3.1 och 2.3.3. |
| --- | --- |

2.5.3

Provningen ska utföras enligt de villkor som föreskrivs i punkterna 2.3.1 och 2.3.3.

2.6   Dragfordon

| 2.6.1 | Fordon till vilka koppling av ett släpfordon är tillåten ska också uppfylla ovanstående krav för fordon utan sådant tillstånd. I detta fall ska provningarna i punkterna 2.4.1 och 2.4.2 (och 2.5.2) i denna bilaga utföras utan den energilagringsanordning som nämns i punkt 2.3.3. |
| --- | --- |

2.6.1

Fordon till vilka koppling av ett släpfordon är tillåten ska också uppfylla ovanstående krav för fordon utan sådant tillstånd. I detta fall ska provningarna i punkterna 2.4.1 och 2.4.2 (och 2.5.2) i denna bilaga utföras utan den energilagringsanordning som nämns i punkt 2.3.3.

B.   VAKUUMBROMSSYSTEM

1.   ENENRGILAGRINGSANORDNINGARS (ENERGIBEHÅLLARES) KAPACITET

1.1   Allmänt

| 1.1.1 | Fordon där driften av bromssystemet kräver användning av vakuum ska vara försedda med energilagringsanordningar (energibehållare) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga (del B). |
| --- | --- |

1.1.1

Fordon där driften av bromssystemet kräver användning av vakuum ska vara försedda med energilagringsanordningar (energibehållare) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga (del B).

| 1.1.2 | Den föreskrivna kapaciteten för energilagringsanordningarna ska dock inte krävas om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som föreskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- |

1.1.2

Den föreskrivna kapaciteten för energilagringsanordningarna ska dock inte krävas om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som föreskrivs för reservbromssystemet.

| 1.1.3 | Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt. |
| --- | --- |

1.1.3

Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2 och 1.3 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt.

1.2   Motorfordon

| 1.2.1 | Energilagringsanordningar (energibehållare) i motorfordon ska vara sådana att det fortfarande är möjligt att åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet






  1.2.1.1 | efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromsens manöverorgan när en vakuumpump utgör energikällan, |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Energilagringsanordningar (energibehållare) i motorfordon ska vara sådana att det fortfarande är möjligt att åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet

1.2.1.1

efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromsens manöverorgan när en vakuumpump utgör energikällan,

| 1.2.1.2 | efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan när motorn utgör energikällan. |
| --- | --- |

1.2.1.2

efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan när motorn utgör energikällan.

| 1.2.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.2.2.1 | Utgångsenerginivån i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska vara den som specificeras av tillverkaren (2). Den ska vara sådan att den föreskrivna reservbromsverkan för färdbromssystemet kan åstadkommas och ska motsvara ett vakuum som inte överstiger 90 % av det största vakuum som åstadkoms av energikällan. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.2.2.1

Utgångsenerginivån i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska vara den som specificeras av tillverkaren (2). Den ska vara sådan att den föreskrivna reservbromsverkan för färdbromssystemet kan åstadkommas och ska motsvara ett vakuum som inte överstiger 90 % av det största vakuum som åstadkoms av energikällan.

| 1.2.2.2 | Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustning vara bortkopplade. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustning vara bortkopplade.

| 1.2.2.3 | På ett motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är tillåten ska matarledningen stängas och en behållare på 0,5 liter anslutas till manöverledningen. Efter provningen som nämns i punkt 1.2.1 får inte vakuumnivån som erhålls vid manöverledningen ha sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som erhölls vid den första bromsansättningen. |
| --- | --- |

1.2.2.3

På ett motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är tillåten ska matarledningen stängas och en behållare på 0,5 liter anslutas till manöverledningen. Efter provningen som nämns i punkt 1.2.1 får inte vakuumnivån som erhålls vid manöverledningen ha sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som erhölls vid den första bromsansättningen.

1.3   Släpfordon (endast kategorierna O1 och O2)

| 1.3.1 | Den eller de energilagringsanordning(ar) som släpfordonen är försedda med ska vara sådana att den vakuumnivå som erhålls vid brukarpunkterna inte har sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som erhölls vid den första bromsansättningen efter en provning som utgörs av fyra fullständiga ansättningar av släpfordonets färdbromssystem. |
| --- | --- |

1.3.1

Den eller de energilagringsanordning(ar) som släpfordonen är försedda med ska vara sådana att den vakuumnivå som erhålls vid brukarpunkterna inte har sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som erhölls vid den första bromsansättningen efter en provning som utgörs av fyra fullständiga ansättningar av släpfordonets färdbromssystem.

| 1.3.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.3.2.1 | Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska vara den som anges av tillverkaren (2). Den ska vara sådan att den föreskrivna bromsverkan för färdbromssystemet kan uppnås. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.3.2.1

Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska vara den som anges av tillverkaren (2). Den ska vara sådan att den föreskrivna bromsverkan för färdbromssystemet kan uppnås.

| 1.3.2.2 | Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustningen vara bortkopplade. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustningen vara bortkopplade.

2.   ENERGIKÄLLORS KAPACITET

2.1   Allmänt

| 2.1.1 | Med utgångspunkt från det omgivande lufttrycket ska energikällan ha förmåga att i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna inom 3 minuter åstadkomma den utgångsnivå som anges i punkt 1.2.2.1. För ett motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är tillåten ska inte den tid som åtgår för att åstadkomma denna nivå enligt villkoren i punkt 2.2 överstiga 6 minuter. |
| --- | --- |

2.1.1

Med utgångspunkt från det omgivande lufttrycket ska energikällan ha förmåga att i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna inom 3 minuter åstadkomma den utgångsnivå som anges i punkt 1.2.2.1. För ett motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är tillåten ska inte den tid som åtgår för att åstadkomma denna nivå enligt villkoren i punkt 2.2 överstiga 6 minuter.

2.2   Mätförhållanden

| 2.2.1 | Vakuumkällans varvtal






  2.2.1.1 | När vakuumkällan är fordonets motor, ska vakuumkällans varvtal vara det motorvarvtal som erhålls med fordonet stillastående, det neutrala växelläget ilagt och motorn på tomgång. |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Vakuumkällans varvtal

2.2.1.1

När vakuumkällan är fordonets motor, ska vakuumkällans varvtal vara det motorvarvtal som erhålls med fordonet stillastående, det neutrala växelläget ilagt och motorn på tomgång.

| 2.2.1.2 | När vakuumkällan är en pump, ska vakuumkällans varvtal vara det varvtal som erhålls med motorn arbetande på 65 % av det varvtal som motsvarar dess största effektuttag. |
| --- | --- |

2.2.1.2

När vakuumkällan är en pump, ska vakuumkällans varvtal vara det varvtal som erhålls med motorn arbetande på 65 % av det varvtal som motsvarar dess största effektuttag.

| 2.2.1.3 | När vakuumkällan är en pump och motorn är försedd med en varvtalsregulator, det varvtal som erhålls med motorn arbetande på 65 % av det högsta varvtal som tillåts av varvtalsregulatorn. |
| --- | --- |

2.2.1.3

När vakuumkällan är en pump och motorn är försedd med en varvtalsregulator, det varvtal som erhålls med motorn arbetande på 65 % av det högsta varvtal som tillåts av varvtalsregulatorn.

| 2.2.2 | När det är tänkt att till motorfordonet koppla ett släpfordon vars färdbromssystem är vakuumdrivet ska släpfordonet representeras av en energilagringsanordning med en kapacitet på V i liter fastställd genom formeln V = 15 R, där R är den största tillåtna massan, i ton, på släpfordonets axlar. |
| --- | --- |

2.2.2

När det är tänkt att till motorfordonet koppla ett släpfordon vars färdbromssystem är vakuumdrivet ska släpfordonet representeras av en energilagringsanordning med en kapacitet på V i liter fastställd genom formeln V = 15 R, där R är den största tillåtna massan, i ton, på släpfordonets axlar.

C.   HYDRAULISKA BROMSSYSTEM MED LAGRAD ENERGI

1.   ENERGILAGRINGSANORDNINGARS (ENERGIACKUMULATORERS) KAPACITET

1.1   Allmänt

| 1.1.1 | Fordon på vilka bromssystemet kräver användning av lagrad energi som erhålls av en hydraulisk vätska under tryck ska vara försedda med energilagringsanordningar (energiackumulatorer) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkt 1.2 i denna bilaga (del C). |
| --- | --- |

1.1.1

Fordon på vilka bromssystemet kräver användning av lagrad energi som erhålls av en hydraulisk vätska under tryck ska vara försedda med energilagringsanordningar (energiackumulatorer) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkt 1.2 i denna bilaga (del C).

| 1.1.2 | Den föreskrivna kapaciteten ska dock inte krävas för energibehållarna om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att med färdbromsens manöverorgan åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som förskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- |

1.1.2

Den föreskrivna kapaciteten ska dock inte krävas för energibehållarna om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att med färdbromsens manöverorgan åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som förskrivs för reservbromssystemet.

| 1.1.3 | Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2.1, 1.2.2 och 2.1 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt och enligt punkt 1.2.1 i denna bilaga ska takten för de fullständiga ansättningarna vara sådan att ett mellanrum på minst 60 sekunder erhålls mellan varje manövrering. |
| --- | --- |

1.1.3

Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2.1, 1.2.2 och 2.1 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt och enligt punkt 1.2.1 i denna bilaga ska takten för de fullständiga ansättningarna vara sådan att ett mellanrum på minst 60 sekunder erhålls mellan varje manövrering.

1.2   Motorfordon

| 1.2.1 | Motorfordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med lagrad energi ska uppfylla följande krav:






  1.2.1.1 | Efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan ska det fortfarande vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Motorfordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med lagrad energi ska uppfylla följande krav:

1.2.1.1

Efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan ska det fortfarande vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet.

| 1.2.1.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.2.1.2.1 | Provningen ska inledas vid ett tryck som får anges av tillverkaren men inte är högre än inkopplingstrycket. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.2.1.2.1

Provningen ska inledas vid ett tryck som får anges av tillverkaren men inte är högre än inkopplingstrycket.

| 1.2.1.2.2 | Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustningen vara bortkopplade. |
| --- | --- |

1.2.1.2.2

Energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna ska inte fyllas på. Dessutom ska eventuell(a) energilagringsanordning(ar) för hjälputrustningen vara bortkopplade.

| 1.2.2 | Motorfordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med lagrad energi vilka inte kan uppfylla kraven i punkt 5.2.1.5.1 i dessa föreskrifter ska anses uppfylla dessa krav om följande krav uppfylls:






  1.2.2.1 | Efter ett enstaka transmissionsfel ska det fortfarande efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet eller, då reservbromsverkan som kräver användning av lagrad energi åstadkoms med ett separat manöverorgan ska det fortfarande efter åtta fullständiga ansättningar vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma den kvarstående bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.2.1.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Motorfordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med lagrad energi vilka inte kan uppfylla kraven i punkt 5.2.1.5.1 i dessa föreskrifter ska anses uppfylla dessa krav om följande krav uppfylls:

1.2.2.1

Efter ett enstaka transmissionsfel ska det fortfarande efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet eller, då reservbromsverkan som kräver användning av lagrad energi åstadkoms med ett separat manöverorgan ska det fortfarande efter åtta fullständiga ansättningar vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma den kvarstående bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.2.1.4 i dessa föreskrifter.

| 1.2.2.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.2.2.2.1 | Med energikällan stillastående eller arbetande med ett varvtal som motsvarar motorns tomgångsvarvtal får valfritt transmissionsfel införas. Innan ett sådant fel införs ska energibehållaren/behållarna ha ett tryck som får anges av tillverkaren men som inte överstiger inkopplingstrycket. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.2.2.2.1

Med energikällan stillastående eller arbetande med ett varvtal som motsvarar motorns tomgångsvarvtal får valfritt transmissionsfel införas. Innan ett sådant fel införs ska energibehållaren/behållarna ha ett tryck som får anges av tillverkaren men som inte överstiger inkopplingstrycket.

| 1.2.2.2.2 | Hjälputrustningen och dess eventuella energilagringsanordningar ska vara bortkopplade. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2

Hjälputrustningen och dess eventuella energilagringsanordningar ska vara bortkopplade.

2.   HYDRAULISKA VÄTSKEENERGIKÄLLORS KAPACITET

| 2.1 | Energikällorna ska uppfylla de krav som anges i följande stycken.






  2.1.1 | Definitioner
  2.1.1.1   p1: det största systemdrifttrycket (urkopplingstrycket) i ackumulatorn/ackumulatorerna, som är angivet av tillverkaren.
  2.1.1.2   p2: trycket efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromsens manöverorgan, med utgångspunkt från p1 och utan påfyllning av energilagringsanordning(ar).
  2.1.1.3   t: den tid som krävs för att trycket ska stiga från p2 till p1 i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna utan ansättning av färdbromssystemets manöverorgan. |
| --- | --- | --- |

2.1

Energikällorna ska uppfylla de krav som anges i följande stycken.

2.1.1

Definitioner

2.1.1.1   p1: det största systemdrifttrycket (urkopplingstrycket) i ackumulatorn/ackumulatorerna, som är angivet av tillverkaren.

2.1.1.2   p2: trycket efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromsens manöverorgan, med utgångspunkt från p1 och utan påfyllning av energilagringsanordning(ar).

2.1.1.3   t: den tid som krävs för att trycket ska stiga från p2 till p1 i energilagringsanordningen eller energilagringsanordningarna utan ansättning av färdbromssystemets manöverorgan.

| 2.1.2 | Mätförhållanden






  2.1.2.1 | Under provningen för fastställande av tiden t ska påfyllningstakten för energikällan vara den som erhålls när motorn arbetar med det varvtal som motsvarar dess högsta effekt eller med det varvtal som tillåts av regulatorn. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Mätförhållanden

2.1.2.1

Under provningen för fastställande av tiden t ska påfyllningstakten för energikällan vara den som erhålls när motorn arbetar med det varvtal som motsvarar dess högsta effekt eller med det varvtal som tillåts av regulatorn.

| 2.1.2.2 | Under provningen för bestämning av tiden t ska energilagringsanordning(ar) för hjälputrustningen inte vara bortkopplade på annat sätt än automatiskt. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Under provningen för bestämning av tiden t ska energilagringsanordning(ar) för hjälputrustningen inte vara bortkopplade på annat sätt än automatiskt.

| 2.1.3 | Tolkning av resultaten






  2.1.3.1 | För alla fordon, utom de som tillhör kategorierna M3, N2 och N3, får tiden t inte överstiga 20 sekunder. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Tolkning av resultaten

2.1.3.1

För alla fordon, utom de som tillhör kategorierna M3, N2 och N3, får tiden t inte överstiga 20 sekunder.

| 2.1.3.2 | För fordon i kategorierna M3, N2 och N3 får tiden t inte överstiga 30 sekunder. |
| --- | --- |

2.1.3.2

För fordon i kategorierna M3, N2 och N3 får tiden t inte överstiga 30 sekunder.

3.   VARNINGSANORDNINGARS EGENSKAPER

Med motorn stillastående och med utgångspunkt från ett tryck som får anges av tillverkaren men inte överstiga inkopplingstrycket får varningsanordningen träda i funktion efter två fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan.

---

(1)  Utgångsenerginivån ska vara angiven i godkännandedokumentet.

(2)  Utgångsenerginivån ska vara angiven i godkännandedokumentet.

---

BILAGA 8

Bestämmelser avseende specifika villkor för fjäderbromssystem

1.   DEFINITIONER

| 1.1 | fjäderbromssystem: bromssystem i vilka den nödvändiga bromsenergin avges av en eller flera fjädrar som fungerar som en energilagringsanordning (energiackumulator). |
| --- | --- |

1.1

fjäderbromssystem: bromssystem i vilka den nödvändiga bromsenergin avges av en eller flera fjädrar som fungerar som en energilagringsanordning (energiackumulator).

| 1.1.1 | Den energi som är nödvändig för att sammantrycka fjädern och lossa bromsen tillhandahålls och kontrolleras av det manöverorgan som påverkas av föraren (se definitionen i punkt 2.4 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

1.1.1

Den energi som är nödvändig för att sammantrycka fjädern och lossa bromsen tillhandahålls och kontrolleras av det manöverorgan som påverkas av föraren (se definitionen i punkt 2.4 i dessa föreskrifter).

| 1.2 | fjäderkompressionskammare: den kammare där den tryckförändring som åstadkommer sammantryckningen av fjädern egentligen uppstår. |
| --- | --- |

1.2

fjäderkompressionskammare: den kammare där den tryckförändring som åstadkommer sammantryckningen av fjädern egentligen uppstår.

| 1.3 | Om sammantryckningen av fjädrarna erhålls med hjälp av en vakuumanordning, ska med tryck avses ett negativt tryck överallt i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Om sammantryckningen av fjädrarna erhålls med hjälp av en vakuumanordning, ska med tryck avses ett negativt tryck överallt i denna bilaga.

2.   ALLMÄNT

| 2.1 | Ett fjäderbromssystem ska inte användas som färdbromssystem. I händelse av ett fel på en del av transmissionen för färdbromsen får dock ett fjäderbromssystem användas för att åstadkomma den kvarstående bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.2.1.4 i dessa föreskrifter under förutsättning att föraren kan reglera denna verkan. För motorfordon, med undantag av dragfordon för påhängsvagnar som uppfyller kraven i punkt 5.2.1.4.1 i dessa föreskrifter, ska fjäderbromssystemet inte vara den enda källan till kvarstående bromsverkan. Vakuumfjäderbromssystem ska inte användas för släpfordon. |
| --- | --- |

2.1

Ett fjäderbromssystem ska inte användas som färdbromssystem. I händelse av ett fel på en del av transmissionen för färdbromsen får dock ett fjäderbromssystem användas för att åstadkomma den kvarstående bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.2.1.4 i dessa föreskrifter under förutsättning att föraren kan reglera denna verkan. För motorfordon, med undantag av dragfordon för påhängsvagnar som uppfyller kraven i punkt 5.2.1.4.1 i dessa föreskrifter, ska fjäderbromssystemet inte vara den enda källan till kvarstående bromsverkan. Vakuumfjäderbromssystem ska inte användas för släpfordon.

| 2.2 | En liten förändring av trycknivån som kan uppstå i matarledningen till fjäderkompressionskammaren ska inte orsaka någon större förändring av bromskraften. |
| --- | --- |

2.2

En liten förändring av trycknivån som kan uppstå i matarledningen till fjäderkompressionskammaren ska inte orsaka någon större förändring av bromskraften.

| 2.3 | Följande krav ska gälla för motorfordon försedda med fjäderbromsar:






  2.3.1 | Matarledningen till fjäderkompressionskammaren ska antingen innehålla en egen energikälla eller matas från minst två oberoende energikällor. Släpfordonets matarledning får förgrenas från denna matarledning om ett tryckfall i släpfordonets matarledning inte kan orsaka ansättning av fjäderbromsaktuatorerna. |
| --- | --- | --- |

2.3

Följande krav ska gälla för motorfordon försedda med fjäderbromsar:

2.3.1

Matarledningen till fjäderkompressionskammaren ska antingen innehålla en egen energikälla eller matas från minst två oberoende energikällor. Släpfordonets matarledning får förgrenas från denna matarledning om ett tryckfall i släpfordonets matarledning inte kan orsaka ansättning av fjäderbromsaktuatorerna.

| 2.3.2 | Hjälputrustning får endast ta sin energi från matarledningen till fjäderbromsaktuatorn om dess funktion även i händelse av fel på energikällan inte kan medföra att energireserven för fjäderbromsen sjunker under en nivå varifrån en lossning av fjäderbromsaktuatorn är möjlig. |
| --- | --- |

2.3.2

Hjälputrustning får endast ta sin energi från matarledningen till fjäderbromsaktuatorn om dess funktion även i händelse av fel på energikällan inte kan medföra att energireserven för fjäderbromsen sjunker under en nivå varifrån en lossning av fjäderbromsaktuatorn är möjlig.

| 2.3.3 | Under varje uppladdning av bromssystemet från nolltryck ska fjäderbromsarna kvarstå fullt ansatta, oavsett manöverorganets läge, tills trycket i färdbromssystemet är tillräckligt för att säkerställa åtminstone föreskriven bromsverkan för reservbromsen med lastat fordon, med användning av färdbromssystemets manöverorgan. |
| --- | --- |

2.3.3

Under varje uppladdning av bromssystemet från nolltryck ska fjäderbromsarna kvarstå fullt ansatta, oavsett manöverorganets läge, tills trycket i färdbromssystemet är tillräckligt för att säkerställa åtminstone föreskriven bromsverkan för reservbromsen med lastat fordon, med användning av färdbromssystemets manöverorgan.

| 2.3.4 | När de en gång aktiverats ska fjäderbromsarna inte lossas om det inte finns tillräckligt tryck i färdbromssystemet för att åtminstone ge den föreskrivna kvarstående bromsverkan för det lastade fordonet genom manövrering av färdbromsens manöverorgan. |
| --- | --- |

2.3.4

När de en gång aktiverats ska fjäderbromsarna inte lossas om det inte finns tillräckligt tryck i färdbromssystemet för att åtminstone ge den föreskrivna kvarstående bromsverkan för det lastade fordonet genom manövrering av färdbromsens manöverorgan.

| 2.4 | I motorfordon ska systemet vara konstruerat så att det är möjligt att ansätta och lossa bromsarna minst tre gånger när det ursprungliga trycket i fjäderkompressionskammaren är lika med det högsta avsedda trycket. För släpfordon ska det vara möjligt att lossa bromsarna minst tre gånger sedan släpfordonet kopplats loss, varvid trycket i matarledningen ska vara 750 kPa före losskopplingen. Innan kontrollen ska dock nödbromsen vara lossad. Dessa villkor ska vara uppfyllda då bromsarna är justerade så tätt som möjligt. Dessutom ska det vara möjligt att ansätta och lossa parkeringsbromssystemet såsom anges i punkt 5.2.2.10 i dessa föreskrifter då släpfordonet är kopplad till dragfordonet. |
| --- | --- |

2.4

I motorfordon ska systemet vara konstruerat så att det är möjligt att ansätta och lossa bromsarna minst tre gånger när det ursprungliga trycket i fjäderkompressionskammaren är lika med det högsta avsedda trycket. För släpfordon ska det vara möjligt att lossa bromsarna minst tre gånger sedan släpfordonet kopplats loss, varvid trycket i matarledningen ska vara 750 kPa före losskopplingen. Innan kontrollen ska dock nödbromsen vara lossad. Dessa villkor ska vara uppfyllda då bromsarna är justerade så tätt som möjligt. Dessutom ska det vara möjligt att ansätta och lossa parkeringsbromssystemet såsom anges i punkt 5.2.2.10 i dessa föreskrifter då släpfordonet är kopplad till dragfordonet.

| 2.5 | För motorfordon gäller att det tryck i fjäderkompressionskammaren över vilket fjädrarna börjar manövrera bromsarna, då de senare är justerade så tätt som möjligt, inte får vara högre än 80 % av den lägsta nivån för det normalt tillgängliga trycket.
  För släpfordon gäller att det tryck i fjäderkompressionskammaren över vilket fjädrarna börjar manövrera bromsarna inte får vara högre än det tryck som erhålls efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromsen enligt punkt 1.3 i del A i bilaga 7 till dessa föreskrifter. Utgångstrycket är fast på 700 kPa. |
| --- | --- |

2.5

För motorfordon gäller att det tryck i fjäderkompressionskammaren över vilket fjädrarna börjar manövrera bromsarna, då de senare är justerade så tätt som möjligt, inte får vara högre än 80 % av den lägsta nivån för det normalt tillgängliga trycket.

För släpfordon gäller att det tryck i fjäderkompressionskammaren över vilket fjädrarna börjar manövrera bromsarna inte får vara högre än det tryck som erhålls efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromsen enligt punkt 1.3 i del A i bilaga 7 till dessa föreskrifter. Utgångstrycket är fast på 700 kPa.

| 2.6 | När trycket i ledningen som matar energi till fjäderkompressionskammaren – utom ledningar i en hjälplossningsanordning som använder en vätska under tryck – sjunker till den nivå där bromsdelarna börjar röra sig ska en optisk eller akustisk varningsanordning aktiveras. Om detta krav är uppfyllt får varningsanordningen omfatta den röda varningssignal som anges i punkt 5.2.1.29.1.1 i dessa föreskrifter. Denna bestämmelse gäller inte för släpfordon. |
| --- | --- |

2.6

När trycket i ledningen som matar energi till fjäderkompressionskammaren – utom ledningar i en hjälplossningsanordning som använder en vätska under tryck – sjunker till den nivå där bromsdelarna börjar röra sig ska en optisk eller akustisk varningsanordning aktiveras. Om detta krav är uppfyllt får varningsanordningen omfatta den röda varningssignal som anges i punkt 5.2.1.29.1.1 i dessa föreskrifter. Denna bestämmelse gäller inte för släpfordon.

| 2.7 | Om ett motorfordon som är godkänt för tillkoppling av ett släpfordon med genomgående eller delvis genomgående bromsar är försett med ett fjäderbromssystem, ska automatisk ansättning av nämnda system medföra att släpfordonets bromsar ansätts. |
| --- | --- |

2.7

Om ett motorfordon som är godkänt för tillkoppling av ett släpfordon med genomgående eller delvis genomgående bromsar är försett med ett fjäderbromssystem, ska automatisk ansättning av nämnda system medföra att släpfordonets bromsar ansätts.

3.   HJÄLPLOSSNINGSSYSTEM

| 3.1 | Ett fjäderbromssystem ska vara så konstruerat att det i händelse av fel på systemet fortfarande är möjligt att lossa bromsarna. Detta får åstadkommas med hjälp av en hjälplossningsanordning (pneumatisk, mekanisk osv.).
  Hjälplossningsanordningar som använder en energireserv för lossningen ska förses med energi från en energireserv som är oberoende av den energireserv som normalt används för fjäderbromssystemet. Den pneumatiska eller hydrauliska energin i en sådan hjälplossningsanordning får verka på samma kolvyta i fjäderkompressionskammaren som används för det normala fjäderbromssystemet om hjälplossningsanordningen använder en separat ledning. Kopplingen mellan denna ledning och den normala ledning som förbinder manöverorganet med fjäderbromsaktuatorn ska finnas vid varje fjäderbroms omedelbart före anslutningen till fjäderkompressionskammaren om inte denna är integrerad i cylinderns stomme. Denna koppling ska innehålla en anordning som förhindrar att ledningarna påverkar varandra. Kraven i punkt 5.2.1.6 i dessa föreskrifter ska också gälla för denna anordning. |
| --- | --- |

3.1

Ett fjäderbromssystem ska vara så konstruerat att det i händelse av fel på systemet fortfarande är möjligt att lossa bromsarna. Detta får åstadkommas med hjälp av en hjälplossningsanordning (pneumatisk, mekanisk osv.).

Hjälplossningsanordningar som använder en energireserv för lossningen ska förses med energi från en energireserv som är oberoende av den energireserv som normalt används för fjäderbromssystemet. Den pneumatiska eller hydrauliska energin i en sådan hjälplossningsanordning får verka på samma kolvyta i fjäderkompressionskammaren som används för det normala fjäderbromssystemet om hjälplossningsanordningen använder en separat ledning. Kopplingen mellan denna ledning och den normala ledning som förbinder manöverorganet med fjäderbromsaktuatorn ska finnas vid varje fjäderbroms omedelbart före anslutningen till fjäderkompressionskammaren om inte denna är integrerad i cylinderns stomme. Denna koppling ska innehålla en anordning som förhindrar att ledningarna påverkar varandra. Kraven i punkt 5.2.1.6 i dessa föreskrifter ska också gälla för denna anordning.

| 3.1.1 | Avseende kravet i punkt 3.1 ska inte komponenterna i bromssystemstransmissionen anses som felaktiga om det enligt villkoren i punkt 5.2.1.2.7 i dessa föreskrifter anses som att det inte är troligt att de går sönder och förutsatt att de är gjorda av metall eller av material med liknande egenskaper och inte genomgår betydande deformation vid normal bromsning. |
| --- | --- |

3.1.1

Avseende kravet i punkt 3.1 ska inte komponenterna i bromssystemstransmissionen anses som felaktiga om det enligt villkoren i punkt 5.2.1.2.7 i dessa föreskrifter anses som att det inte är troligt att de går sönder och förutsatt att de är gjorda av metall eller av material med liknande egenskaper och inte genomgår betydande deformation vid normal bromsning.

| 3.2 | Om manövreringen av den hjälpanordning som nämns i punkt 3.1 kräver att ett verktyg eller en nyckel används, ska verktyget eller nyckeln förvaras i fordonet. |
| --- | --- |

3.2

Om manövreringen av den hjälpanordning som nämns i punkt 3.1 kräver att ett verktyg eller en nyckel används, ska verktyget eller nyckeln förvaras i fordonet.

| 3.3 | Om ett hjälplossningssystem använder lagrad energi för att lossa fjäderbromsarna ska följande ytterligare krav gälla:






  3.3.1 | Om manöverorganet till fjäderbromsens hjälplossningssystem är samma som används för reserv-/parkeringsbroms ska kraven som anges i punkt 2.3 gälla för alla fall. |
| --- | --- | --- |

3.3

Om ett hjälplossningssystem använder lagrad energi för att lossa fjäderbromsarna ska följande ytterligare krav gälla:

3.3.1

Om manöverorganet till fjäderbromsens hjälplossningssystem är samma som används för reserv-/parkeringsbroms ska kraven som anges i punkt 2.3 gälla för alla fall.

| 3.3.2 | Om manöverorganet till fjäderbromsens hjälplossningssystem är separerat från reserv-/parkeringsbroms ska kraven som anges i punkt 2.3 gälla för båda manöversystemen. Kraven i punkt 2.3.4 ska dock inte gälla fjäderbromsens hjälplossningssystem. Dessutom ska hjälplossningsmanöverorganet vara placerat så att det skyddas mot ansättning av föraren från den normala körställningen. |
| --- | --- |

3.3.2

Om manöverorganet till fjäderbromsens hjälplossningssystem är separerat från reserv-/parkeringsbroms ska kraven som anges i punkt 2.3 gälla för båda manöversystemen. Kraven i punkt 2.3.4 ska dock inte gälla fjäderbromsens hjälplossningssystem. Dessutom ska hjälplossningsmanöverorganet vara placerat så att det skyddas mot ansättning av föraren från den normala körställningen.

| 3.4 | Om tryckluft används i hjälplossningssystemet ska systemet aktiveras av ett separat manöverorgan, som inte är anslutet till fjäderbromsens manöverorgan. |
| --- | --- |

3.4

Om tryckluft används i hjälplossningssystemet ska systemet aktiveras av ett separat manöverorgan, som inte är anslutet till fjäderbromsens manöverorgan.

---

BILAGA 9

Bestämmelser avseende parkeringsbromssystem försedda med en mekanisk låsanordning för bromscylindern (aktueringslås)

1.   DEFINITION

mekanisk låsanordning för bromscylindrarna: en anordning som säkerställer parkeringsbromssystemets bromsning genom mekanisk fasthållning av bromsens kolvstång. Den mekaniska låsningen utförs genom att tömma den komprimerade vätskan i låskammaren. Den är så konstruerad att upplåsning kan utföras genom att återställa trycket i låskammaren.

2.   SÄRSKILDA KRAV

| 2.1 | När trycket i låskammaren närmar sig den nivå vid vilken mekanisk låsning uppstår ska ett optiskt eller akustiskt varningssystem aktiveras. Om detta krav är uppfyllt får varningsanordningen omfatta den röda varningssignal som anges i punkt 5.2.1.29.1.1 i dessa föreskrifter. Denna bestämmelse ska inte gälla släpfordon.
  För släpfordon får inte det tryck som motsvarar mekanisk låsning överstiga 400 kPa. Det ska vara möjligt att åstadkomma parkeringsbromsverkan efter varje enskilt fel på släpfordonets färdbromssystem. Dessutom ska det vara möjligt att lossa bromsarna minst tre gånger sedan släpfordonet kopplats loss, varvid trycket i matarledningen ska vara 650 kPa före losskopplingen. Dessa villkor ska vara uppfyllda då bromsarna är justerade så tätt som möjligt. Dessutom ska det vara möjligt att ansätta och lossa parkeringsbromssystemet såsom anges i punkt 5.2.2.10 i dessa föreskrifter då släpfordonet är kopplat till dragfordonet. |
| --- | --- |

2.1

När trycket i låskammaren närmar sig den nivå vid vilken mekanisk låsning uppstår ska ett optiskt eller akustiskt varningssystem aktiveras. Om detta krav är uppfyllt får varningsanordningen omfatta den röda varningssignal som anges i punkt 5.2.1.29.1.1 i dessa föreskrifter. Denna bestämmelse ska inte gälla släpfordon.

För släpfordon får inte det tryck som motsvarar mekanisk låsning överstiga 400 kPa. Det ska vara möjligt att åstadkomma parkeringsbromsverkan efter varje enskilt fel på släpfordonets färdbromssystem. Dessutom ska det vara möjligt att lossa bromsarna minst tre gånger sedan släpfordonet kopplats loss, varvid trycket i matarledningen ska vara 650 kPa före losskopplingen. Dessa villkor ska vara uppfyllda då bromsarna är justerade så tätt som möjligt. Dessutom ska det vara möjligt att ansätta och lossa parkeringsbromssystemet såsom anges i punkt 5.2.2.10 i dessa föreskrifter då släpfordonet är kopplat till dragfordonet.

| 2.2 | I cylindrar som är försedda med en mekanisk låsanordning ska bromskolvens rörelse säkerställas med energi från endera av två oberoende energilagringsanordningar. |
| --- | --- |

2.2

I cylindrar som är försedda med en mekanisk låsanordning ska bromskolvens rörelse säkerställas med energi från endera av två oberoende energilagringsanordningar.

| 2.3 | Det ska inte vara möjligt att lossa den låsta bromscylindern om det inte är säkert att den efter en sådan lossning kan ansättas igen. |
| --- | --- |

2.3

Det ska inte vara möjligt att lossa den låsta bromscylindern om det inte är säkert att den efter en sådan lossning kan ansättas igen.

| 2.4 | Vid fel på den energikälla som matar låskammaren ska det finnas en hjälpanordning för lossning (t.ex. exempel mekanisk eller pneumatisk, vilken kan använda luften i något av fordonets däck). |
| --- | --- |

2.4

Vid fel på den energikälla som matar låskammaren ska det finnas en hjälpanordning för lossning (t.ex. exempel mekanisk eller pneumatisk, vilken kan använda luften i något av fordonets däck).

| 2.5 | Manöverorganet ska vara sådant att då det manövreras, utförs följande moment i följd: det ansätter bromsarna så att den verkningsgrad som krävs för parkeringsbromsning erhålls, låser bromsarna i detta läge och upphäver sedan kraften för bromsansättningen. |
| --- | --- |

2.5

Manöverorganet ska vara sådant att då det manövreras, utförs följande moment i följd: det ansätter bromsarna så att den verkningsgrad som krävs för parkeringsbromsning erhålls, låser bromsarna i detta läge och upphäver sedan kraften för bromsansättningen.

---

BILAGA 10

Bromskraftens fördelning mellan fordonsaxlarna och krav för kompatibilitet mellan dragfordon och släpfordon

1.   ALLMÄNNA KRAV

| 1.1 | Fordon i kategorierna M2, M3, N, O2, O3 och O4 som inte är försedda med ett antilåsningssystem enligt definitionen i bilaga 13 till dessa föreskrifter ska uppfylla alla krav i denna bilaga. Om en särskild anordning används ska denna fungera automatiskt (1).
  Fordon i ovanstående kategorier som är försedda med ett antilåsningssystem enligt definitionen i bilaga 13, ska även uppfylla alla krav i punkterna 7 och 8 i denna bilaga om de dessutom är försedda med en särskild automatisk anordning som kontrollerar bromskraftens fördelning mellan axlarna. Om ett fel uppstår på detta manöverorgan ska det vara möjligt att stanna fordonet enligt vad som anges i punkt 6 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.1

Fordon i kategorierna M2, M3, N, O2, O3 och O4 som inte är försedda med ett antilåsningssystem enligt definitionen i bilaga 13 till dessa föreskrifter ska uppfylla alla krav i denna bilaga. Om en särskild anordning används ska denna fungera automatiskt (1).

Fordon i ovanstående kategorier som är försedda med ett antilåsningssystem enligt definitionen i bilaga 13, ska även uppfylla alla krav i punkterna 7 och 8 i denna bilaga om de dessutom är försedda med en särskild automatisk anordning som kontrollerar bromskraftens fördelning mellan axlarna. Om ett fel uppstår på detta manöverorgan ska det vara möjligt att stanna fordonet enligt vad som anges i punkt 6 i denna bilaga.

| 1.1.1 | Om fordonet är försett med ett uthålligt bromssystem, ska hänsyn inte tas till den retarderande kraften vid bestämningen av fordonsbeteendet med avseende på bestämmelserna i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.1.1

Om fordonet är försett med ett uthålligt bromssystem, ska hänsyn inte tas till den retarderande kraften vid bestämningen av fordonsbeteendet med avseende på bestämmelserna i denna bilaga.

| 1.2 | Kraven avseende diagrammen som specificeras i punkterna 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 och 5.2 i denna bilaga gäller både för fordon med en pneumatisk manöverledning enligt punkt 5.1.3.1.1 i dessa föreskrifter och för fordon med en elektrisk manöverledning enligt punkt 5.1.3.1.3 i dessa föreskrifter. I båda fallen kommer referensvärdet (abskissan i diagrammen) vara det överförda tryckvärdet i manöverledningen.






  a) | För fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.1 i dessa föreskrifter utgörs detta värde av det faktiska pneumatiska trycket i manöverledningen (pm). |
| --- | --- | --- |

1.2

Kraven avseende diagrammen som specificeras i punkterna 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 och 5.2 i denna bilaga gäller både för fordon med en pneumatisk manöverledning enligt punkt 5.1.3.1.1 i dessa föreskrifter och för fordon med en elektrisk manöverledning enligt punkt 5.1.3.1.3 i dessa föreskrifter. I båda fallen kommer referensvärdet (abskissan i diagrammen) vara det överförda tryckvärdet i manöverledningen.

a)

För fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.1 i dessa föreskrifter utgörs detta värde av det faktiska pneumatiska trycket i manöverledningen (pm).

| b) | För fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.3 i dessa föreskrifter utgörs detta värde av det tryck som motsvarar det överförda digitala behovsvärdet i den elektriska manöverledningen enligt ISO 11992:2003. |
| --- | --- |

b)

För fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.3 i dessa föreskrifter utgörs detta värde av det tryck som motsvarar det överförda digitala behovsvärdet i den elektriska manöverledningen enligt ISO 11992:2003.

Fordon utrustade enligt punkt 5.1.3.1.2 i dessa föreskrifter (med både pneumatisk och elektrisk manöverledning) ska uppfylla kraven i de diagram som avser båda manöverledningarna. Identiska karakteristiska bromskurvor avseende båda manöverledningarna krävs dock inte.

| 1.3 | Validering av bromskraftens utveckling |
| --- | --- |

1.3

Validering av bromskraftens utveckling

| 1.3.1 | Vid tiden för typprovningen ska det kontrolleras att utvecklingen av bromsningen på en axel i varje oberoende axelgrupp (2) ligger inom följande tryckintervall:






  a) | Lastade fordon | Minst en axel ska börja utveckla en bromskraft när trycket vid kopplingshalvan ligger inom tryckintervallet 20–100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.1

Vid tiden för typprovningen ska det kontrolleras att utvecklingen av bromsningen på en axel i varje oberoende axelgrupp (2) ligger inom följande tryckintervall:

a)

Lastade fordon

Minst en axel ska börja utveckla en bromskraft när trycket vid kopplingshalvan ligger inom tryckintervallet 20–100 kPa.

| | Minst en axel i varje axelgrupp ska börja utveckla ett bromstryck när trycket vid kopplingshalvan är ≤ 120 kPa. |
| --- | --- |

Minst en axel i varje axelgrupp ska börja utveckla ett bromstryck när trycket vid kopplingshalvan är ≤ 120 kPa.

| b) | Olastade fordon
  Minst en axel ska börja utveckla en bromskraft när trycket vid kopplingshalvan ligger inom tryckintervallet 20–100 kPa. |
| --- | --- |

b)

Olastade fordon

Minst en axel ska börja utveckla en bromskraft när trycket vid kopplingshalvan ligger inom tryckintervallet 20–100 kPa.

| 1.3.1.1 | Anbringa ett ökande bromsbehov och mät trycket vid kopplingshalvan motsvarande när hjulet eller hjulen inte längre kan roteras för hand, då axelns eller axlarnas hjul är lyfta från marken och fria att rotera. Detta villkor definieras såsom bromskraftens utveckling. |
| --- | --- |

1.3.1.1

Anbringa ett ökande bromsbehov och mät trycket vid kopplingshalvan motsvarande när hjulet eller hjulen inte längre kan roteras för hand, då axelns eller axlarnas hjul är lyfta från marken och fria att rotera. Detta villkor definieras såsom bromskraftens utveckling.

| 1.4 | För fordon i kategori O med pneumatiska bromssystem gäller att om det alternativa typprovningsförfarandet som anges i bilaga 20 används ska tillämpliga beräkningar som krävs i denna bilaga utföras med de bromsverkansegenskaper som erhålls från tillämpliga kontrollrapporter enligt bilaga 19 och den tyngdpunktshöjd som bestäms med den metod som anges i bilaga 20, tillägg 1. |
| --- | --- |

1.4

För fordon i kategori O med pneumatiska bromssystem gäller att om det alternativa typprovningsförfarandet som anges i bilaga 20 används ska tillämpliga beräkningar som krävs i denna bilaga utföras med de bromsverkansegenskaper som erhålls från tillämpliga kontrollrapporter enligt bilaga 19 och den tyngdpunktshöjd som bestäms med den metod som anges i bilaga 20, tillägg 1.

2.   SYMBOLER

| i | = | axelindex (i = 1, framaxel, i = 2, andra axel, etc.). |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden. |
| Ni | = | normalkraft från vägen på axel i under bromsning. |
| Ti | = | bromskraft som utövas av axel i vid normala bromsningsförhållanden på vägen. |
| fi | = | Ti/Ni, utnyttjad friktion för axel i (3). |
| J | = | fordonets retardation. |
| g | = | tyngdkraftsacceleration: g = 9,81 m/s2. |
| z | = | fordonets bromsningsgrad = J/g (4). |
| P | = | fordonets massa. |
| h | = | tyngdpunktens höjd över marken angiven av tillverkaren och överenskommen med den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen. |
| E | = | hjulbas. |
| k | = | teoretisk friktionskoefficient mellan däck och vägbana. |
| Kc | = | korrektionsfaktor: lastad påhängsvagn. |
| Kv | = | korrektionsfaktor: olastad påhängsvagn. |
| TM | = | summan av bromskrafter vid alla hjulens omkrets på dragfordon för släpfordon. |
| PM | = | total statisk normalkraft från vägen på hjulen på dragfordon för släpfordon (5). |
| pm | = | tryck vid manöverledningens kopplingshalva. |
| TR | = | summan av bromskrafterna vid omkretsen på alla hjul på släpfordonet. |
| PR | = | total statisk normalkraft från vägen på hjulen på släpfordonet (5). |
| PRmax | = | värde av PR vid påhängsvagnens största massa. |
| ER | = | avstånd mellan axeltapp och mittlinje för påhängsvagnens axel eller axlar |
| hR | = | tyngdpunktens höjd över marken för en påhängsvagn angiven av tillverkaren och överenskommen med den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen. |

i

=

axelindex (i = 1, framaxel, i = 2, andra axel, etc.).

Pi

=

normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden.

Ni

=

normalkraft från vägen på axel i under bromsning.

Ti

=

bromskraft som utövas av axel i vid normala bromsningsförhållanden på vägen.

fi

=

Ti/Ni, utnyttjad friktion för axel i (3).

J

=

fordonets retardation.

g

=

tyngdkraftsacceleration: g = 9,81 m/s2.

z

=

fordonets bromsningsgrad = J/g (4).

P

=

fordonets massa.

h

=

tyngdpunktens höjd över marken angiven av tillverkaren och överenskommen med den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen.

E

=

hjulbas.

k

=

teoretisk friktionskoefficient mellan däck och vägbana.

Kc

=

korrektionsfaktor: lastad påhängsvagn.

Kv

=

korrektionsfaktor: olastad påhängsvagn.

TM

=

summan av bromskrafter vid alla hjulens omkrets på dragfordon för släpfordon.

PM

=

total statisk normalkraft från vägen på hjulen på dragfordon för släpfordon (5).

pm

=

tryck vid manöverledningens kopplingshalva.

TR

=

summan av bromskrafterna vid omkretsen på alla hjul på släpfordonet.

PR

=

total statisk normalkraft från vägen på hjulen på släpfordonet (5).

PRmax

=

värde av PR vid påhängsvagnens största massa.

ER

=

avstånd mellan axeltapp och mittlinje för påhängsvagnens axel eller axlar

hR

=

tyngdpunktens höjd över marken för en påhängsvagn angiven av tillverkaren och överenskommen med den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen.

3.   KRAV PÅ MOTORFORDON

3.1   Tvåaxlade fordon

3.1.1   För alla fordonskategorier och för k-värden mellan 0,2 och 0,8 gäller att (6)

z ≥ 0,10 + 0,85 (k - 0,20)

3.1.2   För alla belastningsfall för fordonet ska friktionsutnyttjandekurvan för framaxeln vara belägen ovanför motsvarande kurva för bakaxeln i följande fall:

| 3.1.2.1 | För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,80 för fordon i kategori N1 med ett belastningsförhållande lastad/olastad som inte överskrider 1,5 eller har en total massa på mindre än 2 ton, med z-värden i intervallet mellan 0,3 och 0,45, är en spegelvändning av friktionsutnyttjandekurvorna tillåten under förutsättning att friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln inte överskrider den linje som definieras med formeln k = z (linjen för idealiskt friktionsutnyttjande, se figur 1A i denna bilaga) med mer än 0,05. |
| --- | --- |

3.1.2.1

För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,80 för fordon i kategori N1 med ett belastningsförhållande lastad/olastad som inte överskrider 1,5 eller har en total massa på mindre än 2 ton, med z-värden i intervallet mellan 0,3 och 0,45, är en spegelvändning av friktionsutnyttjandekurvorna tillåten under förutsättning att friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln inte överskrider den linje som definieras med formeln k = z (linjen för idealiskt friktionsutnyttjande, se figur 1A i denna bilaga) med mer än 0,05.

| 3.1.2.2 | För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,50 för andra fordon i kategori N1, anses detta villkor uppfyllt, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, om friktionsutnyttjandekurvorna för varje axel ligger mellan två linjer som är parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande som erhålls med ekvationen k = z + 0,08, såsom visas i diagram 1C i denna bilaga, varvid friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln får skära linjen k = z - 0,08 och, för bromsningsgrader mellan 0,3 och 0,50, uppfyller förhållandet z ≥ k - 0,08 och mellan 0,08 och 0,61 uppfyller förhållandet z ≥ 0,5k + 0,21. |
| --- | --- |

3.1.2.2

För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,50 för andra fordon i kategori N1, anses detta villkor uppfyllt, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, om friktionsutnyttjandekurvorna för varje axel ligger mellan två linjer som är parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande som erhålls med ekvationen k = z + 0,08, såsom visas i diagram 1C i denna bilaga, varvid friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln får skära linjen k = z - 0,08 och, för bromsningsgrader mellan 0,3 och 0,50, uppfyller förhållandet z ≥ k - 0,08 och mellan 0,08 och 0,61 uppfyller förhållandet z ≥ 0,5k + 0,21.

| 3.1.2.3 | För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30 för fordon i övriga kategorier.
  Detta villkor anses också uppfyllt om friktionsutnyttjandekurvorna, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, för varje axel ligger mellan två linjer som är parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande som ges av ekvationen k = z + 0,08 såsom visas i diagram 1B i denna bilaga och om friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln för bromsningsgraderna z ≥ 0,3 uppfyller följande förhållande:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k - 0,38) |
| --- | --- |

3.1.2.3

För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30 för fordon i övriga kategorier.

Detta villkor anses också uppfyllt om friktionsutnyttjandekurvorna, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, för varje axel ligger mellan två linjer som är parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande som ges av ekvationen k = z + 0,08 såsom visas i diagram 1B i denna bilaga och om friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln för bromsningsgraderna z ≥ 0,3 uppfyller följande förhållande:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k - 0,38)

3.1.3   För ett motorfordon som får dra släpfordon i kategorierna O3 eller O4 försett med tryckluftsbromssystem gäller följande:

| 3.1.3.1 | När fordonet provas med drivkällan avstängd, matarledningen avstängd och en behållare på 0,5 liter ansluten till den pneumatiska manöverledningen och systemet vid inkopplings- respektive avlastningstryck, ska trycket vid kopplingshalvorna till matar- och manöverledningarna vid full ansättning av bromsens manöverorgan ligga mellan 650 och 850 kPa oberoende av hur fordonet är lastat. |
| --- | --- |

3.1.3.1

När fordonet provas med drivkällan avstängd, matarledningen avstängd och en behållare på 0,5 liter ansluten till den pneumatiska manöverledningen och systemet vid inkopplings- respektive avlastningstryck, ska trycket vid kopplingshalvorna till matar- och manöverledningarna vid full ansättning av bromsens manöverorgan ligga mellan 650 och 850 kPa oberoende av hur fordonet är lastat.

| 3.1.3.2 | För fordon försedda med en elektrisk manöverledning, ska en full ansättning av färdbromssystemets manöverorgan ge ett digitalt behovsvärde motsvarande ett tryck mellan 650 och 850 kPa (se ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.2

För fordon försedda med en elektrisk manöverledning, ska en full ansättning av färdbromssystemets manöverorgan ge ett digitalt behovsvärde motsvarande ett tryck mellan 650 och 850 kPa (se ISO 11992:2003).

| 3.1.3.3 | Dessa värden ska kunna påvisas i motorfordonet när släpfordonet är bortkopplat. Kompatibilitetsbanden i diagrammen som specificeras i punkterna 3.1.5, 3.1.6, 4.1., 5.1 och 5.2 i denna bilaga, ska inte sträcka sig bortom 750 kPa och/eller motsvarande digitalt behovsvärde (se ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.3

Dessa värden ska kunna påvisas i motorfordonet när släpfordonet är bortkopplat. Kompatibilitetsbanden i diagrammen som specificeras i punkterna 3.1.5, 3.1.6, 4.1., 5.1 och 5.2 i denna bilaga, ska inte sträcka sig bortom 750 kPa och/eller motsvarande digitalt behovsvärde (se ISO 11992:2003).

| 3.1.3.4 | Det ska säkerställas att det vid kopplingshalvan till matarledningen finns ett tryck på minst 700 kPa när systemet är vid inkopplingstryck. Detta tryck ska visas utan att ansätta färdbromssystemet. |
| --- | --- |

3.1.3.4

Det ska säkerställas att det vid kopplingshalvan till matarledningen finns ett tryck på minst 700 kPa när systemet är vid inkopplingstryck. Detta tryck ska visas utan att ansätta färdbromssystemet.

3.1.4   Kontroll av kraven i punkterna 3.1.1 och 3.1.2.

| 3.1.4.1 | För att kontrollera kraven i punkterna 3.1.1 och 3.1.2 i denna bilaga ska tillverkaren tillhandahålla kurvorna över friktionsutnyttjandet för fram- och bakaxlarna beräknat med hjälp av följande formler:






  Kurvorna ska ritas upp för de båda följande lasttillstånden:






  3.1.4.1.1 | Olastat, i körklart skick med förare i. För fordon som endast består av chassi och förarhytt får en kompletterande last införas för att simulera karosseriets massa, men denna last får inte överstiga den minsta massa som angetts av tillverkaren i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.1

För att kontrollera kraven i punkterna 3.1.1 och 3.1.2 i denna bilaga ska tillverkaren tillhandahålla kurvorna över friktionsutnyttjandet för fram- och bakaxlarna beräknat med hjälp av följande formler:

Formula

Formula

Kurvorna ska ritas upp för de båda följande lasttillstånden:

3.1.4.1.1

Olastat, i körklart skick med förare i. För fordon som endast består av chassi och förarhytt får en kompletterande last införas för att simulera karosseriets massa, men denna last får inte överstiga den minsta massa som angetts av tillverkaren i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 3.1.4.1.2 | Lastat. När det är möjligt att fördela lasten på flera olika sätt ska den fördelning då framaxeln belastas kraftigast vara den som beaktas. |
| --- | --- |

3.1.4.1.2

Lastat. När det är möjligt att fördela lasten på flera olika sätt ska den fördelning då framaxeln belastas kraftigast vara den som beaktas.

| 3.1.4.2 | Om det inte är möjligt, för fordon med (permanent) allhjulsdrift, att utföra den matematiska kontrollen enligt punkt 3.1.4.1, får tillverkaren stället kontrollera med provningen av hjullåsningssekvensen att, för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8, låsning av framhjulen sker antingen samtidigt med eller före låsningen av bakhjulen. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Om det inte är möjligt, för fordon med (permanent) allhjulsdrift, att utföra den matematiska kontrollen enligt punkt 3.1.4.1, får tillverkaren stället kontrollera med provningen av hjullåsningssekvensen att, för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8, låsning av framhjulen sker antingen samtidigt med eller före låsningen av bakhjulen.

| 3.1.4.3 | Förfarande för att kontrollera kraven i punkt 3.1.4.2. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Förfarande för att kontrollera kraven i punkt 3.1.4.2.

| 3.1.4.3.1 | Provningen av hjullåsningssekvensen ska utföras på vägytor med en friktionskoefficient på högst 0,3 och med cirka 0,8 (torr väg), från de utgångshastigheter som anges i punkt 3.1.4.3.2. |
| --- | --- |

3.1.4.3.1

Provningen av hjullåsningssekvensen ska utföras på vägytor med en friktionskoefficient på högst 0,3 och med cirka 0,8 (torr väg), från de utgångshastigheter som anges i punkt 3.1.4.3.2.

| 3.1.4.3.2 | Provningshastigheter: | 60 km/tim, men inte högre än 0,8 vmax för retardationer på vägytor med låg friktion. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2

Provningshastigheter:

60 km/tim, men inte högre än 0,8 vmax för retardationer på vägytor med låg friktion.

| | 80 km/tim, men inte högre än 0,8 vmax för retardationer på vägytor med hög friktion. |
| --- | --- |

80 km/tim, men inte högre än 0,8 vmax för retardationer på vägytor med hög friktion.

| 3.1.4.3.3 | Den anbringade pedalkraften får överstiga tillåtna manöverkrafter enligt bilaga 4, punkt 2.1.1. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3

Den anbringade pedalkraften får överstiga tillåtna manöverkrafter enligt bilaga 4, punkt 2.1.1.

| 3.1.4.3.4 | Pedalkraften anbringas och ökas så att det andra hjulet på fordonet når låsning mellan 0,5 och 1 sekund efter bromansättningens början, tills låsning av båda hjulen på en axel uppstår (ytterligare hjul får också låsas vid provningen, t.ex. i händelse av samtidig låsning). |
| --- | --- |

3.1.4.3.4

Pedalkraften anbringas och ökas så att det andra hjulet på fordonet når låsning mellan 0,5 och 1 sekund efter bromansättningens början, tills låsning av båda hjulen på en axel uppstår (ytterligare hjul får också låsas vid provningen, t.ex. i händelse av samtidig låsning).

| 3.1.4.4 | De provningar som beskrivs i punkt 3.1.4.2 ska utföras två gånger på varje vägyta. Om resultatet i en provning är misslyckat, ska en tredje, härför avgörande provning utföras. |
| --- | --- |

3.1.4.4

De provningar som beskrivs i punkt 3.1.4.2 ska utföras två gånger på varje vägyta. Om resultatet i en provning är misslyckat, ska en tredje, härför avgörande provning utföras.

| 3.1.4.5 | För fordon försedda med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B ska, där den elektriskt regenererande bromskapaciteten påverkas av det elektriska laddningstillståndet, kurvorna ritas upp med hänsyn tagen till den elektriskt regenererande bromskomponenten vid största och minsta avgivna bromskraft. Detta krav är inte tillämpligt om fordonet är försett med en antilåsningsanordning som styr hjulen som är kopplade till den elektriskt regenererande bromsen. Då ska kraven i bilaga 13 tillämpas. |
| --- | --- |

3.1.4.5

För fordon försedda med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B ska, där den elektriskt regenererande bromskapaciteten påverkas av det elektriska laddningstillståndet, kurvorna ritas upp med hänsyn tagen till den elektriskt regenererande bromskomponenten vid största och minsta avgivna bromskraft. Detta krav är inte tillämpligt om fordonet är försett med en antilåsningsanordning som styr hjulen som är kopplade till den elektriskt regenererande bromsen. Då ska kraven i bilaga 13 tillämpas.

3.1.5   Andra dragfordon än dragfordon för påhängsvagnar

| 3.1.5.1 | För ett motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är försett med tryckluftsbromssystem ska det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TM/PM och trycket pm ligga inom de områden som anges i diagram 2 i denna bilaga för alla tryck mellan 20 och 750 kPa. |
| --- | --- |

3.1.5.1

För ett motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3 eller O4 och som är försett med tryckluftsbromssystem ska det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TM/PM och trycket pm ligga inom de områden som anges i diagram 2 i denna bilaga för alla tryck mellan 20 och 750 kPa.

3.1.6   Dragfordon för påhängsvagnar

| 3.1.6.1 | Dragfordon med olastad påhängsvagn. En olastad kombination ska anses vara ett dragfordon i körklart skick med förare och kopplad till en olastad påhängsvagn. Påhängsvagnens dynamiska belastning på dragfordonet ska representeras av en statisk massa Ps som anbringas på kopplingstappen och är lika med 15 % av den största massan på kopplingen. Bromskrafterna ska fortsätta att vara reglerade mellan tillståndet dragfordon med olastad påhängsvagn och tillståndet enbart dragfordon. Bromskrafterna avseende enbart dragfordon ska kontrolleras. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Dragfordon med olastad påhängsvagn. En olastad kombination ska anses vara ett dragfordon i körklart skick med förare och kopplad till en olastad påhängsvagn. Påhängsvagnens dynamiska belastning på dragfordonet ska representeras av en statisk massa Ps som anbringas på kopplingstappen och är lika med 15 % av den största massan på kopplingen. Bromskrafterna ska fortsätta att vara reglerade mellan tillståndet dragfordon med olastad påhängsvagn och tillståndet enbart dragfordon. Bromskrafterna avseende enbart dragfordon ska kontrolleras.

| 3.1.6.2 | Dragfordon med lastad påhängsvagn. En lastad kombination ska anses vara ett dragfordon i körklart skick med förare och kopplad till en lastad påhängsvagn. Påhängsvagnens dynamiska belastning på dragfordonet ska representeras av en statisk massa Ps som anbringas på kopplingstappen och som är lika med
  Ps = Pso (1 + 0,45z)
  där






  Pso | motsvarar skillnaden mellan dragfordonets största massa lastad och dess massa olastad. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

Dragfordon med lastad påhängsvagn. En lastad kombination ska anses vara ett dragfordon i körklart skick med förare och kopplad till en lastad påhängsvagn. Påhängsvagnens dynamiska belastning på dragfordonet ska representeras av en statisk massa Ps som anbringas på kopplingstappen och som är lika med

Ps = Pso (1 + 0,45z)

där

Pso

motsvarar skillnaden mellan dragfordonets största massa lastad och dess massa olastad.

För h ska följande värde användas:

Formula

där

| ho | är tyngdpunktens höjd för dragfordonet, |
| --- | --- |
| hs | är höjden för kopplingen på vilken påhängsvagnen vilar, |
| Po | är olastad massa för enbart dragfordonet, |

ho

är tyngdpunktens höjd för dragfordonet,

hs

är höjden för kopplingen på vilken påhängsvagnen vilar,

Po

är olastad massa för enbart dragfordonet,

och

Formula

| 3.1.6.3 | För ett motorfordon försett med ett tryckluftsbromssystem ska det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TM/PM och trycket pm ligga inom de områden som visas i diagram 3 i denna bilaga för alla tryck mellan 20 och 750 kPa. |
| --- | --- |

3.1.6.3

För ett motorfordon försett med ett tryckluftsbromssystem ska det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TM/PM och trycket pm ligga inom de områden som visas i diagram 3 i denna bilaga för alla tryck mellan 20 och 750 kPa.

3.2   Fordon med fler än två axlar

Kraven i punkt 3.1 i denna bilaga ska gälla för fordon med fler än två axlar. Kraven i punkt 3.1.2 för hjulens låsningssekvens ska anses vara uppfylld om, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, friktionen som utnyttjas av minst en av framaxlarna ska vara större än den som utnyttjas av minst en av bakaxlarna.

4.   KRAV FÖR PÅHÄNGSVAGNAR

| 4.1 | För påhängsvagnar försedda med tryckluftsbromssystem gäller följande:






  4.1.1 | Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket pm ska befinna sig inom två områden som erhålls från diagrammen 4A och 4 B för alla tryck mellan 20 och 750 kPa, i både lastat och olastat lasttillstånd. Detta krav ska vara uppfyllt för alla tillåtna lasttillstånd för påhängsvagnens axlar. |
| --- | --- | --- |

4.1

För påhängsvagnar försedda med tryckluftsbromssystem gäller följande:

4.1.1

Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket pm ska befinna sig inom två områden som erhålls från diagrammen 4A och 4 B för alla tryck mellan 20 och 750 kPa, i både lastat och olastat lasttillstånd. Detta krav ska vara uppfyllt för alla tillåtna lasttillstånd för påhängsvagnens axlar.

| 4.1.2 | Om kraven i punkt 4.1 i denna bilaga inte kan uppfyllas tillsammans med kraven i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter för påhängsvagnar med en Kc-faktor på mindre än 0,80 ska påhängsvagnen uppfylla den minsta bromsverkan som anges i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter och vara försedd med ett antilåsningssystem som överensstämmer med bilaga 13 till dessa föreskrifter, med undantag för kompatibilitetskravet i punkt 1 i den bilagan. |
| --- | --- |

4.1.2

Om kraven i punkt 4.1 i denna bilaga inte kan uppfyllas tillsammans med kraven i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter för påhängsvagnar med en Kc-faktor på mindre än 0,80 ska påhängsvagnen uppfylla den minsta bromsverkan som anges i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter och vara försedd med ett antilåsningssystem som överensstämmer med bilaga 13 till dessa föreskrifter, med undantag för kompatibilitetskravet i punkt 1 i den bilagan.

5.   KRAV PÅ SLÄPVAGNAR OCH SLÄPKÄRROR

| 5.1 | Släpvagnar försedda med tryckluftsbromssystem






  5.1.1 | För släpvagnar med två axlar gäller följande krav:






  5.1.1.1 | För k-värden mellan 0,2 och 0,8 gäller att (7):
  z ≥ 0,1 + 0,85 (k - 0,2) |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

Släpvagnar försedda med tryckluftsbromssystem

5.1.1

För släpvagnar med två axlar gäller följande krav:

5.1.1.1

För k-värden mellan 0,2 och 0,8 gäller att (7):

z ≥ 0,1 + 0,85 (k - 0,2)

| 5.1.1.2 | För alla belastningsfall för fordonet ska friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln inte vara belägen ovanför motsvarande kurva för framaxeln för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30. Detta villkor anses också uppfyllt om friktionsutnyttjandekurvorna, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, för varje axel ligger mellan två linjer som är parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande som ges av ekvationerna k = z + 0,08 och k = z – 0,08 såsom visas i diagram 1B i denna bilaga och om friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln för bromsningsgraderna z ≥ 0,3 uppfyller följande förhållande:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k - 0,38). |
| --- | --- |

5.1.1.2

För alla belastningsfall för fordonet ska friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln inte vara belägen ovanför motsvarande kurva för framaxeln för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30. Detta villkor anses också uppfyllt om friktionsutnyttjandekurvorna, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, för varje axel ligger mellan två linjer som är parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande som ges av ekvationerna k = z + 0,08 och k = z – 0,08 såsom visas i diagram 1B i denna bilaga och om friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln för bromsningsgraderna z ≥ 0,3 uppfyller följande förhållande:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k - 0,38).

| 5.1.1.3 | För kontrollen av kraven i punkterna 5.1.1.1 och 5.1.1.2 ska förfarandet vara enligt bestämmelserna i punkt 3.1.4. |
| --- | --- |

5.1.1.3

För kontrollen av kraven i punkterna 5.1.1.1 och 5.1.1.2 ska förfarandet vara enligt bestämmelserna i punkt 3.1.4.

| 5.1.2 | För släpvagnar med fler än två axlar ska kraven i punkt 5.1.1 i denna bilaga gälla. Kraven i punkt 5.1.1 för hjulens låsningssekvens ska anses vara uppfylld, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, om friktionen som utnyttjas av minst en av framaxlarna är större än den som utnyttjas av minst en av bakaxlarna. |
| --- | --- |

5.1.2

För släpvagnar med fler än två axlar ska kraven i punkt 5.1.1 i denna bilaga gälla. Kraven i punkt 5.1.1 för hjulens låsningssekvens ska anses vara uppfylld, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, om friktionen som utnyttjas av minst en av framaxlarna är större än den som utnyttjas av minst en av bakaxlarna.

| 5.1.3 | Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket pm ska befinna sig inom de två markerade områdena i diagram 2 i denna bilaga för alla tryck mellan 20 och 750 kPa, i både lastat och olastat lasttillstånd. |
| --- | --- |

5.1.3

Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket pm ska befinna sig inom de två markerade områdena i diagram 2 i denna bilaga för alla tryck mellan 20 och 750 kPa, i både lastat och olastat lasttillstånd.

| 5.2 | Släpkärror försedda med tryckluftsbromssystem






  5.2.1 | Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket pm ska ligga inom två områden som erhålls från diagram 2 genom att multiplicera den vertikala skalan med 0,95. Detta krav ska vara uppfyllt för alla tryck mellan 20 och 750 kPa, i både lastat och olastat lasttillstånd. |
| --- | --- | --- |

5.2

Släpkärror försedda med tryckluftsbromssystem

5.2.1

Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket pm ska ligga inom två områden som erhålls från diagram 2 genom att multiplicera den vertikala skalan med 0,95. Detta krav ska vara uppfyllt för alla tryck mellan 20 och 750 kPa, i både lastat och olastat lasttillstånd.

| 5.2.2 | Om kraven i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter inte kan uppfyllas på grund av bristande friktion ska släpkärran vara försedd med ett antilåsningssystem som överensstämmer med bilaga 13 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.2

Om kraven i punkt 3.1.2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter inte kan uppfyllas på grund av bristande friktion ska släpkärran vara försedd med ett antilåsningssystem som överensstämmer med bilaga 13 till dessa föreskrifter.

6.   KRAV SOM SKA VARA UPPFYLLDA VID FEL I SYSTEMET FÖR FÖRDELNING AV BROMSKRAFTEN

När kraven i denna bilaga är uppfyllda med hjälp av en särskild anordning (t.ex. genom mekanisk påverkan från fordonets fjädring), ska det vid ett eventuellt fel på denna anordnings manövrering vara möjligt att stanna fordonet, enligt de villkor som specificeras för reservbromsning för ett motorfordon. För de motorfordon som får dra släpfordon som är försedda med tryckluftsbromsar ska det vara möjligt att uppnå ett tryck vid manöverledningens kopplingshalva inom det område som specificeras i punkt 3.1.3 i denna bilaga. Vid ett eventuellt fel på manövreringen av anordningen på släpfordonet ska minst 30 % av den föreskrivna färdbromsverkan för fordonet fortfarande uppnås.

7.   MÄRKNINGAR

| 7.1 | Fordon vilka uppfyller kraven i detta tillägg med hjälp av en anordning som påverkas mekaniskt från fordonets fjädring ska vara försedda med en märkning som visar anordningens effektiva slaglängd mellan de lägen som motsvarar fordonets olastade och lastade tillstånd och ytterligare information som gör det möjligt att kontrollera anordningens inställning. |
| --- | --- |

7.1

Fordon vilka uppfyller kraven i detta tillägg med hjälp av en anordning som påverkas mekaniskt från fordonets fjädring ska vara försedda med en märkning som visar anordningens effektiva slaglängd mellan de lägen som motsvarar fordonets olastade och lastade tillstånd och ytterligare information som gör det möjligt att kontrollera anordningens inställning.

| 7.1.1 | När en bromslastkännande anordning kontrolleras via fordonets fjädring på något annat sätt ska fordonet märkas med information som gör det möjligt att kontrollera anordningens inställning. |
| --- | --- |

7.1.1

När en bromslastkännande anordning kontrolleras via fordonets fjädring på något annat sätt ska fordonet märkas med information som gör det möjligt att kontrollera anordningens inställning.

| 7.2 | När kraven i denna bilaga är uppfyllda med hjälp av en anordning som reglerar lufttrycket i bromstransmissionen, ska fordonet vara försett med en märkning som anger axelbelastningarna, de nominella trycken på anordningens utloppssida och ett ingångstryck av minst 80 % av det högsta avsedda ingångstrycket enligt tillverkarens uppgifter för följande lasttillstånd:






  7.2.1 | Tekniskt tillåten högsta axelbelastning för axeln eller axlarna som kontrollerar anordningen. |
| --- | --- | --- |

7.2

När kraven i denna bilaga är uppfyllda med hjälp av en anordning som reglerar lufttrycket i bromstransmissionen, ska fordonet vara försett med en märkning som anger axelbelastningarna, de nominella trycken på anordningens utloppssida och ett ingångstryck av minst 80 % av det högsta avsedda ingångstrycket enligt tillverkarens uppgifter för följande lasttillstånd:

7.2.1

Tekniskt tillåten högsta axelbelastning för axeln eller axlarna som kontrollerar anordningen.

| 7.2.2 | Axelbelastning(ar) som motsvarar fordonets massa olastad i körklart skick såsom anges i punkt 13 i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2.2

Axelbelastning(ar) som motsvarar fordonets massa olastad i körklart skick såsom anges i punkt 13 i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 7.2.3 | Den axelbelastning/belastningar som motsvarar fordonet med föreslaget karosseri i körklart skick när axelbelastningen/belastningarna som anges i punkt 7.2.2 avser fordonschassiet med förarhytt. |
| --- | --- |

7.2.3

Den axelbelastning/belastningar som motsvarar fordonet med föreslaget karosseri i körklart skick när axelbelastningen/belastningarna som anges i punkt 7.2.2 avser fordonschassiet med förarhytt.

| 7.2.4 | Axelbelastning/belastningar som anges av tillverkaren för att göra det möjligt att ställa in anordningen ska kontrolleras i drift om denna eller dessa skiljer sig från de belastningar som anges i punkterna 7.2.1–7.2.3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

7.2.4

Axelbelastning/belastningar som anges av tillverkaren för att göra det möjligt att ställa in anordningen ska kontrolleras i drift om denna eller dessa skiljer sig från de belastningar som anges i punkterna 7.2.1–7.2.3 i denna bilaga.

| 7.3 | Punkt 14.7 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ska omfatta information som gör det möjligt att kontrollera att kraven i punkterna 7.1 och 7.2 i denna bilaga är uppfyllda. |
| --- | --- |

7.3

Punkt 14.7 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ska omfatta information som gör det möjligt att kontrollera att kraven i punkterna 7.1 och 7.2 i denna bilaga är uppfyllda.

| 7.4 | Märkningarna som nämns i punkterna 7.1 och 7.2 ska anbringas med en outplånlig skrift på ett synligt ställe på fordonet. Ett exempel på märkningarna för en mekaniskt kontrollerad anordning på ett fordon försett med tryckluftsbromsar visas i diagram 5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

7.4

Märkningarna som nämns i punkterna 7.1 och 7.2 ska anbringas med en outplånlig skrift på ett synligt ställe på fordonet. Ett exempel på märkningarna för en mekaniskt kontrollerad anordning på ett fordon försett med tryckluftsbromsar visas i diagram 5 i denna bilaga.

| 7.5 | System med elektroniskt styrd bromskraftfördelning som inte kan uppfylla kraven i punkterna 7.1, 7.2, 7.3 och 7.4 ska ha ett självkontrollsförfarande för de funktioner som påverkar bromskraftens fördelning. Dessutom ska det vara möjligt att utföra de kontroller som anges i punkt 1.3.1, när fordonet är stillastående, genom att generera det nominella behovstrycket som motsvarar inledning av bromsning för både lastade och olastade tillstånd. |
| --- | --- |

7.5

System med elektroniskt styrd bromskraftfördelning som inte kan uppfylla kraven i punkterna 7.1, 7.2, 7.3 och 7.4 ska ha ett självkontrollsförfarande för de funktioner som påverkar bromskraftens fördelning. Dessutom ska det vara möjligt att utföra de kontroller som anges i punkt 1.3.1, när fordonet är stillastående, genom att generera det nominella behovstrycket som motsvarar inledning av bromsning för både lastade och olastade tillstånd.

8.   FORDONSPROVNING

Vid tiden för typgodkännande ska den tekniska tjänsten kontrollera överensstämmelsen med kraven i denna bilaga och utföra ytterligare provningar som anses erforderliga för detta ändamål. Rapporten om ytterligare provningar ska bifogas typgodkännanderapporten.

Diagram 1A

Vissa fordon i kategori N1

(Se punkt 3.1.2.1 i denna bilaga)

Image

Diagram 1B

Andra fordon än de i kategori N1 och släpvagnar

(Se punkterna 3.1.2.3 och 5.1.1.2 i denna bilaga)

Image

Observera: Den nedre gränsen k = z - 0,08 gäller inte för bakaxelns friktionsutnyttjande.

Diagram 1C

Fordon i kategori N1

(med vissa undantag efter den 1 oktober 1990)

(Se punkt 3.1.2.2 i denna bilaga)

Image

Observera: Den nedre gränsen k = z - 0,08 gäller inte för bakaxelns friktionsutnyttjande.

Diagram 2

Dragfordon och släpfordon

(utom dragfordon för påhängsvagnar och påhängsvagnar)

(Se punkt 3.1.5.1 i denna bilaga)

Image

Observera: De förhållanden som krävs enligt diagrammet ska gradvis tillämpas för mellanliggande lasttillstånd mellan lastade och olastade tillstånd, och ska uppnås automatiskt.

Diagram 3

Dragfordon för påhängsvagnar

(Se punkt 3.1.6.3 i denna bilaga)

Image

Observera: De förhållanden som krävs enligt diagrammet ska gradvis tillämpas för mellanliggande lasttillstånd mellan lastade och olastade tillstånd, och ska uppnås automatiskt.

Diagram 4A

Påhängsvagnar

(Se punkt 4 i denna bilaga)

Image

Observera: Förhållandet mellan bromsningsgraden TR/PR och trycket i manöverledningen bestäms enligt följande för lastade och olastade tillstånd:

Faktorerna Kc (lastat), Kv (olastat) erhålls från diagram 4B. För att fastställa de områden som motsvarar de lastade och olastade tillstånden, ska ordinatavärden för de övre och nedre gränserna i det skuggstreckade området i diagram 4A multipliceras med respektive faktorer Kc och Kv.

Diagram 4B

(Se punkt 4 och diagram 4A i denna bilaga)

Image

FÖRKLARANDE ANMÄRKNING OM ANVÄNDNINGEN AV DIAGRAM 4B

| 1. | Diagram 4B har härletts från följande formel: |
| --- | --- |

1.

Diagram 4B har härletts från följande formel:

Formula

| 2. | Beskrivning av användningsmetoden med hjälp av ett praktiskt exempel |
| --- | --- |

2.

Beskrivning av användningsmetoden med hjälp av ett praktiskt exempel

| 2.1 | De brutna linjerna i diagram 4B avser bestämningen av faktorerna Kc och Kv för ett fordon med följande egenskaper: | Lastat | Olastat |
| --- | --- | --- | --- |
| P | 24 ton (240 kN) | 4,2 ton (42 kN) |
| PR | 150 kN | 30 kN |
| PRmax | 150 kN | 150 kN |
| hR | 1,8 m | 1,4 m |
| ER | 6,0 m | 6,0 m |

2.1

De brutna linjerna i diagram 4B avser bestämningen av faktorerna Kc och Kv för ett fordon med följande egenskaper:

Lastat

Olastat

P

24 ton (240 kN)

4,2 ton (42 kN)

PR

150 kN

30 kN

PRmax

150 kN

150 kN

hR

1,8 m

1,4 m

ER

6,0 m

6,0 m

I de följande punkterna hänför sig siffrorna inom parentes endast till det fordon som används för att illustrera användningsmetoden av diagram 4B.

| 2.2 | Beräkning av förhållanden






  a) | lastat (= 1,6) |
| --- | --- | --- |

2.2

Beräkning av förhållanden

a)

Formula

| b) | olastat (= 1,4) |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | olastat (= 0,2) |
| --- | --- |

c)

Formula

| 2.3 | Bestämning av korrektionsfaktorn vid lastat tillstånd, KC







  a) | Börja med det lämpliga värdet hR (hR = 1,8 m). |
| --- | --- | --- |

2.3

Bestämning av korrektionsfaktorn vid lastat tillstånd, KC

a)

Börja med det lämpliga värdet hR (hR = 1,8 m).

| b) | Gå horisontellt till lämplig g · P/PR-linje (g · P/PR = 1,6). |
| --- | --- |

b)

Gå horisontellt till lämplig g · P/PR-linje (g · P/PR = 1,6).

| c) | Gå vertikalt till lämplig ER-linje (ER = 6,0 m). |
| --- | --- |

c)

Gå vertikalt till lämplig ER-linje (ER = 6,0 m).

| d) | Gå horisontellt till KC-skalan, KC-värdet är den lastfaktor (Kc = 1,04) som krävs. |
| --- | --- |

d)

Gå horisontellt till KC-skalan, KC-värdet är den lastfaktor (Kc = 1,04) som krävs.

| 2.4 | Bestämning av korrektionsfaktorn vid olastat tillstånd, KV







  2.4.1 | Bestämning av faktorn K2:






  a) | Börja vid lämpligt hR (hR = 1,4 m). |
| --- | --- | --- | --- |

2.4

Bestämning av korrektionsfaktorn vid olastat tillstånd, KV

2.4.1

Bestämning av faktorn K2:

a)

Börja vid lämpligt hR (hR = 1,4 m).

| b) | Gå horisontellt till lämplig PR/PRmax-linje i kurvskaran närmast den vertikala axeln (PR/PRmax = 0,2). |
| --- | --- |

b)

Gå horisontellt till lämplig PR/PRmax-linje i kurvskaran närmast den vertikala axeln (PR/PRmax = 0,2).

| c) | Gå vertikalt ned till den horisontella axeln och avläs K2-värdet (K2 = 0,13 m). |
| --- | --- |

c)

Gå vertikalt ned till den horisontella axeln och avläs K2-värdet (K2 = 0,13 m).

| 2.4.2 | Bestämning av faktorn K1:






  a) | Börja vid lämpligt värde på hR (hR = 1,4 m). |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Bestämning av faktorn K1:

a)

Börja vid lämpligt värde på hR (hR = 1,4 m).

| b) | Gå horisontellt till lämplig g · P/PR-linje (g · P/PR = 1,4). |
| --- | --- |

b)

Gå horisontellt till lämplig g · P/PR-linje (g · P/PR = 1,4).

| c) | Gå vertikalt till lämplig ER-linje (ER = 6,0 m). |
| --- | --- |

c)

Gå vertikalt till lämplig ER-linje (ER = 6,0 m).

| d) | Gå horisontellt till lämplig PR/PRmax-linje i kurvgruppen längst bort från den vertikala axeln. (PR/PRmax = 0,2). |
| --- | --- |

d)

Gå horisontellt till lämplig PR/PRmax-linje i kurvgruppen längst bort från den vertikala axeln. (PR/PRmax = 0,2).

| e) | Gå vertikalt till den horisontella axeln och avläs K1-värdet (K1 = 1,79). |
| --- | --- |

e)

Gå vertikalt till den horisontella axeln och avläs K1-värdet (K1 = 1,79).

| 2.4.3 | Bestämning av faktorn KV:
  Faktorn KV för olastat tillstånd erhålls från följande uttryck:
  KV = K1 – K2 · (KV = 1,66) |
| --- | --- |

2.4.3

Bestämning av faktorn KV:

Faktorn KV för olastat tillstånd erhålls från följande uttryck:

KV = K1 – K2 · (KV = 1,66)

Diagram 5

Bromslastkännande ventil

(Se punkt 7.4 i denna bilaga)

| Kontrolldata | Fordonets last | Belastning på axel 2
  [daN] | Ingångstryck
  [kPa] | Nominellt utgångstryck:
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Lastat | 10 000 | 600 | 600 |
| Olastat | 1 500 | 600 | 240 |

Kontrolldata

Fordonets last

Belastning på axel 2

[daN]

Ingångstryck

[kPa]

Nominellt utgångstryck:

[kPa]

Image

Lastat

10 000

600

600

Olastat

1 500

600

240

---

(1)  För släpfordon med elektroniskt styrd bromskraftfördelning, ska kraven i denna bilaga endast gälla då släpfordonet är elektriskt anslutet till dragfordonet med kontaktdon enligt ISO 7638:1997.

(2)  För multipla axlar, där avståndet mellan axlarna är större än 2,0 m, ska varje enskild axel anses vara en oberoende axelgrupp.

(3)  Friktionsutnyttjandekurvor för ett fordon innebär kurvorna, som för angivna lastförhållanden, visar den friktion som utnyttjas av varje axel i förhållande till fordonets bromsningsgrad.

(4)  För påhängsvagnar är z bromskraften dividerad med den statiska belastningen på påhängsvagnens axel eller axlar.

(5)  Såsom anges i punkt 1.4.4.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

(6)  Villkoren i punkt 3.1.1 eller 5.1.1 påverkar inte kraven i bilaga 4 till dessa föreskrifter som avser bromsverkan. Om bromsverkansvärden erhålls vid provningar enligt punkt 3.1.1 eller 5.1.1 som är högre än dem som föreskrivs i bilaga 4, ska dock villkoren som avser kurvorna över friktionsutnyttjande tillämpas inom de områden av diagrammen 1A, 1B och 1C i denna bilaga som avgränsas av de raka linjerna k = 0,8 och z = 0,8.

(7)  Villkoren i punkt 3.1.1 eller 5.1.1 påverkar inte kraven i bilaga 4 till dessa föreskrifter som avser bromsverkan. Om bromsverkansvärden erhålls vid provningar enligt punkt 3.1.1 eller 5.1.1 som är högre än dem som föreskrivs i bilaga 4, ska dock villkoren som avser kurvorna över friktionsutnyttjande tillämpas inom de områden av diagrammen 1A, 1B och 1C i denna bilaga som avgränsas av de raka linjerna k = 0,8 och z = 0,8.

---

BILAGA 11

Fall då typ I- och/eller typ II- (eller II A-) eller typ III-provning inte behöver utföras

| 1. | Typ I- och/eller typ II-provning (eller typ II A-provning) eller typ III-provning behöver inte utföras på fordon som inlämnats för godkännande i följande fall:






  1.1 | När fordonet i fråga är ett motorfordon eller ett släpfordon som, med avseende på däcken, den bromsenergi som absorberas av varje axel och fastsättningen av däcken och bromsarna, är identiskt med avseende på bromsning med ett motorfordon eller ett släpfordon som






  1.1.1 | har godkänts vid typ I- och/eller typ II- (eller typ II A-) eller typ III-provningar, och som |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Typ I- och/eller typ II-provning (eller typ II A-provning) eller typ III-provning behöver inte utföras på fordon som inlämnats för godkännande i följande fall:

1.1

När fordonet i fråga är ett motorfordon eller ett släpfordon som, med avseende på däcken, den bromsenergi som absorberas av varje axel och fastsättningen av däcken och bromsarna, är identiskt med avseende på bromsning med ett motorfordon eller ett släpfordon som

1.1.1

har godkänts vid typ I- och/eller typ II- (eller typ II A-) eller typ III-provningar, och som

| 1.1.2 | har godkänts med avseende på absorberad bromsenergi för en massa per axel som inte är lägre än den för fordonet i fråga. |
| --- | --- |

1.1.2

har godkänts med avseende på absorberad bromsenergi för en massa per axel som inte är lägre än den för fordonet i fråga.

| 1.2 | När fordonet i fråga är ett motorfordon eller ett släpfordon vars axel eller axlar, med avseende på däcken, den bromsenergi som absorberas av varje axel och fastsättningen av däcken och bromsarna, är identisk(a) med avseende på bromsning med en eller flera axlar som godkänts individuellt vid typ I- och/eller typ II- (eller typ IIA-) eller typ III-provning för en massa per axel som inte är lägre än den för fordonet i fråga, under förutsättning att den bromsenergi som absorberas av varje axel inte överstiger den energi som absorberats av samma axel under den referensprovning eller de referensprovningar som utförts på axeln i fråga. |
| --- | --- |

1.2

När fordonet i fråga är ett motorfordon eller ett släpfordon vars axel eller axlar, med avseende på däcken, den bromsenergi som absorberas av varje axel och fastsättningen av däcken och bromsarna, är identisk(a) med avseende på bromsning med en eller flera axlar som godkänts individuellt vid typ I- och/eller typ II- (eller typ IIA-) eller typ III-provning för en massa per axel som inte är lägre än den för fordonet i fråga, under förutsättning att den bromsenergi som absorberas av varje axel inte överstiger den energi som absorberats av samma axel under den referensprovning eller de referensprovningar som utförts på axeln i fråga.

| 1.3 | När fordonet i fråga är försett med ett annat uthålligt bromssystem än en motorbroms, identiskt med ett uthålligt bromssystem som redan provats under följande villkor:






  1.3.1 | Det uthålliga bromssystemet ska ensamt vid provning som utförs i en lutning på minst 6 % (typ II-provning) eller minst 7 % (typ II A-provning) ha stabiliserat ett fordon vars största massa vid provningstillfället var minst lika stor som den största massan för det fordon som inlämnats för godkännande. |
| --- | --- | --- |

1.3

När fordonet i fråga är försett med ett annat uthålligt bromssystem än en motorbroms, identiskt med ett uthålligt bromssystem som redan provats under följande villkor:

1.3.1

Det uthålliga bromssystemet ska ensamt vid provning som utförs i en lutning på minst 6 % (typ II-provning) eller minst 7 % (typ II A-provning) ha stabiliserat ett fordon vars största massa vid provningstillfället var minst lika stor som den största massan för det fordon som inlämnats för godkännande.

| 1.3.2 | Det ska vid ovanstående provning kontrolleras att varvtalet hos det uthålliga bromssystemets roterande delar, när det fordon som inlämnats för godkännande uppnår hastigheten 30 km/tim, är sådant att det retarderande momentet inte är mindre än det vid den provning som nämns i punkt 1.3.1. |
| --- | --- |

1.3.2

Det ska vid ovanstående provning kontrolleras att varvtalet hos det uthålliga bromssystemets roterande delar, när det fordon som inlämnats för godkännande uppnår hastigheten 30 km/tim, är sådant att det retarderande momentet inte är mindre än det vid den provning som nämns i punkt 1.3.1.

| 1.4 | Det berörda fordonet är ett släpfordon försett med luftdrivna S-kam- eller skivbromsar (1) som uppfyller kontrollkraven i tillägg 2 till denna bilaga med avseende på kontrollen av egenskaperna jämfört med egenskaperna som ges i en referensaxelprovning såsom visas i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.4

Det berörda fordonet är ett släpfordon försett med luftdrivna S-kam- eller skivbromsar (1) som uppfyller kontrollkraven i tillägg 2 till denna bilaga med avseende på kontrollen av egenskaperna jämfört med egenskaperna som ges i en referensaxelprovning såsom visas i tillägg 3 till denna bilaga.

| 2. | Med termen identisk i punkterna 1.1, 1.2 och 1.3 avses identisk med avseende på geometriska och mekaniska egenskaper hos de fordonskomponenter som nämns i dessa punkter samt med avseende på egenskaperna hos de material som dessa komponenter är tillverkade av. |
| --- | --- |

2.

Med termen identisk i punkterna 1.1, 1.2 och 1.3 avses identisk med avseende på geometriska och mekaniska egenskaper hos de fordonskomponenter som nämns i dessa punkter samt med avseende på egenskaperna hos de material som dessa komponenter är tillverkade av.

| 3. | När föregående krav tillämpas ska följande uppgifter ingå i rapporten om godkännande (bilaga 2 till dessa föreskrifter):






  3.1 | För fallet under punkt 1.1 ska godkännandenummer för det fordon som genomgått typ I- och/eller typ II- (eller typ IIA-) eller typ III-referensprovningar anges. |
| --- | --- | --- |

3.

När föregående krav tillämpas ska följande uppgifter ingå i rapporten om godkännande (bilaga 2 till dessa föreskrifter):

3.1

För fallet under punkt 1.1 ska godkännandenummer för det fordon som genomgått typ I- och/eller typ II- (eller typ IIA-) eller typ III-referensprovningar anges.

| 3.2 | För fallet under punkt 1.2 ska tabell I i tillägg 1 till denna bilaga fyllas i. |
| --- | --- |

3.2

För fallet under punkt 1.2 ska tabell I i tillägg 1 till denna bilaga fyllas i.

| 3.3 | För fallet under punkt 1.3 ska tabell II i tillägg 1 till denna bilaga fyllas i. |
| --- | --- |

3.3

För fallet under punkt 1.3 ska tabell II i tillägg 1 till denna bilaga fyllas i.

| 3.4 | Om fallet under punkt 1.4 är tillämpligt ska tabell III i tillägg 1 till denna bilaga fyllas i. |
| --- | --- |

3.4

Om fallet under punkt 1.4 är tillämpligt ska tabell III i tillägg 1 till denna bilaga fyllas i.

| 4. | Om den som ansöker om godkännande i ett land som är part i överenskommelsen och tillämpar dessa föreskrifter hänvisar till ett godkännande som beviljats i ett annat land som är part i överenskommelsen och som tillämpar dessa föreskrifter, ska den sökande inlämna dokumentation avseende det godkännandet. |
| --- | --- |

4.

Om den som ansöker om godkännande i ett land som är part i överenskommelsen och tillämpar dessa föreskrifter hänvisar till ett godkännande som beviljats i ett annat land som är part i överenskommelsen och som tillämpar dessa föreskrifter, ska den sökande inlämna dokumentation avseende det godkännandet.

---

(1)  Annan bromskonstruktion får godkännas efter uppvisande av motsvarande information.

TILLÄGG 1

Tabell I

| | Fordonets axlar | Referensaxlar |
| --- | --- | --- |
| Massa per axel (1) | Bromskraft som krävs vid hjulen | Hastighet | Massa per axel (1) | Bromskraft utvecklad vid hjulen | Hastighet |
| kg | N | km/tim | kg | N | km/tim |
| Axel 1 | | | | | | |
| Axel 2 | | | | | | |
| Axel 3 | | | | | | |
| Axel 4 | | | | | | |

Fordonets axlar

Referensaxlar

Massa per axel (1)

Bromskraft som krävs vid hjulen

Hastighet

Massa per axel (1)

Bromskraft utvecklad vid hjulen

Hastighet

kg

N

km/tim

kg

N

km/tim

Axel 1

Axel 2

Axel 3

Axel 4

Tabell II

Det inlämnade fordonets totala massa ...kg

Bromskraft som krävs vid hjulen ... N

Retardationsmoment som krävs vid det uthålliga bromssystemets huvudaxel ... Nm

Retardationsmoment som erhålls vid det uthålliga bromssystemets huvudaxel

(enligt diagram) ... Nm

Tabell III

| | Referensaxel ...
  (kopia bifogad) |
| --- | --- |

Referensaxel ...

(kopia bifogad)

| | Rapport nr ... |
| --- | --- |

Rapport nr ...

| | Datum ... |
| --- | --- |

Datum ...

| | Typ I | Typ III |
| --- | --- | --- |
| Bromskraft per axel (N)
  (se punkt 4.2.1 i tillägg 2) |
| Axel 1 | T1 = ... % Pe
   (2) | T1 = ... % Pe |
| Axel 2 | T2 = ... % Pe | T2 = ... % Pe |
| Axel 3 | T3 = ... % Pe | T3 = ... % Pe |
| Bromsaktuatorns beräknade slaglängd (mm)
  (se punkt 4.3.1.1 i tillägg 2) |
| Axel 1 | S1 = ... | s1 = ... |
| Axel 2 | S2 = ... | s2 = ... |
| Axel 3 | S3 = ... | s3 = ... |
| Medelutgångskraft (N)
  (se punkt 4.3.1.2 i tillägg 2) |
| Axel 1 | ThA1 = ... | ThA1 = ... |
| Axel 2 | ThA2 = ... | ThA2 = ... |
| Axel 3 | ThA3 = ... | ThA3 = ... |
| Bromsverkan (N)
  (se punkt 4.3.1.4 i tillägg 2) |
| Axel 1 | T1 = ... | T1 = ... |
| Axel 2 | T2 = ... | T2 = ... |
| Axel 3 | T3 = ... | T3 = ... |
| | Typ 0-provnings-resultat, enskilt släpfordon
  (E) | Typ I, varma
  (beräknat) | Typ III varma
  (beräknat) |
| Fordonets bromsverkan
  (se punkt 4.3.2 i tillägg 2) | | | |
| Bromskrav varma bromsar
  (se punkterna 1.5.3, 1.6.3 och 1.7.2 i bilaga 4) | | ≥ 0,36
  och
  ≥ 0,60 E | ≥ 0,40
  och
  ≥ 0,60 E |

Typ I

Typ III

Bromskraft per axel (N)

(se punkt 4.2.1 i tillägg 2)

Axel 1

T1 = ... % Pe
   (2)

T1 = ... % Pe

Axel 2

T2 = ... % Pe

T2 = ... % Pe

Axel 3

T3 = ... % Pe

T3 = ... % Pe

Bromsaktuatorns beräknade slaglängd (mm)

(se punkt 4.3.1.1 i tillägg 2)

Axel 1

S1 = ...

s1 = ...

Axel 2

S2 = ...

s2 = ...

Axel 3

S3 = ...

s3 = ...

Medelutgångskraft (N)

(se punkt 4.3.1.2 i tillägg 2)

Axel 1

ThA1 = ...

ThA1 = ...

Axel 2

ThA2 = ...

ThA2 = ...

Axel 3

ThA3 = ...

ThA3 = ...

Bromsverkan (N)

(se punkt 4.3.1.4 i tillägg 2)

Axel 1

T1 = ...

T1 = ...

Axel 2

T2 = ...

T2 = ...

Axel 3

T3 = ...

T3 = ...

Typ 0-provnings-resultat, enskilt släpfordon

(E)

Typ I, varma

(beräknat)

Typ III varma

(beräknat)

Fordonets bromsverkan

(se punkt 4.3.2 i tillägg 2)

Bromskrav varma bromsar

(se punkterna 1.5.3, 1.6.3 och 1.7.2 i bilaga 4)

≥ 0,36

och

≥ 0,60 E

≥ 0,40

och

≥ 0,60 E

---

(1)  Högsta tillåtna massa per axel.

(2)  Pe är vägens normalkraft på motsvarande referensaxel.

TILLÄGG 2

Alternativa förfaranden för typ I- och typ III-provningar för bromsar på släpfordon

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | I enlighet med punkt 1.4 i denna bilaga får typ I- och typ III-provningar utelämnas vid tiden för typgodkännandet av fordonet under förutsättning att bromssystemets komponenter uppfyller kraven i detta tillägg och att den teoretiskt beräknade bromsverkan uppfyller kraven i dessa föreskrifter för den tillämpliga fordonskategorin. |
| --- | --- |

1.1

I enlighet med punkt 1.4 i denna bilaga får typ I- och typ III-provningar utelämnas vid tiden för typgodkännandet av fordonet under förutsättning att bromssystemets komponenter uppfyller kraven i detta tillägg och att den teoretiskt beräknade bromsverkan uppfyller kraven i dessa föreskrifter för den tillämpliga fordonskategorin.

| 1.2 | Provningar som utförts enligt de metoder som beskrivs i detta tillägg ska anses uppfylla ovanstående krav.






  1.2.1 | Provningar som utförs enligt punkt 3.5.1 i detta tillägg från och med supplement 7 till ändringsserie 09 och var positiva anses uppfylla bestämmelserna i punkt 3.5.1 i detta tillägg, i dess lydelse enligt den senaste ändringen. Om detta alternativa förfarande används ska provningsrapporten hänvisa till de ursprungliga provningsrapporten från vilka resultaten tas för den nya uppdaterade rapporten. Nya provningar måste dock utföras enligt kraven i den senaste ändrade versionen av dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

1.2

Provningar som utförts enligt de metoder som beskrivs i detta tillägg ska anses uppfylla ovanstående krav.

1.2.1

Provningar som utförs enligt punkt 3.5.1 i detta tillägg från och med supplement 7 till ändringsserie 09 och var positiva anses uppfylla bestämmelserna i punkt 3.5.1 i detta tillägg, i dess lydelse enligt den senaste ändringen. Om detta alternativa förfarande används ska provningsrapporten hänvisa till de ursprungliga provningsrapporten från vilka resultaten tas för den nya uppdaterade rapporten. Nya provningar måste dock utföras enligt kraven i den senaste ändrade versionen av dessa föreskrifter.

| 1.3 | Provningar som utförts enligt punkt 3.6 i detta tillägg och de resultat som rapporterats i punkt 2 i tillägg 3 eller tillägg 4 ska vara godtagbara såsom sätt att bevisa överensstämmelse med kraven i punkt 5.2.2.8.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3

Provningar som utförts enligt punkt 3.6 i detta tillägg och de resultat som rapporterats i punkt 2 i tillägg 3 eller tillägg 4 ska vara godtagbara såsom sätt att bevisa överensstämmelse med kraven i punkt 5.2.2.8.1 i dessa föreskrifter.

| 1.4 | Bromsjusteringen ska, före typ III-provningen nedan, utföras enligt följande förfaranden, såsom tillämpligt:






  1.4.1 | För luftmanövrerade bromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen fungerar aktivt. För detta syfte ska bromsaktuatorns slaglängd justeras enligt följande formel:






  s0 ≥ 1,1 × somjustering | (den övre gränsen ska inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren) |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Bromsjusteringen ska, före typ III-provningen nedan, utföras enligt följande förfaranden, såsom tillämpligt:

1.4.1

För luftmanövrerade bromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen fungerar aktivt. För detta syfte ska bromsaktuatorns slaglängd justeras enligt följande formel:

s0 ≥ 1,1 × somjustering

(den övre gränsen ska inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren)

där

| somjustering | är omjusteringsslaglängden enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsanordningen, dvs. den slaglängd där anordningen börjar ställa om bromsens spel med ett manövertryck på 100 kPa. |
| --- | --- |

somjustering

är omjusteringsslaglängden enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsanordningen, dvs. den slaglängd där anordningen börjar ställa om bromsens spel med ett manövertryck på 100 kPa.

När det enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten är opraktiskt att mäta aktuatorns slaglängd, ska utgångsinställningen överenskommas med den tekniska tjänsten.

Från ovanstående villkor ska bromsen ansättas med ett manövertryck på 200 kPa, 50 gånger i följd. Detta ska sedan följas av en enda bromsansättning med ett manövertryck på ≥ 650 kPa.

| 1.4.2 | För hydrauliskt manövrerade skivbromsar på släpfordon anses inga inställningskrav nödvändiga. |
| --- | --- |

1.4.2

För hydrauliskt manövrerade skivbromsar på släpfordon anses inga inställningskrav nödvändiga.

| 1.4.3 | För hydrauliskt manövrerade trumbromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren. |
| --- | --- |

1.4.3

För hydrauliskt manövrerade trumbromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren.

| 1.5 | För släpfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före den typ I-provning som föreskrivs ovan, ställas in enligt förfarandet i punkt 1.4. |
| --- | --- |

1.5

För släpfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före den typ I-provning som föreskrivs ovan, ställas in enligt förfarandet i punkt 1.4.

2.   SYMBOLER OCH DEFINITIONER

| P | = | normalkraft från vägen på axeln under statiska förhållanden. |
| --- | --- | --- |
| C | = | bromsinmatningsmoment. |
| Cmax | = | största tillåtna bromsinmatningsmoment. |
| CO | = | tröskelvärde för bromsinmatningsmomentet, dvs. det minsta inmatningsmoment som behövs för att åstadkomma ett mätbart bromsutgångsmoment. |
| R | = | däckets rullningsradie (dynamisk). |
| T | = | bromskraft i gränssnittet mellan däcket och vägen. |
| M | = | bromsmoment = TR. |
| z | = | bromsningsgrad = T/P eller M/RP. |
| s | = | bromsaktuatorns slaglängd (arbetsslaglängd plus frigång). |
| sp | = | se bilaga 19, tillägg 7. |
| ThA | = | se bilaga 19, tillägg 7. |
| l | = | hävarmens längd. |
| r | = | bromstrummans radie. |
| P | = | bromsmanövertryck. |

P

=

normalkraft från vägen på axeln under statiska förhållanden.

C

=

bromsinmatningsmoment.

Cmax

=

största tillåtna bromsinmatningsmoment.

CO

=

tröskelvärde för bromsinmatningsmomentet, dvs. det minsta inmatningsmoment som behövs för att åstadkomma ett mätbart bromsutgångsmoment.

R

=

däckets rullningsradie (dynamisk).

T

=

bromskraft i gränssnittet mellan däcket och vägen.

M

=

bromsmoment = TR.

z

=

bromsningsgrad = T/P eller M/RP.

s

=

bromsaktuatorns slaglängd (arbetsslaglängd plus frigång).

sp

=

se bilaga 19, tillägg 7.

ThA

=

se bilaga 19, tillägg 7.

l

=

hävarmens längd.

r

=

bromstrummans radie.

P

=

bromsmanövertryck.

OBS! Referensbromssymbolerna ska ha suffixet ”e”.

Image

3.   PROVNINGSMETODER

3.1   Provningar på bana

| 3.1.1 | Provningarna av bromsverkan bör helst utföras endast på en singelaxel. |
| --- | --- |

3.1.1

Provningarna av bromsverkan bör helst utföras endast på en singelaxel.

| 3.1.2 | Provningsresultaten för en axelkombination får användas enligt punkt 1.1 under förutsättning att varje axel bidrar med lika stor bromsenergiinmatning under provningarna av dragkraft och varma bromsar.






  3.1.2.1 | Detta säkerställs om följande är lika för varje axel: bromsgeometri, belägg, hjulmontering, däck, aktuering och tryckfördelning i aktuatorerna. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Provningsresultaten för en axelkombination får användas enligt punkt 1.1 under förutsättning att varje axel bidrar med lika stor bromsenergiinmatning under provningarna av dragkraft och varma bromsar.

3.1.2.1

Detta säkerställs om följande är lika för varje axel: bromsgeometri, belägg, hjulmontering, däck, aktuering och tryckfördelning i aktuatorerna.

| 3.1.2.2 | Det resultat som registrerats för en axelkombination blir medelvärdet för dessa axlar, såsom om en singelaxel hade använts. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Det resultat som registrerats för en axelkombination blir medelvärdet för dessa axlar, såsom om en singelaxel hade använts.

| 3.1.3 | Axeln/axlarna bör helst belastas med den största statiska axelbelastningen. Detta är inte avgörande förutsatt att tillräcklig hänsyn har tagits under provningarna till skillnader i rullmotstånd som orsakas av olika belastning på de provade axlarna. |
| --- | --- |

3.1.3

Axeln/axlarna bör helst belastas med den största statiska axelbelastningen. Detta är inte avgörande förutsatt att tillräcklig hänsyn har tagits under provningarna till skillnader i rullmotstånd som orsakas av olika belastning på de provade axlarna.

| 3.1.4 | Hänsyn ska tas till inverkan av ökat rullmotstånd till följd av att en fordonskombination används för provningarna. |
| --- | --- |

3.1.4

Hänsyn ska tas till inverkan av ökat rullmotstånd till följd av att en fordonskombination används för provningarna.

| 3.1.5 | Utgångshastigheten för provningen ska vara den föreskrivna. Sluthastigheten ska beräknas med följande formel:



  där







  v1 | = | utgångshastighet (km/tim), |
| --- | --- | --- | --- |
| v2 | = | sluthastighet (km/tim), |
| Po | = | dragfordonets massa (kg) under provningsförhållandena, |
| P1 | = | del av släpfordonets massa som bärs av den obromsade axeln/axlarna (kg), |
| P2 | = | del av släpfordonets massa som bärs av den bromsade axeln/axlarna (kg). |

3.1.5

Utgångshastigheten för provningen ska vara den föreskrivna. Sluthastigheten ska beräknas med följande formel:

Formula

där

v1

=

utgångshastighet (km/tim),

v2

=

sluthastighet (km/tim),

Po

=

dragfordonets massa (kg) under provningsförhållandena,

P1

=

del av släpfordonets massa som bärs av den obromsade axeln/axlarna (kg),

P2

=

del av släpfordonets massa som bärs av den bromsade axeln/axlarna (kg).

3.2   Provningar med tröghetsdynamometer

| 3.2.1 | Den provningsmaskin som är nödvändig för provningarna av bromsverkan med kalla bromsar och varma bromsar och som kan drivas med konstant varvtal för den provning, som beskrivs i punkterna 3.5.2 och 3.5.3 i detta tillägg, ska ha en rotationströghet som simulerar den del av fordonsmassans linjära tröghet som verkar på ett hjul. |
| --- | --- |

3.2.1

Den provningsmaskin som är nödvändig för provningarna av bromsverkan med kalla bromsar och varma bromsar och som kan drivas med konstant varvtal för den provning, som beskrivs i punkterna 3.5.2 och 3.5.3 i detta tillägg, ska ha en rotationströghet som simulerar den del av fordonsmassans linjära tröghet som verkar på ett hjul.

| 3.2.2 | Provningen ska utföras med ett komplett hjul, inklusive däcket, monterat på bromsens rörliga del på samma sätt som det skulle vara monterat på fordonet. Tröghetsmassan får vara kopplad till bromsen antingen direkt eller via däcken och hjulen. |
| --- | --- |

3.2.2

Provningen ska utföras med ett komplett hjul, inklusive däcket, monterat på bromsens rörliga del på samma sätt som det skulle vara monterat på fordonet. Tröghetsmassan får vara kopplad till bromsen antingen direkt eller via däcken och hjulen.

| 3.2.3 | Luftkylning med en flödeshastighet och flödesriktning som simulerar verkliga förhållanden får användas under uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet får vara
  vluft = 0,33 v
  där







  v | = | fordonets provningshastighet vid inledningen av bromsningen. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3

Luftkylning med en flödeshastighet och flödesriktning som simulerar verkliga förhållanden får användas under uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet får vara

vluft = 0,33 v

där

v

=

fordonets provningshastighet vid inledningen av bromsningen.

Kylluftens temperatur ska vara omgivningstemperaturen.

| 3.2.4 | När däckets rullmotstånd inte kompenseras automatiskt under provningen ska det vridmoment som anbringas på bromsen korrigeras genom subtraktion av ett vridmoment som motsvarar en rullmotståndskoefficient på 0,01. |
| --- | --- |

3.2.4

När däckets rullmotstånd inte kompenseras automatiskt under provningen ska det vridmoment som anbringas på bromsen korrigeras genom subtraktion av ett vridmoment som motsvarar en rullmotståndskoefficient på 0,01.

3.3   Dynamometerprovningar på rullbana

| 3.3.1 | Axeln bör helst belastas med den största statiska axelmassan. Detta är inte avgörande förutsatt att tillräcklig hänsyn har tagits under provningarna till skillnader i rullmotstånd som orsakas av olika belastning på den provade axeln. |
| --- | --- |

3.3.1

Axeln bör helst belastas med den största statiska axelmassan. Detta är inte avgörande förutsatt att tillräcklig hänsyn har tagits under provningarna till skillnader i rullmotstånd som orsakas av olika belastning på den provade axeln.

| 3.3.2 | Luftkylning med en flödeshastighet och flödesriktning som simulerar verkliga förhållanden får användas under uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet får vara
  vluft = 0,33 v
  där







  v | = | fordonets provningshastighet vid inledningen av bromsningen. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2

Luftkylning med en flödeshastighet och flödesriktning som simulerar verkliga förhållanden får användas under uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet får vara

vluft = 0,33 v

där

v

=

fordonets provningshastighet vid inledningen av bromsningen.

Kylluftens temperatur ska vara omgivningstemperaturen.

| 3.3.3 | Bromstiden ska vara 1 sekund efter en största uppbyggnadstid på 0,6 sekunder. |
| --- | --- |

3.3.3

Bromstiden ska vara 1 sekund efter en största uppbyggnadstid på 0,6 sekunder.

3.4   Provningsförhållanden

| 3.4.1 | Den/de provade bromsen/bromsarna ska förses med instrument så att följande mätningar kan utföras:






  3.4.1.1 | En kontinuerlig registrering som medför att bromsmomentet eller bromskraften vid däckets omkrets kan bestämmas. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Den/de provade bromsen/bromsarna ska förses med instrument så att följande mätningar kan utföras:

3.4.1.1

En kontinuerlig registrering som medför att bromsmomentet eller bromskraften vid däckets omkrets kan bestämmas.

| 3.4.1.2 | En kontinuerlig registrering av lufttrycket i bromsaktuatorn. |
| --- | --- |

3.4.1.2

En kontinuerlig registrering av lufttrycket i bromsaktuatorn.

| 3.4.1.3 | Fordonshastigheten under provningen. |
| --- | --- |

3.4.1.3

Fordonshastigheten under provningen.

| 3.4.1.4 | Utgångstemperaturen på bromstrummans eller bromsskivans utsida. |
| --- | --- |

3.4.1.4

Utgångstemperaturen på bromstrummans eller bromsskivans utsida.

| 3.4.1.5 | Den slaglängd hos bromsaktuatorn som används under typ 0- och typ I-provning eller typ III-provningar. |
| --- | --- |

3.4.1.5

Den slaglängd hos bromsaktuatorn som används under typ 0- och typ I-provning eller typ III-provningar.

3.5   Provningsförfaranden

3.5.1   Kompletterande provning av bromsverkan med kalla bromsar

Prepareringen av bromsen ska utföras i enlighet med i punkt 4.4.2 i bilaga 19 till dessa föreskrifter.

Om kontrollen av bromsfaktorn BF och bromsens tröskelmoment har utförts enligt punkt 4.4.3 i bilaga 19 till dessa föreskrifter, ska inbäddningförfarandet för den kompletterande provningen med kalla bromsar vara identisk med det förfarande som används vid kontrollen enligt punkt 4.4.3 i bilaga 19.

Det är tillåtet att utföra provningar av bromsverkan med kalla bromsar efter kontrollen av bromsfaktorn BF enligt punkt 4 i bilaga 19 till dessa föreskrifter.

Det är också tillåtet att utföra de två utmattningsprovningarna, typ I och typ III, efter varandra.

Vissa bromsansättningar enligt punkt 4.4.2.6 i bilaga 19 får utföras mellan vardera av utmattningsprovningarna och mellan kontrollen och provningarna av bromsverkan med kalla bromsar. Antalet ansättningar ska deklareras av bromstillverkaren.

| 3.5.1.1 | Denna provning utförs vid en utgångshastighet som motsvarar 40 km/tim vid typ I-provning och 60 km/tim vid typ III-provning för utvärdering av bromsverkan vid varma bromsar i slutet av typ I- och typ III-provningarna. Typ I- och/eller typ III-utmattningsprovningarna ska göras direkt efter denna provning av bromsverkan med kalla bromsar. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Denna provning utförs vid en utgångshastighet som motsvarar 40 km/tim vid typ I-provning och 60 km/tim vid typ III-provning för utvärdering av bromsverkan vid varma bromsar i slutet av typ I- och typ III-provningarna. Typ I- och/eller typ III-utmattningsprovningarna ska göras direkt efter denna provning av bromsverkan med kalla bromsar.

| 3.5.1.2 | Tre bromsansättningar ska utföras vid samma tryck (p) och vid en utgångshastighet som motsvarar 40 km/tim (vid typ I-provning) eller vid 60 km/tim (vid typ III-provning) vid en ungefär lika hög inledande bromstemperatur som inte överstiger 100 °C mätt på trummans eller skivans utvändiga yta. Ansättningarna ska göras med det tryck i bromsaktuatorn som krävs för att ge ett bromsmoment eller en bromskraft motsvarande en bromsningsgrad (z) på minst 50 %. Trycket i bromsaktuatorn får inte överstiga 650 kPa och bromsinmatningsmomentet (C) ska inte överstiga det högsta tekniskt tillåtna bromsinmatningsmomentet (Cmax). Medelvärdet av de tre resultaten ska utgöra bromsverkan med kalla bromsar. |
| --- | --- |

3.5.1.2

Tre bromsansättningar ska utföras vid samma tryck (p) och vid en utgångshastighet som motsvarar 40 km/tim (vid typ I-provning) eller vid 60 km/tim (vid typ III-provning) vid en ungefär lika hög inledande bromstemperatur som inte överstiger 100 °C mätt på trummans eller skivans utvändiga yta. Ansättningarna ska göras med det tryck i bromsaktuatorn som krävs för att ge ett bromsmoment eller en bromskraft motsvarande en bromsningsgrad (z) på minst 50 %. Trycket i bromsaktuatorn får inte överstiga 650 kPa och bromsinmatningsmomentet (C) ska inte överstiga det högsta tekniskt tillåtna bromsinmatningsmomentet (Cmax). Medelvärdet av de tre resultaten ska utgöra bromsverkan med kalla bromsar.

3.5.2   Utmattningsprovning (typ I-provning)

| 3.5.2.1 | Denna provning utförs vid en hastighet som motsvarar 40 km/tim med en inledande bromstemperatur som inte överstiger 100 °C mätt på trummans eller skivans utvändiga yta. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Denna provning utförs vid en hastighet som motsvarar 40 km/tim med en inledande bromstemperatur som inte överstiger 100 °C mätt på trummans eller skivans utvändiga yta.

| 3.5.2.2 | En bromsningsgrad upprätthålls på 7 % inklusive rullmotståndet (se punkt 3.2.4 i detta tillägg). |
| --- | --- |

3.5.2.2

En bromsningsgrad upprätthålls på 7 % inklusive rullmotståndet (se punkt 3.2.4 i detta tillägg).

| 3.5.2.3 | Denna provning utförs under 2 minuter och 33 sekunder eller under 1,7 km vid fordonshastigheten 40 km/tim. Om provningshastigheten inte kan uppnås kan provningens varaktighet förlängas enligt punkt 1.5.2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.5.2.3

Denna provning utförs under 2 minuter och 33 sekunder eller under 1,7 km vid fordonshastigheten 40 km/tim. Om provningshastigheten inte kan uppnås kan provningens varaktighet förlängas enligt punkt 1.5.2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 3.5.2.4 | Högst 60 sekunder efter avslutningen av typ I-provningen ska en provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.5.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter vid en utgångshastighet som motsvarar 40 km/tim. Bromsmanövertrycket ska vara det som används vid typ 0-provningen. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Högst 60 sekunder efter avslutningen av typ I-provningen ska en provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.5.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter vid en utgångshastighet som motsvarar 40 km/tim. Bromsmanövertrycket ska vara det som används vid typ 0-provningen.

3.5.3   Utmattningsprovning (typ III-provning)

3.5.3.1   Provningsmetoder för upprepad bromsning

3.5.3.1.1   Provningar på bana (se bilaga 4, punkt 1.7)

3.5.3.1.2   Tröghetsdynamometerprovning

För bänkprovningar enligt bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.2 får förhållandena vara som för provning på väg enligt punkt 1.7.1, dvs. enligt följande:

Formula

3.5.3.1.3   Dynamometerprovningar på rullbana

För bänkprovning enligt bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.3 ska följande förhållanden gälla:

| Antalet bromsansättningar | 20 |
| --- | --- |
| Bromscykelns varaktighet
  (bromsningstid 25 s, återhämtningstid 35 s) | 60 sekunder |
| Provningshastighet | 30 km/tim |
| Bromsningsgrad | 0,06 |
| Rullmotstånd | 0,01 |

Antalet bromsansättningar

20

Bromscykelns varaktighet

(bromsningstid 25 s, återhämtningstid 35 s)

60 sekunder

Provningshastighet

30 km/tim

Bromsningsgrad

0,06

Rullmotstånd

0,01

3.5.3.2   Senast 60 sekunder efter typ III-provningen ska en provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.7.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Bromsmanövertrycket ska vara det som används vid typ 0-provningen.

3.6   Bromsverkanskrav för automatiska bromsjusteringsanordningar

3.6.1   Följande krav ska gälla för en automatisk bromsjusteringsanordning som är installerad på en broms, för vilken bromsverkan kontrolleras enligt bestämmelserna i detta tillägg:

Vid avslutningen av de provningar som anges i punkt 3.5.2.4 (typ I-provning) eller punkt 3.5.3.2 (typ III-provning), ska kraven i punkt 3.6.3 kontrolleras.

3.6.2   Följande krav ska gälla för en alternativ automatisk bromsjusteringsanordning installerad på en broms för vilken en provningsrapport enligt tillägg 3 redan finns:

3.6.2.1   Bromsverkan

Efter den uppvärmning av bromsarna som utfördes i enlighet med det förfarande som anges i punkt 3.5.2 (typ I-provning) eller punkt 3.5.3 (typ III-provning), såsom tillämpligt, ska en av följande bestämmelser gälla:

| a) | Färdbromssystemets bromsverkan med varma bromsar ska vara ≥ 80 % av föreskriven bromsverkan vid typ 0-provning. |
| --- | --- |

a)

Färdbromssystemets bromsverkan med varma bromsar ska vara ≥ 80 % av föreskriven bromsverkan vid typ 0-provning.

| b) | Bromsen ska ansättas med ett bromsmanövertryck som det som användes under typ 0-provningen. Vid detta tryck ska aktuatorns totala slaglängd (sA) mätas och den ska vara ≤ 0,9 sp av värdet för bromscylindern.







  sp | = | Den effektiva slaglängden betyder den slaglängd vid vilken den utgående kraften är 90 % av genomsnittskraften (ThA) – se punkt 2 i tillägg 2 till bilaga 11 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bromsen ska ansättas med ett bromsmanövertryck som det som användes under typ 0-provningen. Vid detta tryck ska aktuatorns totala slaglängd (sA) mätas och den ska vara ≤ 0,9 sp av värdet för bromscylindern.

sp

=

Den effektiva slaglängden betyder den slaglängd vid vilken den utgående kraften är 90 % av genomsnittskraften (ThA) – se punkt 2 i tillägg 2 till bilaga 11 till dessa föreskrifter.

3.6.2.2   Vid avslutningen av de provningar som anges i punkt 3.6.2.1, ska kraven i punkt 3.6.3 kontrolleras.

3.6.3   Frirullningsprovning

Efter att alla provningar som anges i punkterna 3.6.1 eller 3.6.2 slutförts ska bromsarna få svalna till en temperatur som är representativ för en kall broms (dvs. ≤ 100 °C) och det bör kontrolleras att släpfordonet/hjulen klarar frirullning genom att uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand). |
| --- | --- |

a)

Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand).

| b) | Det kan säkerställas att de asymptotiska temperaturerna vid en konstant hastighet motsvarande v = 60 km/tim med bromsarna lossade inte överskrider en trum-/skivtemperaturökning på 80 °C, vilket innebär att kvarstående bromsmoment anses godtagbart. |
| --- | --- |

b)

Det kan säkerställas att de asymptotiska temperaturerna vid en konstant hastighet motsvarande v = 60 km/tim med bromsarna lossade inte överskrider en trum-/skivtemperaturökning på 80 °C, vilket innebär att kvarstående bromsmoment anses godtagbart.

3.7   Provningsrapport

| 3.7.1 | Resultaten av de provningar som utförs enligt punkterna 3.5 och 3.6.1 i detta tillägg ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med den mall som visas i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.7.1

Resultaten av de provningar som utförs enligt punkterna 3.5 och 3.6.1 i detta tillägg ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med den mall som visas i tillägg 3 till denna bilaga.

| 3.7.2 | Bromsen och axeln ska kunna identifieras. Uppgifterna om bromsarna, axeln, tekniskt tillåten massa och numret på motsvarande provningsrapport enligt tillägg 3 ska anges på axeln. |
| --- | --- |

3.7.2

Bromsen och axeln ska kunna identifieras. Uppgifterna om bromsarna, axeln, tekniskt tillåten massa och numret på motsvarande provningsrapport enligt tillägg 3 ska anges på axeln.

| 3.7.3 | För en broms som installerats med en alternativ bromsjusteringsanordning ska resultaten av de provningar som utförs enligt punkt 3.6.2 i detta tillägg rapporteras på ett formulär som överensstämmer med den mall som visas i tillägg 4 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.7.3

För en broms som installerats med en alternativ bromsjusteringsanordning ska resultaten av de provningar som utförs enligt punkt 3.6.2 i detta tillägg rapporteras på ett formulär som överensstämmer med den mall som visas i tillägg 4 till denna bilaga.

4.   KONTROLL

4.1   Kontroll av komponenter

Bromsspecifikationen för det fordon som ska typgodkännas ska kontrolleras med avseende på följande konstruktionskriterier:

| Punkt | Kriterier |
| --- | --- |
| 4.1.1 | a) | Bromstrummans cylindriska tvärsnitt |

Punkt

Kriterier

4.1.1

a)

Bromstrummans cylindriska tvärsnitt

Ingen ändring är tillåten

| b) | Material i bromstrummor eller bromsskivor |
| --- | --- |

b)

Material i bromstrummor eller bromsskivor

Ingen ändring är tillåten

| c) | Bromstrummors eller bromsskivors massa |
| --- | --- |

c)

Bromstrummors eller bromsskivors massa

Får öka med upp till +20 % från referenstrummans eller –skivans massa

4.1.2

| a) | Hjulets närhet till bromstrummans utsida eller bromsskivans ytterdiameter (mått E) |
| --- | --- |

a)

Hjulets närhet till bromstrummans utsida eller bromsskivans ytterdiameter (mått E)

Toleranser ska fastställas av den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| b) | Del av bromstrumma eller bromsskiva som inte täcks av hjul (mått F) |
| --- | --- |

b)

Del av bromstrumma eller bromsskiva som inte täcks av hjul (mått F)

4.1.3

| a) | Material i bromsbelägg eller bromsklossar |
| --- | --- |

a)

Material i bromsbelägg eller bromsklossar

Ingen ändring är tillåten

| b) | Bromsbeläggens eller bromsklossarnas bredd |
| --- | --- |

b)

Bromsbeläggens eller bromsklossarnas bredd

| c) | Bromsbeläggens eller bromsklossarnas tjocklek |
| --- | --- |

c)

Bromsbeläggens eller bromsklossarnas tjocklek

| d) | Bromsbeläggens eller bromsklossarnas verkliga ytarea |
| --- | --- |

d)

Bromsbeläggens eller bromsklossarnas verkliga ytarea

| e) | Bromsbeläggens eller bromsklossarnas fästmetod |
| --- | --- |

e)

Bromsbeläggens eller bromsklossarnas fästmetod

4.1.4

Bromsgeometri (såsom i figur 2A eller 2B i tillägg 3, såsom tillämpligt)

Ingen ändring är tillåten

4.1.5

Däckets rullningsradie (R)

Får ändras enligt kraven i punkt 4.3.1.4 i detta tillägg

4.1.6

| a) | Medelkraft (THA) |
| --- | --- |

a)

Medelkraft (THA)

Får ändras förutsatt att beräknad bromsverkan uppfyller kraven i punkt 4.3 i detta tillägg

| b) | Manöverslaglängd (s) |
| --- | --- |

b)

Manöverslaglängd (s)

| c) | Manöverhävarmens längd (l) |
| --- | --- |

c)

Manöverhävarmens längd (l)

| d) | Manövertryck (p) |
| --- | --- |

d)

Manövertryck (p)

4.1.7

Statisk massa (P)

P ska inte överskrida Pe (se punkt 2)

4.2   Kontroll av absorberad bromsenergi

| 4.2.1 | Bromskrafterna (T) för varje enskild broms (för samma manöverledningstryck pm) som behövs för att alstra den dragkraft som föreskrivs för både typ I- och typ III-provningsförhållanden ska inte överstiga Te-värdena, enligt vad som anges i bilaga 11, tillägg 3, punkterna 2.1 och 2.2, som används som grund för provningen av referensbromsen. |
| --- | --- |

4.2.1

Bromskrafterna (T) för varje enskild broms (för samma manöverledningstryck pm) som behövs för att alstra den dragkraft som föreskrivs för både typ I- och typ III-provningsförhållanden ska inte överstiga Te-värdena, enligt vad som anges i bilaga 11, tillägg 3, punkterna 2.1 och 2.2, som används som grund för provningen av referensbromsen.

4.3   Kontroll av bromsverkan med varma bromsar

| 4.3.1 | Bromskraften (T) för varje enskild broms för ett angivet tryck (p) i aktuatorerna och använt manöverledningstryck (pm) under typ 0-provning av det enskilda släpfordonet ska bestämmas enligt följande:






  4.3.1.1 | Den beräknade slaglängden för aktuatorn (s) hos den enskilda bromsen ska beräknas enligt följande:

  Detta värde ska inte överskrida sp. sp ska ha kontrollerats och rapporterats enligt det förfarande som anges i punkt 2 i bilaga 19 till dessa föreskrifter och får endast användas inom det tryckintervall som registrerats i punkt 3.3.1 i provningsrapporten enligt tillägg 1 till bilaga 19. |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Bromskraften (T) för varje enskild broms för ett angivet tryck (p) i aktuatorerna och använt manöverledningstryck (pm) under typ 0-provning av det enskilda släpfordonet ska bestämmas enligt följande:

4.3.1.1

Den beräknade slaglängden för aktuatorn (s) hos den enskilda bromsen ska beräknas enligt följande:

Detta värde ska inte överskrida sp. sp ska ha kontrollerats och rapporterats enligt det förfarande som anges i punkt 2 i bilaga 19 till dessa föreskrifter och får endast användas inom det tryckintervall som registrerats i punkt 3.3.1 i provningsrapporten enligt tillägg 1 till bilaga 19.

| 4.3.1.2 | Den genomsnittliga utgångskraften (ThA) hos den aktuator som är monterad på den enskilda bromsen vid det tryck som anges i punkt 4.3.1 mäts. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Den genomsnittliga utgångskraften (ThA) hos den aktuator som är monterad på den enskilda bromsen vid det tryck som anges i punkt 4.3.1 mäts.

| 4.3.1.3 | Bromsinmatningsmomentet (C) beräknas sedan enligt följande
  C = ThA × l

  C ska inte överstiga Cmax. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Bromsinmatningsmomentet (C) beräknas sedan enligt följande

C = ThA × l

C ska inte överstiga Cmax.

| 4.3.1.4 | Den beräknade bromsverkan för den enskilda bromsen ges av följande formel:

  R ska inte vara mindre än 0,8 Re. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Den beräknade bromsverkan för den enskilda bromsen ges av följande formel:

R ska inte vara mindre än 0,8 Re.

| 4.3.2 | Beräknad bromsverkan för det enskilda släpfordonet ges av följande formel: |
| --- | --- |

4.3.2

Beräknad bromsverkan för det enskilda släpfordonet ges av följande formel:

Formula

| 4.3.3 | Bromsverkan med varma bromsar efter typ I- eller typ III-provningarna ska bestämmas enligt punkterna 4.3.1.1–4.3.1.4. De resulterande beräkningarna som ges i punkt 4.3.2 ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för det enskilda släpfordonet. Det värde som används vid beräkningen, dvs.
  ”det värde som registrerats vid typ 0-provning såsom föreskrivs i punkt 1.5.3 eller 1.7.2 i bilaga 4”,
  ska vara det värde som registrerats vid typ 0-provningen av det enskilda släpfordonet. |
| --- | --- |

4.3.3

Bromsverkan med varma bromsar efter typ I- eller typ III-provningarna ska bestämmas enligt punkterna 4.3.1.1–4.3.1.4. De resulterande beräkningarna som ges i punkt 4.3.2 ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för det enskilda släpfordonet. Det värde som används vid beräkningen, dvs.

”det värde som registrerats vid typ 0-provning såsom föreskrivs i punkt 1.5.3 eller 1.7.2 i bilaga 4”,

ska vara det värde som registrerats vid typ 0-provningen av det enskilda släpfordonet.

TILLÄGG 3

Mall för provningsrapportformulär enligt punkterna 3.7.1 och 3.7.2 i tillägg 2 till denna bilaga

PROVNINGSRAPPORT nr ...

1.   IDENTIFIERING

| 1.1 | Axel
  Tillverkare (namn och adress):
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Modell: ...
  Tekniskt tillåten axelbelastning (Pe): ...daN |
| --- | --- |

1.1

Axel

Tillverkare (namn och adress):

Fabrikat: ...

Typ: ...

Modell: ...

Tekniskt tillåten axelbelastning (Pe): ...daN

| 1.2 | Broms
  Tillverkare (namn och adress):
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Modell: ...
  Tekniskt tillåtet bromsinmatningsmoment Cmax: ...
  Automatiska justeringsanordningar: integrerade/ej integrerade (1)

  Bromstrumma eller bromsskiva (1)

  Trummans inre diameter eller skivans ytterdiameter (1): ...
  Effektiv radie: ...
  Tjocklek (2): ...
  Massa: ...
  Material: ...
  Bromsbelägg eller bromskloss (1)

  Tillverkare: ...
  Typ: ...
  Identifiering (ska vara synlig då belägg/kloss är monterat på bromsskon/stödplattan): ...
  Bredd: ...
  Tjocklek: ...
  Ytarea: ...
  Fästmetod: ...
  Bromsgeometri, bifoga måttritning enligt följande:
  Trumbromsar, se figur 2A i detta tillägg.
  Skivbromsar, se figur 2B i detta tillägg. |
| --- | --- |

1.2

Broms

Tillverkare (namn och adress):

Fabrikat: ...

Typ: ...

Modell: ...

Tekniskt tillåtet bromsinmatningsmoment Cmax: ...

Automatiska justeringsanordningar: integrerade/ej integrerade (1)

Bromstrumma eller bromsskiva (1)

Trummans inre diameter eller skivans ytterdiameter (1): ...

Effektiv radie: ...

Tjocklek (2): ...

Massa: ...

Material: ...

Bromsbelägg eller bromskloss (1)

Tillverkare: ...

Typ: ...

Identifiering (ska vara synlig då belägg/kloss är monterat på bromsskon/stödplattan): ...

Bredd: ...

Tjocklek: ...

Ytarea: ...

Fästmetod: ...

Bromsgeometri, bifoga måttritning enligt följande:

Trumbromsar, se figur 2A i detta tillägg.

Skivbromsar, se figur 2B i detta tillägg.

| 1.3 | Hjul
  Enkel/tvilling (1)

  Fälgdiameter (D): ...
  (Bifoga måttritning enligt figur 1A eller 1B i detta tillägg, såsom tillämpligt.) |
| --- | --- |

1.3

Hjul

Enkel/tvilling (1)

Fälgdiameter (D): ...

(Bifoga måttritning enligt figur 1A eller 1B i detta tillägg, såsom tillämpligt.)

| 1.4 | Däck
  Referensrullningsradie (Re) vid referenslast (Pe): ... |
| --- | --- |

1.4

Däck

Referensrullningsradie (Re) vid referenslast (Pe): ...

| 1.5 | Aktuator
  Tillverkare: ...
  Typ: (cylinder/membran) (1) ...
  Modell: ...
  Längd på hävarm (le): ... |
| --- | --- |

1.5

Aktuator

Tillverkare: ...

Typ: (cylinder/membran) (1) ...

Modell: ...

Längd på hävarm (le): ...

| 1.6 | Automatisk bromsjusteringsanordning (inte tillämpligt om integrerad automatisk bromsjusteringsanordning finns) (3)

  Tillverkare (namn och adress): ...
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Version: ... |
| --- | --- |

1.6

Automatisk bromsjusteringsanordning (inte tillämpligt om integrerad automatisk bromsjusteringsanordning finns) (3)

Tillverkare (namn och adress): ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Version: ...

2.   REGISTRERING AV PROVNINGSRESULTAT

(korrigerade med hänsyn till rullmotstånd 0,01 × Pe)

Provning på bana/Tröghetsdynamometerprovning/Dynamometerprovningar på rullbana (1)

| 2.1. | För fordon i kategorierna O2 och O3:









  Typ av provning | 0 | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 11, Tillägg 2, punkt: | 3.5.1.2 | 3.5.2.2./3.5.2.3 | 3.5.2.4 |
| Provningshastighet | km/tim | 40 | 40 | 40 |
| Bromsmanövertryck pe | kPa | — | — | — |
| Bromstid | min | | 2,55 | — |
| Utvecklad bromskraft Te | N | | | |
| Bromsverkningsgrad Te/9,81Pe (Pe i kg) | — | | | |
| Aktuatorns slaglängd | mm | | — | |
| Bromsinmatningsmoment Ce | Nm | | — | |
| Tröskelmoment för bromsinmatning Co, e | Nm | | — | |

2.1.

För fordon i kategorierna O2 och O3:

Typ av provning

0

I

Bilaga 11, Tillägg 2, punkt:

3.5.1.2

3.5.2.2./3.5.2.3

3.5.2.4

Provningshastighet

km/tim

40

40

40

Bromsmanövertryck pe

kPa

—

—

—

Bromstid

min

2,55

—

Utvecklad bromskraft Te

N

Bromsverkningsgrad Te/9,81Pe (Pe i kg)

—

Aktuatorns slaglängd

mm

—

Bromsinmatningsmoment Ce

Nm

—

Tröskelmoment för bromsinmatning Co, e

Nm

—

| 2.2. | För fordon i kategori O4:









  Typ av provning | 0 | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 11, Tillägg 2, punkt: | 3.5.1.2. | 3.5.3.1. | 3.5.3.2. |
| Utgångshastighet vid provning | km/tim | 60 | | 60 |
| Sluthastighet | km/tim | | | |
| Bromsmanövertryck pe | kPa | | — | |
| Antalet bromsansättningar | — | — | 20 | — |
| Bromscykelns varaktighet | sekunder | — | 60 | — |
| Utvecklad bromskraft Te | N | | | |
| Bromsverkningsgrad Te/9,81Pe (Pe i kg) | — | | | |
| Aktuatorns slaglängd | mm | | — | |
| Bromsinmatningsmoment Ce | Nm | | — | |
| Tröskelmoment för bromsinmatning Co,e | Nm | | — | |

2.2.

För fordon i kategori O4:

Typ av provning

0

III

Bilaga 11, Tillägg 2, punkt:

3.5.1.2.

3.5.3.1.

3.5.3.2.

Utgångshastighet vid provning

km/tim

60

60

Sluthastighet

km/tim

Bromsmanövertryck pe

kPa

—

Antalet bromsansättningar

—

—

20

—

Bromscykelns varaktighet

sekunder

—

60

—

Utvecklad bromskraft Te

N

Bromsverkningsgrad Te/9,81Pe (Pe i kg)

—

Aktuatorns slaglängd

mm

—

Bromsinmatningsmoment Ce

Nm

—

Tröskelmoment för bromsinmatning Co,e

Nm

—

| 2.3. | Denna punkt ska endast fyllas i om bromsen har genomgått det provningsförfarande som anges i punkt 4 i bilaga 19 till dessa föreskrifter för att kontrollera bromsverkansegenskaper för kalla bromsar med bromsfaktorn (BF), då denna bromsfaktor definieras såsom: förstärkningsförhållande ingång/utgång för bromsen. |
| --- | --- |

2.3.

Denna punkt ska endast fyllas i om bromsen har genomgått det provningsförfarande som anges i punkt 4 i bilaga 19 till dessa föreskrifter för att kontrollera bromsverkansegenskaper för kalla bromsar med bromsfaktorn (BF), då denna bromsfaktor definieras såsom: förstärkningsförhållande ingång/utgång för bromsen.

| 2.3.1 | Bromsfaktor BF: ... |
| --- | --- |

2.3.1

Bromsfaktor BF: ...

3.   BROMSVERKAN FÖR DEN AUTOMATISKA BROMSJUSTERINGSANORDNINGEN (om tillämpligt)

| 3.1 | Frirullning enligt punkt 3.6.3 i bilaga 11, tillägg 2: ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.1

Frirullning enligt punkt 3.6.3 i bilaga 11, tillägg 2: ja/nej (1)

4.   Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillägg 2 till bilaga 11 och om så tillämpligt punkt 4 i bilaga 19 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...

Teknisk tjänst som utfört provningarna (4)

Namnteckning: ... Datum: ...

5.   Godkännande myndighet (4)

Namnteckning: ...

6.   Efter provning enligt punkt 3.6 i bilaga 11, tillägg 2 (3), ansågs kraven i punkt 5.2.2.8.1 i föreskrifter nr 13 vara uppfyllda/inte vara uppfyllda (1).

Namnteckning: ...Datum: ...

Figur 1A

Image

| Trum-bredd
  (Xe) | Belastning
  (Pe) | Däck | Fälg | Be

  (mm) | Re

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Trum-bredd

(Xe)

Belastning

(Pe)

Däck

Fälg

Be

(mm)

Re

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Figur 1B

Image

| Be

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) | Re
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Be

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Re

(mm)

Figur 2A

Bromsgeometri

l = olika möjliga längder (mm)

Image

| Typ av broms | ae | he | ce | de | ee | αoe | α1e | be | re | Fe | S1e | S2e | S3e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | |

Typ av broms

ae

he

ce

de

ee

αoe

α1e

be

re

Fe

S1e

S2e

S3e

Figur 2B

Image

| le

  (mm) | ee

  (mm) | de

  (mm) | xe

  (mm) | re
  (mm) | be
  (mm) | Fe
  (cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

le

(mm)

ee

(mm)

de

(mm)

xe

(mm)

re

(mm)

be

(mm)

Fe

(cm2)

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Gäller endast skivbromsar.

(3)  Ska endast fyllas i om en automatisk justeringsanordning för bromsslitage finns monterad.

(4)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

TILLÄGG 4

Mall för provningsrapport för en alternativ automatisk bromsjusteringsanordning enligt punkt 3.7.3 i tillägg 2 till denna bilaga

PROVNINGSRAPPORT NR ...

1.   IDENTIFIERING

| 1.1 | Axel
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Modell: ...
  Tekniskt tillåten axelbelastning (Pe): ... daN
  Bilaga 11, tillägg 3, provningsrapport nr: ... |
| --- | --- |

1.1

Axel

Fabrikat: ...

Typ: ...

Modell: ...

Tekniskt tillåten axelbelastning (Pe): ... daN

Bilaga 11, tillägg 3, provningsrapport nr: ...

| 1.2 | Broms
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Modell: ...
  Bromsbelägg: ...
  Fabrikat/typ: ... |
| --- | --- |

1.2

Broms

Fabrikat: ...

Typ: ...

Modell: ...

Bromsbelägg: ...

Fabrikat/typ: ...

| 1.3 | Aktuator ...
  Tillverkare: ...
  Typ: (cylinder/membran) (1): ...
  Modell: ...
  Längd på hävarm (l): ... mm |
| --- | --- |

1.3

Aktuator ...

Tillverkare: ...

Typ: (cylinder/membran) (1): ...

Modell: ...

Längd på hävarm (l): ... mm

| 1.4 | Automatisk bromsjusteringsanordning
  Tillverkare (namn och adress): ...
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Version: ... |
| --- | --- |

1.4

Automatisk bromsjusteringsanordning

Tillverkare (namn och adress): ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Version: ...

2.   REGISTRERING AV PROVNINGSRESULTAT

| 2.1 | Bromsverkan för den automatiska bromsjusteringsanordningen |
| --- | --- |

2.1

Bromsverkan för den automatiska bromsjusteringsanordningen

| 2.1.1 | Bromsverkan för varma bromsar för färdbromssystem fastställd enligt den provning som anges i punkt 3.6.2.1 a i bilaga 11, tillägg 2: ...procent,
  eller
  aktuatorns slaglängd sA fastställd enligt den provning som anges i punkt 3.6.2.1 b i bilaga 11, tillägg 2: ... mm. |
| --- | --- |

2.1.1

Bromsverkan för varma bromsar för färdbromssystem fastställd enligt den provning som anges i punkt 3.6.2.1 a i bilaga 11, tillägg 2: ...procent,

eller

aktuatorns slaglängd sA fastställd enligt den provning som anges i punkt 3.6.2.1 b i bilaga 11, tillägg 2: ... mm.

| 2.1.2 | Frirullning enligt punkt 3.6.3 i bilaga 11, tillägg 2: ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.1.2

Frirullning enligt punkt 3.6.3 i bilaga 11, tillägg 2: ja/nej (1)

3.   Namn på teknisk tjänst/typgodkännandemyndighet (1) som utför provningen

...

4.   Provningsdatum: ...

5.   Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med punkt 3.6.2 i tillägg 2 till bilaga 11 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...

6.   Efter provningen som anges i punkt 5 ansågs kraven i punkt 5.2.2.8.1 i föreskrifter nr 13 vara uppfyllda/inte vara uppfyllda (1).

7.   Teknisk tjänst (2) som utfört provningarna

Namnteckning: ... Datum: ...

8.   Godkännande myndighet (2)

Namnteckning: ... Datum: ...

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

---

BILAGA 12

Bestämmelser för provning av fordon utrustade med påskjutsbromsar

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1.1   Påskjutsbromssystemet i ett släpfordon består av manöverorganet, transmissionen och hjulbromsarna, och benämns i det följande bromsar.

1.2   Manöverorganet är den kombination av komponenter som är integrerade i draganordningen (kopplingshalvan).

1.3   Transmissionen är den kombination av delar som finns mellan den sista delen av kopplingshalvan och bromsens första del.

1.4   Bromsen är den del där de krafter som motverkar fordonets rörelse utvecklas. Bromsens första del är antingen den arm som aktiverar bromskammen eller liknande delar (påskjutsbromssystem med mekanisk transmission) eller bromscylindern (påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission).

1.5   Bromssystem där lagrad energi (t.ex. elektrisk, pneumatisk eller hydraulisk) överförs till släpfordonet av dragfordonet och bara styrs av kraften på kopplingen ska inte betraktas som påskjutsbromssystem enligt dessa föreskrifter.

1.6   Provningar

| 1.6.1 | Bestämning av bromsens huvudkomponenter. |
| --- | --- |

1.6.1

Bestämning av bromsens huvudkomponenter.

| 1.6.2 | Bestämning av manöverorganets huvudkomponenter och provning av huruvida denna överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.6.2

Bestämning av manöverorganets huvudkomponenter och provning av huruvida denna överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

| 1.6.3 | Kontroll på fordonet av






  a) | anpassningen mellan manöverorganet och bromsen, |
| --- | --- | --- |

1.6.3

Kontroll på fordonet av

a)

anpassningen mellan manöverorganet och bromsen,

| b) | transmissionen. |
| --- | --- |

b)

transmissionen.

2.   SYMBOLER OCH DEFINITIONER

2.1   Använda enheter

2.1.1   Massa: kg

2.1.2   Kraft: N

2.1.3   Tyngdkraftsacceleration: g = 9,81 m/s2

2.1.4   Vridmoment och moment: Nm

2.1.5   Ytor: cm2

2.1.6   Tryck: kPa

2.1.7   Längder: enhet anges i varje enskilt fall

2.2   Symboler gällande för alla typer av bromsar (se figur 1 i tillägg 1 till denna bilaga)

| 2.2.1 | : | GA | : | släpfordonets tekniskt tillåtna största massa såsom angiven av tillverkaren. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.2 | : | G′A | : | släpfordonets största massa som kan bromsas av manöverorganet, såsom angiven av tillverkaren. |
| 2.2.3 | : | GB | : | släpfordonets största massa som kan bromsas genom samfälld användning av alla släpfordonets bromsar.
  GB = n · GBo; |
| 2.2.4 | : | GBo | : | del av släpfordonets största massa som kan bromsas av en broms, såsom angiven av tillverkaren. |
| 2.2.5 | : | B* | : | erforderlig bromskraft. |
| 2.2.6 | : | B | : | erforderlig bromskraft med hänsyn tagen till rullmotståndet. |
| 2.2.7 | : | D* | : | tillåten påskjutskraft på kopplingen. |
| 2.2.8 | : | D | : | påskjutskraft på kopplingen. |
| 2.2.9 | : | P′ | : | manöverorganets utgående kraft. |
| 2.2.10 | : | K | : | tilläggskraft på manöverorganet, normalt betecknad av kraften D motsvarande skärningspunkten mellan x-axeln och abskissan för den extrapolerade kurva som uttrycker P′ i förhållande till D, uppmätt med manöversystemet i mittläge (se figurerna 2 och 3 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.2.11 | : | KA | : | manöverorganets tröskelvärdeskraft. Detta är den största kraft som kan anbringas på kopplingshalvan under en kort tid utan att någon utgående kraft alstras av manöverorganet. Symbolen KA används normalt för den kraft som uppmäts när kopplingshalvan börjar påverkas med en hastighet av 10 till 15 mm/s då manöverorganets transmission är urkopplad. |
| 2.2.12 | : | D1 | : | den största kraft som anbringas på kopplingshalvan när denna tvingas bakåt med en hastighet på s mm/s ± 10 % då transmissionen är urkopplad. |
| 2.2.13 | : | D2 | : | den största kraft som anbringas på kopplingshalvan när denna dras med en hastighet på s mm/s ± 10 % ur läget med största sammanpressning då transmissionen är urkopplad. |
| 2.2.14 | : | ηHo | : | verkningsgrad för det tröghetsdrivna manöverorganet. |
| 2.2.15 | : | ηH1 | : | transmissionens verkningsgrad. |
| 2.2.16 | : | ηH | : | den totala verkningsgraden för manöverorganet och transmissionen ηH = ηHo · ηH1. |
| 2.2.17 | : | s | : | manöverorganets rörelse i millimeter. |
| 2.2.18 | : | s′ | : | manöverorganets effektiva (användbara) rörelse i millimeter, fastställd såsom krävs enligt punkt 9.4 i denna bilaga. |
| 2.2.19 | : | s′′ | : | frigång hos huvudcylindern, mätt i millimeter vid kopplingshalvan. |
| 2.2.19.1 | : | sHz | : | huvudcylinderns slaglängd i millimeter enligt figur 8 i tillägg 1 till denna bilaga. |
| 2.2.19.2 | : | s′′Hz | : | frigång hos huvudcylindern, mätt i millimeter vid kolvstången, enligt figur 8. |
| 2.2.20 | : | so | : | rörelseförlust, dvs. kopplingshalvans rörelse i millimeter när den manövreras så att den rör sig från en punkt 300 mm ovanför horisontalplanet till en punkt 300 mm nedanför medan transmissionen står stilla. |
| 2.2.21 | : | 2sB | : | bromsbackslyftning (bromsbackens ansättningsrörelse), i millimeter, mätt på diametern parallellt med drivmekanismen och utan att bromsarna justeras under provningen. |
| 2.2.22 | : | 2sB
  - | : | minsta bromsbackcentrumlyft (bromsbackens minsta ansättningsrörelse) (i millimeter) för hjulbromsar med trumbromsar. Beräknas enligt följande formel:



  där 2r är bromstrummans diameter i millimeter (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga).
  För hjulbromsar med skivbromsar med hydraulisk transmission gäller följande formel:



  där







  V60 | = | den upptagna vätskevolymen av en hjulbroms vid ett tryck som motsvarar en bromskraft på 1,2 B* = 0,6 × GBo och största däckradie, |

2.2.1

:

GA

:

släpfordonets tekniskt tillåtna största massa såsom angiven av tillverkaren.

2.2.2

:

G′A

:

släpfordonets största massa som kan bromsas av manöverorganet, såsom angiven av tillverkaren.

2.2.3

:

GB

:

släpfordonets största massa som kan bromsas genom samfälld användning av alla släpfordonets bromsar.

GB = n · GBo;

2.2.4

:

GBo

:

del av släpfordonets största massa som kan bromsas av en broms, såsom angiven av tillverkaren.

2.2.5

:

B*

:

erforderlig bromskraft.

2.2.6

:

B

:

erforderlig bromskraft med hänsyn tagen till rullmotståndet.

2.2.7

:

D*

:

tillåten påskjutskraft på kopplingen.

2.2.8

:

D

:

påskjutskraft på kopplingen.

2.2.9

:

P′

:

manöverorganets utgående kraft.

2.2.10

:

K

:

tilläggskraft på manöverorganet, normalt betecknad av kraften D motsvarande skärningspunkten mellan x-axeln och abskissan för den extrapolerade kurva som uttrycker P′ i förhållande till D, uppmätt med manöversystemet i mittläge (se figurerna 2 och 3 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.2.11

:

KA

:

manöverorganets tröskelvärdeskraft. Detta är den största kraft som kan anbringas på kopplingshalvan under en kort tid utan att någon utgående kraft alstras av manöverorganet. Symbolen KA används normalt för den kraft som uppmäts när kopplingshalvan börjar påverkas med en hastighet av 10 till 15 mm/s då manöverorganets transmission är urkopplad.

2.2.12

:

D1

:

den största kraft som anbringas på kopplingshalvan när denna tvingas bakåt med en hastighet på s mm/s ± 10 % då transmissionen är urkopplad.

2.2.13

:

D2

:

den största kraft som anbringas på kopplingshalvan när denna dras med en hastighet på s mm/s ± 10 % ur läget med största sammanpressning då transmissionen är urkopplad.

2.2.14

:

ηHo

:

verkningsgrad för det tröghetsdrivna manöverorganet.

2.2.15

:

ηH1

:

transmissionens verkningsgrad.

2.2.16

:

ηH

:

den totala verkningsgraden för manöverorganet och transmissionen ηH = ηHo · ηH1.

2.2.17

:

s

:

manöverorganets rörelse i millimeter.

2.2.18

:

s′

:

manöverorganets effektiva (användbara) rörelse i millimeter, fastställd såsom krävs enligt punkt 9.4 i denna bilaga.

2.2.19

:

s′′

:

frigång hos huvudcylindern, mätt i millimeter vid kopplingshalvan.

2.2.19.1

:

sHz

:

huvudcylinderns slaglängd i millimeter enligt figur 8 i tillägg 1 till denna bilaga.

2.2.19.2

:

s′′Hz

:

frigång hos huvudcylindern, mätt i millimeter vid kolvstången, enligt figur 8.

2.2.20

:

so

:

rörelseförlust, dvs. kopplingshalvans rörelse i millimeter när den manövreras så att den rör sig från en punkt 300 mm ovanför horisontalplanet till en punkt 300 mm nedanför medan transmissionen står stilla.

2.2.21

:

2sB

:

bromsbackslyftning (bromsbackens ansättningsrörelse), i millimeter, mätt på diametern parallellt med drivmekanismen och utan att bromsarna justeras under provningen.

2.2.22

:

2sB
  *

:

minsta bromsbackcentrumlyft (bromsbackens minsta ansättningsrörelse) (i millimeter) för hjulbromsar med trumbromsar. Beräknas enligt följande formel:

Formula

där 2r är bromstrummans diameter i millimeter (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga).

För hjulbromsar med skivbromsar med hydraulisk transmission gäller följande formel:

Formula

där

V60

=

den upptagna vätskevolymen av en hjulbroms vid ett tryck som motsvarar en bromskraft på 1,2 B* = 0,6 × GBo och största däckradie,

och

| 2rA | = | skivbromsens ytterdiameter. |
| --- | --- | --- |

2rA

=

skivbromsens ytterdiameter.

(V60 i cm3, FRZ i cm2 och rA i mm.)

2.2.23

:

M*

:

bromsmoment som specificeras av tillverkaren i punkt 5 i tillägg 3. Detta bromsmoment ska ge minst den föreskrivna bromskraften B*.

2.2.23.1

:

MT

:

bromsmoment vid provning då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.1 nedan).

2.2.24

:

R

:

däckets dynamiska rullningsradie (m).

2.2.25

:

n

:

antal bromsar.

2.2.26

:

Mr

:

största bromsmoment som uppstår vid största tillåten rörelse sr eller största tillåtna vätskemängd Vr när släpfordonet rör sig bakåt (inklusive rullmotstånd = 0,01 · g · GBo).

2.2.27.

:

sr

:

största tillåtna rörelse vid bromsens manöverhävarm när släpfordonet rör sig bakåt.

2.2.28

:

Vr

:

största tillåtna absorberade vätskevolym av ett bromsande hjul när släpfordonet rör sig bakåt.

2.3   Symboler gällande för bromssystem med mekanisk transmission (se figur 5 i tillägg 1 till denna bilaga)

| 2.3.1 | : | iHo | : | utväxling mellan kopplingshalvans rörelse och rörelsen hos hävarmen på manöverorganets utgångssida. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.3.2 | : | iH1 | : | utväxling mellan rörelsen hos hävarmen på manöverorganets utgångssida och bromshävarmens rörelse (nedväxling av transmission). |
| 2.3.3 | : | iH | : | utväxling mellan kopplingshalvans rörelse och bromshävarmens rörelse.
  iH = iHo × iH1 |
| 2.3.4 | : | ig | : | utväxling mellan rörelsen hos bromshävarmen och bromsbackens centrumlyft (ansättningsrörelsen) (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.3.5 | : | P | : | kraft anbringad på bromsens manöverhävarm (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.3.6 | : | Po | : | bromsens återföringskraft när släpfordonet rör sig framåt, dvs. på kurvan M = f(P) är den lika med kraften P i skärningspunkten mellan extrapolationen av denna funktion och abskissan (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.3.6.1 | : | Por | : | bromsens återföringskraft när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.3.7 | : | P* | : | kraft som anbringas på bromsens manöverhävarm för att ge bromskraften B*. |
| 2.3.8 | : | PT | : | provningskraft enligt punkt 6.2.1. |
| 2.3.9 | : | ρ | : | bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig framåt definieras ur följande formel:
  M = ρ (P – Po) |
| 2.3.9.1 | : | ρr | : | bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig bakåt definieras ur följande formel:
  Mr = ρr (Pr – Por) |

2.3.1

:

iHo

:

utväxling mellan kopplingshalvans rörelse och rörelsen hos hävarmen på manöverorganets utgångssida.

2.3.2

:

iH1

:

utväxling mellan rörelsen hos hävarmen på manöverorganets utgångssida och bromshävarmens rörelse (nedväxling av transmission).

2.3.3

:

iH

:

utväxling mellan kopplingshalvans rörelse och bromshävarmens rörelse.

iH = iHo × iH1

2.3.4

:

ig

:

utväxling mellan rörelsen hos bromshävarmen och bromsbackens centrumlyft (ansättningsrörelsen) (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.3.5

:

P

:

kraft anbringad på bromsens manöverhävarm (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.3.6

:

Po

:

bromsens återföringskraft när släpfordonet rör sig framåt, dvs. på kurvan M = f(P) är den lika med kraften P i skärningspunkten mellan extrapolationen av denna funktion och abskissan (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.3.6.1

:

Por

:

bromsens återföringskraft när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.3.7

:

P*

:

kraft som anbringas på bromsens manöverhävarm för att ge bromskraften B*.

2.3.8

:

PT

:

provningskraft enligt punkt 6.2.1.

2.3.9

:

ρ

:

bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig framåt definieras ur följande formel:

M = ρ (P – Po)

2.3.9.1

:

ρr

:

bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig bakåt definieras ur följande formel:

Mr = ρr (Pr – Por)

2.4   Symboler gällande för bromssystem med hydraulisk transmission (se figur 8 i tillägg 1 till denna bilaga)

| 2.4.1 | : | ih | : | utväxling mellan kopplingshalvans rörelse och kolvens rörelse i huvudcylindern. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4.2 | : | i′g | : | utväxling mellan rörelsen hos cylinderns angreppspunkt och bromsbackens centrumlyft (ansättningsrörelse). |
| 2.4.3 | : | FRZ | : | kolvens ytarea hos en av hjulcylindrarna för trumbroms(ar), för skivbroms(ar), totala ytarean på kolven/kolvarna mätt på en skivsida. |
| 2.4.4 | : | FHZ | : | kolvens ytarea i huvudcylindern. |
| 2.4.5 | : | p | : | hydraultryck i bromscylindern. |
| 2.4.6 | : | po | : | återförande tryck i bromscylindern när släpfordonet rör sig framåt, dvs. på kurvan M = f(p) är den lika med trycket p i skärningspunkten mellan extrapolationen av denna funktion och abskissan (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.4.6.1 | : | por | : | bromsens återföringstryck när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| 2.4.7 | : | p* | : | hydraultryck i bromscylindern för att ge bromskraften B*. |
| 2.4.8 | : | pT | : | provningstryck enligt punkt 6.2.1. |
| 2.4.9 | : | ρ′ | : | bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig framåt definieras ur följande formel:
  M = ρ′ (p – po) |
| 2.4.9.1 | : | ρ′r | : | bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig bakåt definieras ur följande formel:
  Mr = ρ′r (pr – por) |

2.4.1

:

ih

:

utväxling mellan kopplingshalvans rörelse och kolvens rörelse i huvudcylindern.

2.4.2

:

i′g

:

utväxling mellan rörelsen hos cylinderns angreppspunkt och bromsbackens centrumlyft (ansättningsrörelse).

2.4.3

:

FRZ

:

kolvens ytarea hos en av hjulcylindrarna för trumbroms(ar), för skivbroms(ar), totala ytarean på kolven/kolvarna mätt på en skivsida.

2.4.4

:

FHZ

:

kolvens ytarea i huvudcylindern.

2.4.5

:

p

:

hydraultryck i bromscylindern.

2.4.6

:

po

:

återförande tryck i bromscylindern när släpfordonet rör sig framåt, dvs. på kurvan M = f(p) är den lika med trycket p i skärningspunkten mellan extrapolationen av denna funktion och abskissan (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.4.6.1

:

por

:

bromsens återföringstryck när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga).

2.4.7

:

p*

:

hydraultryck i bromscylindern för att ge bromskraften B*.

2.4.8

:

pT

:

provningstryck enligt punkt 6.2.1.

2.4.9

:

ρ′

:

bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig framåt definieras ur följande formel:

M = ρ′ (p – po)

2.4.9.1

:

ρ′r

:

bromsens karakteristiska värde då släpfordonet rör sig bakåt definieras ur följande formel:

Mr = ρ′r (pr – por)

2.5   Symboler avseende bromskraven på överbelastningskydd

| 2.5.1 | : | Dop | : | den manöverkraft vid inloppssidan av manöverorganet vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5.2 | : | Mop | : | bromsmoment vid vilket överbelastningsskyddet aktiveras (såsom anges av tillverkaren). |
| 2.5.3 | : | MTop | : | minsta bromsmoment vid provning då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.2.2). |
| 2.5.4 | : | Pop_min | : | kraft anbringat på bromsen vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras (enligt punkt 6.2.2.1). |
| 2.5.5 | : | Pop_max | : | största kraft (när kopplingshalvan skjuts helt framåt) som anbringas av överbelastningsskyddet på bromsen (enligt punkt 6.2.2.3). |
| 2.5.6 | : | pop_min | : | tryck anbringad på bromsen vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras (enligt punkt 6.2.2.1). |
| 2.5.7. | : | pop_max | : | största hydraultryck (när kopplingshalvan skjuts helt framåt) som anbringas av överbelastningsskyddet till bromsaktuatorn (enligt punkt 6.2.2.3). |
| 2.5.8 | : | PTop | : | minsta provningsbromskraft då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.2.2). |
| 2.5.9 | : | pTop | : | minsta provningsbromstryck då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.2.2). |

2.5.1

:

Dop

:

den manöverkraft vid inloppssidan av manöverorganet vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras.

2.5.2

:

Mop

:

bromsmoment vid vilket överbelastningsskyddet aktiveras (såsom anges av tillverkaren).

2.5.3

:

MTop

:

minsta bromsmoment vid provning då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.2.2).

2.5.4

:

Pop_min

:

kraft anbringat på bromsen vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras (enligt punkt 6.2.2.1).

2.5.5

:

Pop_max

:

största kraft (när kopplingshalvan skjuts helt framåt) som anbringas av överbelastningsskyddet på bromsen (enligt punkt 6.2.2.3).

2.5.6

:

pop_min

:

tryck anbringad på bromsen vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras (enligt punkt 6.2.2.1).

2.5.7.

:

pop_max

:

största hydraultryck (när kopplingshalvan skjuts helt framåt) som anbringas av överbelastningsskyddet till bromsaktuatorn (enligt punkt 6.2.2.3).

2.5.8

:

PTop

:

minsta provningsbromskraft då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.2.2).

2.5.9

:

pTop

:

minsta provningsbromstryck då inga överbelastningsskydd är monterade (enligt punkt 6.2.2.2).

3.   ALLMÄNNA KRAV

| 3.1 | Kraftöverföringen från kopplingshalvan till släpfordonets bromsar ska utföras med ett stånglänkage eller med hjälp av en eller flera vätskor. En mantlad kabel (Bowden-kabel) kan dock utgöra en del av transmissionen. Denna del ska vara så kort som möjligt. |
| --- | --- |

3.1

Kraftöverföringen från kopplingshalvan till släpfordonets bromsar ska utföras med ett stånglänkage eller med hjälp av en eller flera vätskor. En mantlad kabel (Bowden-kabel) kan dock utgöra en del av transmissionen. Denna del ska vara så kort som möjligt.

| 3.2 | Alla bultar i kopplingarna ska vara tillräckligt skyddade. Dessutom ska dessa kopplingar antingen vara självsmörjande eller lätt åtkomliga för smörjning. |
| --- | --- |

3.2

Alla bultar i kopplingarna ska vara tillräckligt skyddade. Dessutom ska dessa kopplingar antingen vara självsmörjande eller lätt åtkomliga för smörjning.

| 3.3 | Påskjutsbromsanordningar ska vara så utformade att inte någon del av transmissionen fastnar, stadigvarande deformeras eller slutar att fungera om kopplingshalvan tvingas bakåt eller framåt i full utsträckning. Detta ska kontrolleras genom att transmissionens första element frikopplas från bromshävarmarna. |
| --- | --- |

3.3

Påskjutsbromsanordningar ska vara så utformade att inte någon del av transmissionen fastnar, stadigvarande deformeras eller slutar att fungera om kopplingshalvan tvingas bakåt eller framåt i full utsträckning. Detta ska kontrolleras genom att transmissionens första element frikopplas från bromshävarmarna.

| 3.4 | Påskjutsbromssystemet ska tillåta att släpfordonet backas med dragfordonet utan att införa en ihållande dragkraft som överstiger 0,08 g × GA. Anordningar som används för detta ändamål ska fungera automatiskt och kopplas ur automatiskt när släpfordonet rör sig framåt. |
| --- | --- |

3.4

Påskjutsbromssystemet ska tillåta att släpfordonet backas med dragfordonet utan att införa en ihållande dragkraft som överstiger 0,08 g × GA. Anordningar som används för detta ändamål ska fungera automatiskt och kopplas ur automatiskt när släpfordonet rör sig framåt.

| 3.5 | Varje särskild anordning som monteras in med anledning av punkt 3.4 i denna bilaga ska vara sådan att parkeringsbromsverkan i uppförslut inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

3.5

Varje särskild anordning som monteras in med anledning av punkt 3.4 i denna bilaga ska vara sådan att parkeringsbromsverkan i uppförslut inte påverkas negativt.

| 3.6 | Påskjutsbromssystem med får omfatta överbelastningsskydd. De ska inte aktiveras vid en mindre kraft än Dop = 1,2 × D* (när det monterats på manöverorganet) eller vid en kraft mindre än Pop = 1,2 × P* eller ett tryck lägre än pop = 1,2 × p* (när det monterats på hjulbromsen) där kraften P* eller trycket p* motsvarar en bromskraft på B* = 0,5 × g × GBo. |
| --- | --- |

3.6

Påskjutsbromssystem med får omfatta överbelastningsskydd. De ska inte aktiveras vid en mindre kraft än Dop = 1,2 × D* (när det monterats på manöverorganet) eller vid en kraft mindre än Pop = 1,2 × P* eller ett tryck lägre än pop = 1,2 × p* (när det monterats på hjulbromsen) där kraften P* eller trycket p* motsvarar en bromskraft på B* = 0,5 × g × GBo.

4.   KRAV PÅ MANÖVERORGAN

| 4.1 | Manöverorganets glidelement ska vara så långa att full rörelse kan användas även när släpfordonet är tillkopplat. |
| --- | --- |

4.1

Manöverorganets glidelement ska vara så långa att full rörelse kan användas även när släpfordonet är tillkopplat.

| 4.2 | Glidelementen ska vara skyddade av bälgar eller någon likvärdig anordning. De ska antingen smörjas eller vara tillverkade av självsmörjande material. Kontaktytorna ska vara tillverkade av material som varken orsakar något elektrokemiskt moment eller någon mekanisk missanpassning som kan medföra att glidelementen skär fast. |
| --- | --- |

4.2

Glidelementen ska vara skyddade av bälgar eller någon likvärdig anordning. De ska antingen smörjas eller vara tillverkade av självsmörjande material. Kontaktytorna ska vara tillverkade av material som varken orsakar något elektrokemiskt moment eller någon mekanisk missanpassning som kan medföra att glidelementen skär fast.

| 4.3 | Manöverorganets tröskelpåkänning (KA) ska inte vara lägre än 0,02 g × G′A och inte högre än 0,04 g × G′A. |
| --- | --- |

4.3

Manöverorganets tröskelpåkänning (KA) ska inte vara lägre än 0,02 g × G′A och inte högre än 0,04 g × G′A.

| 4.4 | Den högsta insatskraften D1 får inte överstiga 0,10 × g × G′A för släpfordon med stela dragstänger och 0,067 × g × G′A för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger. |
| --- | --- |

4.4

Den högsta insatskraften D1 får inte överstiga 0,10 × g × G′A för släpfordon med stela dragstänger och 0,067 × g × G′A för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger.

| 4.5 | Den största dragkraften D2 ska inte vara lägre än 0,1 g × G′A och inte högre än 0,5 g × G′A. |
| --- | --- |

4.5

Den största dragkraften D2 ska inte vara lägre än 0,1 g × G′A och inte högre än 0,5 g × G′A.

5.   PROVNINGAR OCH MÄTNINGAR SOM SKA UTFÖRAS PÅ MANÖVERORGANEN

| 5.1 | Manöverorgan som inlämnats till den tekniska tjänsten som utför provningarna ska kontrolleras med avseende på överensstämmelse med kraven i punkterna 3 och 4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

5.1

Manöverorgan som inlämnats till den tekniska tjänsten som utför provningarna ska kontrolleras med avseende på överensstämmelse med kraven i punkterna 3 och 4 i denna bilaga.

| 5.2 | Följande ska mätas för alla bromstyper:






  5.2.1 | Rörelsen s och den tillgängliga rörelsen s′. |
| --- | --- | --- |

5.2

Följande ska mätas för alla bromstyper:

5.2.1

Rörelsen s och den tillgängliga rörelsen s′.

| 5.2.2 | Tilläggskraften K. |
| --- | --- |

5.2.2

Tilläggskraften K.

| 5.2.3 | Tröskelkraften KA. |
| --- | --- |

5.2.3

Tröskelkraften KA.

| 5.2.4 | Insatskraften D1. |
| --- | --- |

5.2.4

Insatskraften D1.

| 5.2.5 | Dragkraften D2. |
| --- | --- |

5.2.5

Dragkraften D2.

| 5.3 | För påskjutsbromssystem med mekanisk transmission ska följande bestämmas:






  5.3.1 | Utväxlingsförhållandet iHo uppmätt i manöverorganets mittläge. |
| --- | --- | --- |

5.3

För påskjutsbromssystem med mekanisk transmission ska följande bestämmas:

5.3.1

Utväxlingsförhållandet iHo uppmätt i manöverorganets mittläge.

| 5.3.2 | Den utgående kraften P′ som funktion av kraften D på dragstången.
  Tilläggskraften K och verkningsgraden härleds från den representativa kurva som erhålls av dessa mätningar:

  (Se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga.) |
| --- | --- |

5.3.2

Den utgående kraften P′ som funktion av kraften D på dragstången.

Tilläggskraften K och verkningsgraden härleds från den representativa kurva som erhålls av dessa mätningar:

(Se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga.)

| 5.4 | För påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission ska följande bestämmas:






  5.4.1 | Utväxlingsförhållandet ih uppmätt i manöverorganets mittläge. |
| --- | --- | --- |

5.4

För påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission ska följande bestämmas:

5.4.1

Utväxlingsförhållandet ih uppmätt i manöverorganets mittläge.

| 5.4.2 | Huvudcylinderns utgångstryck p som funktion av kraften D på dragstången och av ytarean FHZ på huvudcylinderns kolv enligt uppgift från tillverkaren. Tilläggskraften K och verkningsgraden härleds från den representativa kurva som erhålls av dessa mätningar:

  (Se figur 3 i tillägg 1 till denna bilaga.) |
| --- | --- |

5.4.2

Huvudcylinderns utgångstryck p som funktion av kraften D på dragstången och av ytarean FHZ på huvudcylinderns kolv enligt uppgift från tillverkaren. Tilläggskraften K och verkningsgraden härleds från den representativa kurva som erhålls av dessa mätningar:

(Se figur 3 i tillägg 1 till denna bilaga.)

| 5.4.3 | Rörelsereserven s′′ för huvudcylinderns mekanism såsom nämns i punkt 2.2.19 i denna bilaga. |
| --- | --- |

5.4.3

Rörelsereserven s′′ för huvudcylinderns mekanism såsom nämns i punkt 2.2.19 i denna bilaga.

| 5.4.4 | Ytarean FHZ på kolven i huvudcylindern. |
| --- | --- |

5.4.4

Ytarean FHZ på kolven i huvudcylindern.

| 5.4.5 | Huvudcylinderns slaglängd sHz (i millimeter). |
| --- | --- |

5.4.5

Huvudcylinderns slaglängd sHz (i millimeter).

| 5.4.6 | Huvudcylinderns rörelsereserv s′′Hz (i millimeter). |
| --- | --- |

5.4.6

Huvudcylinderns rörelsereserv s′′Hz (i millimeter).

| 5.5 | För påskjutsbromssystem på fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger ska rörelseförlusten so som nämns i punkt 9.4.1 i denna bilaga mätas. |
| --- | --- |

5.5

För påskjutsbromssystem på fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger ska rörelseförlusten so som nämns i punkt 9.4.1 i denna bilaga mätas.

6.   KRAV FÖR BROMSAR

6.1   Tillverkaren ska, förutom de bromsar som ska provas, tillställa den tekniska tjänst som är ansvarig för provningarna ritningar över bromsarna med uppgifter om typ, mått och material för huvudkomponenterna, samt fabrikat och typ för beläggen. För hydrauliska bromsar ska dessa ritningar visa ytarean FRZ för bromscylindrarna. Tillverkaren ska även specificera bromsmomentet M* och massan GBo som definieras i punkt 2.2.4 i denna bilaga.

6.2   Provningsförhållanden

| 6.2.1 | I de fall då ett överbelastningsskydd varken är monterat eller avsett att monteras i ett påskjutsbromssystem, ska hjulbromsen provas med följande provningskrafter eller tryck:
  PT = 1,8 P* eller pT = 1,8 p* och MT = 1,8 M* såsom tillämpligt. |
| --- | --- |

6.2.1

I de fall då ett överbelastningsskydd varken är monterat eller avsett att monteras i ett påskjutsbromssystem, ska hjulbromsen provas med följande provningskrafter eller tryck:

PT = 1,8 P* eller pT = 1,8 p* och MT = 1,8 M* såsom tillämpligt.

| 6.2.2 | I de fall då ett överbelastningsskydd är monterat eller avsett att monteras i ett påskjutsbromssystem, ska hjulbromsen provas med följande provningskrafter eller tryck:






  6.2.2.1 | De minsta konstruktionsvärdena för ett överbelastningsskydd ska specificeras av tillverkaren och ska inte vara mindre än
  Pop = 1,2 P* eller pop = 1,2 p*. |
| --- | --- | --- |

6.2.2

I de fall då ett överbelastningsskydd är monterat eller avsett att monteras i ett påskjutsbromssystem, ska hjulbromsen provas med följande provningskrafter eller tryck:

6.2.2.1

De minsta konstruktionsvärdena för ett överbelastningsskydd ska specificeras av tillverkaren och ska inte vara mindre än

Pop = 1,2 P* eller pop = 1,2 p*.

| 6.2.2.2 | Intervallen för minsta provningskraft PTop eller minsta provningstryck pTop och minsta provningsmoment MTop är
  PTop = 1,1 till 1,2 P* eller pTop = 1,1 till 1,2 p*
  och MTop = 1,1 till 1,2 M*. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Intervallen för minsta provningskraft PTop eller minsta provningstryck pTop och minsta provningsmoment MTop är

PTop = 1,1 till 1,2 P* eller pTop = 1,1 till 1,2 p*

och MTop = 1,1 till 1,2 M*.

| 6.2.2.3 | De största värdena (Pop_max eller pop_max) för överbelastningsskyddet ska specificeras av tillverkaren och ska inte vara större än PT respektive pT. |
| --- | --- |

6.2.2.3

De största värdena (Pop_max eller pop_max) för överbelastningsskyddet ska specificeras av tillverkaren och ska inte vara större än PT respektive pT.

7.   PROVNINGAR OCH MÄTNINGAR SOM SKA UTFÖRAS PÅ BROMSARNA

7.1   Bromsar och komponenter som inlämnats till den tekniska tjänsten som utför provningarna ska kontrolleras med avseende på överensstämmelse med kraven i punkt 6 i denna bilaga.

7.2   Följande ska fastställas:

| 7.2.1 | Minsta bromsbacklyft (minsta ansättningsrörelse för bromsbacken), 2sB*. |
| --- | --- |

7.2.1

Minsta bromsbacklyft (minsta ansättningsrörelse för bromsbacken), 2sB*.

| 7.2.2 | Backcentrumlyftet (bromsbackens ansättningsrörelse) 2sB (vilken ska vara större än 2sB*). |
| --- | --- |

7.2.2

Backcentrumlyftet (bromsbackens ansättningsrörelse) 2sB (vilken ska vara större än 2sB*).

7.3   För mekaniska bromsar ska följande bestämmas:

| 7.3.1 | Utväxlingsförhållande ig (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.3.1

Utväxlingsförhållande ig (se figur 4 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 7.3.2 | Kraft P* för bromsmomentet M*. |
| --- | --- |

7.3.2

Kraft P* för bromsmomentet M*.

| 7.3.3 | Momentet M* såsom en funktion av kraften P* anbringad på manöverorganet i mekaniska transmissionssystem.
  Den hastighet varmed bromsytorna roterar ska motsvara en utgångshastighet för fordonet på 60 km/tim när släpfordonet körs framåt och 6 km/tim när släpfordonet körs bakåt. Följande ska härledas från den kurva som erhålls från dessa mätningar (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga):






  7.3.3.1 | Bromsens återföringskraft Po och det karakteristiska värdet ρ när släpfordonet körs framåt. |
| --- | --- | --- |

7.3.3

Momentet M* såsom en funktion av kraften P* anbringad på manöverorganet i mekaniska transmissionssystem.

Den hastighet varmed bromsytorna roterar ska motsvara en utgångshastighet för fordonet på 60 km/tim när släpfordonet körs framåt och 6 km/tim när släpfordonet körs bakåt. Följande ska härledas från den kurva som erhålls från dessa mätningar (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga):

7.3.3.1

Bromsens återföringskraft Po och det karakteristiska värdet ρ när släpfordonet körs framåt.

| 7.3.3.2 | Bromsens återföringskraft Por och det karakteristiska värdet ρr när släpfordonet körs bakåt. |
| --- | --- |

7.3.3.2

Bromsens återföringskraft Por och det karakteristiska värdet ρr när släpfordonet körs bakåt.

| 7.3.3.3 | Största bromsmoment Mr upp till maximal rörelse sr när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.3.3.3

Största bromsmoment Mr upp till maximal rörelse sr när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 7.3.3.4 | Största tillåten rörelse för bromsmanöverorganets hävarm när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.3.3.4

Största tillåten rörelse för bromsmanöverorganets hävarm när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 6 i tillägg 1 till denna bilaga).

7.4   För hydrauliska bromsar ska följande bestämmas:

| 7.4.1 | Utväxlingsförhållandet ig′ (se figur 8 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.4.1

Utväxlingsförhållandet ig′ (se figur 8 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 7.4.2 | Tryck p* för bromsmomentet M*. |
| --- | --- |

7.4.2

Tryck p* för bromsmomentet M*.

| 7.4.3 | Momentet M* som en funktion av kraften p* anbringad på bromscylindern i hydrauliska transmissionssystem.
  Den hastighet varmed bromsytorna roterar ska motsvara en utgångshastighet för fordonet på 60 km/tim när släpfordonet körs framåt och 6 km/tim när släpfordonet körs bakåt. Följande ska härledas från den kurva som erhålls från dessa mätningar (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga):






  7.4.3.1 | Återföringstrycket po och det karakteristiska värdet ρ′ när släpfordonet körs framåt. |
| --- | --- | --- |

7.4.3

Momentet M* som en funktion av kraften p* anbringad på bromscylindern i hydrauliska transmissionssystem.

Den hastighet varmed bromsytorna roterar ska motsvara en utgångshastighet för fordonet på 60 km/tim när släpfordonet körs framåt och 6 km/tim när släpfordonet körs bakåt. Följande ska härledas från den kurva som erhålls från dessa mätningar (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga):

7.4.3.1

Återföringstrycket po och det karakteristiska värdet ρ′ när släpfordonet körs framåt.

| 7.4.3.2 | Återföringstrycket por och det karakteristiska värdet ρ′r när släpfordonet körs bakåt. |
| --- | --- |

7.4.3.2

Återföringstrycket por och det karakteristiska värdet ρ′r när släpfordonet körs bakåt.

| 7.4.3.3 | Maximalt bromsmoment Mr upp till största tillåtna vätskevolym Vr när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.4.3.3

Maximalt bromsmoment Mr upp till största tillåtna vätskevolym Vr när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 7.4.3.4 | Största tillåtna vätskevolym Vr absorberad av ett bromsande hjul när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.4.3.4

Största tillåtna vätskevolym Vr absorberad av ett bromsande hjul när släpfordonet rör sig bakåt (se figur 7 i tillägg 1 till denna bilaga).

| 7.4.4 | Ytarean FRZ på kolven i bromscylindern. |
| --- | --- |

7.4.4

Ytarean FRZ på kolven i bromscylindern.

7.5   Alternativt förfarande för typ I-provning

| 7.5.1 | Typ I-provningen enligt bilaga 4, punkt 1.5 behöver inte utföras på ett fordon som inlämnats för typprovning om bromssystemets komponenter är provade på en bänk för tröghetsprovning för att uppfylla föreskrifterna i bilaga 4, punkterna 1.5.2 och 1.5.3. |
| --- | --- |

7.5.1

Typ I-provningen enligt bilaga 4, punkt 1.5 behöver inte utföras på ett fordon som inlämnats för typprovning om bromssystemets komponenter är provade på en bänk för tröghetsprovning för att uppfylla föreskrifterna i bilaga 4, punkterna 1.5.2 och 1.5.3.

| 7.5.2 | Det alternativa förfarandet för typ I-provningen ska utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.5.2 (analogt även tillämpbart på skivbromsar). |
| --- | --- |

7.5.2

Det alternativa förfarandet för typ I-provningen ska utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.5.2 (analogt även tillämpbart på skivbromsar).

8.   PROVNINGSRAPPORTER

När ansökan om godkännande av ett släpfordon med påskjutsbromssystem inlämnas ska den åtföljas av provningsrapporter om manöverorganet och bromsarna, liksom av provningsrapporten om anpassningen mellan manöverorgan av tröghetstyp, transmissionen och släpfordonets bromsar. Dessa rapporter ska innehålla åtminstone de uppgifter som anges i tilläggen 2, 3 och 4 till denna bilaga.

9.   ANPASSNING MELLAN MANÖVERORGANET OCH BROMSARNA PÅ ETT FORDON

9.1   Med hänsyn till manöverorganets (tillägg 2) och bromsarnas (tillägg 3) egenskaper, liksom släpfordonets egenskaper enligt punkt 4 i tillägg 4, ska en kontroll utföras på fordonet av huruvida släpfordonets påskjutsbromssystem uppfyller föreskrivna krav.

9.2   Allmänna kontroller för alla typer av bromsar

9.2.1   De delar av transmissionen som inte kontrollerats samtidigt med manöverorganet eller bromsarna ska kontrolleras på fordonet. Kontrollresultaten ska införas i tillägg 4 till denna bilaga (t.ex. iH1 och ηH1).

9.2.2   Massa

| 9.2.2.1 | Släpfordonets största massa GA får inte överstiga den största massa G′A som manöverorganet är godkänt för. |
| --- | --- |

9.2.2.1

Släpfordonets största massa GA får inte överstiga den största massa G′A som manöverorganet är godkänt för.

| 9.2.2.2 | Släpfordonets största massa GA får inte överstiga den största massa GB som kan bromsas genom samtidig ansättning av alla släpfordonsbromsar. |
| --- | --- |

9.2.2.2

Släpfordonets största massa GA får inte överstiga den största massa GB som kan bromsas genom samtidig ansättning av alla släpfordonsbromsar.

9.2.3   Krafter

| 9.2.3.1 | Krafttröskeln KA ska vara minst 0,02 g × GA och högst 0,04 g × GA. |
| --- | --- |

9.2.3.1

Krafttröskeln KA ska vara minst 0,02 g × GA och högst 0,04 g × GA.

| 9.2.3.2 | Den högsta insatskraften D1 får inte överstiga 0,10 × g × GA för släpfordon med stela dragstänger och 0,067 × g × GA för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger. |
| --- | --- |

9.2.3.2

Den högsta insatskraften D1 får inte överstiga 0,10 × g × GA för släpfordon med stela dragstänger och 0,067 × g × GA för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger.

| 9.2.3.3 | Den största dragkraften D2 ska vara mellan 0,1 × g × GA och 0,5 × g × GA. |
| --- | --- |

9.2.3.3

Den största dragkraften D2 ska vara mellan 0,1 × g × GA och 0,5 × g × GA.

9.3   Kontroll av bromsarnas effektivitet

| 9.3.1 | Summan av de bromskrafter som utövas på omkretsen av släpfordonets hjul ska vara minst B* = 0,50 × g × GA, inklusive ett rullmotstånd på 0,01 × g × GA: Detta motsvarar en bromskraft B på 0,49 × g × GA. I detta fall ska den högsta tillåtna kraften på kopplingen vara som följer:






  D* = 0,067 × g × GA | för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger. |
| --- | --- | --- |
| D* = 0,10 × g × GA | för släpfordon med stel dragstång. |

9.3.1

Summan av de bromskrafter som utövas på omkretsen av släpfordonets hjul ska vara minst B* = 0,50 × g × GA, inklusive ett rullmotstånd på 0,01 × g × GA: Detta motsvarar en bromskraft B på 0,49 × g × GA. I detta fall ska den högsta tillåtna kraften på kopplingen vara som följer:

D* = 0,067 × g × GA

för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger.

D* = 0,10 × g × GA

för släpfordon med stel dragstång.

För kontroll av om dessa villkor är uppfyllda ska följande formler tillämpas:

| 9.3.1.1 | För påskjutsbromssystem med mekanisk transmission: |
| --- | --- |

9.3.1.1

För påskjutsbromssystem med mekanisk transmission:

| 9.3.1.2 | För påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission: |
| --- | --- |

9.3.1.2

För påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission:

9.4   Kontroll av manöverorganets rörelse

| 9.4.1 | I manöverorgan för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger där bromsens stångsystem är beroende av dragfordonets läge ska manöveranordningens rörelse s vara större än manöveranordningens effektiva (användbara) rörelse s′. Skillnaden ska vara minst lika stor som rörelseförlusten so. Rörelseförlusten so ska inte överstiga 10 % av den effektiva rörelsen s′. |
| --- | --- |

9.4.1

I manöverorgan för fleraxlade släpfordon med ledade dragstänger där bromsens stångsystem är beroende av dragfordonets läge ska manöveranordningens rörelse s vara större än manöveranordningens effektiva (användbara) rörelse s′. Skillnaden ska vara minst lika stor som rörelseförlusten so. Rörelseförlusten so ska inte överstiga 10 % av den effektiva rörelsen s′.

| 9.4.2 | Den effektiva (användbara) rörelsen för manöveranordningen s′ ska bestämmas för enaxlade och fleraxlade släpfordon på följande sätt:






  9.4.2.1 | Om bromsens stångsystem påverkas av dragfordonets vinkelläge gäller följande samband:
  s′ = s - so. |
| --- | --- | --- |

9.4.2

Den effektiva (användbara) rörelsen för manöveranordningen s′ ska bestämmas för enaxlade och fleraxlade släpfordon på följande sätt:

9.4.2.1

Om bromsens stångsystem påverkas av dragfordonets vinkelläge gäller följande samband:

s′ = s - so.

| 9.4.2.2 | Om det inte förekommer någon rörelseförlust gäller följande samband:
  s′ = s. |
| --- | --- |

9.4.2.2

Om det inte förekommer någon rörelseförlust gäller följande samband:

s′ = s.

| 9.4.2.3 | I hydrauliska bromssystem gäller följande:
  s′ = s - s′′. |
| --- | --- |

9.4.2.3

I hydrauliska bromssystem gäller följande:

s′ = s - s′′.

| 9.4.3 | Följande formler ska tillämpas för kontroll av huruvida manöverorganets rörelse är tillräcklig:






  9.4.3.1 | I påskjutsbromssystem med mekanisk transmission: |
| --- | --- | --- |

9.4.3

Följande formler ska tillämpas för kontroll av huruvida manöverorganets rörelse är tillräcklig:

9.4.3.1

I påskjutsbromssystem med mekanisk transmission:

| 9.4.3.2 | I påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission: |
| --- | --- |

9.4.3.2

I påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission:

9.5   Ytterligare kontroller

| 9.5.1 | I påskjutsbromssystem med mekanisk transmission ska en kontroll utföras för att verifiera att stångsystemet som överför krafterna från manöverorganet till bromsarna är rätt monterat. |
| --- | --- |

9.5.1

I påskjutsbromssystem med mekanisk transmission ska en kontroll utföras för att verifiera att stångsystemet som överför krafterna från manöverorganet till bromsarna är rätt monterat.

| 9.5. | I påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission ska en kontroll utföras för att verifiera huvudcylinderns rörelse inte är mindre än s/ih. En lägre nivå ska inte tillåtas. |
| --- | --- |

9.5.

I påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission ska en kontroll utföras för att verifiera huvudcylinderns rörelse inte är mindre än s/ih. En lägre nivå ska inte tillåtas.

| 9.5.3 | För bestämning av fordonets allmänna beteende vid bromsning ska en provkörning på väg utföras vid olika hastigheter med olika bromseffektsnivåer och ansättningshastigheter. Självinducerad och odämpad svängning ska inte tillåtas. |
| --- | --- |

9.5.3

För bestämning av fordonets allmänna beteende vid bromsning ska en provkörning på väg utföras vid olika hastigheter med olika bromseffektsnivåer och ansättningshastigheter. Självinducerad och odämpad svängning ska inte tillåtas.

10.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

Ovanstående krav gäller för de vanligaste konstruktionerna av påskjutsbromssystem med mekaniska och hydrauliska transmissioner, i synnerhet då alla släpfordonets hjul är försedda med samma typ av broms och samma typ av däck. För kontroll av mindre vanliga konstruktioner ska ovanstående krav anpassas till omständigheterna i det enskilda fallet.

TILLÄGG 1

Figur 1

Symboler som gäller för alla typer av bromsar

(Se punkt 2.2 i denna bilaga.)

Image

Figur 2

Mekanisk transmission

(Se punkterna 2.2.10 och 5.3.2 i denna bilaga.)

Image

Figur 3

Hydraulisk transmission

(Se punkterna 2.2.10 och 5.4.2 i denna bilaga.)

Image

Figur 4

Bromskontroller

(Se punkterna 2.2.22 och 2.3.4 i denna bilaga.)

Image

Figur 5

Bromssystem med mekanisk transmission

(Se punkt 2.3 i denna bilaga.)

Image

Figur 6

Mekanisk broms

(Se punkt 2 i denna bilaga.)

Image

Figur 7

Hydraulisk broms

(Se punkt 2 i denna bilaga.)

Image

Figur 8

Bromssystem med hydraulisk transmission

(Se punkt 2 i denna bilaga.)

Image

TILLÄGG 2

PROVNINGSRAPPORT FÖR MANÖVERORGAN FÖR PÅSKJUTSBROMSAR

| 1. | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

1.

Tillverkare: ...

| 2. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikat: ...

| 3. | Typ: ... |
| --- | --- |

3.

Typ: ...

| 4. | Egenskaper hos de släpfordon som manöverorganet är avsett för enligt tillverkaren |
| --- | --- |

4.

Egenskaper hos de släpfordon som manöverorganet är avsett för enligt tillverkaren

| 4.1 | Massan G′A = ...kg |
| --- | --- |

4.1

Massan G′A = ...kg

| 4.2 | Tillåten vertikal statisk kraft på draganordningens kopplingshalva: ... N |
| --- | --- |

4.2

Tillåten vertikal statisk kraft på draganordningens kopplingshalva: ... N

| 4.3 | Släpfordon med stel dragstång/fleraxlat släpfordon med ledad dragstång (1) |
| --- | --- |

4.3

Släpfordon med stel dragstång/fleraxlat släpfordon med ledad dragstång (1)

| 5. | Kort beskrivning
  (Förteckning över bifogade skisser och måttritningar) |
| --- | --- |

5.

Kort beskrivning

(Förteckning över bifogade skisser och måttritningar)

| 6. | Diagram som visar reglerprincipen |
| --- | --- |

6.

Diagram som visar reglerprincipen

| 7. | Rörelse s = ... mm |
| --- | --- |

7.

Rörelse s = ... mm

| 8. | Utväxlingsförhållande för manöverorganet |
| --- | --- |

8.

Utväxlingsförhållande för manöverorganet

| 8.1 | Med mekanisk transmissionsanordning (1)

  iHo = från ... till ... (2) |
| --- | --- |

8.1

Med mekanisk transmissionsanordning (1)

iHo = från ... till ... (2)

| 8.2 | Med hydraulisk transmissionsanordning (1)

  ih = från ...till ... (2)

  FHZ = ...cm2

  Rörelse för huvudcylinder sHz: ...mm
  Rörelsereserv för huvudcylinder s′′Hz: ...mm |
| --- | --- |

8.2

Med hydraulisk transmissionsanordning (1)

ih = från ...till ... (2)

FHZ = ...cm2

Rörelse för huvudcylinder sHz: ...mm

Rörelsereserv för huvudcylinder s′′Hz: ...mm

| 9. | Provningsresultat |
| --- | --- |

9.

Provningsresultat

| 9.1 | Effektivitet
  med mekanisk transmissionsanordning (1) ηH = ...
  med hydraulisk transmissionsanordning (1) ηH = ... |
| --- | --- |

9.1

Effektivitet

med mekanisk transmissionsanordning (1) ηH = ...

med hydraulisk transmissionsanordning (1) ηH = ...

| 9.2 | Tilläggskraft K = ...N |
| --- | --- |

9.2

Tilläggskraft K = ...N

| 9.3 | Högsta sammantryckningskraft D1 = ... N |
| --- | --- |

9.3

Högsta sammantryckningskraft D1 = ... N

| 9.4 | Största dragkraft D2 = ... N |
| --- | --- |

9.4

Största dragkraft D2 = ... N

| 9.5 | Tröskelkraft KA = ... N |
| --- | --- |

9.5

Tröskelkraft KA = ... N

| 9.6 | Rörelseförlust och rörelsereserv
  då draganordningens läge påverkar so
   (1) = ... mm
  med en hydraulisk transmissionsanordning s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm |
| --- | --- |

9.6

Rörelseförlust och rörelsereserv

då draganordningens läge påverkar so
   (1) = ... mm

med en hydraulisk transmissionsanordning s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm

| 9.7 | Manöverorganets effektiva (användbara) rörelse s′ = ... mm |
| --- | --- |

9.7

Manöverorganets effektiva (användbara) rörelse s′ = ... mm

| 9.8 | Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte (1) installerat. |
| --- | --- |

9.8

Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte (1) installerat.

| 9.8.1 | Om överbelastningsskyddet är monterat före transmissionsspaken på manöverorganet |
| --- | --- |

9.8.1

Om överbelastningsskyddet är monterat före transmissionsspaken på manöverorganet

| 9.8.1.1 | Tröskelkraften för överbelastningsskyddet
  Dop = ... N |
| --- | --- |

9.8.1.1

Tröskelkraften för överbelastningsskyddet

Dop = ... N

| 9.8.1.2 | När överbelastningsskyddet är mekaniskt (1)

  Högsta kraft det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla
  P′max/iHo = Pop_max = ...N |
| --- | --- |

9.8.1.2

När överbelastningsskyddet är mekaniskt (1)

Högsta kraft det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla

P′max/iHo = Pop_max = ...N

| 9.8.1.3 | När överbelastningsskyddet är hydrauliskt (1)

  Det tryck som det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla
  p′max/ih = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.1.3

När överbelastningsskyddet är hydrauliskt (1)

Det tryck som det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla

p′max/ih = pop_max = ... N/cm2

| 9.8.2 | Om överbelastningsskyddet är monterat efter transmissionsspaken på manöverorganet |
| --- | --- |

9.8.2

Om överbelastningsskyddet är monterat efter transmissionsspaken på manöverorganet

| 9.8.2.1 | Tröskelkraften för överbelastningsskyddet
  när överbelastningsskyddet är mekaniskt (1)

  Dop.iHo = ... N
  när överbelastningsskyddet är hydrauliskt (1)

  Dop.ih = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.1

Tröskelkraften för överbelastningsskyddet

när överbelastningsskyddet är mekaniskt (1)

Dop.iHo = ... N

när överbelastningsskyddet är hydrauliskt (1)

Dop.ih = ... N

| 9.8.2.2 | När överbelastningsskyddet är mekaniskt (1)

  Högsta kraft det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla
  P′max = Pop_max = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.2

När överbelastningsskyddet är mekaniskt (1)

Högsta kraft det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla

P′max = Pop_max = ... N

| 9.8.2.3 | När överbelastningsskyddet är hydrauliskt (1)

  Det tryck som det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla
  p′max = pop_max = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.2.3

När överbelastningsskyddet är hydrauliskt (1)

Det tryck som det tröghetsdrivna manöverorganet kan utveckla

p′max = pop_max = ...N/cm2

| 10. | Det manöverorgan som beskrivs ovan uppfyller/uppfyller inte (1) kraven i punkterna 3, 4 och 5 i denna bilaga.
  Datum: ...
  Underskrift: ... |
| --- | --- |

10.

Det manöverorgan som beskrivs ovan uppfyller/uppfyller inte (1) kraven i punkterna 3, 4 och 5 i denna bilaga.

Datum: ...

Underskrift: ...

| 11. | Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i bilaga 12 till föreskrifter nr 13, såsom ändrade av ändringsserie ...
  Teknisk tjänst (3) som utfört provningarna
  Namnteckning: ...Datum: ... |
| --- | --- |

11.

Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i bilaga 12 till föreskrifter nr 13, såsom ändrade av ändringsserie ...

Teknisk tjänst (3) som utfört provningarna

Namnteckning: ...Datum: ...

| 12. | Godkännande myndighet (3)

  Namnteckning: ...Datum: ... |
| --- | --- |

12.

Godkännande myndighet (3)

Namnteckning: ...Datum: ...

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Ange längder vars utväxlingsförhållande användes för att fastställa iHo eller ih.

(3)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

TILLÄGG 3

PROVNINGSRAPPORT FÖR BROMS

| 1. | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

1.

Tillverkare: ...

| 2. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikat: ...

| 3. | Typ: ... |
| --- | --- |

3.

Typ: ...

| 4. | Tekniskt tillåten största massa per hjul GBo = ... kg |
| --- | --- |

4.

Tekniskt tillåten största massa per hjul GBo = ... kg

| 5. | Bromsmoment M* (enligt vad som anges av tillverkaren enligt punkt 2.2.23 i denna
  bilaga) = ... Nm |
| --- | --- |

5.

Bromsmoment M* (enligt vad som anges av tillverkaren enligt punkt 2.2.23 i denna

bilaga) = ... Nm

| 6. | Däckets dynamiska rullningsradie
  Rmin = ...m; Rmax = ...m |
| --- | --- |

6.

Däckets dynamiska rullningsradie

Rmin = ...m; Rmax = ...m

| 7. | Kort beskrivning
  (förteckning över skisser och måttritningar) |
| --- | --- |

7.

Kort beskrivning

(förteckning över skisser och måttritningar)

| 8. | Diagram som visar bromsprincipen |
| --- | --- |

8.

Diagram som visar bromsprincipen

| 9. | Provningsresultat |
| --- | --- |

9.

Provningsresultat

Mekanisk broms (1)

Hydraulisk broms (1)

| 9.1 | Utväxlingsförhållande
  ig = ... (2) |
| --- | --- |

9.1

Utväxlingsförhållande

ig = ... (2)

| 9.1.A | Utväxlingsförhållande
  i′g = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.A

Utväxlingsförhållande

i′g = ... (2)

| 9.2 | Lyftning (ansättningsrörelse)
  sB = ...mm |
| --- | --- |

9.2

Lyftning (ansättningsrörelse)

sB = ...mm

| 9.2.A | Lyftning (ansättningsrörelse)
  sB = ...m |
| --- | --- |

9.2.A

Lyftning (ansättningsrörelse)

sB = ...m

| 9.3 | Föreskriven lyftning
  (föreskriven ansättningsrörelse) sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3

Föreskriven lyftning

(föreskriven ansättningsrörelse) sB* = ...mm

| 9.3.A | Föreskriven lyftning
  (föreskriven ansättningsrörelse) sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.A

Föreskriven lyftning

(föreskriven ansättningsrörelse) sB* = ...mm

| 9.4 | Återföringskraft
  Po = ...N |
| --- | --- |

9.4

Återföringskraft

Po = ...N

| 9.4.A | Återföringstryck
  po = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.4.A

Återföringstryck

po = ...N/cm2

| 9.5 | Koefficient (karakteristisk)
  ρ = ...m |
| --- | --- |

9.5

Koefficient (karakteristisk)

ρ = ...m

| 9.5.A | Koefficient (karakteristisk)
  ρ′ = ...m |
| --- | --- |

9.5.A

Koefficient (karakteristisk)

ρ′ = ...m

| 9.6 | Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte installerat (1) |
| --- | --- |

9.6

Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte installerat (1)

| 9.6.A | Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte installerat (1) |
| --- | --- |

9.6.A

Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte installerat (1)

| 9.6.1 | Bromsvridmoment som aktiverar överbelastningsskyddet
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1

Bromsvridmoment som aktiverar överbelastningsskyddet

Mop = ... Nm

| 9.6.1.A | Bromsvridmoment som aktiverar överbelastningsskyddet
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.A

Bromsvridmoment som aktiverar överbelastningsskyddet

Mop = ... Nm

| 9.7 | Kraft för M*
  P* = ...N |
| --- | --- |

9.7

Kraft för M*

P* = ...N

| 9.7.A | Tryck för M*
  p* = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.7.A

Tryck för M*

p* = ...N/cm2

| 9.8.A | Hjulcylinderns ytarea
  FRZ = ...cm2 |
| --- | --- |

9.8.A

Hjulcylinderns ytarea

FRZ = ...cm2

| 9.9.A | (för skivbromsar)
  Vätskevolymabsorption
  V60 = ...cm3 |
| --- | --- |

9.9.A

(för skivbromsar)

Vätskevolymabsorption

V60 = ...cm3

| 9.10 | Färdbromsens bromsverkan när släpfordonet körs bakåt (se figurerna 6 och 7 i tillägg 1 till denna bilaga) |
| --- | --- |

9.10

Färdbromsens bromsverkan när släpfordonet körs bakåt (se figurerna 6 och 7 i tillägg 1 till denna bilaga)

| 9.10.1 | Största bromsvridmoment enligt figur 6 Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1

Största bromsvridmoment enligt figur 6 Mr = ... Nm

| 9.10.1.A | Största bromsvridmoment enligt figur 7 Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.A

Största bromsvridmoment enligt figur 7 Mr = ... Nm

| 9.10.2 | Största tillåten rörelse sr = ... mm |
| --- | --- |

9.10.2

Största tillåten rörelse sr = ... mm

| 9.10.2.A | Största tillåten absorberad vätskevolym Vr = ... cm3 |
| --- | --- |

9.10.2.A

Största tillåten absorberad vätskevolym Vr = ... cm3

| 9.11 | Ytterligare bromsegenskaper när släpfordonet körs bakåt (se figurerna 6 och 7 i tillägg 1 till denna bilaga) |
| --- | --- |

9.11

Ytterligare bromsegenskaper när släpfordonet körs bakåt (se figurerna 6 och 7 i tillägg 1 till denna bilaga)

| 9.11.1 | Bromsens återföringskraft Por = ...N |
| --- | --- |

9.11.1

Bromsens återföringskraft Por = ...N

| 9.11.1.A | Bromsens återföringstryck por = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.11.1.A

Bromsens återföringstryck por = ... N/cm2

| 9.11.2 | Karakteristiskt värde för bromsen ρr = ... m |
| --- | --- |

9.11.2

Karakteristiskt värde för bromsen ρr = ... m

| 9.11.2.A | Karakteristiskt värde för bromsen ρ′r = ... m |
| --- | --- |

9.11.2.A

Karakteristiskt värde för bromsen ρ′r = ... m

| 9.12 | Provningar enligt punkt 7.5 i denna bilaga (om tillämpligt) (korrigerade med hänsyn till rullmotstånd 0,01 × g × GBo) |
| --- | --- |

9.12

Provningar enligt punkt 7.5 i denna bilaga (om tillämpligt) (korrigerade med hänsyn till rullmotstånd 0,01 × g × GBo)

| 9.12.1 | Bromsprovning typ 0
  Provningshastighet = ...km/tim
  Bromsförhållande = ...%
  Manöverkraft = ... N |
| --- | --- |

9.12.1

Bromsprovning typ 0

Provningshastighet = ...km/tim

Bromsförhållande = ...%

Manöverkraft = ... N

| 9.12.2 | Bromsprovning typ I
  Provningshastighet = ...km/tim
  Uthålligt bromsförhållande = ...%
  Bromstid = ...minuter
  Bromsverkan med varma bromsar = ...%
  (uttryckt som andel av resultatet vid typ 0-provningen under punkt 9.12.1)
  Manöverkraft = ... N |
| --- | --- |

9.12.2

Bromsprovning typ I

Provningshastighet = ...km/tim

Uthålligt bromsförhållande = ...%

Bromstid = ...minuter

Bromsverkan med varma bromsar = ...%

(uttryckt som andel av resultatet vid typ 0-provningen under punkt 9.12.1)

Manöverkraft = ... N

| 10. | Ovanstående broms uppfyller/uppfyller inte (1) kraven i punkterna 3 och 6 i provningsvillkoren för fordon med påskjutsbromssystem som beskrivs i denna bilaga.
  Bromsen får/får inte (1) användas för ett påskjutsbromssystem utan överbelastningsskydd.
  Datum: ...
  Underskrift: ... |
| --- | --- |

10.

Ovanstående broms uppfyller/uppfyller inte (1) kraven i punkterna 3 och 6 i provningsvillkoren för fordon med påskjutsbromssystem som beskrivs i denna bilaga.

Bromsen får/får inte (1) användas för ett påskjutsbromssystem utan överbelastningsskydd.

Datum: ...

Underskrift: ...

| 11. | Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i bilaga 12 till föreskrifter nr 13, såsom ändrade av ändringsserie ....
  Teknisk tjänst (3) som utfört provningarna
  Datum: ...
  Underskrift: ... |
| --- | --- |

11.

Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i bilaga 12 till föreskrifter nr 13, såsom ändrade av ändringsserie ....

Teknisk tjänst (3) som utfört provningarna

Datum: ...

Underskrift: ...

| 12. | Godkännande myndighet (3)

  Datum: ...
  Underskrift: ... |
| --- | --- |

12.

Godkännande myndighet (3)

Datum: ...

Underskrift: ...

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Ange längder som användes för att fastställa ig eller i′g.

(3)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

TILLÄGG 4

Provningsrapport om anpassningen mellan påskjutsbromsens manöverorgan, transmissionen och bromsarna på släpfordonet

| 1. | Manöverorgan ...
  Beskrivs i bifogad provningsrapport (se tillägg 2 till denna bilaga).
  Valt utväxlingsförhållande:
  iHo
   (1) = ... (2) eller ih
   (1) = ... (2)

  (Ska ligga mellan de gränser som anges i punkt 8.1 eller 8.2 i tillägg 2 till denna bilaga.) |
| --- | --- |

1.

Manöverorgan ...

Beskrivs i bifogad provningsrapport (se tillägg 2 till denna bilaga).

Valt utväxlingsförhållande:

iHo
   (1) = ... (2) eller ih
   (1) = ... (2)

(Ska ligga mellan de gränser som anges i punkt 8.1 eller 8.2 i tillägg 2 till denna bilaga.)

| 2. | Bromsar
  Beskrivs i bifogad provningsrapport (se tillägg 3 till denna bilaga). |
| --- | --- |

2.

Bromsar

Beskrivs i bifogad provningsrapport (se tillägg 3 till denna bilaga).

| 3. | Transmissionsanordningar på släpfordonet |
| --- | --- |

3.

Transmissionsanordningar på släpfordonet

| 3.1 | Kortfattad beskrivning med diagram som visar principen |
| --- | --- |

3.1

Kortfattad beskrivning med diagram som visar principen

| 3.2 | Utväxlingsförhållande och verkningsgrad för mekanisk transmissionsanordning på släpfordonet
  iH1
   (1) = ... (2)

  ηH1
   (1) = ... |
| --- | --- |

3.2

Utväxlingsförhållande och verkningsgrad för mekanisk transmissionsanordning på släpfordonet

iH1
   (1) = ... (2)

ηH1
   (1) = ...

| 4. | Släpfordon |
| --- | --- |

4.

Släpfordon

| 4.1 | Tillverkare: ... |
| --- | --- |

4.1

Tillverkare: ...

| 4.2 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

4.2

Fabrikat: ...

| 4.3 | Typ: ... |
| --- | --- |

4.3

Typ: ...

| 4.4 | Typ av dragstångskoppling: släpfordon med stel dragstång/fleraxlat släpfordon med ledad dragstång (1) |
| --- | --- |

4.4

Typ av dragstångskoppling: släpfordon med stel dragstång/fleraxlat släpfordon med ledad dragstång (1)

| 4.5 | Antal bromsar n = ... |
| --- | --- |

4.5

Antal bromsar n = ...

| 4.6 | Tekniskt tillåten största massa GA = ...kg |
| --- | --- |

4.6

Tekniskt tillåten största massa GA = ...kg

| 4.7 | Däckens dynamiska rullningsradie R = ...m |
| --- | --- |

4.7

Däckens dynamiska rullningsradie R = ...m

| 4.8 | Tillåten påskjutskraft på kopplingen
  D* = 0,10 × g × GA
   (1) = ...N
  eller
  D* = 0,067 × g × GA
   (1) = ...N |
| --- | --- |

4.8

Tillåten påskjutskraft på kopplingen

D* = 0,10 × g × GA
   (1) = ...N

eller

D* = 0,067 × g × GA
   (1) = ...N

| 4.9 | Erforderlig bromskraft B* = 0,50 × g × GA = ...N |
| --- | --- |

4.9

Erforderlig bromskraft B* = 0,50 × g × GA = ...N

| 4.10 | Bromskraft B* = 0,49 × g × GA = ...N |
| --- | --- |

4.10

Bromskraft B* = 0,49 × g × GA = ...N

| 5. | Anpassning – provningsresultat |
| --- | --- |

5.

Anpassning – provningsresultat

| 5.1 | Tröskelkraft 100 × KA/(g × GA) = ...
  (Ska vara mellan 2 och 4.) |
| --- | --- |

5.1

Tröskelkraft 100 × KA/(g × GA) = ...

(Ska vara mellan 2 och 4.)

| 5.2 | Högsta sammantryckningskraft 100 × D1/(g × GA) = ...
  (Får inte överstiga 10 för släpfordon med stel dragstång eller 6,7 för fleraxlade släpfordon med ledad dragstång.) |
| --- | --- |

5.2

Högsta sammantryckningskraft 100 × D1/(g × GA) = ...

(Får inte överstiga 10 för släpfordon med stel dragstång eller 6,7 för fleraxlade släpfordon med ledad dragstång.)

| 5.3 | Största dragkraft 100 × D2/(g × GA) = ...
  (Ska vara mellan 10 och 50.) |
| --- | --- |

5.3

Största dragkraft 100 × D2/(g × GA) = ...

(Ska vara mellan 10 och 50.)

| 5.4 | Tekniskt tillåten största massa för påskjutsbromsens manöverorgan
  G′A = ...kg
  (Ska inte vara mindre än GA.) |
| --- | --- |

5.4

Tekniskt tillåten största massa för påskjutsbromsens manöverorgan

G′A = ...kg

(Ska inte vara mindre än GA.)

| 5.5 | Tekniskt tillåten största massa för släpfordonets bromsar
  GB = n · GBo = ...kg
  (Ska inte vara mindre än GA.) |
| --- | --- |

5.5

Tekniskt tillåten största massa för släpfordonets bromsar

GB = n · GBo = ...kg

(Ska inte vara mindre än GA.)

| 5.6. | Högsta bromsvridmoment hos bromsarna
  n × M*/(B × R) = ...
  (Ska inte vara mindre än 1,0.) |
| --- | --- |

5.6.

Högsta bromsvridmoment hos bromsarna

n × M*/(B × R) = ...

(Ska inte vara mindre än 1,0.)

| 5.6.1 | Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte (1) monterat på påskjutsmanöverorganet/på bromsarna (1). |
| --- | --- |

5.6.1

Ett överbelastningsskydd enligt punkt 3.6 i denna bilaga är/är inte (1) monterat på påskjutsmanöverorganet/på bromsarna (1).

| 5.6.1.1 | För överbelastningsskydd som är mekaniskt på påskjutsmanöverorgananordningen (1)

  n × P*/(iH1 × ηH1 × P′max) = ...
  (Ska inte vara mindre än 1,2.) |
| --- | --- |

5.6.1.1

För överbelastningsskydd som är mekaniskt på påskjutsmanöverorgananordningen (1)

n × P*/(iH1 × ηH1 × P′max) = ...

(Ska inte vara mindre än 1,2.)

| 5.6.1.2 | För överbelastningsskydd som är hydrauliskt på påskjutsmanöverorgananordningen (1)

  p*/p′max = ...
  (Ska inte vara mindre än 1,2.) |
| --- | --- |

5.6.1.2

För överbelastningsskydd som är hydrauliskt på påskjutsmanöverorgananordningen (1)

p*/p′max = ...

(Ska inte vara mindre än 1,2.)

| 5.6.1.3 | För överbelastningsskydd på påskjutsmanöverorganet
  Tröskelkraft Dop/D* = ...
  (Ska inte vara mindre än 1,2.) |
| --- | --- |

5.6.1.3

För överbelastningsskydd på påskjutsmanöverorganet

Tröskelkraft Dop/D* = ...

(Ska inte vara mindre än 1,2.)

| 5.6.1.4 | För överbelastningsskydd monterat på bromsen
  Tröskelvridmoment n × Mop/(B × R) = ...
  (Ska inte vara mindre än 1,2.) |
| --- | --- |

5.6.1.4

För överbelastningsskydd monterat på bromsen

Tröskelvridmoment n × Mop/(B × R) = ...

(Ska inte vara mindre än 1,2.)

| 5.7. | Påskjutsbromssystem med mekanisk transmissionanordning (1) |
| --- | --- |

5.7.

Påskjutsbromssystem med mekanisk transmissionanordning (1)

| 5.7.1 | iH = iHo × iH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.1

iH = iHo × iH1 = ...

| 5.7.2 | ηH = ηHo × ηH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.2

ηH = ηHo × ηH1 = ...

| 5.7.3 | (Ska inte vara större än: iH.) |
| --- | --- |

5.7.3

Formula

(Ska inte vara större än: iH.)

| 5.7.4 | (Ska inte vara mindre än: iH.) |
| --- | --- |

5.7.4

Formula

(Ska inte vara mindre än: iH.)

| 5.7.5 | Förhållandet s'/iH = ...
  när släpfordonet körs bakåt. (Ska inte vara större än: sr.) |
| --- | --- |

5.7.5

Förhållandet s'/iH = ...

när släpfordonet körs bakåt. (Ska inte vara större än: sr.)

| 5.7.6 | Bromsmoment när släpfordonet körs bakåt inklusive rullmotstånd
  0,08 × g × GA × R = ... Nm
  (Ska inte vara större än: n · Mr.) |
| --- | --- |

5.7.6

Bromsmoment när släpfordonet körs bakåt inklusive rullmotstånd

0,08 × g × GA × R = ... Nm

(Ska inte vara större än: n · Mr.)

| 5.8 | Påskjutsbromssystem med hydraulisk transmissionanordning (1) |
| --- | --- |

5.8

Påskjutsbromssystem med hydraulisk transmissionanordning (1)

| 5.8.1 | ih/FHZ = ... |
| --- | --- |

5.8.1

ih/FHZ = ...

| 5.8.2 | (Ska inte vara större än: ih/FHZ.) |
| --- | --- |

5.8.2

Formula

(Ska inte vara större än: ih/FHZ.)

| 5.8.3 | (Ska inte vara mindre än: ig/FHZ.) |
| --- | --- |

5.8.3

Formula

(Ska inte vara mindre än: ig/FHZ.)

| 5.8.4 | s/ih = ...
  (Ska inte vara större än huvudcylinderns rörelse enligt punkt 8.2 i tillägg 2 till denna bilaga.) |
| --- | --- |

5.8.4

s/ih = ...

(Ska inte vara större än huvudcylinderns rörelse enligt punkt 8.2 i tillägg 2 till denna bilaga.)

| 5.8.5 | Förhållandet s′/FHZ = ...
  när släpfordonet körs bakåt. (Ska inte vara större än Vr.) |
| --- | --- |

5.8.5

Förhållandet s′/FHZ = ...

när släpfordonet körs bakåt. (Ska inte vara större än Vr.)

| 5.8.6 | Bromsmoment när släpfordonet körs bakåt inklusive rullmotstånd
  0,08 × g × GA × R = ...Nm
  (Ska inte vara större än: n × Mr.) |
| --- | --- |

5.8.6

Bromsmoment när släpfordonet körs bakåt inklusive rullmotstånd

0,08 × g × GA × R = ...Nm

(Ska inte vara större än: n × Mr.)

| 6. | Det påskjutsbromssystem som beskrivs ovan uppfyller/uppfyller inte (1) kraven i punkterna 3 till 9 i denna bilaga.
  Underskrift: ... Datum: ... |
| --- | --- |

6.

Det påskjutsbromssystem som beskrivs ovan uppfyller/uppfyller inte (1) kraven i punkterna 3 till 9 i denna bilaga.

Underskrift: ... Datum: ...

| 7. | Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i bilaga 12 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...
  Teknisk tjänst (3) som utfört provningen
  Underskrift: ... Datum: ... |
| --- | --- |

7.

Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i bilaga 12 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...

Teknisk tjänst (3) som utfört provningen

Underskrift: ... Datum: ...

| 8. | Godkännande myndighet (3)

  Underskrift: ... Datum: ... |
| --- | --- |

8.

Godkännande myndighet (3)

Underskrift: ... Datum: ...

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Ange längder som användes för att fastställa iHo, ih, iH1.

(3)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

---

BILAGA 13

PROVNINGSKRAV FÖR FORDON MED ANTILÅSNINGSSYSTEM

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | I denna bilaga anges kraven på bromsverkan för fordon försedda med antilåsningssystem. Dessutom ska motorfordon som är godkända att dra ett släpfordon, och släpfordon försedda med tryckluftsbromssystem, då fordonen är lastade, uppfylla de kompatibilitetskrav som anges i bilaga 10 till dessa föreskrifter. För alla lastningstillstånd ska dock en bromsningsgrad utvecklas mellan ett tryck på 20 kPa och 100 kPa eller motsvarande digitalt behovsvärde vid manöverledningens eller manöverledningarnas kopplingshalva. |
| --- | --- |

1.1

I denna bilaga anges kraven på bromsverkan för fordon försedda med antilåsningssystem. Dessutom ska motorfordon som är godkända att dra ett släpfordon, och släpfordon försedda med tryckluftsbromssystem, då fordonen är lastade, uppfylla de kompatibilitetskrav som anges i bilaga 10 till dessa föreskrifter. För alla lastningstillstånd ska dock en bromsningsgrad utvecklas mellan ett tryck på 20 kPa och 100 kPa eller motsvarande digitalt behovsvärde vid manöverledningens eller manöverledningarnas kopplingshalva.

| 1.2 | De antilåsningssystem som nu används omfattar en eller flera sensorer, en eller flera styrenheter och en eller flera modulatorer. Varje system med en annan konstruktion, som kan komma att införas i framtiden eller där en antilåsningsfunktion är inbyggd i ett annat system, kommer att anses som ett antilåsningssystem enligt denna bilaga och bilaga 10 till dessa föreskrifter, om det tillhandahåller funktioner som är likvärdiga med dem som föreskrivs i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.2

De antilåsningssystem som nu används omfattar en eller flera sensorer, en eller flera styrenheter och en eller flera modulatorer. Varje system med en annan konstruktion, som kan komma att införas i framtiden eller där en antilåsningsfunktion är inbyggd i ett annat system, kommer att anses som ett antilåsningssystem enligt denna bilaga och bilaga 10 till dessa föreskrifter, om det tillhandahåller funktioner som är likvärdiga med dem som föreskrivs i denna bilaga.

2.   DEFINITIONER

2.1   antilåsningssystem: en del av ett färdbromssystem vilket automatiskt reglerar släpningsgraden i hjulens rotationsriktning på ett eller flera fordonshjul under bromsning.

2.2   givare: en komponent som konstruerats för att avkänna och till styrenheten överföra hjulens rotationstillstånd eller fordonets dynamiska tillstånd.

2.3   styrenhet: en komponent som konstruerats att utvärdera de data som överförs av givarna och för att överföra en signal till modulatorn.

2.4   modulator: en komponent som konstruerats att variera bromskraften/krafterna enligt den signal som tas emot från styrenheten.

2.5   direkt styrt hjul: ett hjul vars bromskraft regleras åtminstone enligt de data som erhålls från hjulets egen givare (1).

2.6   indirekt styrt hjul: ett hjul vars bromskraft regleras enligt de data som erhålls från givare på andra hjul (1).

2.7.   full cykling: när antilåsningssystemet gång på gång modulerar bromskraften för att hindra de direkt styrda hjulen från att låsas. Bromsningar där modulering endast sker en gång under inbromsningen ska inte anses uppfylla denna definition.

För släpfordon med pneumatiska bromssystem ska full cykling hos antilåsningssystemet endast säkerställas när tillgängligt tryck vid någon bromsaktuator på ett direkt styrt hjul är mer än 100 kPa över det maximala cyklingstrycket under en given provning Tillgängligt matartryck får inte ökas över 800 kPa.

3.   TYPER AV ANTILÅSNINGSSYSTEM

3.1   Ett motorfordon ska anses vara försett med ett antilåsningssystem enligt punkt 1 i bilaga 10 till dessa föreskrifter om ett av följande system är monterat:

3.1.1   Antilåsningssystem av kategori 1

Ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 1 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga.

3.1.2   Antilåsningssystem av kategori 2

Ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 2 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga, med undantag av kraven i punkt 5.3.5.

3.1.3   Antilåsningssystem av kategori 3

Ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 3 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga med undantag för kraven i punkterna 5.3.4 och 5.3.5. På sådana fordon ska varje enskild axel (eller boggi) som inte innehåller minst ett direkt styrt hjul uppfylla villkoren för friktionsutnyttjandet och hjullåsningssekvensen i bilaga 10 till dessa föreskrifter, med avseende på bromsningsgrad respektive belastning. Dessa krav får kontrolleras på vägytor med hög och låg friktion (högst cirka 0,8 respektive 0,3) genom reglering av färdbromsens manöverkraft.

3.2   Ett släpfordon ska anses vara försett med ett antilåsningssystem enligt punkt 1 i bilaga 10 till dessa föreskrifter, om minst två hjul på motsatta sidor av fordonet är direkt styrda och resterande hjul är direkt eller indirekt styrda av ett antilåsningssystem. För släpvagnar ska dessutom minst två hjul på en framaxel och två hjul på en bakaxel vara direkt styrda av minst en oberoende modulator per axel medan övriga hjul ska vara direkt eller indirekt styrda. Dessutom ska ett släpfordon med antilåsningssystem uppfylla ett av följande krav:

3.2.1   Antilåsningssystem av kategori A

Ett släpfordon försett med ett antilåsningssystem av kategori A ska uppfylla alla gällande krav i denna bilaga.

3.2.2   Antilåsningssystem av kategori B

Ett släp försett med ett antilåsningssystem av kategori B ska uppfylla alla gällande krav i denna bilaga, förutom punkt 6.3.2.

4.   ALLMÄNNA KRAV

| 4.1 | Varje elfel eller givareavvikelse som påverkar systemet med avseende på krav på funktion och bromsverkan i detta tillägg, inklusive fel på elförsörjningen till systemet, fel på externa kablar till den/se elektroniska styrenheten/enheterna, på styrenheten/enheterna (2) och modulatorn/modulatorerna ska meddelas föraren med en särskild optisk varningslampa. Den gula varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 ska användas för detta syfte. |
| --- | --- |

4.1

Varje elfel eller givareavvikelse som påverkar systemet med avseende på krav på funktion och bromsverkan i detta tillägg, inklusive fel på elförsörjningen till systemet, fel på externa kablar till den/se elektroniska styrenheten/enheterna, på styrenheten/enheterna (2) och modulatorn/modulatorerna ska meddelas föraren med en särskild optisk varningslampa. Den gula varningslampan som specificeras i punkt 5.2.1.29.2.1 ska användas för detta syfte.

| 4.1.1 | Givaravvikelser, som inte kan detekteras under statiska förhållanden, ska detekteras senast då fordonets hastighet överstiger 10 km/tim (3). För att förhindra felaktig felvisning när en givare inte genererar ett fordonshastighetsvärde, på grund av att hjulet inte roterar, kan kontrollen försenas men inte detekteras senare än då fordonets hastighet överstiger 15 km/tim. |
| --- | --- |

4.1.1

Givaravvikelser, som inte kan detekteras under statiska förhållanden, ska detekteras senast då fordonets hastighet överstiger 10 km/tim (3). För att förhindra felaktig felvisning när en givare inte genererar ett fordonshastighetsvärde, på grund av att hjulet inte roterar, kan kontrollen försenas men inte detekteras senare än då fordonets hastighet överstiger 15 km/tim.

| 4.1.2 | När antilåsningssystem energisätts med fordonet stillastående ska den/de elektriskt styrda pneumatiska modulatorventilen/-ventilerna gå minst en cykel. |
| --- | --- |

4.1.2

När antilåsningssystem energisätts med fordonet stillastående ska den/de elektriskt styrda pneumatiska modulatorventilen/-ventilerna gå minst en cykel.

| 4.2 | Motorfordon som är försedda med ett antilåsningssystem och som får dra ett släpfordon försett med ett sådant system ska vara försedda med en separat optisk varningssignal för antilåsningssystemet på släpfordonet som ska uppfylla kraven i punkt 4.1 i denna bilaga. Den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 ska användas för detta syfte, aktiverad via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (4). |
| --- | --- |

4.2

Motorfordon som är försedda med ett antilåsningssystem och som får dra ett släpfordon försett med ett sådant system ska vara försedda med en separat optisk varningssignal för antilåsningssystemet på släpfordonet som ska uppfylla kraven i punkt 4.1 i denna bilaga. Den separata gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.2 ska användas för detta syfte, aktiverad via stift 5 i det elektriska kontaktdon som överensstämmer med ISO 7638:1997 (4).

| 4.3 | I händelse av fel på antilåsningssystemet ska den kvarstående bromsverkan vara den som föreskrivs för fordonet i fråga i händelse av fel på en del av transmissionen till färdbromssystemet (se punkt 5.2.1.4 i dessa föreskrifter). Detta krav får inte tolkas som en avvikelse från kraven angående reservbromsning. För släpfordon ska den kvarstående bromsverkan i händelse av ett fel på antilåsningssystemet enligt punkt 4.1 vara minst 80 % av den föreskrivna bromsverkan med last för färdbromsystemet på ifrågavarande släpfordon. |
| --- | --- |

4.3

I händelse av fel på antilåsningssystemet ska den kvarstående bromsverkan vara den som föreskrivs för fordonet i fråga i händelse av fel på en del av transmissionen till färdbromssystemet (se punkt 5.2.1.4 i dessa föreskrifter). Detta krav får inte tolkas som en avvikelse från kraven angående reservbromsning. För släpfordon ska den kvarstående bromsverkan i händelse av ett fel på antilåsningssystemet enligt punkt 4.1 vara minst 80 % av den föreskrivna bromsverkan med last för färdbromsystemet på ifrågavarande släpfordon.

| 4.4 | Antilåsningssystemets funktion ska inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 10. |
| --- | --- |

4.4

Antilåsningssystemets funktion ska inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 10.

| 4.5 | En manuell anordning får inte tillhandahållas för att frikoppla eller ändra styrningssättet (5) för antilåsningssystemet, utom för terrängmotorfordon i kategorierna N2 och N3 enligt definitionerna i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3). Då en sådan anordning är monterad i ett fordon i kategori N2 eller N3 ska följande villkor vara uppfyllda:






  4.5.1 | Motorfordon med antilåsningssystemet frikopplat eller styrningssättet ändrat genom den anordning som anges i punkt 4.5 ska uppfylla alla tillämpliga krav i bilaga 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

4.5

En manuell anordning får inte tillhandahållas för att frikoppla eller ändra styrningssättet (5) för antilåsningssystemet, utom för terrängmotorfordon i kategorierna N2 och N3 enligt definitionerna i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3). Då en sådan anordning är monterad i ett fordon i kategori N2 eller N3 ska följande villkor vara uppfyllda:

4.5.1

Motorfordon med antilåsningssystemet frikopplat eller styrningssättet ändrat genom den anordning som anges i punkt 4.5 ska uppfylla alla tillämpliga krav i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

| 4.5.2 | En optisk varningssignal ska visa föraren att antilåsningssystemet har frikopplats eller att styrningssättet har ändrats. Den gula varningssignalen för fel på antilåsningssystemet som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 kan användas för detta syfte.
  Varningssignalen får lysa konstant eller blinka. |
| --- | --- |

4.5.2

En optisk varningssignal ska visa föraren att antilåsningssystemet har frikopplats eller att styrningssättet har ändrats. Den gula varningssignalen för fel på antilåsningssystemet som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 kan användas för detta syfte.

Varningssignalen får lysa konstant eller blinka.

| 4.5.3 | Antilåsningssystemet ska slås till/återgå till körläge när tändnings(start)omkopplaren åter sätts i läge ”på” (körläge). |
| --- | --- |

4.5.3

Antilåsningssystemet ska slås till/återgå till körläge när tändnings(start)omkopplaren åter sätts i läge ”på” (körläge).

| 4.5.4 | Instruktionsboken för fordonet som tillverkaren tillhandahåller bör varna föraren för konsekvenserna med manuell frikoppling eller ändring av antilåsningssystemets styrningssätt. |
| --- | --- |

4.5.4

Instruktionsboken för fordonet som tillverkaren tillhandahåller bör varna föraren för konsekvenserna med manuell frikoppling eller ändring av antilåsningssystemets styrningssätt.

| 4.5.5 | Den anordning som anges i punkt 4.5 får tillsammans med dragfordonet slå ifrån eller ändra styrningsättet för släpfordonets antilåsningsbromssystem. En separat anordning för endast släpfordonet är inte tillåten. |
| --- | --- |

4.5.5

Den anordning som anges i punkt 4.5 får tillsammans med dragfordonet slå ifrån eller ändra styrningsättet för släpfordonets antilåsningsbromssystem. En separat anordning för endast släpfordonet är inte tillåten.

| 4.6 | Fordon försedda med ett integrerat uthålligt bromssystem ska också vara försedda med ett antilåsningssystem som påverkar åtminstone färdbromsarna på den axel som styrs av själva det uthålliga bromssystemet och ska uppfylla tillämpliga krav i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.6

Fordon försedda med ett integrerat uthålligt bromssystem ska också vara försedda med ett antilåsningssystem som påverkar åtminstone färdbromsarna på den axel som styrs av själva det uthålliga bromssystemet och ska uppfylla tillämpliga krav i denna bilaga.

5.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM MOTORFORDON

5.1   Energiförbrukning

Motorfordon försedda med antilåsningssystem ska behålla sin bromsverkan när färdbromsens manöverorgan ansätts fullt under lång tid. Överensstämmelse med detta krav ska kontrolleras genom följande provningar:

5.1.1   Provningsförfarande

| 5.1.1.1 | Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen/anordningarna ska vara den som anges av tillverkaren. Denna nivå ska vara minst sådan att den verkningsgrad som föreskrivs för färdbromsning när fordonet är lastat säkerställs.
  Energilagringsanordningen/-anordningarna för pneumatisk hjälputrustning ska bortkopplas. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen/anordningarna ska vara den som anges av tillverkaren. Denna nivå ska vara minst sådan att den verkningsgrad som föreskrivs för färdbromsning när fordonet är lastat säkerställs.

Energilagringsanordningen/-anordningarna för pneumatisk hjälputrustning ska bortkopplas.

| 5.1.1.2 | Från en utgångshastighet på minst 50 km/tim på en yta med en friktionskoefficient på 0,3 eller mindre (6) ska bromsarna på det lastade fordonet ansättas fullt under tiden t, och hänsyn ska tas till den energi som förbrukas av de indirekt styrda hjulen och alla direkt styrda hjul ska kontrolleras av antilåsningssystemet under hela denna tid. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Från en utgångshastighet på minst 50 km/tim på en yta med en friktionskoefficient på 0,3 eller mindre (6) ska bromsarna på det lastade fordonet ansättas fullt under tiden t, och hänsyn ska tas till den energi som förbrukas av de indirekt styrda hjulen och alla direkt styrda hjul ska kontrolleras av antilåsningssystemet under hela denna tid.

| 5.1.1.3 | Fordonets motor ska sedan stannas eller försörjningen till energilagringsanordningen/anordningarna stängas av. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Fordonets motor ska sedan stannas eller försörjningen till energilagringsanordningen/anordningarna stängas av.

| 5.1.1.4 | Färdbromsens manöverorgan ska sedan ansättas fullt fyra gånger i följd med fordonet stillastående. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Färdbromsens manöverorgan ska sedan ansättas fullt fyra gånger i följd med fordonet stillastående.

| 5.1.1.5 | När manöverorganet ansätts femte gången ska det vara möjligt att bromsa fordonet med minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromsning av det lastade fordonet. |
| --- | --- |

5.1.1.5

När manöverorganet ansätts femte gången ska det vara möjligt att bromsa fordonet med minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromsning av det lastade fordonet.

| 5.1.1.6 | I fråga om ett motorfordon som godkänts för att dra ett släpfordon försett med ett tryckluftsbromssystem ska matarledningen under provningarna vara blockerad och en energibehållare med kapaciteten 0,5 liter ska vara ansluten till den eventuella pneumatiska manöverledningen (enligt punkt 1.2.2.3 i avsnitt A i bilaga 7 till dessa föreskrifter). När bromsarna ansätts femte gången enligt punkt 5.1.1.5 får inte energinivån som tillförs den pneumatiska manöverledningen sjunka under hälften av den nivå som erhålls vid full ansättning med den ursprungliga energinivån. |
| --- | --- |

5.1.1.6

I fråga om ett motorfordon som godkänts för att dra ett släpfordon försett med ett tryckluftsbromssystem ska matarledningen under provningarna vara blockerad och en energibehållare med kapaciteten 0,5 liter ska vara ansluten till den eventuella pneumatiska manöverledningen (enligt punkt 1.2.2.3 i avsnitt A i bilaga 7 till dessa föreskrifter). När bromsarna ansätts femte gången enligt punkt 5.1.1.5 får inte energinivån som tillförs den pneumatiska manöverledningen sjunka under hälften av den nivå som erhålls vid full ansättning med den ursprungliga energinivån.

5.1.2   Ytterligare krav

| 5.1.2.1 | Vägytans friktionskoefficient ska mätas med fordonet i fråga under provningen med den metod som beskrivs i punkt 1.1 i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Vägytans friktionskoefficient ska mätas med fordonet i fråga under provningen med den metod som beskrivs i punkt 1.1 i tillägg 2 till denna bilaga.

| 5.1.2.2 | Bromsprovningen ska utföras med motorn frikopplad och på tomgång och med fordonet lastat. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Bromsprovningen ska utföras med motorn frikopplad och på tomgång och med fordonet lastat.

| 5.1.2.3 | Bromsningstiden t ska bestämmas med följande formel:



  (får inte vara mindre än 15 sekunder)
  där t uttrycks i sekunder och vmax motsvarar fordonets högsta konstruktionshastighet uttryckt i km/tim med en övre gräns på 160 km/tim. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Bromsningstiden t ska bestämmas med följande formel:

Formula

(får inte vara mindre än 15 sekunder)

där t uttrycks i sekunder och vmax motsvarar fordonets högsta konstruktionshastighet uttryckt i km/tim med en övre gräns på 160 km/tim.

| 5.1.2.4 | Om tiden t inte kan uppnås under en enstaka bromsning får ytterligare försök utföras, upp till högst fyra totalt. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Om tiden t inte kan uppnås under en enstaka bromsning får ytterligare försök utföras, upp till högst fyra totalt.

| 5.1.2.5 | Om provningen utförs i flera försök får ingen ny energi tillföras mellan
  provningsfaserna. Från och med det andra försöket får hänsyn tas till den energiförbrukning som motsvarar den ursprungliga ansättningen, genom att en full ansättning dras av från de fyra fulla ansättningar som avses i punkt 5.1.1.4 (samt punkterna 5.1.1.5, 5.1.1.6 och 5.1.2.6) i denna bilaga, för det andra, tredje respektive fjärde försöket i den provning som föreskrivs i punkt 5.1.1 i denna bilaga, såsom tillämpligt. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Om provningen utförs i flera försök får ingen ny energi tillföras mellan

provningsfaserna. Från och med det andra försöket får hänsyn tas till den energiförbrukning som motsvarar den ursprungliga ansättningen, genom att en full ansättning dras av från de fyra fulla ansättningar som avses i punkt 5.1.1.4 (samt punkterna 5.1.1.5, 5.1.1.6 och 5.1.2.6) i denna bilaga, för det andra, tredje respektive fjärde försöket i den provning som föreskrivs i punkt 5.1.1 i denna bilaga, såsom tillämpligt.

| 5.1.2.6 | Den bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.1.1.5 i denna bilaga ska anses uppfylld om, i slutet av fjärde ansättningen med fordonet stillastående, energinivån i lagringsanordningen/anordningarna är lika med eller högre än den som krävs för reservbromsning av det lastade fordonet. |
| --- | --- |

5.1.2.6

Den bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.1.1.5 i denna bilaga ska anses uppfylld om, i slutet av fjärde ansättningen med fordonet stillastående, energinivån i lagringsanordningen/anordningarna är lika med eller högre än den som krävs för reservbromsning av det lastade fordonet.

5.2   Friktionsutnyttjande

| 5.2.1 | Antilåsningssystemets friktionsutnyttjande tar hänsyn till den faktiska ökningen av bromssträckan utöver det teoretiska minsta värdet. Antilåsningssystemet ska anses vara tillfredsställande när villkoret ε ≥ 0,75 är uppfyllt, där ε representerar utnyttjad friktion enligt definitionen i punkt 1.2 i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.2.1

Antilåsningssystemets friktionsutnyttjande tar hänsyn till den faktiska ökningen av bromssträckan utöver det teoretiska minsta värdet. Antilåsningssystemet ska anses vara tillfredsställande när villkoret ε ≥ 0,75 är uppfyllt, där ε representerar utnyttjad friktion enligt definitionen i punkt 1.2 i tillägg 2 till denna bilaga.

| 5.2.2 | Friktionsutnyttjandet ε ska mätas på vägytor med en friktionskoefficient på 0,3 (6) eller mindre och med cirka 0,8 (torr väg) vid en utgångshastighet på 50 km/tim. För att ta bort effekterna av olika bromstemperaturer rekommenderas att zAL bestäms före bestämningen av k. |
| --- | --- |

5.2.2

Friktionsutnyttjandet ε ska mätas på vägytor med en friktionskoefficient på 0,3 (6) eller mindre och med cirka 0,8 (torr väg) vid en utgångshastighet på 50 km/tim. För att ta bort effekterna av olika bromstemperaturer rekommenderas att zAL bestäms före bestämningen av k.

| 5.2.3 | Provningsförfarandet för att bestämma friktionskoefficienten (k) och formlerna för beräkning av friktionsutnyttjandet (ε) ska vara de som fastställs i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.2.3

Provningsförfarandet för att bestämma friktionskoefficienten (k) och formlerna för beräkning av friktionsutnyttjandet (ε) ska vara de som fastställs i tillägg 2 till denna bilaga.

| 5.2.4 | Antilåsningssystemets friktionsutnyttjande ska kontrolleras på kompletta fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 eller 2. För fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 3 behöver endast axeln/axlarna med minst ett direkt styrt hjul uppfylla detta krav. |
| --- | --- |

5.2.4

Antilåsningssystemets friktionsutnyttjande ska kontrolleras på kompletta fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 eller 2. För fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 3 behöver endast axeln/axlarna med minst ett direkt styrt hjul uppfylla detta krav.

| 5.2.5 | Villkoret ε ≥ 0,75 ska kontrolleras med fordonet lastat och olastat (7).
  Provningen med lastat fordon på en yta med hög friktion behöver inte genomföras om den föreskrivna kraften på manöverorganet inte medför att full cykling uppnås av antilåsningssystemet.
  För provning utan last får manöverkraften ökas upp till 100 daN om ingen reglering uppnås vid full kraft (8). Om 100 daN är otillräckligt för att uppnå full cykling behöver denna provning inte utföras. För luftbromssystem får inte lufttrycket ökas över frånkopplingstrycket för denna provning. |
| --- | --- |

5.2.5

Villkoret ε ≥ 0,75 ska kontrolleras med fordonet lastat och olastat (7).

Provningen med lastat fordon på en yta med hög friktion behöver inte genomföras om den föreskrivna kraften på manöverorganet inte medför att full cykling uppnås av antilåsningssystemet.

För provning utan last får manöverkraften ökas upp till 100 daN om ingen reglering uppnås vid full kraft (8). Om 100 daN är otillräckligt för att uppnå full cykling behöver denna provning inte utföras. För luftbromssystem får inte lufttrycket ökas över frånkopplingstrycket för denna provning.

5.3   Ytterligare kontroller

Följande ytterligare kontroller ska utföras med motorn frikopplad och med fordonet lastat och olastat.

| 5.3.1 | De hjul som styrs direkt av ett antilåsningssystem ska inte låsas när full kraft (8) plötsligt anbringas på manöverorganet på de vägytor som anges i punkt 5.2.2 i denna bilaga vid en utgångshastighet på 40 km/tim och vid en hög utgångshastighet enligt tabellen nedan (9)
   (10): | Fordonskategori | Högsta provningshastighet |
| --- | --- | --- | --- |
| Yta med hög friktion | Alla kategorier utom N2 och N3 lastade | 0,8 vmax ≤ 120 km/tim |
| N2 och N3 lastade | 0,8 vmax ≤ 80 km/tim |
| Yta med låg friktion | N1 | 0,8 vmax ≤ 120 km/tim |
| M2, M3 och N2 utom dragfordon för påhängsvagnar | 0,8 vmax ≤ 80 km/tim |
| N3- och N2-dragfordon för påhängsvagnar | 0,8 vmax ≤ 70 km/tim |

5.3.1

De hjul som styrs direkt av ett antilåsningssystem ska inte låsas när full kraft (8) plötsligt anbringas på manöverorganet på de vägytor som anges i punkt 5.2.2 i denna bilaga vid en utgångshastighet på 40 km/tim och vid en hög utgångshastighet enligt tabellen nedan (9)
   (10):

Fordonskategori

Högsta provningshastighet

Yta med hög friktion

Alla kategorier utom N2 och N3 lastade

0,8 vmax ≤ 120 km/tim

N2 och N3 lastade

0,8 vmax ≤ 80 km/tim

Yta med låg friktion

N1

0,8 vmax ≤ 120 km/tim

M2, M3 och N2 utom dragfordon för påhängsvagnar

0,8 vmax ≤ 80 km/tim

N3- och N2-dragfordon för påhängsvagnar

0,8 vmax ≤ 70 km/tim

| 5.3.2 | När en axel övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta med låg friktion (kL) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2 (11) med full kraft (8) anbringad på manöverorganet ska inte de direkt styrda hjulen låsas. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsen ansätts ska beräknas så att, med antilåsningssystemen i full funktion på ytan med hög friktion, övergången från en yta till den andra görs vid hög och vid låg hastighet under de förhållanden som fastställs i punkt 5.3.1 i denna bilaga (10). |
| --- | --- |

5.3.2

När en axel övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta med låg friktion (kL) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2 (11) med full kraft (8) anbringad på manöverorganet ska inte de direkt styrda hjulen låsas. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsen ansätts ska beräknas så att, med antilåsningssystemen i full funktion på ytan med hög friktion, övergången från en yta till den andra görs vid hög och vid låg hastighet under de förhållanden som fastställs i punkt 5.3.1 i denna bilaga (10).

| 5.3.3 | När ett fordon övergår från en yta med låg friktion (kL) till en yta med hög friktion (kH) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2 (11) med full kraft (8) anbringad på manöverorganet ska fordonets retardation öka till det tillämpliga höga värdet inom rimlig tid och fordonet ska inte avvika från sin ursprungliga kurs. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsarna ansätts ska beräknas så att, med antilåsningssystemen i full funktion på ytan med låg friktion, övergången från den ena ytan till den andra inträffar vid ungefär 50 km/tim. |
| --- | --- |

5.3.3

När ett fordon övergår från en yta med låg friktion (kL) till en yta med hög friktion (kH) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2 (11) med full kraft (8) anbringad på manöverorganet ska fordonets retardation öka till det tillämpliga höga värdet inom rimlig tid och fordonet ska inte avvika från sin ursprungliga kurs. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsarna ansätts ska beräknas så att, med antilåsningssystemen i full funktion på ytan med låg friktion, övergången från den ena ytan till den andra inträffar vid ungefär 50 km/tim.

| 5.3.4 | För fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 eller 2 och höger och vänster hjul på fordonet befinner sig på ytor med skilda friktionskoefficienter (kH och kL) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2 (11) får inte de direkt styrda hjulen låsas när full kraft (8) plötsligt anbringas på manöverorganet vid en hastighet på 50 km/tim. |
| --- | --- |

5.3.4

För fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 eller 2 och höger och vänster hjul på fordonet befinner sig på ytor med skilda friktionskoefficienter (kH och kL) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2 (11) får inte de direkt styrda hjulen låsas när full kraft (8) plötsligt anbringas på manöverorganet vid en hastighet på 50 km/tim.

| 5.3.5 | Dessutom ska lastade fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 enligt villkoren i punkt 5.3.4 i denna bilaga uppfylla föreskriven bromsningsgrad i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.3.5

Dessutom ska lastade fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 enligt villkoren i punkt 5.3.4 i denna bilaga uppfylla föreskriven bromsningsgrad i tillägg 3 till denna bilaga.

| 5.3.6 | Under provningarna enligt punkterna 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga ska dock korta perioder med hjullåsning tillåtas. Vidare är hjullåsning tillåten när hastigheten är mindre än 15 km/tim. Likaså är låsning av indirekt styrda hjul tillåten vid varje hastighet, men stabiliteten och styrbarheten ska inte påverkas. |
| --- | --- |

5.3.6

Under provningarna enligt punkterna 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga ska dock korta perioder med hjullåsning tillåtas. Vidare är hjullåsning tillåten när hastigheten är mindre än 15 km/tim. Likaså är låsning av indirekt styrda hjul tillåten vid varje hastighet, men stabiliteten och styrbarheten ska inte påverkas.

| 5.3.7 | Under provningarna enligt punkterna 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga är styrningskorrigering tillåten om vinkelvridningen hos styrorganet ligger inom 120° under de två första sekunderna och inte överstiger 240° totalt. I början av dessa provningar ska dessutom fordonets symmetrilängdplan passera gränsen mellan ytorna med hög och låg friktion och under dessa provningar får ingen del av däcken (yttre) passera denna gräns (7). |
| --- | --- |

5.3.7

Under provningarna enligt punkterna 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga är styrningskorrigering tillåten om vinkelvridningen hos styrorganet ligger inom 120° under de två första sekunderna och inte överstiger 240° totalt. I början av dessa provningar ska dessutom fordonets symmetrilängdplan passera gränsen mellan ytorna med hög och låg friktion och under dessa provningar får ingen del av däcken (yttre) passera denna gräns (7).

6.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SLÄPFORDON

6.1   Energiförbrukning

Släpfordon försedda med antilåsningssystem ska vara så konstruerade att fordonet även efter det att färdbromsens manöverorgan varit fullt ansatt en viss tid behåller tillräcklig energi för att stannas på en rimlig sträcka.

| 6.1.1 | Överensstämmelse med ovanstående krav ska kontrolleras med det förfarande som anges nedan med fordonet olastat på en rak och horisontell väg med en yta med god friktionskoefficient (12) och med bromsarna inställda så tätt som möjligt och med den fördelande/lastkännande ventilen (om sådan finns) i det lastade läget under hela provningen. |
| --- | --- |

6.1.1

Överensstämmelse med ovanstående krav ska kontrolleras med det förfarande som anges nedan med fordonet olastat på en rak och horisontell väg med en yta med god friktionskoefficient (12) och med bromsarna inställda så tätt som möjligt och med den fördelande/lastkännande ventilen (om sådan finns) i det lastade läget under hela provningen.

| 6.1.2 | För tryckluftsbromssystem ska den ursprungliga energinivån i energitransmissionens lagringsanordning(ar) motsvara ett tryck på 800 kPa vid kopplingshalvan på släpfordonets matarledning. |
| --- | --- |

6.1.2

För tryckluftsbromssystem ska den ursprungliga energinivån i energitransmissionens lagringsanordning(ar) motsvara ett tryck på 800 kPa vid kopplingshalvan på släpfordonets matarledning.

| 6.1.3 | Bromsarna ska med en utgångshastighet av minst 30 km/tim ansättas fullt under tiden t = 15 s, under vilken alla hjul ska förbli under kontroll av antilåsningssystemet. Under denna provning ska tillförseln till energilagringsanordning(ar) vara avstängd(a).
  Om tiden t = 15 s inte kan fullgöras med ett enda bromsförsök får ytterligare försök göras. Under dessa försök ska ingen ny energi ges till energilagringsanordning(ar) och från det andra försöket ska hänsyn tas till den ytterligare energiförbrukningen för att fylla aktuatorerna, t.ex. vid det följande provningsförfarandet.
  Trycket i energilagringsanordningen/-anordningarna vid det första försökets början ska vara det som anges i punkt 6.1.2. Vid början av det/de följande försöket/försöken ska trycket i lagringsanordningen/-anordningarna efter ansättningen av bromsarna inte vara lägre än trycket i lagringsanordningen/-anordningarna vid det föregående försökets slut.
  Vid påföljande försök ska endast hänsyn tas till den tidpunkt då trycket i lagringsanordningen/-anordningarna motsvarar det vid föregående försöks slut. |
| --- | --- |

6.1.3

Bromsarna ska med en utgångshastighet av minst 30 km/tim ansättas fullt under tiden t = 15 s, under vilken alla hjul ska förbli under kontroll av antilåsningssystemet. Under denna provning ska tillförseln till energilagringsanordning(ar) vara avstängd(a).

Om tiden t = 15 s inte kan fullgöras med ett enda bromsförsök får ytterligare försök göras. Under dessa försök ska ingen ny energi ges till energilagringsanordning(ar) och från det andra försöket ska hänsyn tas till den ytterligare energiförbrukningen för att fylla aktuatorerna, t.ex. vid det följande provningsförfarandet.

Trycket i energilagringsanordningen/-anordningarna vid det första försökets början ska vara det som anges i punkt 6.1.2. Vid början av det/de följande försöket/försöken ska trycket i lagringsanordningen/-anordningarna efter ansättningen av bromsarna inte vara lägre än trycket i lagringsanordningen/-anordningarna vid det föregående försökets slut.

Vid påföljande försök ska endast hänsyn tas till den tidpunkt då trycket i lagringsanordningen/-anordningarna motsvarar det vid föregående försöks slut.

| 6.1.4 | I slutet av bromsningen, då fordonet står stilla, ska färdbromsens manöverorgan ansättas fullt fyra gånger. Under den femte ansättningen ska trycket i driftkretsen vara tillräckligt för att åstadkomma en total bromskraft vid hjulens omkrets på minst 22,5 % av den kraft som motsvarar den största statiska last som uppbärs av hjulen och utan att orsaka att något bromssystem automatiskt träder i funktion som inte kontrolleras av antilåsningssystemet. |
| --- | --- |

6.1.4

I slutet av bromsningen, då fordonet står stilla, ska färdbromsens manöverorgan ansättas fullt fyra gånger. Under den femte ansättningen ska trycket i driftkretsen vara tillräckligt för att åstadkomma en total bromskraft vid hjulens omkrets på minst 22,5 % av den kraft som motsvarar den största statiska last som uppbärs av hjulen och utan att orsaka att något bromssystem automatiskt träder i funktion som inte kontrolleras av antilåsningssystemet.

6.2   Friktionsutnyttjande

| 6.2.1 | Bromssystem försedda med ett antilåsningssystem ska anses godtagbara när villkoret ε ≥ 0,75 är uppfyllt, där ε representerar den utnyttjade friktionen enligt definition i punkt 2 i tillägg 2 i denna bilaga. Detta villkor ska kontrolleras med fordonet olastat på en rak och horisontell väg med en yta som har en god friktionskoefficient (12)
   (13). |
| --- | --- |

6.2.1

Bromssystem försedda med ett antilåsningssystem ska anses godtagbara när villkoret ε ≥ 0,75 är uppfyllt, där ε representerar den utnyttjade friktionen enligt definition i punkt 2 i tillägg 2 i denna bilaga. Detta villkor ska kontrolleras med fordonet olastat på en rak och horisontell väg med en yta som har en god friktionskoefficient (12)
   (13).

| 6.2.2 | För att eliminera effekterna av olika bromstemperaturer rekommenderas att zRAL bestäms före bestämningen av kR. |
| --- | --- |

6.2.2

För att eliminera effekterna av olika bromstemperaturer rekommenderas att zRAL bestäms före bestämningen av kR.

6.3   Ytterligare kontroller

| 6.3.1 | Vid hastigheter över 15 km/tim ska de hjul som är direkt styrda av ett antilåsningssystem inte låsas då full kraft (8) plötsligt anbringas på dragfordonets manöverorgan. Detta ska kontrolleras enligt de villkor som föreskrivs i punkt 6.2 i denna bilaga vid utgångshastigheter på 40 km/tim och 80 km/tim. |
| --- | --- |

6.3.1

Vid hastigheter över 15 km/tim ska de hjul som är direkt styrda av ett antilåsningssystem inte låsas då full kraft (8) plötsligt anbringas på dragfordonets manöverorgan. Detta ska kontrolleras enligt de villkor som föreskrivs i punkt 6.2 i denna bilaga vid utgångshastigheter på 40 km/tim och 80 km/tim.

| 6.3.2 | Bestämmelserna i denna punkt ska endast gälla släpfordon försedda med ett antilåsningssystem av kategori A. När de högra och vänstra hjulen befinner sig på ytor som utvecklar olika högsta bromsningsgrader (zRALH och zRALL) där




  ska de direkt styrda hjulen inte låsa sig när full kraft (8) plötsligt anbringas på dragfordonets manöverorgan vid en hastighet av 50 km/tim. Förhållandet zRALH/zRALL får utrönas genom förfarandet i punkt 2 i tillägg 2 till denna bilaga eller genom att beräkna förhållandet zRALH/zRALL. Enligt detta villkor ska det olastade fordonet uppfylla den föreskrivna bromsningsgraden i tillägg 3 i denna bilaga (13). |
| --- | --- |

6.3.2

Bestämmelserna i denna punkt ska endast gälla släpfordon försedda med ett antilåsningssystem av kategori A. När de högra och vänstra hjulen befinner sig på ytor som utvecklar olika högsta bromsningsgrader (zRALH och zRALL) där

Formula
  Formula

ska de direkt styrda hjulen inte låsa sig när full kraft (8) plötsligt anbringas på dragfordonets manöverorgan vid en hastighet av 50 km/tim. Förhållandet zRALH/zRALL får utrönas genom förfarandet i punkt 2 i tillägg 2 till denna bilaga eller genom att beräkna förhållandet zRALH/zRALL. Enligt detta villkor ska det olastade fordonet uppfylla den föreskrivna bromsningsgraden i tillägg 3 i denna bilaga (13).

| 6.3.3 | Vid fordonshastigheter ≥ 15 km/tim får de direkt styrda hjulen låsa sig för korta perioder, men med vid hastigheter < 15 km/tim är all låsning tillåten. Indirekt styrda hjul får låsa sig vid vilken hastighet som helst, men stabiliteten ska inte påverkas. |
| --- | --- |

6.3.3

Vid fordonshastigheter ≥ 15 km/tim får de direkt styrda hjulen låsa sig för korta perioder, men med vid hastigheter < 15 km/tim är all låsning tillåten. Indirekt styrda hjul får låsa sig vid vilken hastighet som helst, men stabiliteten ska inte påverkas.

---

(1)  Antilåsningssystem med ”select-high”-reglering ska anses omfatta både direkt och indirekt styrda hjul. I system med ”select-low”-reglering ska alla avkända hjul anses som direkt styrda hjul.

(2)  Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med dokumentation av styrenheten/-enheterna som följer mallen i bilaga 18.

(3)  Varningslampan får tändas igen medan fordonet är stillastående, förutsatt att den släcks innan fordonshastigheten når 10 km/h eller 15 km/tim när inte något fel finns.

(4)  Kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 kan användas för 5- eller 7-stiftstillämpningar, såsom tillämpligt.

(5)  Det ska vara klart att anordningar som ändrar styrningssättet för antilåsningssystemet inte omfattas av punkt 4.5 om vid det ändrade villkoret för styrningssättet, alla krav på kategorin av antilåsningssystem, som fordonet är försett med, är uppfyllda. I detta fall ska dock punkterna 4.5.2, 4.5.3 och 4.5.4 i denna bilaga vara uppfyllda.

(6)  Till dess sådana provningsytor blivit allmänt tillgängliga, får däck som är vid utslitningsgränsen och högre värden upp till 0,4 användas, enligt vad den tekniska tjänsten bestämmer. Det faktiska erhållna värdet och typer av däck och yta ska registreras.

(7)  Tills ett enhetligt provningsförfarande har fastställts kan de provningar som krävs enligt denna punkt behöva upprepas, för fordon försedda med elektriskt regenererande bromssystem, för att fastställa påverkan av olika bromsfördelningsvärden som tillhandahålls av automatiska funktioner på fordonet.

(8)  Med full kraft avses den högsta kraft som fastställs i bilaga 4 till dessa föreskrifter för fordonskategorin, men en högre kraft får användas om det krävs för att aktivera antilåsningssystemet.

(9)  Villkoren i denna punkt gäller från den 13 mars 1992 (beslut i Arbetsgruppen för fordonskonstruktion, TRANS/SC.1/WP.29/341, punkt 23).

(10)  Syftet med dessa provningar är att kontrollera att hjulen inte låser sig och att fordonet förblir stabilt. Det är därför inte nödvändigt att helt kunna stanna fordonet på yta med låg friktion.

(11)  kH är koefficienten för yta med hög friktion.

kL är koefficienten för yta med låg friktion.

kH och kL ska mätas enligt vad som anges i tillägg 2 i denna bilaga.

(12)  Om friktionskoefficienten på provningsbanan är alltför hög och hindrar antilåsningssystemet från full cykling får provningen utföras på en yta med en lägre friktionskoefficient.

(13)  För släpfordon försedda med en bromslastkännande anordning får tryckinställningen ökas för att säkerställa full cykling.

TILLÄGG 1

Tabell

Symboler och definitioner

| SYMBOL | ANMÄRKNINGAR |
| --- | --- |
| E | Hjulbas. |
| ER | Avstånd mellan axeltapp och mittlinje för påhängsvagnens axel eller axlar (eller avståndet mellan dragstångens koppling och mittlinjen för påhängsvagnens axel eller axlar). |
| ε | Den friktion som utnyttjas av fordonet: kvoten av den högsta bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL) och friktionskoefficienten (k). |
| εi | Det ε-värde som uppmätts på axel i (för motorfordon med ett antilåsningssystem av kategori 3). |
| εH | ε-värdet på en yta med hög friktion. |
| εL | ε-värdet på en yta med låg friktion. |
| F | Kraft [N]. |
| FbR | Fordonets bromskraft med antilåsningssystemet ur funktion. |
| FbRmax | Högsta värde för FbR. |
| FbRmaxi | Värdet på FbRmax med endast axel i på släpfordonet bromsad. |
| FbRAL | Släpfordonets bromskraft med antilåsningssystemet i funktion. |
| FCnd | Sammanlagd normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och icke drivande axlarna på fordonskombinationen under statiska förhållanden |
| FCd | Sammanlagd normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och drivande axlarna på fordonskombinationen under statiska förhållanden. |
| Fdyn | Normalkraft från vägen under dynamiska förhållanden med antilåsningssystemet i funktion. |
| Fidyn | Fdyn på axel i för motorfordon eller släpvagnar |
| Fi | Normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden. |
| FM | Total statisk normalkraft från vägen som verkar på alla hjul på motorfordonet (dragfordonet). |
| FMnd
   (1) | Total statisk normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och icke drivande axlarna på motorfordonet. |
| FMd
   (1) | Total statisk normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och drivande axlarna på motorfordonet. |
| FR | Total statisk normalkraft från vägen på släpfordonets alla hjul. |
| FRdyn | Total dynamisk normalkraft från vägen som verkar på axeln/axlarna på påhängsvagn eller släpkärra. |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd. |
| G | Tyngdkraftsacceleration (9,81 m/s2). |
| H | Tyngdpunktens höjd enligt tillverkaren och godkänd av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen. |
| hD | Dragstångens höjd (släpfordonets ledpunkt). |
| hK | Vändskivans höjd (kopplingstapp). |
| hR | Tyngdpunktens höjd för släpfordonet. |
| K | Friktionskoefficient mellan däck och väg. |
| kf | k-faktor för den ena av de främre axlarna. |
| kH | k-värde fastställt på yta med hög friktion. |
| ki | k-värde fastställt för axel i för ett fordon med ett antilåsningssystem av kategori 3. |
| kL | k-värde fastställt på en yta med låg friktion. |
| klock | Friktionsvärdet för 100 % glidning. |
| kM | k-faktor för motorfordonet. |
| kpeak | Högsta värde för kurvan ”friktion mot glidning”. |
| kr | k-faktor för ena bakaxeln. |
| kR | k-faktor för släpfordonet. |
| P | Massa för enskilt fordon [kg]. |
| R | Förhållandet mellan kpeak och klock. |
| t | Tidsintervall [s]. |
| tm | Medelvärde för t. |
| tmin | Lägsta värde för t. |
| z | Bromsningsgrad. |
| zAL | Bromsningsgrad z för fordonet med antilåsningssystemet i funktion. |
| zC | Bromsningsgrad z för fordonskombination, med endast släpfordonet bromsat och antilåsningssystemet ur funktion. |
| zCAL | Bromsningsgrad z för fordonskombination, med endast släpfordonet bromsat och antilåsningssystemet i funktion. |
| zCmax | Högsta värde för zC. |
| zCmaxi | Värdet på zC med endast axel i på släpfordonet bromsad. |
| zm | Medelvärdet för bromsningsgraden. |
| zmax | Högsta värde för z. |
| zMALS | zAL för motorfordon på ”delad yta”. |
| zR | Bromsningsgrad z för fordonet med antilåsningssystemet ur funktion. |
| zRAL | zAL för släpfordonet som erhålls genom att bromsa alla axlar, dragfordonet obromsat och dess motor frikopplad. |
| zRALH | zRAL på en yta med hög friktionskoefficient. |
| zRALL | zRAL på ytan med låg friktionskoefficient. |
| zRALS | zRAL på den delade ytan. |
| zRH | zRAL på ytan med hög friktionskoefficient. |
| zRL | zRAL på ytan med låg friktionskoefficient. |
| zRHmax | Högsta värde på zRH. |
| zRLmax | Högsta värde på zRL. |
| zRmax | Högsta värde på zR. |

SYMBOL

ANMÄRKNINGAR

E

Hjulbas.

ER

Avstånd mellan axeltapp och mittlinje för påhängsvagnens axel eller axlar (eller avståndet mellan dragstångens koppling och mittlinjen för påhängsvagnens axel eller axlar).

ε

Den friktion som utnyttjas av fordonet: kvoten av den högsta bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL) och friktionskoefficienten (k).

εi

Det ε-värde som uppmätts på axel i (för motorfordon med ett antilåsningssystem av kategori 3).

εH

ε-värdet på en yta med hög friktion.

εL

ε-värdet på en yta med låg friktion.

F

Kraft [N].

FbR

Fordonets bromskraft med antilåsningssystemet ur funktion.

FbRmax

Högsta värde för FbR.

FbRmaxi

Värdet på FbRmax med endast axel i på släpfordonet bromsad.

FbRAL

Släpfordonets bromskraft med antilåsningssystemet i funktion.

FCnd

Sammanlagd normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och icke drivande axlarna på fordonskombinationen under statiska förhållanden

FCd

Sammanlagd normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och drivande axlarna på fordonskombinationen under statiska förhållanden.

Fdyn

Normalkraft från vägen under dynamiska förhållanden med antilåsningssystemet i funktion.

Fidyn

Fdyn på axel i för motorfordon eller släpvagnar

Fi

Normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden.

FM

Total statisk normalkraft från vägen som verkar på alla hjul på motorfordonet (dragfordonet).

FMnd
   (1)

Total statisk normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och icke drivande axlarna på motorfordonet.

FMd
   (1)

Total statisk normalkraft från vägen som verkar på de obromsade och drivande axlarna på motorfordonet.

FR

Total statisk normalkraft från vägen på släpfordonets alla hjul.

FRdyn

Total dynamisk normalkraft från vägen som verkar på axeln/axlarna på påhängsvagn eller släpkärra.

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd.

G

Tyngdkraftsacceleration (9,81 m/s2).

H

Tyngdpunktens höjd enligt tillverkaren och godkänd av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen.

hD

Dragstångens höjd (släpfordonets ledpunkt).

hK

Vändskivans höjd (kopplingstapp).

hR

Tyngdpunktens höjd för släpfordonet.

K

Friktionskoefficient mellan däck och väg.

kf

k-faktor för den ena av de främre axlarna.

kH

k-värde fastställt på yta med hög friktion.

ki

k-värde fastställt för axel i för ett fordon med ett antilåsningssystem av kategori 3.

kL

k-värde fastställt på en yta med låg friktion.

klock

Friktionsvärdet för 100 % glidning.

kM

k-faktor för motorfordonet.

kpeak

Högsta värde för kurvan ”friktion mot glidning”.

kr

k-faktor för ena bakaxeln.

kR

k-faktor för släpfordonet.

P

Massa för enskilt fordon [kg].

R

Förhållandet mellan kpeak och klock.

t

Tidsintervall [s].

tm

Medelvärde för t.

tmin

Lägsta värde för t.

z

Bromsningsgrad.

zAL

Bromsningsgrad z för fordonet med antilåsningssystemet i funktion.

zC

Bromsningsgrad z för fordonskombination, med endast släpfordonet bromsat och antilåsningssystemet ur funktion.

zCAL

Bromsningsgrad z för fordonskombination, med endast släpfordonet bromsat och antilåsningssystemet i funktion.

zCmax

Högsta värde för zC.

zCmaxi

Värdet på zC med endast axel i på släpfordonet bromsad.

zm

Medelvärdet för bromsningsgraden.

zmax

Högsta värde för z.

zMALS

zAL för motorfordon på ”delad yta”.

zR

Bromsningsgrad z för fordonet med antilåsningssystemet ur funktion.

zRAL

zAL för släpfordonet som erhålls genom att bromsa alla axlar, dragfordonet obromsat och dess motor frikopplad.

zRALH

zRAL på en yta med hög friktionskoefficient.

zRALL

zRAL på ytan med låg friktionskoefficient.

zRALS

zRAL på den delade ytan.

zRH

zRAL på ytan med hög friktionskoefficient.

zRL

zRAL på ytan med låg friktionskoefficient.

zRHmax

Högsta värde på zRH.

zRLmax

Högsta värde på zRL.

zRmax

Högsta värde på zR.

---

(1)  FMnd och FMd för tvåaxlade motorfordon: dessa symboler får förenklas till motsvarande Fi-symboler.

TILLÄGG 2

FRIKTIONSUTNYTTJANDE

1.   MÄTMETOD FÖR MOTORFORDON

1.1   Bestämning av friktionskoefficienten (k)

| 1.1.1 | Friktionskoefficienten (k) ska bestämmas som kvoten av de största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande dynamiska belastning på den axel som bromsas. |
| --- | --- |

1.1.1

Friktionskoefficienten (k) ska bestämmas som kvoten av de största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande dynamiska belastning på den axel som bromsas.

| 1.1.2 | Bromsarna ska ansättas på endast en axel på det fordon som provas, vid en utgångshastighet på 50 km/tim. Bromskrafterna ska vara jämt fördelade mellan axelns hjul för att nå största bromsverkan. Antilåsningssystemet ska vara urkopplat eller ur funktion mellan 40 km/tim och 20 km/tim. |
| --- | --- |

1.1.2

Bromsarna ska ansättas på endast en axel på det fordon som provas, vid en utgångshastighet på 50 km/tim. Bromskrafterna ska vara jämt fördelade mellan axelns hjul för att nå största bromsverkan. Antilåsningssystemet ska vara urkopplat eller ur funktion mellan 40 km/tim och 20 km/tim.

| 1.1.3 | Ett antal provningar vid inkrementellt ändrade ledningstryck ska utföras för bestämning av fordonets största bromsningsgrad (zmax). Under varje provning ska en konstant ingångskraft upprätthållas och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som åtgår för att hastigheten ska minska från 40 km/tim till 20 km/tim med hjälp av följande formel:
  zmax är största värdet av z och t anges i sekunder. |
| --- | --- |

1.1.3

Ett antal provningar vid inkrementellt ändrade ledningstryck ska utföras för bestämning av fordonets största bromsningsgrad (zmax). Under varje provning ska en konstant ingångskraft upprätthållas och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som åtgår för att hastigheten ska minska från 40 km/tim till 20 km/tim med hjälp av följande formel:

zmax är största värdet av z och t anges i sekunder.

Formula

| 1.1.3.1 | Hjullåsning får inträffa under 20 km/tim. |
| --- | --- |

1.1.3.1

Hjullåsning får inträffa under 20 km/tim.

| 1.1.3.2 | Med utgångspunkt från det lägsta uppmätta värdet på t, benämnt tmin, väljs sedan tre värden på t som ligger i intervallet tmin till 1,05 tmin och därefter beräknas deras aritmetiska medelvärde tm. Sedan beräknas zm enligt följande:



  Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan erhållas av praktiska skäl får minimitiden tmin användas. Kraven i punkt 1.3 nedan gäller dock fortfarande. |
| --- | --- |

1.1.3.2

Med utgångspunkt från det lägsta uppmätta värdet på t, benämnt tmin, väljs sedan tre värden på t som ligger i intervallet tmin till 1,05 tmin och därefter beräknas deras aritmetiska medelvärde tm. Sedan beräknas zm enligt följande:

Formula

Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan erhållas av praktiska skäl får minimitiden tmin användas. Kraven i punkt 1.3 nedan gäller dock fortfarande.

| 1.1.4 | Bromskrafterna ska beräknas från den uppmätta bromsningsgraden och rullmotståndet hos den obromsade axeln (axlarna) vilket är lika med 0,015 och 0,010 av den statiska axelbelastningen för en driven axel respektive en icke driven axel. |
| --- | --- |

1.1.4

Bromskrafterna ska beräknas från den uppmätta bromsningsgraden och rullmotståndet hos den obromsade axeln (axlarna) vilket är lika med 0,015 och 0,010 av den statiska axelbelastningen för en driven axel respektive en icke driven axel.

| 1.1.5 | Axelns dynamiska belastning ska vara den som anges av formeln i bilaga 10 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.1.5

Axelns dynamiska belastning ska vara den som anges av formeln i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

| 1.1.6 | Värdet för k ska avrundas till tre decimaler. |
| --- | --- |

1.1.6

Värdet för k ska avrundas till tre decimaler.

| 1.1.7 | Sedan ska provningen upprepas för den/de andra axeln/axlarna enligt punkterna 1.1.1–1.1.6 (för undantag, se punkterna 1.4 och 1.5). |
| --- | --- |

1.1.7

Sedan ska provningen upprepas för den/de andra axeln/axlarna enligt punkterna 1.1.1–1.1.6 (för undantag, se punkterna 1.4 och 1.5).

| 1.1.8 | Exempel: För ett tvåaxlat bakhjulsdrivet fordon på vilket framaxeln (1) bromsas erhålls friktionskoefficienten (k) av följande formel: |
| --- | --- |

1.1.8

Exempel: För ett tvåaxlat bakhjulsdrivet fordon på vilket framaxeln (1) bromsas erhålls friktionskoefficienten (k) av följande formel:

Formula

| 1.1.9 | En koefficient bestäms för framaxeln kf och en för bakaxeln kr. |
| --- | --- |

1.1.9

En koefficient bestäms för framaxeln kf och en för bakaxeln kr.

1.2   Bestämning av utnyttjad friktion (ε)

| 1.2.1 | Den utnyttjade friktionen (ε) ska definieras som kvoten av största bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL) och friktionskoefficienten (kM) enligt följande: |
| --- | --- |

1.2.1

Den utnyttjade friktionen (ε) ska definieras som kvoten av största bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL) och friktionskoefficienten (kM) enligt följande:

Formula

| 1.2.2 | Från en utgångshastighet av 55 km/tim ska det högsta värdet för bromsningsgraden (zAL) mätas med antilåsningssystemet i full cykling. Detta värde för zAL ska baseras på medelvärdet av tre provningar enligt punkt 1.1.3 i detta tillägg med användande av den tid som åtgått för att hastigheten ska minska från 45 km/tim till 15 km/tim, enligt följande formel: |
| --- | --- |

1.2.2

Från en utgångshastighet av 55 km/tim ska det högsta värdet för bromsningsgraden (zAL) mätas med antilåsningssystemet i full cykling. Detta värde för zAL ska baseras på medelvärdet av tre provningar enligt punkt 1.1.3 i detta tillägg med användande av den tid som åtgått för att hastigheten ska minska från 45 km/tim till 15 km/tim, enligt följande formel:

Formula

| 1.2.3 | Friktionskoefficienten kM ska bestämmas genom viktning av de dynamiska axelbelastningarna enligt följande:



  där |
| --- | --- |

1.2.3

Friktionskoefficienten kM ska bestämmas genom viktning av de dynamiska axelbelastningarna enligt följande:

Formula

där

Formula

Formula

| 1.2.4 | Värdet på ε ska avrundas till två decimaler. |
| --- | --- |

1.2.4

Värdet på ε ska avrundas till två decimaler.

| 1.2.5 | För fordon försedda med ett antilåsningssystem av kategori 1 eller 2 ska värdet på zAL baseras på hela fordonet med antilåsningssystemet i drift och utnyttjad friktion (ε) erhålls med den samma formel som återges i punkt 1.2.1 i detta tillägg. |
| --- | --- |

1.2.5

För fordon försedda med ett antilåsningssystem av kategori 1 eller 2 ska värdet på zAL baseras på hela fordonet med antilåsningssystemet i drift och utnyttjad friktion (ε) erhålls med den samma formel som återges i punkt 1.2.1 i detta tillägg.

| 1.2.6 | För ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 3 ska värdet på zAL mätas på varje axel som har minst ett direkt styrt hjul. Exempel: För ett tvåaxlat fordon med ett antilåsningssystem som endast verkar på bakaxeln (2), erhålls den utnyttjade friktionen (ε) av följande formel:



  Denna beräkning ska utföras för varje axel som har minst ett direkt styrt hjul. |
| --- | --- |

1.2.6

För ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 3 ska värdet på zAL mätas på varje axel som har minst ett direkt styrt hjul. Exempel: För ett tvåaxlat fordon med ett antilåsningssystem som endast verkar på bakaxeln (2), erhålls den utnyttjade friktionen (ε) av följande formel:

Formula

Denna beräkning ska utföras för varje axel som har minst ett direkt styrt hjul.

1.3   Om ε > 1,00 ska mätningarna av friktionskoefficienterna upprepas. En tolerans på 10 % är godtagbar.

1.4   För motorfordon med tre axlar ska endast den axel som inte är en del av en kort-boggie användas för att fastställa ett k-värde för fordonet (1).

1.5   För fordon i kategorierna N2 och N3 med en hjulbas på mindre än 3,80 m och med h/E ≥ 0,25 ska bestämningen av friktionskoefficienten för bakaxeln utelämnas.

| 1.5.1 | I sådana fall ska den utnyttjade friktionen (ε) definieras som kvoten av största bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL) och friktionskoefficienten (kf) enligt följande: |
| --- | --- |

1.5.1

I sådana fall ska den utnyttjade friktionen (ε) definieras som kvoten av största bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL) och friktionskoefficienten (kf) enligt följande:

Formula

2.   MÄTMETOD FÖR SLÄPFORDON

2.1   Allmänt

| 2.1.1 | Friktionskoefficienten (k) ska bestämmas som kvoten av de största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande dynamiska belastning på den axel som bromsas. |
| --- | --- |

2.1.1

Friktionskoefficienten (k) ska bestämmas som kvoten av de största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande dynamiska belastning på den axel som bromsas.

| 2.1.2 | Bromsarna ska ansättas på endast en axel på det släpfordon som provas, vid en utgångshastighet på 50 km/tim. Bromskrafterna ska vara jämt fördelade mellan axelns hjul för att nå största bromsverkan. Antilåsningssystemet ska vara urkopplat eller ur funktion mellan 40 km/tim och 20 km/tim. |
| --- | --- |

2.1.2

Bromsarna ska ansättas på endast en axel på det släpfordon som provas, vid en utgångshastighet på 50 km/tim. Bromskrafterna ska vara jämt fördelade mellan axelns hjul för att nå största bromsverkan. Antilåsningssystemet ska vara urkopplat eller ur funktion mellan 40 km/tim och 20 km/tim.

| 2.1.3 | Ett antal provningar med ökningar av ledningstrycket ska utföras för att bestämma den högsta bromsningsgraden för fordonskombinationen (zCmax) med endast släpfordonet bromsat. Under varje provning ska en konstant ingångskraft upprätthållas och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som åtgår för att hastigheten ska minska från 40 km/tim till 20 km/tim med hjälp av följande formel: |
| --- | --- |

2.1.3

Ett antal provningar med ökningar av ledningstrycket ska utföras för att bestämma den högsta bromsningsgraden för fordonskombinationen (zCmax) med endast släpfordonet bromsat. Under varje provning ska en konstant ingångskraft upprätthållas och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som åtgår för att hastigheten ska minska från 40 km/tim till 20 km/tim med hjälp av följande formel:

Formula

| 2.1.3.1 | Hjullåsning får inträffa under 20 km/tim. |
| --- | --- |

2.1.3.1

Hjullåsning får inträffa under 20 km/tim.

| 2.1.3.2 | Med utgångspunkt från det lägsta uppmätta värdet på t, benämnt tmin väljs sedan tre värden på t som ligger i intervallet tmin till 1,05 tmin och därefter beräknas deras aritmetiska medelvärde tm. Sedan beräknas zCmax enligt följande:



  Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan erhållas av praktiska skäl får minimitiden tmin användas. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Med utgångspunkt från det lägsta uppmätta värdet på t, benämnt tmin väljs sedan tre värden på t som ligger i intervallet tmin till 1,05 tmin och därefter beräknas deras aritmetiska medelvärde tm. Sedan beräknas zCmax enligt följande:

Formula

Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan erhållas av praktiska skäl får minimitiden tmin användas.

| 2.1.4 | Den utnyttjade friktionen (ε) ska beräknas med hjälp av följande formel:



  k-värdet ska fastställas enligt punkt 2.2.3 i detta tillägg för släpvagnar respektive 2.3.1 i detta tillägg för påhängsvagnar. |
| --- | --- |

2.1.4

Den utnyttjade friktionen (ε) ska beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

k-värdet ska fastställas enligt punkt 2.2.3 i detta tillägg för släpvagnar respektive 2.3.1 i detta tillägg för påhängsvagnar.

| 2.1.5 | Om ε > 1,00 ska mätningarna av friktionskoefficienterna upprepas. En tolerans på 10 % är godtagbar. |
| --- | --- |

2.1.5

Om ε > 1,00 ska mätningarna av friktionskoefficienterna upprepas. En tolerans på 10 % är godtagbar.

| 2.1.6 | Den högsta bromsningsgraden (zRAL) ska mätas med antilåsningssystemet i full cykling och dragfordonet obromsat, baserat på medelvärdet för tre provningar som i punkt 2.1.3 i detta tillägg. |
| --- | --- |

2.1.6

Den högsta bromsningsgraden (zRAL) ska mätas med antilåsningssystemet i full cykling och dragfordonet obromsat, baserat på medelvärdet för tre provningar som i punkt 2.1.3 i detta tillägg.

2.2   Släpvagnar

| 2.2.1 | Mätningen av k (med antilåsningssystemet frikopplat eller ur funktion, mellan 40 km/tim och 20 km/tim) ska utföras för främre och bakre axlarna.
  För den ena främre axeln i:









  För den ena bakre axeln i: |
| --- | --- |

2.2.1

Mätningen av k (med antilåsningssystemet frikopplat eller ur funktion, mellan 40 km/tim och 20 km/tim) ska utföras för främre och bakre axlarna.

För den ena främre axeln i:

Formula

Formula

Formula

För den ena bakre axeln i:

Formula

Formula

Formula

| 2.2.2 | Värdena kf och kr ska avrundas till tre decimaler. |
| --- | --- |

2.2.2

Värdena kf och kr ska avrundas till tre decimaler.

| 2.2.3 | Friktionskoefficienten kR ska bestämmas proportionellt i förhållande till de dynamiska axelbelastningarna. |
| --- | --- |

2.2.3

Friktionskoefficienten kR ska bestämmas proportionellt i förhållande till de dynamiska axelbelastningarna.

Formula

| 2.2.4 | Mätning av zRAL (med antilåsningssystemet i funktion)



  zRAL ska bestämmas på en yta med en hög friktionskoefficient och, för fordon med ett antilåsningssystem av kategori A, även på en yta med en låg friktionskoefficient. |
| --- | --- |

2.2.4

Mätning av zRAL (med antilåsningssystemet i funktion)

Formula

zRAL ska bestämmas på en yta med en hög friktionskoefficient och, för fordon med ett antilåsningssystem av kategori A, även på en yta med en låg friktionskoefficient.

2.3   Påhängsvagnar och släpkärror

| 2.3.1 | Mätningen av k (med antilåsningssystemet frikopplat eller ur funktion, mellan 40 km/tim och 20 km/tim) ska utföras med hjulen monterade endast på en axel, hjulen på de andra axlarna tas bort. |
| --- | --- |

2.3.1

Mätningen av k (med antilåsningssystemet frikopplat eller ur funktion, mellan 40 km/tim och 20 km/tim) ska utföras med hjulen monterade endast på en axel, hjulen på de andra axlarna tas bort.

Formula

Formula

Formula

| 2.3.2 | Mätningen av zRAL (med antilåsningssystemet i funktion) ska utföras med alla hjulen monterade.









  zRAL ska bestämmas på en yta med en hög friktionskoefficient och, för fordon med ett antilåsningssystem av kategori A, även på en yta med en låg friktionskoefficient. |
| --- | --- |

2.3.2

Mätningen av zRAL (med antilåsningssystemet i funktion) ska utföras med alla hjulen monterade.

Formula

Formula

Formula

zRAL ska bestämmas på en yta med en hög friktionskoefficient och, för fordon med ett antilåsningssystem av kategori A, även på en yta med en låg friktionskoefficient.

---

(1)  Till dess ett enhetligt provningsförfarande har fastställts ska fordon med mer än tre axlar och särskilda fordon bli föremål för samråd med den tekniska tjänsten.

TILLÄGG 3

BROMSVERKAN PÅ YTOR MED OLIKA FRIKTION

1.   MOTORFORDON

| 1.1 | Den föreskrivna bromsningsgraden enligt punkt 5.3.5 i denna bilaga får beräknas med hjälp av den uppmätta friktionskoefficienten för de två ytorna varpå provningen utförs. Dessa två ytor ska uppfylla de villkor som föreskrivs i punkt 5.3.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.1

Den föreskrivna bromsningsgraden enligt punkt 5.3.5 i denna bilaga får beräknas med hjälp av den uppmätta friktionskoefficienten för de två ytorna varpå provningen utförs. Dessa två ytor ska uppfylla de villkor som föreskrivs i punkt 5.3.4 i denna bilaga.

| 1.2 | Friktionskoefficienten (kH och kL) för ytor med hög respektive låg friktion ska bestämmas enligt bestämmelserna i punkt 1.1 av tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.2

Friktionskoefficienten (kH och kL) för ytor med hög respektive låg friktion ska bestämmas enligt bestämmelserna i punkt 1.1 av tillägg 2 till denna bilaga.

| 1.3 | Bromsningsgraden (zMALS) för lastade motorfordon ska vara enligt följande:

  and zMALS ≥ kL |
| --- | --- |

1.3

Bromsningsgraden (zMALS) för lastade motorfordon ska vara enligt följande:

Formula and zMALS ≥ kL

2.   SLÄPFORDON

| 2.1 | Den bromsningsgrad som anges i punkt 6.3.2 i denna bilaga får beräknas med hjälp av de uppmätta bromsningsgraderna zRALH och zRALL på de två ytor på vilka provningarna utförs med antilåsningssystemet i funktion. Dessa två ytor ska uppfylla de villkor som föreskrivs i punkt 6.3.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1

Den bromsningsgrad som anges i punkt 6.3.2 i denna bilaga får beräknas med hjälp av de uppmätta bromsningsgraderna zRALH och zRALL på de två ytor på vilka provningarna utförs med antilåsningssystemet i funktion. Dessa två ytor ska uppfylla de villkor som föreskrivs i punkt 6.3.2 i denna bilaga.

| 2.2 | Bromsningsgraden zRALS ska vara enligt följande:



  och



  Om εH > 0,95, använd εH = 0,95. |
| --- | --- |

2.2

Bromsningsgraden zRALS ska vara enligt följande:

Formula

och

Formula

Om εH > 0,95, använd εH = 0,95.

TILLÄGG 4

METOD FÖR VAL AV YTOR MED LÅG FRIKTION

| 1. | Uppgifter om friktionskoefficienten på den valda ytan, enligt vad som anges i punkt 5.1.1.2 i denna bilaga, ska lämnas till den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter om friktionskoefficienten på den valda ytan, enligt vad som anges i punkt 5.1.1.2 i denna bilaga, ska lämnas till den tekniska tjänsten.

| 1.1 | Dessa uppgifter ska innefatta en kurva med friktionskoefficienten i förhållande till glidningen (från 0 till 100 % glidning) vid en hastighet av ungefär 40 km/tim (1). |
| --- | --- |

1.1

Dessa uppgifter ska innefatta en kurva med friktionskoefficienten i förhållande till glidningen (från 0 till 100 % glidning) vid en hastighet av ungefär 40 km/tim (1).

| 1.1.1 | Det högsta värdet på kurvan ska avse kpeak och värdet vid 100 % glidning ska avse klock. |
| --- | --- |

1.1.1

Det högsta värdet på kurvan ska avse kpeak och värdet vid 100 % glidning ska avse klock.

| 1.1.2 | Förhållandet R ska bestämmas som kvoten av kpeak och klock. |
| --- | --- |

1.1.2

Förhållandet R ska bestämmas som kvoten av kpeak och klock.

Formula

| 1.1.3. | Värdet på R ska rundas av till en decimal. |
| --- | --- |

1.1.3.

Värdet på R ska rundas av till en decimal.

| 1.1.4 | Den yta som ska användas ska ha ett R-förhållande mellan 1,0 och 2,0 (2). |
| --- | --- |

1.1.4

Den yta som ska användas ska ha ett R-förhållande mellan 1,0 och 2,0 (2).

| 2. | Före provningarna ska den tekniska tjänsten säkerställa att den valda ytan uppfyller de särskilda kraven och följande uppgifter ska lämnas till den:






  a) | Provningsmetod för att bestämma R. |
| --- | --- | --- |

2.

Före provningarna ska den tekniska tjänsten säkerställa att den valda ytan uppfyller de särskilda kraven och följande uppgifter ska lämnas till den:

a)

Provningsmetod för att bestämma R.

| b) | Fordonstyp (motorfordon, släpfordon, ...). |
| --- | --- |

b)

Fordonstyp (motorfordon, släpfordon, ...).

| c) | Axelbelastning och däck (olika belastning och olika däck måste provas och resultaten visas för den tekniska tjänsten som ska bestämma om de är representativa för det fordon som ska godkännas). |
| --- | --- |

c)

Axelbelastning och däck (olika belastning och olika däck måste provas och resultaten visas för den tekniska tjänsten som ska bestämma om de är representativa för det fordon som ska godkännas).

| 2.1 | Värdet på R ska anges i provningsrapporten.
  Kalibreringen av ytan ska utföras minst en gång om året med ett representativt fordon för att kontrollera stabiliteten på R. |
| --- | --- |

2.1

Värdet på R ska anges i provningsrapporten.

Kalibreringen av ytan ska utföras minst en gång om året med ett representativt fordon för att kontrollera stabiliteten på R.

---

(1)  Till dess att ett enhetligt provningsförfarande har fastställts för bestämning av friktionskurvan för fordon med en högsta massa som överstiger 3,5 ton får den kurva som fastställts för personbilar användas. I detta fall ska förhållandet mellan kpeak och klock fastställas genom att använda värdet på kpeak som det definieras i tillägg 2 i denna bilaga. Med den tekniska tjänstens samtycke får den friktionskoefficient som beskrivs i denna punkt bestämmas genom en annan metod förutsatt att motsvarigheten för värdena kpeak och klock kan visas. Under utredning. Till dess denna särskilda anslutnings egenskaper har bestämts kommer den typ som ska användas att anges av den nationella myndighet som beviljar godkännande.

(2)  Till dess att sådana provningsytor blir allmänt tillgängliga ska ett R-förhållande upp till 2,5 vara godtagbart med förbehåll för diskussion med den tekniska tjänsten.

---

BILAGA 14

Provningsförhållanden för släpfordon med elektriska bromssystem

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Vid tillämpningen av de följande bestämmelserna avses med elektriska bromssystem färdbromssystem som består av ett manöverorgan, en elektromekanisk transmissionsanordning och friktionsbromsar. Det elektriska manöverorganet som reglerar spänningen för släpfordonet ska vara placerat på släpfordonet. |
| --- | --- |

1.1

Vid tillämpningen av de följande bestämmelserna avses med elektriska bromssystem färdbromssystem som består av ett manöverorgan, en elektromekanisk transmissionsanordning och friktionsbromsar. Det elektriska manöverorganet som reglerar spänningen för släpfordonet ska vara placerat på släpfordonet.

| 1.2 | Den elektriska energi som krävs för det elektriska bromssystemet ska avges till släpfordonet från dragfordonet. |
| --- | --- |

1.2

Den elektriska energi som krävs för det elektriska bromssystemet ska avges till släpfordonet från dragfordonet.

| 1.3 | Elektriska bromssystem ska manövreras genom användning av färdbromssystemet på dragfordonet. |
| --- | --- |

1.3

Elektriska bromssystem ska manövreras genom användning av färdbromssystemet på dragfordonet.

| 1.4 | Den nominella märkspänningen ska vara 12 V. |
| --- | --- |

1.4

Den nominella märkspänningen ska vara 12 V.

| 1.5 | Den största strömförbrukningen ska inte överstiga 15 A. |
| --- | --- |

1.5

Den största strömförbrukningen ska inte överstiga 15 A.

| 1.6 | Det elektriska bromssystemets elektriska anslutning till dragfordonet ska åstadkommas med hjälp av en särskild kontakt- och uttagsanslutning enligt... (1), vars kontakt inte får passa i uttagen för fordonets belysningsanordningar. Kontakten tillsammans med kabeln ska vara placerade på släpfordonet. |
| --- | --- |

1.6

Det elektriska bromssystemets elektriska anslutning till dragfordonet ska åstadkommas med hjälp av en särskild kontakt- och uttagsanslutning enligt... (1), vars kontakt inte får passa i uttagen för fordonets belysningsanordningar. Kontakten tillsammans med kabeln ska vara placerade på släpfordonet.

2.   BESTÄMMELSER OM SLÄPFORDON

| 2.1 | Om det finns ett batteri på släpfordonet vilket matas av dragfordonets strömförsörjning ska det avskiljas från sin matarledning under färdbromsning av släpfordonet. |
| --- | --- |

2.1

Om det finns ett batteri på släpfordonet vilket matas av dragfordonets strömförsörjning ska det avskiljas från sin matarledning under färdbromsning av släpfordonet.

| 2.2 | För släpfordon vars olastade massa är mindre än 75 % av deras största massa ska bromskraften automatiskt regleras med hänsyn till släpfordonets lasttillstånd. |
| --- | --- |

2.2

För släpfordon vars olastade massa är mindre än 75 % av deras största massa ska bromskraften automatiskt regleras med hänsyn till släpfordonets lasttillstånd.

| 2.3 | Elektriska bromssystem ska vara sådana att även om spänningen på anslutningsledningarna minskar till 7 V ska en bromseffekt på 20 % av den kraft som motsvarar (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna upprätthållas. |
| --- | --- |

2.3

Elektriska bromssystem ska vara sådana att även om spänningen på anslutningsledningarna minskar till 7 V ska en bromseffekt på 20 % av den kraft som motsvarar (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna upprätthållas.

| 2.4 | Manöverorgan för reglering av bromskraften, vilka reagerar på lutningen i färdriktningen (pendelsystem, fjädermassystem, vätsketröghetsbrytare) ska, om släpfordonet har mer än en axel och en vertikalt inställbar draganordning, vara anslutna till chassit. I fråga om enaxlade släpfordon och släpfordon med axlar där axelavståndet är mindre än 1 m ska sådana manöverorgan vara försedda med en mekanism som anger deras horisontella läge (t.ex. vattenpass) och vara manuellt inställbara så att mekanismen kan ställas in i horisontalplanet i linje med fordonets färdriktning. |
| --- | --- |

2.4

Manöverorgan för reglering av bromskraften, vilka reagerar på lutningen i färdriktningen (pendelsystem, fjädermassystem, vätsketröghetsbrytare) ska, om släpfordonet har mer än en axel och en vertikalt inställbar draganordning, vara anslutna till chassit. I fråga om enaxlade släpfordon och släpfordon med axlar där axelavståndet är mindre än 1 m ska sådana manöverorgan vara försedda med en mekanism som anger deras horisontella läge (t.ex. vattenpass) och vara manuellt inställbara så att mekanismen kan ställas in i horisontalplanet i linje med fordonets färdriktning.

| 2.5 | Reläet för inkoppling av bromsströmmen enligt punkt 5.2.1.19.2 i dessa föreskrifter, vilket är anslutet till inkopplingsledningen, ska vara placerat på släpfordonet. |
| --- | --- |

2.5

Reläet för inkoppling av bromsströmmen enligt punkt 5.2.1.19.2 i dessa föreskrifter, vilket är anslutet till inkopplingsledningen, ska vara placerat på släpfordonet.

| 2.6 | En blindhylsa ska finnas för kontakten. |
| --- | --- |

2.6

En blindhylsa ska finnas för kontakten.

| 2.7 | Manöverorganet ska ha en kontrollampa som tänds vid varje bromsansättning och anger rätt funktion hos släpfordonets elektriska bromssystem. |
| --- | --- |

2.7

Manöverorganet ska ha en kontrollampa som tänds vid varje bromsansättning och anger rätt funktion hos släpfordonets elektriska bromssystem.

3.   BROMSVERKAN

| 3.1 | Elektriska bromssystem ska reagera vid en retardation hos kombinationen dragfordon/släpfordon på högst 0,4 m/s2. |
| --- | --- |

3.1

Elektriska bromssystem ska reagera vid en retardation hos kombinationen dragfordon/släpfordon på högst 0,4 m/s2.

| 3.2 | Bromsningen får inledas med en första bromskraft som inte ska vara större än 10 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna och inte heller större än 13 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna på det olastade släpfordonet. |
| --- | --- |

3.2

Bromsningen får inledas med en första bromskraft som inte ska vara större än 10 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna och inte heller större än 13 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna på det olastade släpfordonet.

| 3.3 | Bromskrafterna får också ökas stegvis. Vid större bromskrafter än de som anges i punkt 3.2 i denna bilaga ska inte dessa steg vara större än 6 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna och inte heller större än 8 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna på det olastade släpfordonet.
  I fråga om enaxlade släpfordon med en största massa som inte överstiger 1,5 ton ska dock inte första steget överstiga 7 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna på det olastade släpfordonet. En ökning på 1 % av detta värde är tillåtet för efterföljande steg (exempel: första steget 7 %, andra steget 8 %, tredje steget 9 % etc. eventuella ytterligare steg ska inte överstiga 10 %). För dessa bestämmelser ska ett tvåaxlat släpfordon med kortare hjulbas än 1 m betraktas som ett enaxlat släpfordon. |
| --- | --- |

3.3

Bromskrafterna får också ökas stegvis. Vid större bromskrafter än de som anges i punkt 3.2 i denna bilaga ska inte dessa steg vara större än 6 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna och inte heller större än 8 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna på det olastade släpfordonet.

I fråga om enaxlade släpfordon med en största massa som inte överstiger 1,5 ton ska dock inte första steget överstiga 7 % av (summan av) den/de största statiska axelbelastningen/axelbelastningarna på det olastade släpfordonet. En ökning på 1 % av detta värde är tillåtet för efterföljande steg (exempel: första steget 7 %, andra steget 8 %, tredje steget 9 % etc. eventuella ytterligare steg ska inte överstiga 10 %). För dessa bestämmelser ska ett tvåaxlat släpfordon med kortare hjulbas än 1 m betraktas som ett enaxlat släpfordon.

| 3.4 | Släpfordonets föreskrivna bromskraft på minst 50 % av den kraft som motsvarar släpfordonets största totala axelbelastning ska erhållas – med största massan – för en genomsnittlig fullt utvecklad retardation hos kombinationen dragfordon/släpfordon på högst 5,9 m/s2 för enaxlade släpfordon och högst 5,6 m/s2 för fleraxlade släpfordon. Släpfordon med närliggande axlar där axelavståndet är mindre än 1 m betraktas också som enaxlade släpfordon med avseende på denna bestämmelse. Dessutom ska gränsvärdena enligt definitionen i tillägget till denna bilaga beaktas. Om bromskraften regleras stegvis ska dessa steg ligga inom det område som visas i tillägget till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.4

Släpfordonets föreskrivna bromskraft på minst 50 % av den kraft som motsvarar släpfordonets största totala axelbelastning ska erhållas – med största massan – för en genomsnittlig fullt utvecklad retardation hos kombinationen dragfordon/släpfordon på högst 5,9 m/s2 för enaxlade släpfordon och högst 5,6 m/s2 för fleraxlade släpfordon. Släpfordon med närliggande axlar där axelavståndet är mindre än 1 m betraktas också som enaxlade släpfordon med avseende på denna bestämmelse. Dessutom ska gränsvärdena enligt definitionen i tillägget till denna bilaga beaktas. Om bromskraften regleras stegvis ska dessa steg ligga inom det område som visas i tillägget till denna bilaga.

| 3.5 | Provningen ska utföras med en utgångshastighet på 60 km/tim. |
| --- | --- |

3.5

Provningen ska utföras med en utgångshastighet på 60 km/tim.

| 3.6 | Automatisk bromsning av släpfordonet ska åstadkommas enligt villkoren i punkt 5.2.2.9 i dessa föreskrifter. Om denna automatiska bromsning kräver elektrisk energi ska en bromskraft på minst 25 % av den kraft som motsvarar släpfordonets största totala axelbelastning säkerställas under minst 15 minuter för att ovanstående villkor ska anses uppfyllda. |
| --- | --- |

3.6

Automatisk bromsning av släpfordonet ska åstadkommas enligt villkoren i punkt 5.2.2.9 i dessa föreskrifter. Om denna automatiska bromsning kräver elektrisk energi ska en bromskraft på minst 25 % av den kraft som motsvarar släpfordonets största totala axelbelastning säkerställas under minst 15 minuter för att ovanstående villkor ska anses uppfyllda.

---

(1)  Under utredning. Till dess denna särskilda anslutnings egenskaper har bestämts kommer den typ som ska användas att anges av den nationella myndighet som beviljar godkännande.

TILLÄGG

Överensstämmelse mellan släpfordonets bromsningsgrad och den genomsnittliga fullt utvecklade retardationen hos kombinationen dragfordon/släpfordon (släpfordonet lastat och olastat)

Image

Anmärkningar:

| 1. | Gränsvärdena som anges i diagrammet gäller lastade och olastade släpfordon. När släpfordonets olastade massa överstiger 75 % av dess största massa ska gränsvärdena endast tillämpas för lastade förhållanden. |
| --- | --- |

1.

Gränsvärdena som anges i diagrammet gäller lastade och olastade släpfordon. När släpfordonets olastade massa överstiger 75 % av dess största massa ska gränsvärdena endast tillämpas för lastade förhållanden.

| 2. | Gränsvärdena som anges i diagrammet påverkar inte bestämmelserna i denna bilaga om minsta godtagbara bromsverkan. Men om den bromsverkan som erhålls under provningen – enligt bestämmelserna i punkt 3.4 i denna bilaga – är större än den godtagbara ska inte gränserna i ovanstående diagram överskridas.







  TR | = | Summan av bromskrafterna vid omkretsen på alla hjul på släpfordonet. |
| --- | --- | --- | --- |
| PR | = | Total statisk normalkraft från vägen på hjulen på släpfordonet. |
| dm | = | Genomsnittligt fullt utvecklad retardation hos kombinationen dragfordon/släpfordon. |

2.

Gränsvärdena som anges i diagrammet påverkar inte bestämmelserna i denna bilaga om minsta godtagbara bromsverkan. Men om den bromsverkan som erhålls under provningen – enligt bestämmelserna i punkt 3.4 i denna bilaga – är större än den godtagbara ska inte gränserna i ovanstående diagram överskridas.

TR

=

Summan av bromskrafterna vid omkretsen på alla hjul på släpfordonet.

PR

=

Total statisk normalkraft från vägen på hjulen på släpfordonet.

dm

=

Genomsnittligt fullt utvecklad retardation hos kombinationen dragfordon/släpfordon.

---

BILAGA 15

PROVNINGSMETOD MED TRÖGHETSDYNAMOMETER FÖR BROMSBELÄGG

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Det förfarande som beskrivs i denna bilaga får tillämpas i händelse av en ändring av en fordonstyp till följd av montering av bromsbelägg av annan typ på fordon som har godkänts enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.1

Det förfarande som beskrivs i denna bilaga får tillämpas i händelse av en ändring av en fordonstyp till följd av montering av bromsbelägg av annan typ på fordon som har godkänts enligt dessa föreskrifter.

| 1.2 | De alternativa typerna av bromsbelägg ska kontrolleras genom att deras bromsverkan jämförs med den bromsverkan som erhölls med de bromsbelägg som fordonet var försett med vid tiden för godkännandet och i överensstämmelse med de delar som anges i det aktuella informationsdokumentet för vilken en mall ges i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2

De alternativa typerna av bromsbelägg ska kontrolleras genom att deras bromsverkan jämförs med den bromsverkan som erhölls med de bromsbelägg som fordonet var försett med vid tiden för godkännandet och i överensstämmelse med de delar som anges i det aktuella informationsdokumentet för vilken en mall ges i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 1.3 | Den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna får om den så önskar begära att jämförelse av bromsverkan hos bromsbeläggen utförs enligt aktuella bestämmelser i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.3

Den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna får om den så önskar begära att jämförelse av bromsverkan hos bromsbeläggen utförs enligt aktuella bestämmelser i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 1.4 | Ansökan om godkännande genom jämförelse ska lämnas in av fordonstillverkaren eller hans vederbörligen befullmäktigade ombud |
| --- | --- |

1.4

Ansökan om godkännande genom jämförelse ska lämnas in av fordonstillverkaren eller hans vederbörligen befullmäktigade ombud

| 1.5 | I denna bilaga avses med fordon den fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter och för vilket det begärs att jämförelsen ska anses tillfredsställande. |
| --- | --- |

1.5

I denna bilaga avses med fordon den fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter och för vilket det begärs att jämförelsen ska anses tillfredsställande.

2.   PROVNINGSUTRUSTNING

| 2.1 | En dynamometer med följande egenskaper ska användas för provningarna:






  2.1.1 | Den ska klara att generera den tröghet som krävs i punkt 3.1 i denna bilaga och ha kapacitet att uppfylla de krav som föreskrivs i punkterna 1.5, 1.6 och 1.7 i bilaga 4 till dessa föreskrifter med avseende på typ I-, typ II och typ III-provningar. |
| --- | --- | --- |

2.1

En dynamometer med följande egenskaper ska användas för provningarna:

2.1.1

Den ska klara att generera den tröghet som krävs i punkt 3.1 i denna bilaga och ha kapacitet att uppfylla de krav som föreskrivs i punkterna 1.5, 1.6 och 1.7 i bilaga 4 till dessa föreskrifter med avseende på typ I-, typ II och typ III-provningar.

| 2.1.2 | De monterade provningsbromsarna ska vara identiska med bromsarna på den berörda ursprungliga fordonstypen. |
| --- | --- |

2.1.2

De monterade provningsbromsarna ska vara identiska med bromsarna på den berörda ursprungliga fordonstypen.

| 2.1.3 | Om luftkylning finns ska den vara enligt punkt 3.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1.3

Om luftkylning finns ska den vara enligt punkt 3.4 i denna bilaga.

| 2.1.4 | Instrumenteringen för provningen ska ha förmåga att ge minst följande uppgifter:






  2.1.4.1 | En kontinuerlig registrering av skivans eller trummans rotationshastighet. |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Instrumenteringen för provningen ska ha förmåga att ge minst följande uppgifter:

2.1.4.1

En kontinuerlig registrering av skivans eller trummans rotationshastighet.

| 2.1.4.2 | Antalet varv under ett stopp, med en upplösning som inte är större än ett åttondels varv. |
| --- | --- |

2.1.4.2

Antalet varv under ett stopp, med en upplösning som inte är större än ett åttondels varv.

| 2.1.4.3 | Stopptid. |
| --- | --- |

2.1.4.3

Stopptid.

| 2.1.4.4 | En kontinuerlig registrering av temperaturen mätt i mitten av den bana som sveps av belägget eller mitt på tjockleken på skivan eller trumman eller belägget. |
| --- | --- |

2.1.4.4

En kontinuerlig registrering av temperaturen mätt i mitten av den bana som sveps av belägget eller mitt på tjockleken på skivan eller trumman eller belägget.

| 2.1.4.5 | En kontinuerlig registrering av manöverledningens tryck eller kraft vid bromsansättning. |
| --- | --- |

2.1.4.5

En kontinuerlig registrering av manöverledningens tryck eller kraft vid bromsansättning.

| 2.1.4.6 | En kontinuerlig registrering av bromsens utgångsvridmoment. |
| --- | --- |

2.1.4.6

En kontinuerlig registrering av bromsens utgångsvridmoment.

3.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

| 3.1 | Dynamometern ska ställas in så nära som möjligt inom ± 5 % tolerans till det tröghetsmoment som motsvarar den del av fordonets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul enligt följande formel:
  I = MR2

  där







  I | = | tröghetsmoment [kg · m2], |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | däckets dynamiska rullningsradie [m], |
| M | = | den del av fordonets största massa som bromsas av det/de relevanta hjulet/timjulen. För en enarmsdynamometer ska denna massa beräknas från den konstruktiva bromsfördelningen, för fordon i kategorierna M2, M3 och N, när retardationen motsvarar det värde som anges i punkt 2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. För fordon i kategori O ska värdet M motsvara belastningen på marken för aktuellt hjul då fordonet står stilla och är lastat till sin största massa. |

3.1

Dynamometern ska ställas in så nära som möjligt inom ± 5 % tolerans till det tröghetsmoment som motsvarar den del av fordonets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul enligt följande formel:

I = MR2

där

I

=

tröghetsmoment [kg · m2],

R

=

däckets dynamiska rullningsradie [m],

M

=

den del av fordonets största massa som bromsas av det/de relevanta hjulet/timjulen. För en enarmsdynamometer ska denna massa beräknas från den konstruktiva bromsfördelningen, för fordon i kategorierna M2, M3 och N, när retardationen motsvarar det värde som anges i punkt 2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. För fordon i kategori O ska värdet M motsvara belastningen på marken för aktuellt hjul då fordonet står stilla och är lastat till sin största massa.

| 3.2 | Den inledande rotationshastigheten hos tröghetsdynamometern ska motsvara den linjära fordonshastighet som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter och ska grundas på däckets dynamiska rullningsradie. |
| --- | --- |

3.2

Den inledande rotationshastigheten hos tröghetsdynamometern ska motsvara den linjära fordonshastighet som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter och ska grundas på däckets dynamiska rullningsradie.

| 3.3 | Bromsbeläggen ska vara inkörda till minst 80 % och får inte ha överskridit en temperatur på 180 °C under inkörningsförfarandet, eller också ska de på fordonstillverkarens begäran inköras enligt hans rekommendationer. |
| --- | --- |

3.3

Bromsbeläggen ska vara inkörda till minst 80 % och får inte ha överskridit en temperatur på 180 °C under inkörningsförfarandet, eller också ska de på fordonstillverkarens begäran inköras enligt hans rekommendationer.

| 3.4 | Kylluft som strömmar över bromsen i en riktning som är vinkelrät mot dess rotationsaxel får användas. Kylluftens hastighet ska vara:
  vluft = 0,33 v
  där







  v | = | fordonets provningshastighet vid inledningen av bromsningen. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Kylluft som strömmar över bromsen i en riktning som är vinkelrät mot dess rotationsaxel får användas. Kylluftens hastighet ska vara:

vluft = 0,33 v

där

v

=

fordonets provningshastighet vid inledningen av bromsningen.

Kylluftens temperatur ska vara omgivningstemperaturen.

4.   PROVNINGSFÖRFARANDE

4.1   Fem provningssatser av bromsbelägget ska underkastas jämförelseprovningen. De ska jämföras med fem satser av belägg som överensstämmer med de ursprungliga komponenter som anges på informationsdokumentet för det första godkännandet av den berörda fordonstypen.

4.2   Bromsbeläggets likvärdighet ska grundas på en jämförelse av de resultat som erhålls med det provningsförfarande som föreskrivs i denna bilaga och enligt nedanstående krav.

4.3   Typ 0-provning av bromsverkan med kalla bromsar

| 4.3.1 | Tre bromsansättningar ska utföras när den ursprungliga temperaturen är under 100 °C. Temperaturen ska mätas enligt bestämmelserna i punkt 2.1.4.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.3.1

Tre bromsansättningar ska utföras när den ursprungliga temperaturen är under 100 °C. Temperaturen ska mätas enligt bestämmelserna i punkt 2.1.4.4 i denna bilaga.

| 4.3.2 | För bromsbelägg avsedda för användning på fordon i kategorierna M2, M3 och N ska bromsansättningarna utföras från en ursprunglig rotationshastighet motsvarande den som anges i punkt 2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter och bromsen ska ansättas så att det medelvridmoment som motsvarar den retardation som föreskrivs i den punkten åstadkoms. Dessutom ska provningarna utföras vid flera rotationshastigheter varvid den lägsta ska motsvara 30 % av fordonets högsta hastighet och den högsta motsvara 80 % av denna hastighet. |
| --- | --- |

4.3.2

För bromsbelägg avsedda för användning på fordon i kategorierna M2, M3 och N ska bromsansättningarna utföras från en ursprunglig rotationshastighet motsvarande den som anges i punkt 2.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter och bromsen ska ansättas så att det medelvridmoment som motsvarar den retardation som föreskrivs i den punkten åstadkoms. Dessutom ska provningarna utföras vid flera rotationshastigheter varvid den lägsta ska motsvara 30 % av fordonets högsta hastighet och den högsta motsvara 80 % av denna hastighet.

| 4.3.3 | För bromsbelägg avsedda för användning på fordon i kategori O ska bromsansättningarna utföras från en ursprunglig rotationshastighet på 60 km/tim och bromsen ska ansättas så att ett medelvridmoment som motsvarar det som föreskrivs i punkt 3.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter åstadkoms. En ytterligare provning av bromsverkan med kalla bromsar från en ursprunglig rotationshastighet på 40 km/tim ska utföras för jämförelse med resultaten från typ I-provningen enligt punkt 3.1.2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3.3

För bromsbelägg avsedda för användning på fordon i kategori O ska bromsansättningarna utföras från en ursprunglig rotationshastighet på 60 km/tim och bromsen ska ansättas så att ett medelvridmoment som motsvarar det som föreskrivs i punkt 3.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter åstadkoms. En ytterligare provning av bromsverkan med kalla bromsar från en ursprunglig rotationshastighet på 40 km/tim ska utföras för jämförelse med resultaten från typ I-provningen enligt punkt 3.1.2.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 4.3.4 | Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovanstående provningar med kalla bromsar för de belägg som provas för jämförelsens skull ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande. |
| --- | --- |

4.3.4

Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovanstående provningar med kalla bromsar för de belägg som provas för jämförelsens skull ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.

4.4   Typ I-provning (utmattningsprov)

4.4.1   Med upprepad bromsning

| 4.4.1.1 | Bromsbelägg för fordon i kategorierna M2, M3 och N ska provas enligt det förfarande som anges i punkt 1.5.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Bromsbelägg för fordon i kategorierna M2, M3 och N ska provas enligt det förfarande som anges i punkt 1.5.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

4.4.2   Med kontinuerlig bromsning

| 4.4.2.1 | Bromsbelägg för släpfordon (kategori O) ska provas enligt punkt 1.5.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Bromsbelägg för släpfordon (kategori O) ska provas enligt punkt 1.5.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

4.4.3   Bromsverkan med varma bromsar

| 4.4.3.1 | Vid slutet av de provningar som krävs enligt punkterna 4.4.1 och 4.4.2 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.5.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Vid slutet av de provningar som krävs enligt punkterna 4.4.1 och 4.4.2 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.5.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 4.4.3.2 | Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovanstående provningar av bromsverkan med varma bromsar, för de belägg som provas för jämförelsens skull, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment, som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent, som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovanstående provningar av bromsverkan med varma bromsar, för de belägg som provas för jämförelsens skull, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment, som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent, som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.

4.5   Typ II-provning (provning av beteende vid nedförskörning)

4.5.1   Denna provning ska endast krävas om friktionsbromsarna används för typ II-provning på fordonstypen i fråga.

4.5.2   Bromsbelägg för motorfordon i kategori M3 (utom för de fordon som enligt punkt 1.6.4 i bilaga 4 till dessa föreskrifter ska genomgå en typ IIA-provning) och i kategori N3 samt släpfordon i kategori O4 ska provas enligt förfarandet som fastställs i punkt 1.6.1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

4.5.3   Bromsverkan med varma bromsar

| 4.5.3.1 | Vid slutet av den provning som krävs enligt punkt 4.5.1 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.6.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Vid slutet av den provning som krävs enligt punkt 4.5.1 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.6.3 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 4.5.3.2 | Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovanstående provningar av bromsverkan med varma bromsar, för de belägg som provas för jämförelsens skull, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment, som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent, som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovanstående provningar av bromsverkan med varma bromsar, för de belägg som provas för jämförelsens skull, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment, som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent, som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.

4.6   Typ III-provning (utmattningsprov)

4.6.1   Provning med upprepad bromsning

| 4.6.1.1 | Bromsbelägg för släpfordon i kategori O4 ska provas enligt det förfarande som anges i punkterna 1.7.1 och 1.7.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Bromsbelägg för släpfordon i kategori O4 ska provas enligt det förfarande som anges i punkterna 1.7.1 och 1.7.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

4.6.2   Bromsverkan med varma bromsar

| 4.6.2.1 | Vid slutet av de provningar som krävs enligt punkterna 4.6.1 och 4.6.2 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.7.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.6.2.1

Vid slutet av de provningar som krävs enligt punkterna 4.6.1 och 4.6.2 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.7.2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

| 4.6.2.2 | Det genomsnittliga bromsmomentet under ovanstående provningar av bromsverkan med varma bromsar, för de belägg som provas för jämförelsens skull, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment, som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent, som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande. |
| --- | --- |

4.6.2.2

Det genomsnittliga bromsmomentet under ovanstående provningar av bromsverkan med varma bromsar, för de belägg som provas för jämförelsens skull, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsmoment, som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med den komponent, som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.

5.   KONTROLL AV BROMSBELÄGG

| 5.1 | Bromsbeläggen ska kontrolleras visuellt efter provningarna enligt ovan för kontroll av att de är i tillfredsställande kondition för fortsatt användning under normal drift. |
| --- | --- |

5.1

Bromsbeläggen ska kontrolleras visuellt efter provningarna enligt ovan för kontroll av att de är i tillfredsställande kondition för fortsatt användning under normal drift.

---

BILAGA 16

(Reserverad)

---

BILAGA 17

Provningsförfarande för bedömning av den funktionella anpassningen hos fordon försedda med elektriska manöverledningar

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | I denna bilaga anges ett förfarande som kan användas för att kontrollera dragfordon och dragna fordon försedda med en elektrisk manöverledning mot funktionskraven och kraven på bromsverkan som hänvisas till i punkt 5.1.3.6.1 i dessa föreskrifter. Alternativa förfaranden kan användas om den tekniska tjänsten så önskar, om en likvärdig integritetetskontrollnivå kan fastställas. |
| --- | --- |

1.1

I denna bilaga anges ett förfarande som kan användas för att kontrollera dragfordon och dragna fordon försedda med en elektrisk manöverledning mot funktionskraven och kraven på bromsverkan som hänvisas till i punkt 5.1.3.6.1 i dessa föreskrifter. Alternativa förfaranden kan användas om den tekniska tjänsten så önskar, om en likvärdig integritetetskontrollnivå kan fastställas.

| 1.2 | Referenserna till ISO 7638 i denna bilaga gäller för ISO 7638-1:1997 för 24 V tillämpningar och ISO 7638-2:1997 för 12 V tillämpningar. |
| --- | --- |

1.2

Referenserna till ISO 7638 i denna bilaga gäller för ISO 7638-1:1997 för 24 V tillämpningar och ISO 7638-2:1997 för 12 V tillämpningar.

2.   INFORMATIONSDOKUMENT

| 2.1 | Fordonstillverkaren/systemleverantören ska förse den tekniska tjänsten med ett informationsdokument som åtminstone innehåller följande:






  2.1.1 | En beskrivning av fordonets bromssystem. |
| --- | --- | --- |

2.1

Fordonstillverkaren/systemleverantören ska förse den tekniska tjänsten med ett informationsdokument som åtminstone innehåller följande:

2.1.1

En beskrivning av fordonets bromssystem.

| 2.1.2 | Bevis på att gränssnittet, inklusive den fysiska delen, datalänksdelen och tillämpningsdelen och respektive läge för de meddelanden och parametrar som stöds, överensstämmer med ISO 11992. |
| --- | --- |

2.1.2

Bevis på att gränssnittet, inklusive den fysiska delen, datalänksdelen och tillämpningsdelen och respektive läge för de meddelanden och parametrar som stöds, överensstämmer med ISO 11992.

| 2.1.3 | En förteckning över de meddelanden och parametrar som stöds. |
| --- | --- |

2.1.3

En förteckning över de meddelanden och parametrar som stöds.

| 2.1.4 | Specifikationen av motorfordonet med avseende på antalet manöverkretsar som överförs i de pneumatiska och/eller elektriska manöverledningarna. |
| --- | --- |

2.1.4

Specifikationen av motorfordonet med avseende på antalet manöverkretsar som överförs i de pneumatiska och/eller elektriska manöverledningarna.

3.   DRAGFORDON

3.1   ISO 11992 släpfordonssimulator

Simulatorn ska

| 3.1.1 | ha ett kontaktdon enligt ISO 7638:1997 (7 stift) för anslutning till fordonet under provning; stiften 6 och 7 ska användas för att överföra och ta emot meddelanden som överensstämmer med ISO 11992:2003, |
| --- | --- |

3.1.1

ha ett kontaktdon enligt ISO 7638:1997 (7 stift) för anslutning till fordonet under provning; stiften 6 och 7 ska användas för att överföra och ta emot meddelanden som överensstämmer med ISO 11992:2003,

| 3.1.2 | kunna ta emot alla meddelanden som överförs av motorfordonet som ska typgodkännas och kunna överföra alla släpfordonsmeddelanden som anges i ISO 11992-2:2003, |
| --- | --- |

3.1.2

kunna ta emot alla meddelanden som överförs av motorfordonet som ska typgodkännas och kunna överföra alla släpfordonsmeddelanden som anges i ISO 11992-2:2003,

| 3.1.3 | tillhandahålla en direkt eller indirekt avläsning av meddelanden, med parametrarna i datafältet visade i rätt ordning i förhållande till tiden, |
| --- | --- |

3.1.3

tillhandahålla en direkt eller indirekt avläsning av meddelanden, med parametrarna i datafältet visade i rätt ordning i förhållande till tiden,

| 3.1.4 | omfatta en möjlighet att mäta kopplingshalvans svarstid i enlighet med punkt 2.6 i bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.4

omfatta en möjlighet att mäta kopplingshalvans svarstid i enlighet med punkt 2.6 i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

3.2   Kontrollförfarande

3.2.1   Bekräfta att tillverkarens/leverantörens informationsdokument visar överensstämmelse med bestämmelserna i ISO 11992 med avseende på den fysiska delen, datalänksdelen och tillämpningsdelen.

3.2.2   Kontrollera följande med simulatorn ansluten till motorfordonet via ISO 7638-gränssnittet och medan alla släpfordonsmeddelanden som är tillämpliga för gränssnittet överförs:

| 3.2.2.1 | Manöverledningssignalering






  3.2.2.1.1 | Parametrar som definieras i EBS 12 byte 3 i ISO 1199 2-2:2003 ska kontrolleras mot fordonsspecifikationen enligt följande:







  Manöverledningssignalering | EBS 12 byte 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bitar 1–2 | Bitar 5–6 |
| Färdbromsbehov genererat från en elektrisk krets | 00b | |
| Färdbromsbehov genererat från två elektriska kretsar | 01b | |
| Fordonet är inte utrustat med en pneumatisk manöverledning (1) | | 00b |
| Fordonet är utrustat med en pneumatisk manöverledning | | 01b |

3.2.2.1

Manöverledningssignalering

3.2.2.1.1

Parametrar som definieras i EBS 12 byte 3 i ISO 1199 2-2:2003 ska kontrolleras mot fordonsspecifikationen enligt följande:

Manöverledningssignalering

EBS 12 byte 3

Bitar 1–2

Bitar 5–6

Färdbromsbehov genererat från en elektrisk krets

00b

Färdbromsbehov genererat från två elektriska kretsar

01b

Fordonet är inte utrustat med en pneumatisk manöverledning (1)

00b

Fordonet är utrustat med en pneumatisk manöverledning

01b

| 3.2.2.2 | Färd-/reservbromsbehov






  3.2.2.2.1 | Parametrar som definieras i EBS 11 i ISO 11992-2:2003 ska kontrolleras enligt följande:







  Provningsförhållande | Bytereferens | Den elektriska manöverledningens signalvärde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Färdbromspedal och manöverorgan för reservbroms ej ansatta | 3–4 | 0 |
| Färdbromspedalen helt ansatt | 3–4 | 33 280d till 43 520d(650–850 kPa) |
| Reservbroms helt ansatt (2) | 3–4 | 33 280d till 43 520d(650–850 kPa) |

3.2.2.2

Färd-/reservbromsbehov

3.2.2.2.1

Parametrar som definieras i EBS 11 i ISO 11992-2:2003 ska kontrolleras enligt följande:

Provningsförhållande

Bytereferens

Den elektriska manöverledningens signalvärde

Färdbromspedal och manöverorgan för reservbroms ej ansatta

3–4

0

Färdbromspedalen helt ansatt

3–4

33 280d till 43 520d(650–850 kPa)

Reservbroms helt ansatt (2)

3–4

33 280d till 43 520d(650–850 kPa)

| 3.2.2.3 | Felvarning






  3.2.2.3.1 | Simulera ett permanent fel i kommunikationsledningen till stift 6 i kontaktdonet enligt ISO 7638 och kontrollera att den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 i dessa föreskrifter visas. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3

Felvarning

3.2.2.3.1

Simulera ett permanent fel i kommunikationsledningen till stift 6 i kontaktdonet enligt ISO 7638 och kontrollera att den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 i dessa föreskrifter visas.

| 3.2.2.3.2 | Simulera ett permanent fel i kommunikationsledningen till stift 7 i kontaktdonet enligt ISO 7638 och kontrollera att den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 i dessa föreskrifter visas. |
| --- | --- |

3.2.2.3.2

Simulera ett permanent fel i kommunikationsledningen till stift 7 i kontaktdonet enligt ISO 7638 och kontrollera att den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.2 i dessa föreskrifter visas.

| 3.2.2.3.3 | Simulera meddelande EBS 22, byte 2 med bitarna 3–4 inställda på 01b och kontrollera att den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 i dessa föreskrifter visas. |
| --- | --- |

3.2.2.3.3

Simulera meddelande EBS 22, byte 2 med bitarna 3–4 inställda på 01b och kontrollera att den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.1.29.1.1 i dessa föreskrifter visas.

| 3.2.2.4 | Matarledningens bromskrav
  För motorfordon som kan användas med släpfordon anslutna via endast en elektrisk manöverledning: | Endast den elektriska manöverledningen ska vara ansluten. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4

Matarledningens bromskrav

För motorfordon som kan användas med släpfordon anslutna via endast en elektrisk manöverledning:

Endast den elektriska manöverledningen ska vara ansluten.

| | Simulera meddelande EBS 22, byte 4 med bitarna 3–4 inställda på 01b och kontrollera att trycket i matarledningen faller till 150 kPa inom följande två sekunder, när färdbromsen, reservbromsen eller parkeringsbromsen är fullt manövrerade. |
| --- | --- |

Simulera meddelande EBS 22, byte 4 med bitarna 3–4 inställda på 01b och kontrollera att trycket i matarledningen faller till 150 kPa inom följande två sekunder, när färdbromsen, reservbromsen eller parkeringsbromsen är fullt manövrerade.

| | Simulera ett kontinuerligt avbrott i datakommunikation och kontrollera att trycket i matarledningen faller till 150 kPa inom följande två sekunder, när färdbromsen, reservbromsen eller parkeringsbromsen är fullt manövrerade. |
| --- | --- |

Simulera ett kontinuerligt avbrott i datakommunikation och kontrollera att trycket i matarledningen faller till 150 kPa inom följande två sekunder, när färdbromsen, reservbromsen eller parkeringsbromsen är fullt manövrerade.

| 3.2.2.5 | Svarstid






  3.2.2.5.1 | Kontrollera att, när inga fel finns, kraven på manöverledningens svarstid som anges i punkt 2.6 i bilaga 6 till dessa föreskrifter är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5

Svarstid

3.2.2.5.1

Kontrollera att, när inga fel finns, kraven på manöverledningens svarstid som anges i punkt 2.6 i bilaga 6 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

3.2.3   Ytterligare kontroller

| 3.2.3.1 | Om den tekniska tjänsten så önskar får ovan angivna kontrollförfaranden upprepas med funktioner som inte är bromsrelaterade, men av betydelse för gränssnittet, i olika tillstånd eller avstängda. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Om den tekniska tjänsten så önskar får ovan angivna kontrollförfaranden upprepas med funktioner som inte är bromsrelaterade, men av betydelse för gränssnittet, i olika tillstånd eller avstängda.

4.   SLÄPFORDON

4.1   ISO 11992-dragfordonssimulator

Simulatorn ska

| 4.1.1 | ha ett kontaktdon som uppfyller ISO 7638:1997 (7 stift) för anslutning till fordonet under provning; stiften 6 och 7 ska användas för att överföra och ta emot meddelanden som överensstämmer med ISO 11992:2003, |
| --- | --- |

4.1.1

ha ett kontaktdon som uppfyller ISO 7638:1997 (7 stift) för anslutning till fordonet under provning; stiften 6 och 7 ska användas för att överföra och ta emot meddelanden som överensstämmer med ISO 11992:2003,

| 4.1.2 | ha en felvarningsvisare och en elektrisk försörjningsledning till släpfordonet, |
| --- | --- |

4.1.2

ha en felvarningsvisare och en elektrisk försörjningsledning till släpfordonet,

| 4.1.3 | kunna ta emot alla meddelanden som överförs av släpfordonet som ska typgodkännas och kunna överföra alla släpfordonsmeddelanden som anges i ISO 11992-2:2003, |
| --- | --- |

4.1.3

kunna ta emot alla meddelanden som överförs av släpfordonet som ska typgodkännas och kunna överföra alla släpfordonsmeddelanden som anges i ISO 11992-2:2003,

| 4.1.4 | tillhandahålla en direkt eller indirekt avläsning av meddelanden, med parametrarna i datafältet visade i rätt ordning i förhållande till tiden, |
| --- | --- |

4.1.4

tillhandahålla en direkt eller indirekt avläsning av meddelanden, med parametrarna i datafältet visade i rätt ordning i förhållande till tiden,

| 4.1.5 | omfatta en möjlighet att mäta kopplingshalvans svarstid i enlighet med punkt 3.5.2 i bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.5

omfatta en möjlighet att mäta kopplingshalvans svarstid i enlighet med punkt 3.5.2 i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

4.2   Kontrollförfarande

4.2.1   Bekräfta att tillverkarens/leverantörens informationsdokument visar överensstämmelse med bestämmelserna i ISO 11992:2003 med avseende på den fysiska delen, datalänksdelen och tillämpningsdelen.

4.2.2   Kontrollera följande med simulatorn ansluten till släpfordonet via ISO 7638-gränssnittet och medan alla dragfordonsmeddelanden som är tillämpliga för gränssnittet överförs:

4.2.2.1   Färdbromssystemets funktion

| 4.2.2.1.1 | Släpvagnens svar på de parametrar som definieras i EBS 11 i ISO 11992-2:2003 ska kontrolleras enligt följande:
  Trycket i matarledningen vid början av varje provning ska vara ≥ 700 kPa och fordonet ska vara lastat (lasttillståndet kan simuleras vid denna kontroll).






  4.2.2.1.1.1 | För släpfordon försedda med pneumatiska och elektriska manöverledningar ska | båda manöverledningarna vara anslutna, |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.1.1

Släpvagnens svar på de parametrar som definieras i EBS 11 i ISO 11992-2:2003 ska kontrolleras enligt följande:

Trycket i matarledningen vid början av varje provning ska vara ≥ 700 kPa och fordonet ska vara lastat (lasttillståndet kan simuleras vid denna kontroll).

4.2.2.1.1.1

För släpfordon försedda med pneumatiska och elektriska manöverledningar ska

båda manöverledningarna vara anslutna,

| | båda manöverledningarna ges signal samtidigt, |
| --- | --- |

båda manöverledningarna ges signal samtidigt,

| | simulatorn överföra meddelande-byte 3, bitarna 5–6, |
| --- | --- |

simulatorn överföra meddelande-byte 3, bitarna 5–6,

| | i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning ska vara ansluten. |
| --- | --- |

i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning ska vara ansluten.

Parametrar som ska kontrolleras:

| Meddelande överfört av simulatorn | Tryck vid bromscylindrarna |
| --- | --- |
| Bytereferens | Digitalt behovsvärde | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Enligt uppgift i fordonstillverkarens bromsberäkning |

Meddelande överfört av simulatorn

Tryck vid bromscylindrarna

Bytereferens

Digitalt behovsvärde

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Enligt uppgift i fordonstillverkarens bromsberäkning

| 4.2.2.1.1.2 | För släpfordon försedda med pneumatiska och elektriska manöverledningar eller endast en elektrisk manöverledning gäller följande:
  Endast den elektriska manöverledningen ska vara ansluten.
  Simulatorn ska överföra följande meddelanden:
  Byte 3, bitarna 5–6 i EBS 12 inställda på 00b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning inte är tillgänglig och byte 3, bitarna 1–2 i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att den elektriska manöverledningens signal alstras från två elektriska kretsar.
  Parametrar som ska kontrolleras:







  Meddelande överfört av simulatorn | Tryck vid bromscylindrarna |
| --- | --- | --- |
| Bytereferens | Digitalt behovsvärde | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Enligt uppgift i fordonstillverkarens bromsberäkning |

4.2.2.1.1.2

För släpfordon försedda med pneumatiska och elektriska manöverledningar eller endast en elektrisk manöverledning gäller följande:

Endast den elektriska manöverledningen ska vara ansluten.

Simulatorn ska överföra följande meddelanden:

Byte 3, bitarna 5–6 i EBS 12 inställda på 00b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning inte är tillgänglig och byte 3, bitarna 1–2 i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att den elektriska manöverledningens signal alstras från två elektriska kretsar.

Parametrar som ska kontrolleras:

Meddelande överfört av simulatorn

Tryck vid bromscylindrarna

Bytereferens

Digitalt behovsvärde

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Enligt uppgift i fordonstillverkarens bromsberäkning

| 4.2.2.1.2 | För släpvagnar försedda med endast en elektrisk manöverledning ska svaret på meddelanden som definieras i EBS 12 i ISO 11992-2:2003 kontrolleras enligt följande:
  Den pneumatiska matarledningen ska vid början av varje provning ha trycket ≥ 700 kPa.
  Den elektriska manöverledningen ska vara ansluten till simulatorn.
  Simulatorn ska överföra följande meddelanden: | Byte 3, bitarna 5–6 i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning är tillgänglig. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2

För släpvagnar försedda med endast en elektrisk manöverledning ska svaret på meddelanden som definieras i EBS 12 i ISO 11992-2:2003 kontrolleras enligt följande:

Den pneumatiska matarledningen ska vid början av varje provning ha trycket ≥ 700 kPa.

Den elektriska manöverledningen ska vara ansluten till simulatorn.

Simulatorn ska överföra följande meddelanden:

Byte 3, bitarna 5–6 i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning är tillgänglig.

| | Byte 3–4 i EBS 11 ska vara inställda på 0 (inget färdbromsbehov) |
| --- | --- |

Byte 3–4 i EBS 11 ska vara inställda på 0 (inget färdbromsbehov)

Svaret på följande meddelande ska kontrolleras:

| EBS 12 byte 3, bitarna 1–2 | Tryck i bromscylindrarna eller svar från släpfordonet |
| --- | --- |
| 01b | 0 kPa (färdbroms frigjord) |
| 00b | Släpfordonet bromsas automatiskt för att visa att kombinationen inte är kompatibel. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (gul varning). |

EBS 12 byte 3, bitarna 1–2

Tryck i bromscylindrarna eller svar från släpfordonet

01b

0 kPa (färdbroms frigjord)

00b

Släpfordonet bromsas automatiskt för att visa att kombinationen inte är kompatibel. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638:1997 (gul varning).

| 4.2.2.1.3. | För släpfordon anslutna med endast en elektrisk manöverledning, ska svaret från släpfordonet, på ett fel i den elektriska manöverledningens överföring från släpfordonet som orsakar en minskning av bromsverkan till minst 30 % av det föreskrivna värdet, kontrolleras med följande förfarande:
  Den pneumatiska matarledningen ska vid början av varje provning ha trycket ≥ 700 kPa.
  Den elektriska manöverledningen ska vara ansluten till simulatorn.
  Byte 3, bitarna 5–6 i EBS 12 inställda på 00b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning inte är tillgänglig.
  Byte 3, bitarna 1–2 i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att den elektriska manöverledningens signal genereras från två oberoende kretsar.
  Följande ska kontrolleras:






  Provningsförhållande | Bromssystemets svar |
| --- | --- | --- |
| Utan fel i släpfordonets bromssystem. | Kontrollera att bromssystemet kommunicerar med simulatorn och att byte 4, bitarna 3–4 i EBS 22 är inställda på 00b. |
| Inför ett fel i den elektriska manöverledningens överföring från släpfordonets bromssystem som förhindrar minst 30 % av den föreskrivna bromsverkan från att bibehållas. | Kontrollera att byte 4, bitarna 3–4 i EBS 22 är inställda på 01b.
  eller
  Datakommunikationerna till simulatorn har upphört. |

4.2.2.1.3.

För släpfordon anslutna med endast en elektrisk manöverledning, ska svaret från släpfordonet, på ett fel i den elektriska manöverledningens överföring från släpfordonet som orsakar en minskning av bromsverkan till minst 30 % av det föreskrivna värdet, kontrolleras med följande förfarande:

Den pneumatiska matarledningen ska vid början av varje provning ha trycket ≥ 700 kPa.

Den elektriska manöverledningen ska vara ansluten till simulatorn.

Byte 3, bitarna 5–6 i EBS 12 inställda på 00b för att indikera för släpfordonet att en pneumatisk manöverledning inte är tillgänglig.

Byte 3, bitarna 1–2 i EBS 12 inställda på 01b för att indikera för släpfordonet att den elektriska manöverledningens signal genereras från två oberoende kretsar.

Följande ska kontrolleras:

Provningsförhållande

Bromssystemets svar

Utan fel i släpfordonets bromssystem.

Kontrollera att bromssystemet kommunicerar med simulatorn och att byte 4, bitarna 3–4 i EBS 22 är inställda på 00b.

Inför ett fel i den elektriska manöverledningens överföring från släpfordonets bromssystem som förhindrar minst 30 % av den föreskrivna bromsverkan från att bibehållas.

Kontrollera att byte 4, bitarna 3–4 i EBS 22 är inställda på 01b.

eller

Datakommunikationerna till simulatorn har upphört.

4.2.2.2   Felvarning

| 4.2.2.2.1 | Kontrollera att tillämpligt varningsmeddelande eller signal överförs under följande förhållanden:






  4.2.2.2.1.1 | När ett permanent fel i den elektriska manöverledningens transmission i släpfordonets bromssystem förhindrar att färdbromsningens bromsverkan uppfylls, simulera ett sådant fel och kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638 (gul varning). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1

Kontrollera att tillämpligt varningsmeddelande eller signal överförs under följande förhållanden:

4.2.2.2.1.1

När ett permanent fel i den elektriska manöverledningens transmission i släpfordonets bromssystem förhindrar att färdbromsningens bromsverkan uppfylls, simulera ett sådant fel och kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638 (gul varning).

| 4.2.2.2.1.2 | Minska spänningen på stiften 1 och 2 i kontaktdonet enligt ISO 7638 till under ett värde som angetts av tillverkaren vilket förhindrar färdbromssystemets bromsverkan från att uppfyllas och kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638 (gul varning). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.2

Minska spänningen på stiften 1 och 2 i kontaktdonet enligt ISO 7638 till under ett värde som angetts av tillverkaren vilket förhindrar färdbromssystemets bromsverkan från att uppfyllas och kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638 (gul varning).

| 4.2.2.2.1.3 | Kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i punkt 5.2.2.16 i dessa föreskrifter genom att stänga av matarledningen. Minska trycket i släpfordonets trycklagringssystem till ett värde som angivits av tillverkaren. Kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b och att byte 1, bitarna 7–8 i EBS 23 är inställda på 00. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638 (gul varning). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.3

Kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i punkt 5.2.2.16 i dessa föreskrifter genom att stänga av matarledningen. Minska trycket i släpfordonets trycklagringssystem till ett värde som angivits av tillverkaren. Kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b och att byte 1, bitarna 7–8 i EBS 23 är inställda på 00. En signal ska även överföras via stift 5 i kontaktdonet enligt ISO 7638 (gul varning).

| 4.2.2.2.1.4 | När den elektriska delen av bromssystemet först energisatts, kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b. Efter att bromssystemet har kontrollerat att inga defekter som kräver identifiering genom den röda varningslampan finns ska ovanstående meddelande ställas in på 00b. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.4

När den elektriska delen av bromssystemet först energisatts, kontrollera att byte 2, bitarna 3–4 i EBS 22 som överförs av släpfordonet är inställda på 01b. Efter att bromssystemet har kontrollerat att inga defekter som kräver identifiering genom den röda varningslampan finns ska ovanstående meddelande ställas in på 00b.

4.2.2.3   Kontroll av svarstid

| 4.2.2.3.1 | Kontrollera att, när inga fel finns, kraven på bromssystemets svarstid som anges i punkt 3.5.2 i bilaga 6 till dessa föreskrifter är uppfyllda. |
| --- | --- |

4.2.2.3.1

Kontrollera att, när inga fel finns, kraven på bromssystemets svarstid som anges i punkt 3.5.2 i bilaga 6 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

4.2.3   Ytterligare kontroller

| 4.2.3.1 | Om den tekniska tjänsten så önskar får ovan angivna kontrollförfaranden upprepas med funktioner som inte är bromsrelaterade, men av betydelse för gränssnittet, i olika tillstånd eller avstängda.
  När upprepade mätningar av bromssystemets svarstid utförs, kan variationer i det registrerade värdet uppkomma på grund av reaktionen från fordonets pneumatiska komponenter. Under alla omständigheter ska de föreskrivna bestämmelserna om svarstid vara uppfyllda. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Om den tekniska tjänsten så önskar får ovan angivna kontrollförfaranden upprepas med funktioner som inte är bromsrelaterade, men av betydelse för gränssnittet, i olika tillstånd eller avstängda.

När upprepade mätningar av bromssystemets svarstid utförs, kan variationer i det registrerade värdet uppkomma på grund av reaktionen från fordonets pneumatiska komponenter. Under alla omständigheter ska de föreskrivna bestämmelserna om svarstid vara uppfyllda.

---

(1)  Denna fordonsspecifikation är förbjuden enligt fotnot 4 till punkt 5.1.3.1.3 i dessa föreskrifter.

(2)  Valfri på dragfordon med elektriska och pneumatiska manöverledningar när den pneumatiska manöverledningen fullgör tillämpliga krav på reservbromsning.

---

BILAGA 18

Särskilda krav för säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska fordonskontrollsystem

1.   ALLMÄNT

I denna bilaga anges särskilda krav på dokumentation, felstrategi och kontroller med avseende på säkerhetsaspekter av komplexa elektroniska system för fordonskontroll (punkt 2.3 nedan) vid tillämpningen av dessa föreskrifter.

Denna bilaga kan också åberopas i enskilda punkter i dessa föreskrifter, när det gäller säkerhetsrelaterade funktioner som regleras av elektroniska system.

I denna bilaga anges inga prestandakrav på systemet, men den omfattar metoder som gäller för konstruktionsprocessen och den information som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med typgodkännande.

Denna information ska visa att systemet under normala förhållanden och vid fel uppfyller alla tillämpliga prestandakrav som anges på annat håll i dessa föreskrifter.

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga gäller följande definitioner:

2.1   säkerhetskoncept: en beskrivning av de åtgärder som införts i systemet, t.ex. i de elektroniska enheterna, för att skydda systemets integritet och därigenom garantera säker drift även vid elektriska fel.

Möjligheten att övergå till partiell drift eller ett reservsystem för vitala fordonsfunktioner kan ingå i säkerhetskonceptet.

2.2.   elektroniskt kontrollsystem: en kombination av enheter avsedda att samarbeta vid alstringen av den angivna fordonskontrollfunktionen genom elektronisk databehandling.

Sådana system är ofta programvarustyrda och uppbyggda av enskilda funktionskomponenter såsom givare, elektroniska styrenheter och aktuatorer sammankopplade av transmissionslänkar. De kan inbegripa mekaniska, elektropneumatiska eller elektrohydrauliska delar.

systemet: det system för vilket typgodkännande söks.

2.3   komplexa elektroniska fordonskontrollsystem: elektroniska styrsystem med en styrhierarki där en styrd funktion kan avbrytas av en elektronisk styrning eller funktion på högre nivå.

En avbruten funktion blir en del av det komplexa systemet.

2.4   styrning på högre nivå: system eller funktioner som använder ytterligare databehandling eller givarinsignaler för att ändra fordonets beteende genom att beordra ändringar av fordonskontrollsystemets normala funktion(er).

Detta gör det möjligt för komplexa system att automatiskt ändra sina mål med en prioritet som beror på de omständigheter som givarna känner av.

2.5   enheter: de minsta uppdelningar av systemkomponenter som är av intresse i denna bilaga, eftersom kombinationer av komponenter kommer att betraktas som individuella enheter för identifiering, analys eller byte.

2.6   transmissionslänkar: anordningar som används för att koppla samman utspridda enheter i syfte att överföra signaler, driftsdata eller energi.

Denna utrustning är normalt elektrisk men kan delvis vara mekanisk, pneumatisk, hydraulisk eller optisk.

2.7   styrintervall: en utsignalvariabel med ett visst intervall inom vilket systemen sannolikt kan utöva styrning.

2.8   gränser för funktionell drift: de yttre fysikaliska gränser inom vilka systemet kan upprätthålla kontrollen.

3.   DOKUMENTATION

3.1   Specifikationer

Tillverkaren ska tillhandahålla ett dokumentationspaket med en beskrivning av systemets grundläggande konstruktion och hur det är kopplat till de andra fordonssystemen eller hur det direkt styr utsignalvariabler.

Systemets funktion(er) och säkerhetskoncept enligt tillverkarens uppgifter ska förklaras.

Dokumentationen ska vara kortfattad men innehålla belägg för att konstruktionen och utvecklingen har utnyttjat sakkunskap från alla områden som systemet berör.

För regelbundet återkommande tekniska inspektioner ska det i dokumentationen beskrivas hur systemets aktuella driftsstatus kan kontrolleras.

| 3.1.1 | Denna dokumentation ska bestå av följande två delar:






  a) | Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Detta kommer att utgöra den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4 i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Denna dokumentation ska bestå av följande två delar:

a)

Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Detta kommer att utgöra den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4 i denna bilaga.

| b) | Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4 som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4 som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet.

3.2   Beskrivning av systemets funktioner

En beskrivning ska lämnas som enkelt förklarar alla systemets styrfunktioner och metoder för att uppnå målen, inbegripet uppgift om den/de mekanism(er) genom vilka styrningen utövas.

| 3.2.1 | En förteckning över alla insignalsvariabler och avkända variabler ska lämnas och deras driftsintervall ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

En förteckning över alla insignalsvariabler och avkända variabler ska lämnas och deras driftsintervall ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över alla utsignalvariabler som styrs av systemet ska lämnas, i samtliga fall med uppgift om huruvida styrningen utövas direkt eller via ett annat fordonssystem. Styrningens omfattning (punkt 2.7) för varje sådan variabel ska anges. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över alla utsignalvariabler som styrs av systemet ska lämnas, i samtliga fall med uppgift om huruvida styrningen utövas direkt eller via ett annat fordonssystem. Styrningens omfattning (punkt 2.7) för varje sådan variabel ska anges.

| 3.2.3 | Gränserna för funktionell drift (punkt 2.8) ska anges där de påverkar systemets prestanda. |
| --- | --- |

3.2.3

Gränserna för funktionell drift (punkt 2.8) ska anges där de påverkar systemets prestanda.

3.3   Systemets utformning och scheman

3.3.1   Komponentförteckning

En förteckning ska lämnas över alla systemets enheter, med uppgift om de andra fordonssystem som behövs för att uppnå den aktuella styrfunktionen.

Ett översiktligt schema som visar dessa enheter i kombination med varandra ska lämnas, där enheternas fördelning och kopplingarna mellan dem klart framgår.

3.3.2   Enheternas funktioner

Funktionen för varje enhet i systemet ska anges, och de signaler som sammanbinder den med andra enheter eller fordonssystem ska visas. Detta kan göras med ett uppmärkt blockschema eller med en beskrivning med ett sådant schema som stöd.

3.3.3   Sammankopplingar

Sammankopplingarna i systemet ska visas med ett kretsschema för elektriska kopplingar, ett optiskt fiberschema för optiska länkar, rörschema för pneumatiska eller hydrauliska kopplingar och ett förenklat diagram för mekaniska kopplingar.

3.3.4   Signalflöde och prioriteringar

Det ska finnas ett tydligt samband mellan dessa överföringslänkar och de signaler som överförs mellan enheter.

Signalprioritet på multiplexa dataförbindelser ska anges så snart som prioriteten kan påverka prestanda eller säkerhet vid tillämpningen av dessa föreskrifter.

3.3.5   Identifiering av enheter

Varje enhet ska vara klart och otvetydigt identifierbar (t.ex. genom märkning för hårdvara och märkning eller utsignal för programvara) så att rätt utrustning kan knytas till motsvarande dokumentation.

Då flera funktioner kombineras i en enda enhet eller inom en enda dator men visas i flera block i blockschemat ska för klarhetens och tydlighetens skull en enda maskinvaruidentifiering användas.

Tillverkaren ska med hjälp av denna identifiering bekräfta att den levererade utrustningen överensstämmer med motsvarande dokument.

| 3.3.5.1 | Identifieringen ska ange hårdvaru- och programvaruversion, och när programvaran ändras så att enhetens funktion ändras på ett sätt som är av betydelse för dessa föreskrifter ska denna identifiering också ändras. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Identifieringen ska ange hårdvaru- och programvaruversion, och när programvaran ändras så att enhetens funktion ändras på ett sätt som är av betydelse för dessa föreskrifter ska denna identifiering också ändras.

3.4   Tillverkarens säkerhetskoncept

| 3.4.1 | Tillverkaren ska lämna ett uttalande som bekräftar att den strategi som valts för utformning av systemet under felfria förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av sådana system som dessa föreskrifter är tillämpliga på. |
| --- | --- |

3.4.1

Tillverkaren ska lämna ett uttalande som bekräftar att den strategi som valts för utformning av systemet under felfria förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av sådana system som dessa föreskrifter är tillämpliga på.

| 3.4.2 | Beträffande systemets programvara ska uppbyggnaden förklaras och de metoder och verktyg som använts vid konstruktionen ska anges. Tillverkaren ska vid behov kunna visa hur systemlogikens tillämpning valdes under konstruktions- och utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

3.4.2

Beträffande systemets programvara ska uppbyggnaden förklaras och de metoder och verktyg som använts vid konstruktionen ska anges. Tillverkaren ska vid behov kunna visa hur systemlogikens tillämpning valdes under konstruktions- och utvecklingsprocessen.

| 3.4.3 | Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en förklaring av de av systemets konstruktionsegenskaper som är avsedda att skapa säker drift vid fel. Tänkbara konstruktionsegenskaper vid fel hos systemet är till exempel






  a) | återgång till drift med ett partiellt system, |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en förklaring av de av systemets konstruktionsegenskaper som är avsedda att skapa säker drift vid fel. Tänkbara konstruktionsegenskaper vid fel hos systemet är till exempel

a)

återgång till drift med ett partiellt system,

| b) | övergång till ett separat reservsystem, |
| --- | --- |

b)

övergång till ett separat reservsystem,

| c) | bortkoppling av högnivåfunktionen. |
| --- | --- |

c)

bortkoppling av högnivåfunktionen.

Vid fel ska föraren varnas med t.ex. en varningssignal eller visning av ett meddelande. Om föraren inte avaktiverar systemet, t.ex. genom att vrida tändningsnyckeln till läget ”av” eller genom att stänga av den funktionen med en särskild strömställare, ska varningen kvarstå så länge som felet föreligger.

| 3.4.3.1 | Om den valda konstruktionen innebär att partiell funktion inträder vid vissa felvillkor, ska dessa villkor anges jämte resulterande effektivitetsgränser. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Om den valda konstruktionen innebär att partiell funktion inträder vid vissa felvillkor, ska dessa villkor anges jämte resulterande effektivitetsgränser.

| 3.4.3.2 | Om den valda konstruktionen innebär att en andra metod (reserv) används för att uppnå målet om kontroll över fordonet, ska principerna för övergången, logiken, redundansnivån och eventuella inbyggda kontroller av reserven förklaras, och de resulterande effektivitetsgränserna vid reservdrift ska anges. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Om den valda konstruktionen innebär att en andra metod (reserv) används för att uppnå målet om kontroll över fordonet, ska principerna för övergången, logiken, redundansnivån och eventuella inbyggda kontroller av reserven förklaras, och de resulterande effektivitetsgränserna vid reservdrift ska anges.

| 3.4.3.3 | Om den konstruktion som valts innebär att högnivåfunktioner kopplas från, ska alla motsvarande kontrollutsignaler som hör till den funktionen avaktiveras, på ett sätt som begränsar störningar vid övergången. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Om den konstruktion som valts innebär att högnivåfunktioner kopplas från, ska alla motsvarande kontrollutsignaler som hör till den funktionen avaktiveras, på ett sätt som begränsar störningar vid övergången.

| 3.4.4 | Dokumentationen ska åtföljas av en analys som generellt visar hur systemet kommer att uppträda när något av de angivna fel som har inverkan på kontrollen över fordonet eller dess säkerhet inträffar.
  Detta kan bygga på en FMEA-analys (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemets säkerhet.
  Den/de valda analysmetoden/erna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännande. |
| --- | --- |

3.4.4

Dokumentationen ska åtföljas av en analys som generellt visar hur systemet kommer att uppträda när något av de angivna fel som har inverkan på kontrollen över fordonet eller dess säkerhet inträffar.

Detta kan bygga på en FMEA-analys (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemets säkerhet.

Den/de valda analysmetoden/erna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännande.

| 3.4.4.1 | I dokumentationen ska de parametrar som övervakas förtecknas, och för varje fel av den typ som anges i punkt 3.4.4 i denna bilaga ska den varningssignal anges som ska ges till föraren eller den personal som utför service eller tekniska inspektioner. |
| --- | --- |

3.4.4.1

I dokumentationen ska de parametrar som övervakas förtecknas, och för varje fel av den typ som anges i punkt 3.4.4 i denna bilaga ska den varningssignal anges som ska ges till föraren eller den personal som utför service eller tekniska inspektioner.

4.   KONTROLL OCH PROVNING

| 4.1 | Systemets funktion, såsom anges i den dokumentation som krävs enligt punkt 3, ska provas på följande sätt:






  4.1.1 | Kontroll av systemets funktion
  I syfte att fastställa normala driftsnivåer ska fordonssystemets prestanda under förhållanden utan fel kontrolleras med avseende på tillverkarens grundläggande anvisningar, om inte detta är föremål för en särskild prestandaprovning som en del av godkännandeförfarandet enligt dessa eller andra föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

4.1

Systemets funktion, såsom anges i den dokumentation som krävs enligt punkt 3, ska provas på följande sätt:

4.1.1

Kontroll av systemets funktion

I syfte att fastställa normala driftsnivåer ska fordonssystemets prestanda under förhållanden utan fel kontrolleras med avseende på tillverkarens grundläggande anvisningar, om inte detta är föremål för en särskild prestandaprovning som en del av godkännandeförfarandet enligt dessa eller andra föreskrifter.

| 4.1.2 | Kontroll av säkerhetskonceptet enligt punkt 3.4.

  Systemets reaktion ska enligt typgodkännandemyndighetens gottfinnande kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel inuti enheten.






  4.1.2.1 | Resultaten av kontrollen ska överensstämma med sammanfattningen av felanalysen i dokumentationen, med en sådan nivå på den totala inverkan att det kan anses bekräftat att säkerhetskonceptet och dess tillämpning är tillräckliga. |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Kontroll av säkerhetskonceptet enligt punkt 3.4.

Systemets reaktion ska enligt typgodkännandemyndighetens gottfinnande kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel inuti enheten.

4.1.2.1

Resultaten av kontrollen ska överensstämma med sammanfattningen av felanalysen i dokumentationen, med en sådan nivå på den totala inverkan att det kan anses bekräftat att säkerhetskonceptet och dess tillämpning är tillräckliga.

---

BILAGA 19

PROVNING AV SLÄPFORDONS BROMSKOMPONENTERS BROMSVERKAN

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | I denna bilaga anges de provningsförfaranden som är tillämpliga vid fastställande av bromsverkan hos följande:






  1.1.1 | Membranbromscylindrar (se punkt 2). |
| --- | --- | --- |

1.1

I denna bilaga anges de provningsförfaranden som är tillämpliga vid fastställande av bromsverkan hos följande:

1.1.1

Membranbromscylindrar (se punkt 2).

| 1.1.2 | Fjäderbromsar (se punkt 3). |
| --- | --- |

1.1.2

Fjäderbromsar (se punkt 3).

| 1.1.3 | Släpfordonsbromsar – bromsverkansegenskaper hos kalla bromsar (se punkt 4). |
| --- | --- |

1.1.3

Släpfordonsbromsar – bromsverkansegenskaper hos kalla bromsar (se punkt 4).

| 1.1.4 | Antilåsningssystem (se punkt 5).
  (OBS! Förfaranden för bestämning av bromsverkan för släpfordonsbromsar och automatiska bromsjusteringsanordningar vid utmattningsprovning anges i bilaga 11 till dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

1.1.4

Antilåsningssystem (se punkt 5).

(OBS! Förfaranden för bestämning av bromsverkan för släpfordonsbromsar och automatiska bromsjusteringsanordningar vid utmattningsprovning anges i bilaga 11 till dessa föreskrifter).

| 1.2 | Ovanstående provningsrapporter får användas tillsammans med de förfaranden som anges i bilaga 20 till dessa föreskrifter eller då ett släpfordon utvärderas som omfattas av de aktuella kraven som anges för släpfordonet i fråga. |
| --- | --- |

1.2

Ovanstående provningsrapporter får användas tillsammans med de förfaranden som anges i bilaga 20 till dessa föreskrifter eller då ett släpfordon utvärderas som omfattas av de aktuella kraven som anges för släpfordonet i fråga.

2.   BROMSVERKANSEGENSKAPER FÖR MEMBRANBROMSCYLINDRAR

2.1   Allmänt

| 2.1.1 | I denna punkt anges det förfarande genom vilket kraft-/slag-/tryckegenskaperna fastställs för membranbromscylindrar som används i tryckluftsbromssystem (1) för att generera de krafter som krävs i bromsar med mekanisk aktuering.
  Vid detta kontrollförfarande anses färdbromsdelen av en kombinerad fjäderbromsaktuator vara en membranbromscylinder. |
| --- | --- |

2.1.1

I denna punkt anges det förfarande genom vilket kraft-/slag-/tryckegenskaperna fastställs för membranbromscylindrar som används i tryckluftsbromssystem (1) för att generera de krafter som krävs i bromsar med mekanisk aktuering.

Vid detta kontrollförfarande anses färdbromsdelen av en kombinerad fjäderbromsaktuator vara en membranbromscylinder.

| 2.1.2 | De kontrollerade bromsverkansegenskaperna som anges av tillverkaren ska användas vid alla beräkningar avseende bromskompatibilitetskraven i bilaga 10, färdbromsverkanskraven vid typ 0-provning i bilaga 20 och fastställandet av aktuatorns tillgängliga slaglängd med avseende på kontrollen av bromsverkan med varma bromsar i bilaga 11. |
| --- | --- |

2.1.2

De kontrollerade bromsverkansegenskaperna som anges av tillverkaren ska användas vid alla beräkningar avseende bromskompatibilitetskraven i bilaga 10, färdbromsverkanskraven vid typ 0-provning i bilaga 20 och fastställandet av aktuatorns tillgängliga slaglängd med avseende på kontrollen av bromsverkan med varma bromsar i bilaga 11.

2.2   Provningsförfarande

| 2.2.1 | Bromscylinderns utgångsläge ska anses vara läget utan tryck. |
| --- | --- |

2.2.1

Bromscylinderns utgångsläge ska anses vara läget utan tryck.

| 2.2.2 | Vid nominella tryckökningssteg om ≤ 100 kPa, genom ett tryckintervall på 100 till ≥ 800 kPa, övervakas den genererade kraften över hela slaglängdsintervallet som är tillgängligt vid en slagförskjutningshastighet på ≤ 10 mm/s eller ett slagsteg på ≤ 10 mm och samtidigt som det anbringade trycket inte får avvika med mer än ± 5 kPa. |
| --- | --- |

2.2.2

Vid nominella tryckökningssteg om ≤ 100 kPa, genom ett tryckintervall på 100 till ≥ 800 kPa, övervakas den genererade kraften över hela slaglängdsintervallet som är tillgängligt vid en slagförskjutningshastighet på ≤ 10 mm/s eller ett slagsteg på ≤ 10 mm och samtidigt som det anbringade trycket inte får avvika med mer än ± 5 kPa.

| 2.2.3 | För varje tryckökningssteg kommer motsvarande medelkraft (ThA) och den effektiva slaglängden (sp) att fastställas enligt tillägg 7 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.2.3

För varje tryckökningssteg kommer motsvarande medelkraft (ThA) och den effektiva slaglängden (sp) att fastställas enligt tillägg 7 till denna bilaga.

2.3   Kontroll

| 2.3.1 | Enligt tillägg 1 till denna bilaga, punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 och 3.4, ska minst 6 provexemplar provas, med utfärdande av en provningsrapport, under förutsättning att kraven i punkterna 2.3.2, 2.3.3 och 2.3.4 nedan är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.3.1

Enligt tillägg 1 till denna bilaga, punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 och 3.4, ska minst 6 provexemplar provas, med utfärdande av en provningsrapport, under förutsättning att kraven i punkterna 2.3.2, 2.3.3 och 2.3.4 nedan är uppfyllda.

| 2.3.2 | Med avseende på kontrollen av medelkraften (ThA) – f(p), ska en kurva som anger den godtagbara variationen i bromsverkan konstrueras enligt den mall som visas i diagram 1, baserat på tillverkarens angivna förhållande mellan kraft och tryck. Tillverkaren ska även ange den kategori av släpfordon för vilken bromscylindern får användas och motsvarande toleransband som tillämpats. |
| --- | --- |

2.3.2

Med avseende på kontrollen av medelkraften (ThA) – f(p), ska en kurva som anger den godtagbara variationen i bromsverkan konstrueras enligt den mall som visas i diagram 1, baserat på tillverkarens angivna förhållande mellan kraft och tryck. Tillverkaren ska även ange den kategori av släpfordon för vilken bromscylindern får användas och motsvarande toleransband som tillämpats.

| 2.3.3 | Trycket (p15) som krävs för att ge en kolvstångsförskjutning på 15 mm från utgångsläget med en tolerans av ± 10 kPa ska kontrolleras genom ett av följande provningsförfaranden.






  2.3.3.1 | Med användning av den angivna kraftfunktionen (ThA) – f(p) ska bromscylinderns tröskeltryck (p15) beräknas då ThA = 0. Det ska då kontrolleras att det uppstår en kolvstångsrörelse när tröskeltrycket anbringas såsom anges i punkt 2.3.3. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Trycket (p15) som krävs för att ge en kolvstångsförskjutning på 15 mm från utgångsläget med en tolerans av ± 10 kPa ska kontrolleras genom ett av följande provningsförfaranden.

2.3.3.1

Med användning av den angivna kraftfunktionen (ThA) – f(p) ska bromscylinderns tröskeltryck (p15) beräknas då ThA = 0. Det ska då kontrolleras att det uppstår en kolvstångsrörelse när tröskeltrycket anbringas såsom anges i punkt 2.3.3.

| 2.3.3.2 | Tillverkaren ska ange bromscylinderns tröskeltryck (p15) och det ska kontrolleras att det uppstår en kolvstångsrörelse när detta tryck anbringas såsom anges i punkt 2.3.3. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Tillverkaren ska ange bromscylinderns tröskeltryck (p15) och det ska kontrolleras att det uppstår en kolvstångsrörelse när detta tryck anbringas såsom anges i punkt 2.3.3.

| 2.3.4 | Med avseende på kontrollen av effektiv slaglängd (sp) - f(p), ska det uppmätta värdet inte vara mindre än - 4 % av sp-karakteristiken inom av tillverkaren angivet tryckintervall. Detta värde ska registreras och anges i punkt 3.3.1 i tillägg 1 till denna bilaga. Utanför detta tryckintervall får toleransen vara större än - 4 %.

  Diagram 1 |
| --- | --- |

2.3.4

Med avseende på kontrollen av effektiv slaglängd (sp) - f(p), ska det uppmätta värdet inte vara mindre än - 4 % av sp-karakteristiken inom av tillverkaren angivet tryckintervall. Detta värde ska registreras och anges i punkt 3.3.1 i tillägg 1 till denna bilaga. Utanför detta tryckintervall får toleransen vara större än - 4 %.

Diagram 1

Image

| 2.3.5 | De registrerade provningsresultaten ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 2 till denna bilaga och ska åtfölja kontrollrapporten, som beskrivs i punkt 2.4. |
| --- | --- |

2.3.5

De registrerade provningsresultaten ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 2 till denna bilaga och ska åtfölja kontrollrapporten, som beskrivs i punkt 2.4.

2.4   Kontrollrapport

| 2.4.1 | Tillverkarens angivna bromsverkansegenskaper, kontrollerade genom provningsresultaten som registrerats i enlighet med punkt 2.3.2 ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2.4.1

Tillverkarens angivna bromsverkansegenskaper, kontrollerade genom provningsresultaten som registrerats i enlighet med punkt 2.3.2 ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 1 till denna bilaga.

3.   BROMSVERKANSEGENSKAPER FÖR FJÄDERBROMSAR

3.1   Allmänt

| 3.1.1 | I denna punkt anges det förfarande genom vilket kraft-/slag-/tryckegenskaperna fastställs för fjäderbromsar (2) som används i tryckluftsbromssystem för att generera de krafter som krävs i bromsar med mekanisk aktuering.
  Vid detta kontrollförfarande anses färdbromsdelen av en kombinerad fjäderbromsaktuator vara en fjäderbroms. |
| --- | --- |

3.1.1

I denna punkt anges det förfarande genom vilket kraft-/slag-/tryckegenskaperna fastställs för fjäderbromsar (2) som används i tryckluftsbromssystem för att generera de krafter som krävs i bromsar med mekanisk aktuering.

Vid detta kontrollförfarande anses färdbromsdelen av en kombinerad fjäderbromsaktuator vara en fjäderbroms.

| 3.1.2 | Bromsverkansegenskaperna som anges av tillverkaren ska användas vid alla beräkningar avseende kraven på parkeringsbromsens bromsverkan i bilaga 20. |
| --- | --- |

3.1.2

Bromsverkansegenskaperna som anges av tillverkaren ska användas vid alla beräkningar avseende kraven på parkeringsbromsens bromsverkan i bilaga 20.

3.2   Provningsförfarande

| 3.2.1 | Fjäderbromscylinderns utgångsläge ska anses vara läget med full trycksättning. |
| --- | --- |

3.2.1

Fjäderbromscylinderns utgångsläge ska anses vara läget med full trycksättning.

| 3.2.2 | Vid nominella slaglängdssteg om ≤ 10 mm övervakas den motsvarande genererade kraften över hela slaglängdsintervallet som är tillgängligt vid nolltryck. |
| --- | --- |

3.2.2

Vid nominella slaglängdssteg om ≤ 10 mm övervakas den motsvarande genererade kraften över hela slaglängdsintervallet som är tillgängligt vid nolltryck.

| 3.2.3 | Trycket ska sedan gradvis ökas tills slaglängden är 10 mm från utgångsläget, och detta tryck, angivet såsom lossningstrycket, ska registreras. |
| --- | --- |

3.2.3

Trycket ska sedan gradvis ökas tills slaglängden är 10 mm från utgångsläget, och detta tryck, angivet såsom lossningstrycket, ska registreras.

| 3.2.4 | Trycket ska sedan ökas till det lägsta av 850 kPa eller det maximala driftstryck som angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.4

Trycket ska sedan ökas till det lägsta av 850 kPa eller det maximala driftstryck som angetts av tillverkaren.

3.3   Kontroll

| 3.3.1 | Enligt tillägg 3, punkterna 2.1, 3.1, 3.2 och 3.3, ska minst 6 provexemplar provas, med utfärdande av en provningsrapport, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  3.3.1.1 | Inom ett slaglängdsintervall från 10 mm till 2/3 av den största slaglängden får inget resultat, mätt i enlighet med punkt 3.2.2, avvika med mer än 6 % från angivna egenskaper. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Enligt tillägg 3, punkterna 2.1, 3.1, 3.2 och 3.3, ska minst 6 provexemplar provas, med utfärdande av en provningsrapport, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

3.3.1.1

Inom ett slaglängdsintervall från 10 mm till 2/3 av den största slaglängden får inget resultat, mätt i enlighet med punkt 3.2.2, avvika med mer än 6 % från angivna egenskaper.

| 3.3.1.2 | Inget resultat, mätt i enlighet med punkt 3.2.3, får överskrida angivet värde. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Inget resultat, mätt i enlighet med punkt 3.2.3, får överskrida angivet värde.

| 3.3.1.3 | Varje fjäderbroms ska fortsätta att fungera korrekt efter slutförandet av provningen i enlighet med punkt 3.2.4. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Varje fjäderbroms ska fortsätta att fungera korrekt efter slutförandet av provningen i enlighet med punkt 3.2.4.

| 3.3.2 | De registrerade provningsresultaten ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 4 till denna bilaga och ska åtfölja kontrollrapporten, som beskrivs i punkt 3.4. |
| --- | --- |

3.3.2

De registrerade provningsresultaten ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 4 till denna bilaga och ska åtfölja kontrollrapporten, som beskrivs i punkt 3.4.

3.4   Kontrollrapport

| 3.4.1 | Tillverkarens angivna bromsverkansegenskaper, kontrollerade genom provningsresultaten som registrerats i enlighet med punkt 3.3.2 ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

3.4.1

Tillverkarens angivna bromsverkansegenskaper, kontrollerade genom provningsresultaten som registrerats i enlighet med punkt 3.3.2 ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 3 till denna bilaga.

4.   EGENSKAPER FÖR KALLA SLÄPFORDONSBROMSAR

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | Detta förfarande omfattar provning av bromsverkansegenskaperna för kalla bromsar för luftdrivna S-kambromsar och skivbromsar (3) monterade på släpfordon. |
| --- | --- |

4.1.1

Detta förfarande omfattar provning av bromsverkansegenskaperna för kalla bromsar för luftdrivna S-kambromsar och skivbromsar (3) monterade på släpfordon.

| 4.1.2 | Bromsverkansegenskaperna som anges av tillverkaren ska användas vid alla beräkningar avseende kraven på bromsanpassning i bilaga 10 och typ 0-provning av färdbromsen med kalla bromsar och parkeringsbromsens bromsverkan i bilaga 20. |
| --- | --- |

4.1.2

Bromsverkansegenskaperna som anges av tillverkaren ska användas vid alla beräkningar avseende kraven på bromsanpassning i bilaga 10 och typ 0-provning av färdbromsen med kalla bromsar och parkeringsbromsens bromsverkan i bilaga 20.

4.2   Bromsfaktor och bromströskelmoment

| 4.2.1 | Prepareringen av bromsen ska utföras i enlighet med i punkt 4.4.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.2.1

Prepareringen av bromsen ska utföras i enlighet med i punkt 4.4.2 i denna bilaga.

| 4.2.2 | Bromsfaktorn är den resulterande förstärkningsfaktorn som uppnås genom de friktionskrafter som genereras av de enskilda komponenter som utgör bromsenheten och är uttryckt såsom ett förhållande mellan utgångsmoment och inmatningsmoment. Denna bromsfaktor betecknas med symbolen BF och ska kontrolleras för alla bromsbelägg- och bromsklossmaterial i punkt 4.3.1.3. |
| --- | --- |

4.2.2

Bromsfaktorn är den resulterande förstärkningsfaktorn som uppnås genom de friktionskrafter som genereras av de enskilda komponenter som utgör bromsenheten och är uttryckt såsom ett förhållande mellan utgångsmoment och inmatningsmoment. Denna bromsfaktor betecknas med symbolen BF och ska kontrolleras för alla bromsbelägg- och bromsklossmaterial i punkt 4.3.1.3.

| 4.2.3 | Bromströskelmomentet ska uttryckas på ett sätt som förblir giltigt för variationer i bromsaktueringen och betecknas med symbolen Co. |
| --- | --- |

4.2.3

Bromströskelmomentet ska uttryckas på ett sätt som förblir giltigt för variationer i bromsaktueringen och betecknas med symbolen Co.

| 4.2.4 | Värdena på BF ska förbli giltiga vid ändringar av följande parametrar:






  4.2.4.1 | Massan per broms upp till det som anges i punkt 4.3.1.5. |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Värdena på BF ska förbli giltiga vid ändringar av följande parametrar:

4.2.4.1

Massan per broms upp till det som anges i punkt 4.3.1.5.

| 4.2.4.2 | Mått och egenskaper för externa komponenter som används för att manövrera bromsen. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Mått och egenskaper för externa komponenter som används för att manövrera bromsen.

| 4.2.4.3 | Hjul- och däckdimensioner. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Hjul- och däckdimensioner.

4.3   Informationsdokument

4.3.1   Bromstillverkaren ska tillhandahålla den tekniska tjänsten åtminstone följande information:

| 4.3.1.1 | En beskrivning av bromstypen, modell, storlek etc. |
| --- | --- |

4.3.1.1

En beskrivning av bromstypen, modell, storlek etc.

| 4.3.1.2 | Uppgifter om bromsgeometrin. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Uppgifter om bromsgeometrin.

| 4.3.1.3 | Fabrikat och typ av bromsbelägg eller bromskloss(ar). |
| --- | --- |

4.3.1.3

Fabrikat och typ av bromsbelägg eller bromskloss(ar).

| 4.3.1.4 | Material i bromstrummor eller bromsskivor. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Material i bromstrummor eller bromsskivor.

| 4.3.1.5 | Maximalt tekniskt tillåten massa för bromsen. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Maximalt tekniskt tillåten massa för bromsen.

4.3.2   Ytterligare information:

| 4.3.2.1 | Hjul- och däcksdimensioner som ska användas vid provningen. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Hjul- och däcksdimensioner som ska användas vid provningen.

| 4.3.2.2 | Den angivna bromsfaktorn BF. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Den angivna bromsfaktorn BF.

| 4.3.2.3 | Det angivna tröskelmomentet Co. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Det angivna tröskelmomentet Co.

4.4   Provningsförfarande

4.4.1   Förberedelse

| 4.4.1.1 | En kurva som anger den godtagbara variationen i bromsverkan ska konstrueras, enligt den mall som visas i diagram 2, med användning av tillverkarens angivna bromsfaktor. |
| --- | --- |

4.4.1.1

En kurva som anger den godtagbara variationen i bromsverkan ska konstrueras, enligt den mall som visas i diagram 2, med användning av tillverkarens angivna bromsfaktor.

| 4.4.1.2 | Bromverkan för den anordning som används för att manövrera bromsen ska kalibreras inom en noggrannhet av 1 %. |
| --- | --- |

4.4.1.2

Bromverkan för den anordning som används för att manövrera bromsen ska kalibreras inom en noggrannhet av 1 %.

| 4.4.1.3 | Den dynamiska hjulradien vid provningsbelastning ska fastställas såsom föreskrivs för provningsmetoden. |
| --- | --- |

4.4.1.3

Den dynamiska hjulradien vid provningsbelastning ska fastställas såsom föreskrivs för provningsmetoden.

4.4.2   Inbäddnings- (inslipnings-) förfarande

| 4.4.2.1 | För trumbromsar ska provningen börja med nya bromsbelägg och ny(a) trumma/trummor. Bromsbeläggen ska maskinbearbetas för att uppnå bästa möjliga initial kontakt mellan belägg och trumma/trummor. |
| --- | --- |

4.4.2.1

För trumbromsar ska provningen börja med nya bromsbelägg och ny(a) trumma/trummor. Bromsbeläggen ska maskinbearbetas för att uppnå bästa möjliga initial kontakt mellan belägg och trumma/trummor.

| 4.4.2.2 | För skivbromsar ska dessa provningar börja med nya bromsklossar och ny(a) skiva/skivor. Maskinbearbetning av beläggmaterialet ska göras om bromstillverkaren så önskar. |
| --- | --- |

4.4.2.2

För skivbromsar ska dessa provningar börja med nya bromsklossar och ny(a) skiva/skivor. Maskinbearbetning av beläggmaterialet ska göras om bromstillverkaren så önskar.

| 4.4.2.3 | Utför 20 bromsansättningar från utgångshastigheten 60 km/tim med en inmatning till bromsen som teoretiskt motsvarar 0,3 TR/provningsmassa. Temperaturen vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C före varje bromsansättning. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Utför 20 bromsansättningar från utgångshastigheten 60 km/tim med en inmatning till bromsen som teoretiskt motsvarar 0,3 TR/provningsmassa. Temperaturen vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C före varje bromsansättning.

| 4.4.2.4 | Utför 30 bromsansättningar från 60 km/tim till 30 km/tim med en inmatning till bromsen som motsvarar 0,3 TR/provningsmassa och med ett tidsintervall mellan ansättningarna på 60 s (4). Temperaturen vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C vid den första bromsansättningen. |
| --- | --- |

4.4.2.4

Utför 30 bromsansättningar från 60 km/tim till 30 km/tim med en inmatning till bromsen som motsvarar 0,3 TR/provningsmassa och med ett tidsintervall mellan ansättningarna på 60 s (4). Temperaturen vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C vid den första bromsansättningen.

| 4.4.2.5 | När de 30 bromsansättningarna som anges i punkt 4.4.2.4 slutförts och efter ett intervall på 120 s utförs 5 bromsansättningar från 60 km/tim till 30 km/tim med en inmatning till bromsen som motsvarar 0,3 TR/provningsmassa och med ett intervall på 120 sekunder mellan ansättningarna (4). |
| --- | --- |

4.4.2.5

När de 30 bromsansättningarna som anges i punkt 4.4.2.4 slutförts och efter ett intervall på 120 s utförs 5 bromsansättningar från 60 km/tim till 30 km/tim med en inmatning till bromsen som motsvarar 0,3 TR/provningsmassa och med ett intervall på 120 sekunder mellan ansättningarna (4).

| 4.4.2.6 | Utför 20 bromsansättningar från utgångshastigheten 60 km/tim med en inmatning till bromsen som motsvarar 0,3 TR/provningsmassa. Temperaturen vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 150 °C före varje bromsansättning. |
| --- | --- |

4.4.2.6

Utför 20 bromsansättningar från utgångshastigheten 60 km/tim med en inmatning till bromsen som motsvarar 0,3 TR/provningsmassa. Temperaturen vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 150 °C före varje bromsansättning.

| 4.4.2.7 | Utför en kontroll av bromsverkan enligt följande:






  4.4.2.7.1 | Beräkna inmatningsmomentet för att uppnå teoretiska bromsverkansvärden motsvarande 0,2, 0,35 och 0,5 ± 0,05 TR/provningsmassa. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.7

Utför en kontroll av bromsverkan enligt följande:

4.4.2.7.1

Beräkna inmatningsmomentet för att uppnå teoretiska bromsverkansvärden motsvarande 0,2, 0,35 och 0,5 ± 0,05 TR/provningsmassa.

| 4.4.2.7.2 | När inmatningsmomentvärden fastställts för varje bromsningsgrad, ska detta värde vara konstant under varje och följande bromsansättningar (dvs. konstant tryck). |
| --- | --- |

4.4.2.7.2

När inmatningsmomentvärden fastställts för varje bromsningsgrad, ska detta värde vara konstant under varje och följande bromsansättningar (dvs. konstant tryck).

| 4.4.2.7.3 | Utför en bromsansättning med vardera av de inmatningsmoment som fastställts i punkt 4.4.2.7.1 från utgångshastighet av 60 km/tim. Temperaturen vid gränssnitten belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C före varje ansättning. |
| --- | --- |

4.4.2.7.3

Utför en bromsansättning med vardera av de inmatningsmoment som fastställts i punkt 4.4.2.7.1 från utgångshastighet av 60 km/tim. Temperaturen vid gränssnitten belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C före varje ansättning.

| 4.4.2.8 | Upprepa de förfaranden som anges i punkterna 4.4.2.6 och 4.4.2.7.3, där punkt 4.4.2.6 är valfri, tills bromsverkan för fem på varandra följande ej monotona mätningar vid det konstanta inmatningsvärdet vid 0,5 TR/provningsmassa har stabiliserats inom en tolerans på minus 10 % av det maximala värdet. |
| --- | --- |

4.4.2.8

Upprepa de förfaranden som anges i punkterna 4.4.2.6 och 4.4.2.7.3, där punkt 4.4.2.6 är valfri, tills bromsverkan för fem på varandra följande ej monotona mätningar vid det konstanta inmatningsvärdet vid 0,5 TR/provningsmassa har stabiliserats inom en tolerans på minus 10 % av det maximala värdet.

| 4.4.2.9 | Om tillverkaren genom fältprovningsresultat kan påvisa att bromsfaktorn efter detta inbäddningstillstånd är annorlunda än den som utvecklas på vägen, är ytterligare konditionering tillåten.
  Den högsta bromstemperaturen, mätt vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva, under detta ytterligare inbäddningsförfarande ska inte vara högre än 500 °C för trumbromsar och 700 °C för skivbromsar.
  Denna fältprovning ska vara en utmattningskörning med samma typ och modell av broms som den som ska registreras i rapporten i bilaga 11, tillägg 3. Resultaten vid minst 3 provningar i enlighet med punkt 4.4.3.4 i bilaga 19 som utfördes vid förhållandena för typ 0-provning vid lastat tillstånd, under fältprovningen, ska utgöra grunden för att fastställa huruvida ytterligare konditionering är tillåten. Bromsprovningarna ska dokumenteras såsom föreskrivs i tillägg 8 till denna bilaga.
  Uppgifterna om eventuell ytterligare konditionering ska registreras och bifogas till bromsfaktorn BF i punkt 2.3.1 i bilaga 11, tillägg 3, genom att till exempel ange följande provningsparametrar:






  a) | Trycket i bromsaktuatorn, bromsinmatningsmomentet eller bromsansättningens bromsmoment. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.9

Om tillverkaren genom fältprovningsresultat kan påvisa att bromsfaktorn efter detta inbäddningstillstånd är annorlunda än den som utvecklas på vägen, är ytterligare konditionering tillåten.

Den högsta bromstemperaturen, mätt vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva, under detta ytterligare inbäddningsförfarande ska inte vara högre än 500 °C för trumbromsar och 700 °C för skivbromsar.

Denna fältprovning ska vara en utmattningskörning med samma typ och modell av broms som den som ska registreras i rapporten i bilaga 11, tillägg 3. Resultaten vid minst 3 provningar i enlighet med punkt 4.4.3.4 i bilaga 19 som utfördes vid förhållandena för typ 0-provning vid lastat tillstånd, under fältprovningen, ska utgöra grunden för att fastställa huruvida ytterligare konditionering är tillåten. Bromsprovningarna ska dokumenteras såsom föreskrivs i tillägg 8 till denna bilaga.

Uppgifterna om eventuell ytterligare konditionering ska registreras och bifogas till bromsfaktorn BF i punkt 2.3.1 i bilaga 11, tillägg 3, genom att till exempel ange följande provningsparametrar:

a)

Trycket i bromsaktuatorn, bromsinmatningsmomentet eller bromsansättningens bromsmoment.

| b) | Hastighet i början och slutet av bromsansättningen. |
| --- | --- |

b)

Hastighet i början och slutet av bromsansättningen.

| c) | Tid vid konstant hastighet. |
| --- | --- |

c)

Tid vid konstant hastighet.

| d) | Temperatur i början och slutet av bromsansättningen eller bromscykelns längd. |
| --- | --- |

d)

Temperatur i början och slutet av bromsansättningen eller bromscykelns längd.

| 4.4.2.10 | Om detta förfarande utförts på en tröghetsdynamometer eller en rullbana är obegränsad användning av kylluft tillåten. |
| --- | --- |

4.4.2.10

Om detta förfarande utförts på en tröghetsdynamometer eller en rullbana är obegränsad användning av kylluft tillåten.

4.4.3   Kontrollprovning

| 4.4.3.1 | Den temperatur som mäts vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C före varje bromsansättning. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Den temperatur som mäts vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva ska inte vara högre än 100 °C före varje bromsansättning.

| 4.4.3.2 | Bromströskelmomentet ska fastställas ur det uppmätta värdet för bromsinmatningen genom referens till en kalibrerad inmatningsanordning. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Bromströskelmomentet ska fastställas ur det uppmätta värdet för bromsinmatningen genom referens till en kalibrerad inmatningsanordning.

| 4.4.3.3 | Utgångshastigheten vid alla bromsansättningar är 60 ± 2 km/tim. |
| --- | --- |

4.4.3.3

Utgångshastigheten vid alla bromsansättningar är 60 ± 2 km/tim.

| 4.4.3.4 | Minst sex bromsansättningar efter varandra ska utföras från 0,15 till 0,55 TR/(provningsmassa) vid stegvist ökande ansättningstryck, följt av sex bromsansättningar utförda med samma stegvis minskande ansättningstryck. |
| --- | --- |

4.4.3.4

Minst sex bromsansättningar efter varandra ska utföras från 0,15 till 0,55 TR/(provningsmassa) vid stegvist ökande ansättningstryck, följt av sex bromsansättningar utförda med samma stegvis minskande ansättningstryck.

| 4.4.3.5 | För vardera av bromsansättningarna i punkt 4.4.3.4 beräknas bromsningsgraden, korrigerad för att ta hänsyn till rullningsmotståndet, och uppritas i det diagram som specificeras i punkt 4.4.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.4.3.5

För vardera av bromsansättningarna i punkt 4.4.3.4 beräknas bromsningsgraden, korrigerad för att ta hänsyn till rullningsmotståndet, och uppritas i det diagram som specificeras i punkt 4.4.1.1 i denna bilaga.

4.5   Provningsmetoder

4.5.1   Provning på bana

| 4.5.1.1 | Provningen av bromsverkan ska utföras endast på en singelaxel. |
| --- | --- |

4.5.1.1

Provningen av bromsverkan ska utföras endast på en singelaxel.

| 4.5.1.2 | Provningarna ska utföras på en rak och horisontell bana, med ett underlag med god friktion och utföras när det inte förekommer någon vind som kan komma att påverka resultaten. |
| --- | --- |

4.5.1.2

Provningarna ska utföras på en rak och horisontell bana, med ett underlag med god friktion och utföras när det inte förekommer någon vind som kan komma att påverka resultaten.

| 4.5.1.3 | Släpfordonet ska vara lastat (så nära som möjligt) med den största tekniskt tillåtna massan för varje broms, men ytterligare massa får dock tillföras om det krävs för att det ska finnas tillräckligt med massa över axeln under provning för att uppnå en bromsningsgrad på 0,55 TR/(största tekniskt tillåtna massa per broms) utan hjullåsning. |
| --- | --- |

4.5.1.3

Släpfordonet ska vara lastat (så nära som möjligt) med den största tekniskt tillåtna massan för varje broms, men ytterligare massa får dock tillföras om det krävs för att det ska finnas tillräckligt med massa över axeln under provning för att uppnå en bromsningsgrad på 0,55 TR/(största tekniskt tillåtna massa per broms) utan hjullåsning.

| 4.5.1.4 | Däckets dynamiska rullningsradie kan kontrolleras vid låg hastighet, < 10 km/tim, genom att mäta tillryggalagd sträcka som funktion av antalet hjulvarv. Minsta antalet varv som krävs för att fastställa den dynamiska rullningsradien är 10. |
| --- | --- |

4.5.1.4

Däckets dynamiska rullningsradie kan kontrolleras vid låg hastighet, < 10 km/tim, genom att mäta tillryggalagd sträcka som funktion av antalet hjulvarv. Minsta antalet varv som krävs för att fastställa den dynamiska rullningsradien är 10.

| 4.5.1.5 | Rullmotståndet för fordonskombinationen ska fastställas genom mätning av den tid det tar att minska fordonets hastighet från 55 till 45 km/tim och den tillryggalagda sträckan, när den provas i samma riktning som kontrollprovningen kommer att utföras och med motorn frikopplad och eventuella uthålliga bromssystem frånkopplade. |
| --- | --- |

4.5.1.5

Rullmotståndet för fordonskombinationen ska fastställas genom mätning av den tid det tar att minska fordonets hastighet från 55 till 45 km/tim och den tillryggalagda sträckan, när den provas i samma riktning som kontrollprovningen kommer att utföras och med motorn frikopplad och eventuella uthålliga bromssystem frånkopplade.

| 4.5.1.6 | Endast bromsarna på den axel som provas ska manövreras och uppnå ett inmatningstryck vid bromsinmatningsanordningen på 90 ± 3 % (efter en maximal uppbyggnadstid av 0,7 sekunder) av dess asymptotiska värde. Provningen ska utföras med motorn frikopplad och eventuella uthålliga bromssystem frånkopplade. |
| --- | --- |

4.5.1.6

Endast bromsarna på den axel som provas ska manövreras och uppnå ett inmatningstryck vid bromsinmatningsanordningen på 90 ± 3 % (efter en maximal uppbyggnadstid av 0,7 sekunder) av dess asymptotiska värde. Provningen ska utföras med motorn frikopplad och eventuella uthålliga bromssystem frånkopplade.

| 4.5.1.7 | Bromsarna ska vara tätt inställda vid början av provningen. |
| --- | --- |

4.5.1.7

Bromsarna ska vara tätt inställda vid början av provningen.

| 4.5.1.8 | Bromsinmatningen ska för beräkningen av bromsens tröskelmoment fastställas genom att lyfta hjulet och gradvis ansätta bromsen medan hjulet roteras för hand tills motstånd känns. |
| --- | --- |

4.5.1.8

Bromsinmatningen ska för beräkningen av bromsens tröskelmoment fastställas genom att lyfta hjulet och gradvis ansätta bromsen medan hjulet roteras för hand tills motstånd känns.

| 4.5.1.9 | Sluthastigheten v2 ska fastställas i enlighet med bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.1.5. |
| --- | --- |

4.5.1.9

Sluthastigheten v2 ska fastställas i enlighet med bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.1.5.

| 4.5.1.10 | Axelns bromsverkan under provningen ska fastställas genom att beräkna den retardation som fastställts genom direkt mätning av hastighet och sträcka mellan 0,8 v1 och v2, där v2 inte ska vara mindre än 0,1 v1. Detta ska anses motsvara medelvärdet för fullt utvecklad retardation (MFDD) såsom anges i bilaga 4. |
| --- | --- |

4.5.1.10

Axelns bromsverkan under provningen ska fastställas genom att beräkna den retardation som fastställts genom direkt mätning av hastighet och sträcka mellan 0,8 v1 och v2, där v2 inte ska vara mindre än 0,1 v1. Detta ska anses motsvara medelvärdet för fullt utvecklad retardation (MFDD) såsom anges i bilaga 4.

4.5.2   Tröghetsdynamometerprovning

| 4.5.2.1 | Provningen ska utföras på en enda bromsenhet. |
| --- | --- |

4.5.2.1

Provningen ska utföras på en enda bromsenhet.

| 4.5.2.2 | Provningsmaskinen ska kunna generera den tröghet som krävs enligt punkt 4.5.2.5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.5.2.2

Provningsmaskinen ska kunna generera den tröghet som krävs enligt punkt 4.5.2.5 i denna bilaga.

| 4.5.2.3 | Provningsmaskinen ska vara kalibrerad med avseende på hastighet och bromsutmatningsmoment med en noggrannhet på 2 %. |
| --- | --- |

4.5.2.3

Provningsmaskinen ska vara kalibrerad med avseende på hastighet och bromsutmatningsmoment med en noggrannhet på 2 %.

| 4.5.2.4 | Instrumenteringen för provningen ska ha förmåga att ge minst följande uppgifter:






  4.5.2.4.1 | En kontinuerlig registrering av bromsens ansättningstryck eller –kraft. |
| --- | --- | --- |

4.5.2.4

Instrumenteringen för provningen ska ha förmåga att ge minst följande uppgifter:

4.5.2.4.1

En kontinuerlig registrering av bromsens ansättningstryck eller –kraft.

| 4.5.2.4.2 | En kontinuerlig registrering av bromsens utgångsvridmoment. |
| --- | --- |

4.5.2.4.2

En kontinuerlig registrering av bromsens utgångsvridmoment.

| 4.5.2.4.3 | En kontinuerlig registrering av uppmätt temperatur vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva. |
| --- | --- |

4.5.2.4.3

En kontinuerlig registrering av uppmätt temperatur vid gränssnittet belägg/trumma eller kloss/skiva.

| 4.5.2.4.4 | Hastigheten under provningen. |
| --- | --- |

4.5.2.4.4

Hastigheten under provningen.

| 4.5.2.5 | Dynamometerns tröghet (IT) ska ställas in så nära som möjligt inom ± 5 % tolerans, inklusive dynamometerns interna friktion, till den del av den linjära fordonströgheten som verkar på hjulet för en bromsverkan på 0,55 TR/(största tillåtna tekniska massa) enligt följande formel:
  IT = Pd · R2

  där







  IT | = | verkligt tröghetsmoment (kgm2), |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | Däckets rullningsradie definierad enligt formeln 0,485 D, |
| D | = | d + 2H (5), |
| d | = | Fälgdiameterns standardtal (mm), |
| H | = | Nominell sektionshöjd (mm) = S1 × 0,01 Ra, |
| S1 | = | Däcksbredd (mm), |
| Ra | = | Profilförhållande, |
| Pd | = | Största tekniskt tillåten massa/broms enligt definition i punkt 4.3.1.5. |

4.5.2.5

Dynamometerns tröghet (IT) ska ställas in så nära som möjligt inom ± 5 % tolerans, inklusive dynamometerns interna friktion, till den del av den linjära fordonströgheten som verkar på hjulet för en bromsverkan på 0,55 TR/(största tillåtna tekniska massa) enligt följande formel:

IT = Pd · R2

där

IT

=

verkligt tröghetsmoment (kgm2),

R

=

Däckets rullningsradie definierad enligt formeln 0,485 D,

D

=

d + 2H (5),

d

=

Fälgdiameterns standardtal (mm),

H

=

Nominell sektionshöjd (mm) = S1 × 0,01 Ra,

S1

=

Däcksbredd (mm),

Ra

=

Profilförhållande,

Pd

=

Största tekniskt tillåten massa/broms enligt definition i punkt 4.3.1.5.

| 4.5.2.6 | Kylluft med omgivande temperatur, som strömmar över bromsen med en hastighet som inte är högre än 0,33 v i en riktning som är vinkelrät mot dess rotationsaxel, får användas. |
| --- | --- |

4.5.2.6

Kylluft med omgivande temperatur, som strömmar över bromsen med en hastighet som inte är högre än 0,33 v i en riktning som är vinkelrät mot dess rotationsaxel, får användas.

| 4.5.2.7 | Bromsarna ska vara tätt inställda vid början av provningen. |
| --- | --- |

4.5.2.7

Bromsarna ska vara tätt inställda vid början av provningen.

| 4.5.2.8 | Bromsinmatningen ska för beräkningen av bromsens tröskelmoment fastställas genom att lyfta hjulet och gradvis ansätta bromsen medan hjulet roteras för hand tills ansättning av bromsmoment kan observeras. |
| --- | --- |

4.5.2.8

Bromsinmatningen ska för beräkningen av bromsens tröskelmoment fastställas genom att lyfta hjulet och gradvis ansätta bromsen medan hjulet roteras för hand tills ansättning av bromsmoment kan observeras.

| 4.5.2.9 | Bromsverkan ska fastställas genom att tillämpa följande formel på det uppmätta bromsutmatningsmomentet
  bromsningsgraden =

  där







  Mt | = | medelvärde för bromsutmatningsmomentet (Nm) – baserat på sträcka, |
| --- | --- | --- | --- |
| g | = | tyngdkraftsacceleration (m/s2). |

4.5.2.9

Bromsverkan ska fastställas genom att tillämpa följande formel på det uppmätta bromsutmatningsmomentet

bromsningsgraden = Formula

där

Mt

=

medelvärde för bromsutmatningsmomentet (Nm) – baserat på sträcka,

g

=

tyngdkraftsacceleration (m/s2).

Medelvärde för bromsutmatningsmomentet (Mt) ska beräknas från den retardation som fastställts genom direkt mätning av hastighet och sträcka mellan 0,8 v1 och 0,1 v1. Detta ska anses motsvara medelvärdet för fullt utvecklad retardation (MFDD) såsom anges i bilaga 4.

4.5.3   Provning på rullbana

| 4.5.3.1 | Provningen ska utföras på en singelaxel med en eller två bromsar. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Provningen ska utföras på en singelaxel med en eller två bromsar.

| 4.5.3.2 | Provningsmaskinen ska ha ett kalibrerat sätt att lägga på belastning för att simulera den massa som krävs för den/de broms(ar) som ska provas. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Provningsmaskinen ska ha ett kalibrerat sätt att lägga på belastning för att simulera den massa som krävs för den/de broms(ar) som ska provas.

| 4.5.3.3 | Provningsmaskinen ska vara kalibrerad med avseende på hastighet och bromsmoment med en noggrannhet på 2 % med beaktande av de interna friktionsegenskaperna. Däckets dynamiska rullningsradie (R) ska fastställas genom mätning av rotationshastigheten hos rullbanan och de obromsade hjulen på axeln under provning vid en hastighet motsvarande 60 km/tim och beräknad med formeln



  där







  RR | = | rullbanans radie, |
| --- | --- | --- | --- |
| nD | = | rullbanans (rotations-) hastighet, |
| nw | = | rotationshastigheten för axelns obromsade hjul. |

4.5.3.3

Provningsmaskinen ska vara kalibrerad med avseende på hastighet och bromsmoment med en noggrannhet på 2 % med beaktande av de interna friktionsegenskaperna. Däckets dynamiska rullningsradie (R) ska fastställas genom mätning av rotationshastigheten hos rullbanan och de obromsade hjulen på axeln under provning vid en hastighet motsvarande 60 km/tim och beräknad med formeln

Formula

där

RR

=

rullbanans radie,

nD

=

rullbanans (rotations-) hastighet,

nw

=

rotationshastigheten för axelns obromsade hjul.

| 4.5.3.4 | Kylluft med omgivande temperatur, som strömmar över bromsen/bromsarna med en hastighet som inte är högre än 0,33 v, får användas. |
| --- | --- |

4.5.3.4

Kylluft med omgivande temperatur, som strömmar över bromsen/bromsarna med en hastighet som inte är högre än 0,33 v, får användas.

| 4.5.3.5 | Bromsen/bromsarna ska vara tätt inställda vid början av provningen. |
| --- | --- |

4.5.3.5

Bromsen/bromsarna ska vara tätt inställda vid början av provningen.

| 4.5.3.6 | Bromsinmatningen för att beräkna bromströskelmomentet ska fastställas genom att gradvis ansätta bromsen/bromsarna tills ansättning av bromsmoment kan observeras. |
| --- | --- |

4.5.3.6

Bromsinmatningen för att beräkna bromströskelmomentet ska fastställas genom att gradvis ansätta bromsen/bromsarna tills ansättning av bromsmoment kan observeras.

| 4.5.3.7 | Bromsverkan ska fastställas genom mätning av bromskraften vid hjulets omkrets omräknad till bromsningsgrad, med hänsyn tagen till rullmotståndet. Rullningsmotståndet för den belastade axeln fastställs genom mätning av kraften vid hjulets omkrets vid hastigheten 60 km/tim.
  Medelvärdet för bromsutmatningsmomentet (Mt) ska baseras på de uppmätta värdena mellan det ögonblick då ansättningstryck/-kraft uppnår sitt asymptotiska värde från ansättningen av tryckhöjningen på bromsinmatningsanordningen och då energiinmatningen har uppnått värdet W60 som är definieras i punkt 4.5.3.8. |
| --- | --- |

4.5.3.7

Bromsverkan ska fastställas genom mätning av bromskraften vid hjulets omkrets omräknad till bromsningsgrad, med hänsyn tagen till rullmotståndet. Rullningsmotståndet för den belastade axeln fastställs genom mätning av kraften vid hjulets omkrets vid hastigheten 60 km/tim.

Medelvärdet för bromsutmatningsmomentet (Mt) ska baseras på de uppmätta värdena mellan det ögonblick då ansättningstryck/-kraft uppnår sitt asymptotiska värde från ansättningen av tryckhöjningen på bromsinmatningsanordningen och då energiinmatningen har uppnått värdet W60 som är definieras i punkt 4.5.3.8.

| 4.5.3.8 | Vid fastställandet av bromsningsgraden ska en energiinmatning W60, motsvarande rörelseenergin för motsvarande massa för den broms som provas vid bromsning från 60 km/tim till stillastående, beaktas,.
  där |
| --- | --- |

4.5.3.8

Vid fastställandet av bromsningsgraden ska en energiinmatning W60, motsvarande rörelseenergin för motsvarande massa för den broms som provas vid bromsning från 60 km/tim till stillastående, beaktas,.

där

Formula

| 4.5.3.8.1 | Om provningshastigheten inte kan bibehållas vid 60 ± 2 km/tim under mätningen av bromsningsgraden enligt punkt 4.5.3.8, ska bromsningsgraden fastställas genom direkt mätning av bromskraften FB och/eller bromsutmatningsmomentet Mt, så att mätningen av denna/dessa parameter/parametrar inte påverkas av de dynamiska krafterna från rullbaneprovningsmaskinens tröghetsmassa. |
| --- | --- |

4.5.3.8.1

Om provningshastigheten inte kan bibehållas vid 60 ± 2 km/tim under mätningen av bromsningsgraden enligt punkt 4.5.3.8, ska bromsningsgraden fastställas genom direkt mätning av bromskraften FB och/eller bromsutmatningsmomentet Mt, så att mätningen av denna/dessa parameter/parametrar inte påverkas av de dynamiska krafterna från rullbaneprovningsmaskinens tröghetsmassa.

4.6   Kontrollrapport

| 4.6.1 | Tillverkarens angivna bromsverkansegenskaper, kontrollerade genom provningsresultaten som registrerats i enlighet med punkt 4.4.3, ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 3 till bilaga 11. |
| --- | --- |

4.6.1

Tillverkarens angivna bromsverkansegenskaper, kontrollerade genom provningsresultaten som registrerats i enlighet med punkt 4.4.3, ska rapporteras på ett formulär som överensstämmer med en mall som visas i tillägg 3 till bilaga 11.

5.   ANTILÅSNINGSSYSTEM (ABS)

5.1   Allmänt

| 5.1.1 | I denna punkt anges förfarandet för att fastställa bromsverkan för ett antilåsningssystem på ett släpfordon. |
| --- | --- |

5.1.1

I denna punkt anges förfarandet för att fastställa bromsverkan för ett antilåsningssystem på ett släpfordon.

| 5.1.2 | Provningar utförda på släpfordon i kategori O4 anses omfatta kraven för släpfordon i kategori O3. |
| --- | --- |

5.1.2

Provningar utförda på släpfordon i kategori O4 anses omfatta kraven för släpfordon i kategori O3.

5.2   Informationsdokument

| 5.2.1 | Tillverkaren av antilåsningssystemet ska förse den tekniska tjänsten med ett informationsdokument avseende det/de system för vilket/vilka styrning av bromsverkan krävs. Detta dokument ska minst innehålla de uppgifter som anges i tillägg 5 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.2.1

Tillverkaren av antilåsningssystemet ska förse den tekniska tjänsten med ett informationsdokument avseende det/de system för vilket/vilka styrning av bromsverkan krävs. Detta dokument ska minst innehålla de uppgifter som anges i tillägg 5 till denna bilaga.

5.3   Definition av provningsfordon

| 5.3.1 | Den tekniska tjänsten ska med utgångspunkt från de uppgifter som lämnas i informationsdokumentet, särskilt för de tillämpningar för släpfordon som anges i punkt 2.1 i tillägg 5, utföra provningar med representativa släpfordon som har upp till tre axlar och är försedda med respektive antilåsningssystem/-konfiguration. Då släpfordon väljs för utvärdering ska dessutom hänsyn tas till de parametrar som anges i följande punkter.






  5.3.1.1 | Fjädringstyp: I enlighet med informationsdokumentets tillämpningsområde ska metoden för utvärdering av antilåsningssystemets bromsverkan i förhållande till typen av fjädring väljas enligt följande: | Påhängsvagnar: För varje fjädringsgrupp, t.ex. balanserad, mekanisk osv., ska ett representativt släpfordon utvärderas. |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.1

Den tekniska tjänsten ska med utgångspunkt från de uppgifter som lämnas i informationsdokumentet, särskilt för de tillämpningar för släpfordon som anges i punkt 2.1 i tillägg 5, utföra provningar med representativa släpfordon som har upp till tre axlar och är försedda med respektive antilåsningssystem/-konfiguration. Då släpfordon väljs för utvärdering ska dessutom hänsyn tas till de parametrar som anges i följande punkter.

5.3.1.1

Fjädringstyp: I enlighet med informationsdokumentets tillämpningsområde ska metoden för utvärdering av antilåsningssystemets bromsverkan i förhållande till typen av fjädring väljas enligt följande:

Påhängsvagnar: För varje fjädringsgrupp, t.ex. balanserad, mekanisk osv., ska ett representativt släpfordon utvärderas.

| | Släpvagnar: Utvärdering ska utföras på ett representativt släpfordon försett med godtycklig typ av fjädring. |
| --- | --- |

Släpvagnar: Utvärdering ska utföras på ett representativt släpfordon försett med godtycklig typ av fjädring.

| 5.3.1.2 | Hjulbas: För påhängsvagnar ska inte hjulbasen vara en begränsande faktor men för släpvagnar ska den kortaste hjulbasen utvärderas. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Hjulbas: För påhängsvagnar ska inte hjulbasen vara en begränsande faktor men för släpvagnar ska den kortaste hjulbasen utvärderas.

| 5.3.1.3 | Bromstyp: Godkännande ska begränsas till S-kambromsar eller skivbromsar men skulle andra bromstyper bli tillgängliga kan jämförande provning krävas. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Bromstyp: Godkännande ska begränsas till S-kambromsar eller skivbromsar men skulle andra bromstyper bli tillgängliga kan jämförande provning krävas.

| 5.3.1.4 | Lastkännande anordning: Friktionsutnyttjande ska bestämmas med den lastkännande ventilen inställd för lastade och olastade förhållanden. Under alla omständigheter ska dock villkoren i punkt 2.7 i bilaga 13 till dessa föreskrifter gälla. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Lastkännande anordning: Friktionsutnyttjande ska bestämmas med den lastkännande ventilen inställd för lastade och olastade förhållanden. Under alla omständigheter ska dock villkoren i punkt 2.7 i bilaga 13 till dessa föreskrifter gälla.

| 5.3.1.5 | Bromsaktuering: Skillnader i aktueringsnivån ska registreras för utvärderingen under provningarna för att bestämma friktionsutnyttjandet. De resultat som erhållits vid provningarna av ett släpfordon får tillämpas för andra släpfordon av samma typ. |
| --- | --- |

5.3.1.5

Bromsaktuering: Skillnader i aktueringsnivån ska registreras för utvärderingen under provningarna för att bestämma friktionsutnyttjandet. De resultat som erhållits vid provningarna av ett släpfordon får tillämpas för andra släpfordon av samma typ.

| 5.3.2 | För varje släpfordonstyp som provas ska dokumentation som visar bromskompatibiliteten enligt bilaga 10 till dessa föreskrifter (diagrammen 2 och 4) vara tillgänglig för att visa överensstämmelsen. |
| --- | --- |

5.3.2

För varje släpfordonstyp som provas ska dokumentation som visar bromskompatibiliteten enligt bilaga 10 till dessa föreskrifter (diagrammen 2 och 4) vara tillgänglig för att visa överensstämmelsen.

| 5.3.3 | För godkännande ska påhängsvagnar och släpkärror anses vara av samma fordonstyp. |
| --- | --- |

5.3.3

För godkännande ska påhängsvagnar och släpkärror anses vara av samma fordonstyp.

5.4   Provningsschema

5.4.1   Följande provningar ska utföras av den tekniska tjänsten på det/de fordon som anges i punkt 5.3 i denna bilaga för varje konfiguration av antilåsningssystemet med hänsyn tagen till den tillämpningsförteckning som anges i punkt 2.1 i tillägg 5 till denna bilaga Korshänvisning till det svåraste fallet kan dock eliminera vissa provningar. Om provning av svåraste fallet faktiskt används bör detta anges i provningsrapporten.

5.4.1.1   Friktionsutnyttjande – Provningar ska utföras enligt det förfarande som anges i punkt 6.2 i bilaga 13 till dessa föreskrifter för varje konfiguration av antilåsningssystemet och släpfordonstyp enligt vad som anges i tillverkarens informationsdokument (se punkt 2.1 i tillägg 5 till denna bilaga).

5.4.1.2   Energiförbrukning

| 5.4.1.2.1 | Axelbelastning – det/de släpfordon som ska provas ska vara lastade så att axelbelastningen är den lägsta av 2 500 ± 200 kg eller 35 % ± 200 kg av den tillåtna statiska axelbelastningen. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1

Axelbelastning – det/de släpfordon som ska provas ska vara lastade så att axelbelastningen är den lägsta av 2 500 ± 200 kg eller 35 % ± 200 kg av den tillåtna statiska axelbelastningen.

| 5.4.1.2.2 | Det ska säkerställas att ”full cykling” för antilåsningssystemet kan uppnås under alla de dynamiska provningar som anges i punkt 6.1.3 i bilaga 13 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2

Det ska säkerställas att ”full cykling” för antilåsningssystemet kan uppnås under alla de dynamiska provningar som anges i punkt 6.1.3 i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

| 5.4.1.2.3 | Energiförbrukningsprovning – Provningen ska utföras enligt det förfarande som anges i punkt 6.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter för varje konfiguration av antilåsningssystemet. |
| --- | --- |

5.4.1.2.3

Energiförbrukningsprovning – Provningen ska utföras enligt det förfarande som anges i punkt 6.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter för varje konfiguration av antilåsningssystemet.

| 5.4.1.2.4 | För att det ska vara möjligt att för släpfordon som inlämnats för godkännande kontrollera överensstämmelsen med kraven för energiförbrukningen för antilåsning (se punkt 6.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter) ska följande kontroller utföras:






  5.4.1.2.4.1 | Innan energiförbrukningsprovningen påbörjas (punkt 5.4.1.2.3), för bromsar utan inbyggd justering för bromsslitage, ska bromsarna ställas in i ett tillstånd då förhållandet (Rl) mellan bromscylinderns kolvstångsrörelse (sT) och bromshävarmens längd (lT) är 0,2. Detta förhållande ska fastställas för ett bromscylindertryck på 650 kPa.
  Exempel: lT = 130 mm,
  sT vid 650 kPa bromscylindertryck = 26 mm,
  R1 = sT/lT = 26/130 = 0,2.
  För släpfordon utrustade med inbyggd justering för bromsslitage ska bromsarna vara inställda på normalt spel som specificeras av tillverkaren.
  Inställningen av bromsarna enligt ovanstående ska utföras när bromsarna är kalla (< 100 °C). |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.4

För att det ska vara möjligt att för släpfordon som inlämnats för godkännande kontrollera överensstämmelsen med kraven för energiförbrukningen för antilåsning (se punkt 6.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter) ska följande kontroller utföras:

5.4.1.2.4.1

Innan energiförbrukningsprovningen påbörjas (punkt 5.4.1.2.3), för bromsar utan inbyggd justering för bromsslitage, ska bromsarna ställas in i ett tillstånd då förhållandet (Rl) mellan bromscylinderns kolvstångsrörelse (sT) och bromshävarmens längd (lT) är 0,2. Detta förhållande ska fastställas för ett bromscylindertryck på 650 kPa.

Exempel: lT = 130 mm,

sT vid 650 kPa bromscylindertryck = 26 mm,

R1 = sT/lT = 26/130 = 0,2.

För släpfordon utrustade med inbyggd justering för bromsslitage ska bromsarna vara inställda på normalt spel som specificeras av tillverkaren.

Inställningen av bromsarna enligt ovanstående ska utföras när bromsarna är kalla (< 100 °C).

| 5.4.1.2.4.2 | Med den lastkännande ventilen inställd för lastat tillstånd och utgångsenerginivån inställd enligt punkt 6.1.2 i bilaga 13 till dessa föreskrifter ska energilagringsanordningen eller -anordningarna avskiljas från ytterligare luftförsörjning. Bromsarna ska ansättas med ett kontrolltryck av 650 kPa vid kopplingshalvan och sedan lossas. Ytterligare ansättningar ska göras till dess trycket i bromscylindrarna är detsamma som det som uppnåddes efter det provningsförfarande som anges i punkterna 5.4.1.2.1 och 5.4.1.2.2. Antalet motsvarande bromsansättningar (ner) ska noteras.
  Antalet motsvarande statiska bromsansättningar (ne) ska registreras i provningsrapporten.
  Där ne = 1,2 × ner och ska avrundas uppåt till närmaste heltal. |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.2

Med den lastkännande ventilen inställd för lastat tillstånd och utgångsenerginivån inställd enligt punkt 6.1.2 i bilaga 13 till dessa föreskrifter ska energilagringsanordningen eller -anordningarna avskiljas från ytterligare luftförsörjning. Bromsarna ska ansättas med ett kontrolltryck av 650 kPa vid kopplingshalvan och sedan lossas. Ytterligare ansättningar ska göras till dess trycket i bromscylindrarna är detsamma som det som uppnåddes efter det provningsförfarande som anges i punkterna 5.4.1.2.1 och 5.4.1.2.2. Antalet motsvarande bromsansättningar (ner) ska noteras.

Antalet motsvarande statiska bromsansättningar (ne) ska registreras i provningsrapporten.

Där ne = 1,2 × ner och ska avrundas uppåt till närmaste heltal.

5.4.1.3   Provning med delad friktion – Om antilåsningssystem ska anges som ett system av kategori A ska alla sådana konfigurationer av antilåsningssystemet omfattas av bromsverkanskraven i punkt 6.3.2 i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

5.4.1.4   Bromsverkan vid låg och hög hastighet

| 5.4.1.4.1 | Med släpfordonet inställt för utvärdering av friktionsutnyttjande ska kontroll av bromsverkan vid låg och hög hastighet utföras enligt punkt 6.3.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1

Med släpfordonet inställt för utvärdering av friktionsutnyttjande ska kontroll av bromsverkan vid låg och hög hastighet utföras enligt punkt 6.3.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

| 5.4.1.4.2 | När en tolerans finns mellan antalet impulsgivarkuggar och däckets omkrets ska funktionsprovningar utföras vid de yttersta toleranserna enligt punkt 6.3 i bilaga 13 till dessa föreskrifter. Detta kan uppnås genom att använda olika däcksdimensioner eller genom att ta fram impulsgivare för att simulera extrema frekvenser. |
| --- | --- |

5.4.1.4.2

När en tolerans finns mellan antalet impulsgivarkuggar och däckets omkrets ska funktionsprovningar utföras vid de yttersta toleranserna enligt punkt 6.3 i bilaga 13 till dessa föreskrifter. Detta kan uppnås genom att använda olika däcksdimensioner eller genom att ta fram impulsgivare för att simulera extrema frekvenser.

5.4.1.5   Ytterligare kontroller

Följande ytterligare kontroller ska utföras med dragfordonet obromsat och släpfordonet olastat:

| 5.4.1.5.1 | När en axel/boggi övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta med låg friktion (kL) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2, med ett kontrolltryck vid kopplingshalvan på 650 kPa, får de direkt styrda hjulen inte låsa sig. Körhastigheten och ögonblicket för att ansätta släpfordonets bromsar ska beräknas så att antilåsningssystemet cyklar fullt på yta med hög friktion, och övergången från en yta till en annan ska ske vid ungefär 80 km/tim och 40 km/tim. |
| --- | --- |

5.4.1.5.1

När en axel/boggi övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta med låg friktion (kL) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2, med ett kontrolltryck vid kopplingshalvan på 650 kPa, får de direkt styrda hjulen inte låsa sig. Körhastigheten och ögonblicket för att ansätta släpfordonets bromsar ska beräknas så att antilåsningssystemet cyklar fullt på yta med hög friktion, och övergången från en yta till en annan ska ske vid ungefär 80 km/tim och 40 km/tim.

| 5.4.1.5.2 | När ett släpfordon går från en yta med låg friktion (kL) till en yta med hög friktion (kH) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2, med ett kontrolltryck vid kopplingshalvan på 650 kPa, ska trycket i bromscylindrarna stiga till ett lämpligt högt värde inom en rimlig tid och släpfordonet ska inte avvika från sin ursprungliga riktning. Körhastigheten och ögonblicket för att ansätta bromsarna ska beräknas så att antilåsningssystemet cyklar fullt på ytan med låg friktion, och övergången från den ytan till den andra inträffar vid ungefär 50 km/tim. |
| --- | --- |

5.4.1.5.2

När ett släpfordon går från en yta med låg friktion (kL) till en yta med hög friktion (kH) där kH ≥ 0,5 och kH/kL ≥ 2, med ett kontrolltryck vid kopplingshalvan på 650 kPa, ska trycket i bromscylindrarna stiga till ett lämpligt högt värde inom en rimlig tid och släpfordonet ska inte avvika från sin ursprungliga riktning. Körhastigheten och ögonblicket för att ansätta bromsarna ska beräknas så att antilåsningssystemet cyklar fullt på ytan med låg friktion, och övergången från den ytan till den andra inträffar vid ungefär 50 km/tim.

5.4.1.6   Dokumentationen avseende styrenheten eller styrenheterna ska göras tillgänglig såsom krävs i punkt 5.1.5 i dessa föreskrifter och punkt 4.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter, inklusive fotnot 12.

5.5   Godkännanderapport

| 5.5.1 | En godkännanderapport ska framställas med det innehåll som anges i tillägg 6 till denna bilaga.

  Diagram 2 |
| --- | --- |

5.5.1

En godkännanderapport ska framställas med det innehåll som anges i tillägg 6 till denna bilaga.

Diagram 2

Image

---

(1)  Andra bromscylinderkonstruktioner får godkännas efter uppvisande av motsvarande information.

(2)  Andra fjäderbromskonstruktioner får godkännas efter uppvisande av motsvarande information.

(3)  Andra bromskonstruktioner får godkännas efter uppvisande av motsvarande information.

(4)  Om metoden på provningsbana eller rullbana används, ska energiinmatningar motsvarande de som anges användas.

(5)  Däckets ytterdiameter enligt definition i föreskrifter nr 54.

TILLÄGG 1

Mall för kontrollrapport för membranbromscylindrar

RAPPORT nr ...

| 1. | Identifiering |
| --- | --- |

1.

Identifiering

| 1.1 | Tillverkare: (namn och adress) |
| --- | --- |

1.1

Tillverkare: (namn och adress)

| 1.2 | Fabrikat: (1) |
| --- | --- |

1.2

Fabrikat: (1)

| 1.3 | Typ: (1) |
| --- | --- |

1.3

Typ: (1)

| 1.4 | Komponent nummer: (1) |
| --- | --- |

1.4

Komponent nummer: (1)

| 2. | Driftförhållanden |
| --- | --- |

2.

Driftförhållanden

| 2.1 | Maximalt arbetstryck: |
| --- | --- |

2.1

Maximalt arbetstryck:

| 3. | Bromsverkansegenskaper angivna av tillverkaren |
| --- | --- |

3.

Bromsverkansegenskaper angivna av tillverkaren

| 3.1 | Största slaglängd (smax) vid 650 kPa: (2) |
| --- | --- |

3.1

Största slaglängd (smax) vid 650 kPa: (2)

| 3.2 | Medelkraft (ThA) – f (p): (2) |
| --- | --- |

3.2

Medelkraft (ThA) – f (p): (2)

| 3.3 | Effektiv slaglängd (sp) – f (p): (2) |
| --- | --- |

3.3

Effektiv slaglängd (sp) – f (p): (2)

| 3.3.1 | Tryckintervall inom vilket ovanstående effektiva slaglängd är giltig (se punkt 2.3.4 i bilaga 19): |
| --- | --- |

3.3.1

Tryckintervall inom vilket ovanstående effektiva slaglängd är giltig (se punkt 2.3.4 i bilaga 19):

| 3.4 | Tryck som krävs för att ge en kolvstångsslaglängd på 15 mm (p15) baserat på ThA – f(p) eller angivet värde (2)
   (3): |
| --- | --- |

3.4

Tryck som krävs för att ge en kolvstångsslaglängd på 15 mm (p15) baserat på ThA – f(p) eller angivet värde (2)
   (3):

| 4. | Tillämpningsområde
  Bromscylindern får användas på släpfordon i kategori O3 och O4 ...ja/nej
  Bromscylindern får endast användas på släpfordon i kategori O3 ...ja/nej |
| --- | --- |

4.

Tillämpningsområde

Bromscylindern får användas på släpfordon i kategori O3 och O4 ...ja/nej

Bromscylindern får endast användas på släpfordon i kategori O3 ...ja/nej

| 5. | Namn på teknisk tjänst/godkännandemyndighet (4) som utför provningen:
  ... |
| --- | --- |

5.

Namn på teknisk tjänst/godkännandemyndighet (4) som utför provningen:

...

| 6. | Provningsdatum: ... |
| --- | --- |

6.

Provningsdatum: ...

| 7. | Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga villkor i bilaga 19 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...
  Teknisk tjänst (4) som utfört provningarna
  Namnteckning: ... Datum: ... |
| --- | --- |

7.

Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga villkor i bilaga 19 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...

Teknisk tjänst (4) som utfört provningarna

Namnteckning: ... Datum: ...

| 8. | Godkännande myndighet (4)

  Namnteckning: ... Datum: ... |
| --- | --- |

8.

Godkännande myndighet (4)

Namnteckning: ... Datum: ...

| 9. | Provningsdokument:
  Tillägg 2, ..., ... |
| --- | --- |

9.

Provningsdokument:

Tillägg 2, ..., ...

---

(1)  Ska märkas på bromscylinder, för angivelse i provningsrapporten krävs endast den representativa delen av numret, medan modellvarianter inte behöver anges.

(2)  Identifieringen ska ändras då ändringar utförs som kan påverka bromsverkansegenskaperna, punkterna 3.1, 3.2 och 3.3.

(3)  Vid tillämpningen av de egenskaper som anges i denna rapport med avseende på bilaga 10, ska det antas att förhållandet mellan p15 och angivet ThA – f(p) är linjärt vid trycket 100 kPa.

(4)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

TILLÄGG 2

Mall för referensregistrering av provningsresultat för membranbromscylindrar

RAPPORT NR ...

| 1. | Registrering av provningsresultat (1) för komponent nummer ...







  Tryck (2)

  p – (kPa) | Medelkraft
  ThA – (N) | Effektiv slaglängd
  sp – (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

1.

Registrering av provningsresultat (1) för komponent nummer ...

Tryck (2)

p – (kPa)

Medelkraft

ThA – (N)

Effektiv slaglängd

sp – (mm)

---

(1)  Ska skapas för vardera av de 6 provade provexemplaren.

(2)  Trycket ”p” ska vara verkliga tryckvärden som användes vid provningen såsom anges i punkt 2.2.2 i denna bilaga.

TILLÄGG 3

MALL FÖR KONTROLLRAPPORT FÖR FJÄDERBROMSAR

RAPPORT nr ...

| 1. | Identifiering |
| --- | --- |

1.

Identifiering

| 1.1 | Tillverkare: (namn och adress) |
| --- | --- |

1.1

Tillverkare: (namn och adress)

| 1.2 | Fabrikat: (1) |
| --- | --- |

1.2

Fabrikat: (1)

| 1.3 | Typ: (1) |
| --- | --- |

1.3

Typ: (1)

| 1.4 | Komponent nummer: (1) |
| --- | --- |

1.4

Komponent nummer: (1)

| 2. | Driftförhållanden |
| --- | --- |

2.

Driftförhållanden

| 2.1 | Maximalt arbetstryck: |
| --- | --- |

2.1

Maximalt arbetstryck:

| 3. | Bromsverkansegenskaper angivna av tillverkaren |
| --- | --- |

3.

Bromsverkansegenskaper angivna av tillverkaren

| 3.1 | Största slaglängd (smax): (2) |
| --- | --- |

3.1

Största slaglängd (smax): (2)

| 3.2 | Medelkraft (ThA) - f (s): (2) |
| --- | --- |

3.2

Medelkraft (ThA) - f (s): (2)

| 3.3 | Lossningstryck (vid 10 mm slaglängd): (2) |
| --- | --- |

3.3

Lossningstryck (vid 10 mm slaglängd): (2)

| 4. | Provningsdatum: |
| --- | --- |

4.

Provningsdatum:

| 5. | Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga villkor i bilaga 19 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...
  Teknisk tjänst (3) som utfört provningarna
  Namnteckning: ...Datum: ... |
| --- | --- |

5.

Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga villkor i bilaga 19 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ...

Teknisk tjänst (3) som utfört provningarna

Namnteckning: ...Datum: ...

| 6. | Godkännande myndighet (3)

  Namnteckning: ...Datum: ... |
| --- | --- |

6.

Godkännande myndighet (3)

Namnteckning: ...Datum: ...

| 7. | Provningsdokument:
  Tillägg 4, ..., ... |
| --- | --- |

7.

Provningsdokument:

Tillägg 4, ..., ...

---

(1)  Ska märkas på fjäderbromsen, för angivelse i provningsrapporten krävs dock endast den representativa delen av numret, medan modellvarianter inte behöver anges.

(2)  Identifieringen ska ändras då ändringar utförs som kan påverka bromsverkansegenskaperna, punkterna 3.1, 3.2 och 3.3.

(3)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

TILLÄGG 4

MALL FÖR REFERENSREGISTRERING AV PROVNINGSRESULTAT FÖR FJÄDERBROMSAR

RAPPORT NR ...

| 1. | Registrering av provningsresultat (1) för komponent nummer: ...






  Slaglängd (2)

  s – (mm) | Kraft
  Ths – (N) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

1.

Registrering av provningsresultat (1) för komponent nummer: ...

Slaglängd (2)

s – (mm)

Kraft

Ths – (N)

Lossningstryck (vid 10 mm slaglängd) ...kPa

---

(1)  Ska skapas för vardera av de 6 provade provexemplaren.

(2)  Slaglängden ”s” ska vara verkliga slaglängdsvärden som användes vid provningen såsom anges i punkt 3.2.2 i denna bilaga.

TILLÄGG 5

INFORMATIONSDOKUMENT OM ANTILÅSNINGSSYSTEM FÖR SLÄPFORDON

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Tillverkarens namn |
| --- | --- |

1.1

Tillverkarens namn

| 1.2 | Systemnamn |
| --- | --- |

1.2

Systemnamn

| 1.3 | Systemolikheter |
| --- | --- |

1.3

Systemolikheter

| 1.4 | Systemkonfigurationer (t.ex. 2S/1M, 2S/2M osv.) |
| --- | --- |

1.4

Systemkonfigurationer (t.ex. 2S/1M, 2S/2M osv.)

| 1.5 | Förklaring av systemets grundläggande funktioner och/eller principer |
| --- | --- |

1.5

Förklaring av systemets grundläggande funktioner och/eller principer

2.   TILLÄMPNINGAR

| 2.1 | Förteckning över släpfordonstyper och konfigurationer av antilåsningssystemet för vilka godkännande krävs |
| --- | --- |

2.1

Förteckning över släpfordonstyper och konfigurationer av antilåsningssystemet för vilka godkännande krävs

| 2.2 | Schematiska diagram över de systemkonfigurationer som installerats på släpfordon enligt punkt 2.1 med hänsyn tagen till följande parametrar: | Givarplaceringar. |
| --- | --- | --- |

2.2

Schematiska diagram över de systemkonfigurationer som installerats på släpfordon enligt punkt 2.1 med hänsyn tagen till följande parametrar:

Givarplaceringar.

| | Modulatorplaceringar. |
| --- | --- |

Modulatorplaceringar.

| | Lyftaxlar. |
| --- | --- |

Lyftaxlar.

| | Styraxlar. |
| --- | --- |

Styraxlar.

| | Rör: typ – hålstorlek och längder. |
| --- | --- |

Rör: typ – hålstorlek och längder.

| 2.3 | Förhållandet mellan däckets omkrets och impulsgivarens upplösning inklusive toleranser. |
| --- | --- |

2.3

Förhållandet mellan däckets omkrets och impulsgivarens upplösning inklusive toleranser.

| 2.4 | Tolerans för däckets omkrets mellan den ena axeln och den andra monterad med samma typ av impulsgivare. |
| --- | --- |

2.4

Tolerans för däckets omkrets mellan den ena axeln och den andra monterad med samma typ av impulsgivare.

| 2.5 | Tillämpningsområde med avseende på fjädringstyp:







  Luftfjädring | : | Alla typer av balanserad luftfjädring med längsgående länkarm. |
| --- | --- | --- | --- |
| Annan fjädring | : | Alla andra typer av fjädring, enligt tillverkarens beskrivning av modell och typ (balanserad/obalanserad). |

2.5

Tillämpningsområde med avseende på fjädringstyp:

Luftfjädring

:

Alla typer av balanserad luftfjädring med längsgående länkarm.

Annan fjädring

:

Alla andra typer av fjädring, enligt tillverkarens beskrivning av modell och typ (balanserad/obalanserad).

| 2.6 | Rekommendationer för differentierat bromsinmatningsmoment (om sådana finns) i förhållande till antilåsningssystemets konfiguration och släpfordonsboggien. |
| --- | --- |

2.6

Rekommendationer för differentierat bromsinmatningsmoment (om sådana finns) i förhållande till antilåsningssystemets konfiguration och släpfordonsboggien.

| 2.7 | Ytterligare information (om tillämplig) för användningen av antilåsningssystemet för bromsning. |
| --- | --- |

2.7

Ytterligare information (om tillämplig) för användningen av antilåsningssystemet för bromsning.

3.   KOMPONENTBESKRIVNING

| 3.1 | Givare
  Funktion
  Identifiering (t.ex. nummer på komponenten/komponenterna) |
| --- | --- |

3.1

Givare

Funktion

Identifiering (t.ex. nummer på komponenten/komponenterna)

| 3.2 | Styrenhet(er)
  Allmän beskrivning och funktion
  Identifiering (t.ex. nummer på komponenten/komponenterna)
  Säkerhetsfunktioner hos styrenhet(er)
  Ytterligare funktioner (t.ex. manöverorgan för retarder, automatisk konfiguration, variabla parametrar, diagnostik) |
| --- | --- |

3.2

Styrenhet(er)

Allmän beskrivning och funktion

Identifiering (t.ex. nummer på komponenten/komponenterna)

Säkerhetsfunktioner hos styrenhet(er)

Ytterligare funktioner (t.ex. manöverorgan för retarder, automatisk konfiguration, variabla parametrar, diagnostik)

| 3.3 | Modulator(er)
  Allmän beskrivning och funktion
  Identifiering (t.ex. nummer på komponenten/komponenterna)
  Begränsningar (t.ex. största flöde som kan styras) |
| --- | --- |

3.3

Modulator(er)

Allmän beskrivning och funktion

Identifiering (t.ex. nummer på komponenten/komponenterna)

Begränsningar (t.ex. största flöde som kan styras)

| 3.4 | Elektrisk utrustning
  Kopplingsschema(n)
  Strömförsörjningsmetoder
  Varningslampsekvens(er) |
| --- | --- |

3.4

Elektrisk utrustning

Kopplingsschema(n)

Strömförsörjningsmetoder

Varningslampsekvens(er)

| 3.5 | Pneumatiska kretsar
  Bromsningsschema som omfattar antilåsningssystemets konfigurationer som ska tillämpas för de släpfordonstyper som anges i punkt 2.1.
  Begränsningar för storlek på rör och tillhörande längder som påverkar systemets bromsverkan (t.ex. modulator och bromscylinder) |
| --- | --- |

3.5

Pneumatiska kretsar

Bromsningsschema som omfattar antilåsningssystemets konfigurationer som ska tillämpas för de släpfordonstyper som anges i punkt 2.1.

Begränsningar för storlek på rör och tillhörande längder som påverkar systemets bromsverkan (t.ex. modulator och bromscylinder)

| 3.6 | Elektromagnetisk kompatibilitet |
| --- | --- |

3.6

Elektromagnetisk kompatibilitet

| 3.6.1 | Dokumentation som visar överensstämmelse med bestämmelserna i punkt 4.4 i bilaga 13 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.6.1

Dokumentation som visar överensstämmelse med bestämmelserna i punkt 4.4 i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

TILLÄGG 6

PROVNINGSRAPPORT FÖR ANTILÅSNINGSSYSTEM FÖR SLÄPFORDON

PROVNINGSRAPPORT nr: ...

1.   IDENTIFIERING

| 1.1 | Tillverkare av antilåsningssystem (namn och adress) |
| --- | --- |

1.1

Tillverkare av antilåsningssystem (namn och adress)

| 1.2 | Systemets namn/modell |
| --- | --- |

1.2

Systemets namn/modell

2.   SYSTEM OCH INSTALLATION(ER) SOM GODKÄNTS

| 2.1 | Konfigurationer av antilåsningssystemet som godkänts (t.ex. 2S/1M, 2S/2M osv.) |
| --- | --- |

2.1

Konfigurationer av antilåsningssystemet som godkänts (t.ex. 2S/1M, 2S/2M osv.)

| 2.2 | Tillämpningsområde (släpfordonstyp och antal axlar) |
| --- | --- |

2.2

Tillämpningsområde (släpfordonstyp och antal axlar)

| 2.3 | Kraftförsörjningsmetoder: ISO 7638, ISO 1185 etc. |
| --- | --- |

2.3

Kraftförsörjningsmetoder: ISO 7638, ISO 1185 etc.

| 2.4 | Identifiering av godkänd(a) givare, styrenhet(er) och modulator(er) |
| --- | --- |

2.4

Identifiering av godkänd(a) givare, styrenhet(er) och modulator(er)

| 2.5 | Energiförbrukning – motsvarande antal statiska bromsansättningar |
| --- | --- |

2.5

Energiförbrukning – motsvarande antal statiska bromsansättningar

| 2.6 | Ytterligare funktioner t.ex. manöverorgan för retarder, konfiguration med lyftaxel etc. |
| --- | --- |

2.6

Ytterligare funktioner t.ex. manöverorgan för retarder, konfiguration med lyftaxel etc.

3.   PROVNINGSDATA OCH -RESULTAT

| 3.1 | Provningsfordonsdata |
| --- | --- |

3.1

Provningsfordonsdata

| 3.2 | Provningsyteinformation |
| --- | --- |

3.2

Provningsyteinformation

| 3.3 | Provningsresultat |
| --- | --- |

3.3

Provningsresultat

| 3.3.1 | Friktionsutnyttjande |
| --- | --- |

3.3.1

Friktionsutnyttjande

| 3.3.2 | Energiförbrukning |
| --- | --- |

3.3.2

Energiförbrukning

| 3.3.3 | Provning med delad friktion |
| --- | --- |

3.3.3

Provning med delad friktion

| 3.3.4 | Bromsverkan vid låg hastighet |
| --- | --- |

3.3.4

Bromsverkan vid låg hastighet

| 3.3.5 | Bromsverkan vid hög hastighet |
| --- | --- |

3.3.5

Bromsverkan vid hög hastighet

| 3.3.6 | Ytterligare kontroller |
| --- | --- |

3.3.6

Ytterligare kontroller

| 3.3.6.1 | Övergång från ytor med hög friktion till ytor med låg friktion |
| --- | --- |

3.3.6.1

Övergång från ytor med hög friktion till ytor med låg friktion

| 3.3.6.2 | Övergång från ytor med låg friktion till ytor med hög friktion |
| --- | --- |

3.3.6.2

Övergång från ytor med låg friktion till ytor med hög friktion

| 3.3.7 | Fellägessimulering |
| --- | --- |

3.3.7

Fellägessimulering

| 3.3.8 | Funktionskontroller av alternativa strömförsörjningar |
| --- | --- |

3.3.8

Funktionskontroller av alternativa strömförsörjningar

| 3.3.9 | Elektromagnetisk kompatibilitet |
| --- | --- |

3.3.9

Elektromagnetisk kompatibilitet

4.   INSTALLATIONSBEGRÄNSNINGAR

| 4.1 | Förhållandet mellan däckomkrets och impulsgivarens upplösning |
| --- | --- |

4.1

Förhållandet mellan däckomkrets och impulsgivarens upplösning

| 4.2 | Tolerans för däckomkrets mellan en axel och en annan axel försedd med samma typ av impulsgivare |
| --- | --- |

4.2

Tolerans för däckomkrets mellan en axel och en annan axel försedd med samma typ av impulsgivare

| 4.3 | Typ av fjädring |
| --- | --- |

4.3

Typ av fjädring

| 4.4 | Skillnad(er) i bromsinmatningsmomentet inom en släpfordonsboggi |
| --- | --- |

4.4

Skillnad(er) i bromsinmatningsmomentet inom en släpfordonsboggi

| 4.5 | Hjulbas på släpvagn |
| --- | --- |

4.5

Hjulbas på släpvagn

| 4.6 | Bromstyp |
| --- | --- |

4.6

Bromstyp

| 4.7 | Ledningsdimensioner och längder |
| --- | --- |

4.7

Ledningsdimensioner och längder

| 4.8 | Lastkännande ventil |
| --- | --- |

4.8

Lastkännande ventil

| 4.9 | Varningslampsekvens |
| --- | --- |

4.9

Varningslampsekvens

| 4.10 | Systemkonfigurationer och tillämpningar som överensstämmer med kraven för kategori A |
| --- | --- |

4.10

Systemkonfigurationer och tillämpningar som överensstämmer med kraven för kategori A

| 4.11 | Andra rekommendationer/begränsningar (t.ex. placering av givare, modulator(er), lyftaxel(-axlar), styraxel(-axlar)) |
| --- | --- |

4.11

Andra rekommendationer/begränsningar (t.ex. placering av givare, modulator(er), lyftaxel(-axlar), styraxel(-axlar))

5.   PROVNINGSDATUM

Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med tillämpliga villkor i bilaga 19 till föreskrifter nr 13, ändrade genom ändringsserie ....

Teknisk tjänst (1) som utfört provningarna

Namnteckning: ...Datum: ...

6.   GODKÄNNANDE MYNDIGHET (1)

Namnteckning: ... Datum: ...

Bilagor: Tillverkarens informationsdokument

---

(1)  Ska undertecknas av olika personer även om den tekniska tjänsten och den godkännande myndigheten tillhör samma organisation eller alternativt ett separat godkännande från myndigheten utfärdas med rapporten.

TILLÄGG 7

SYMBOLER OCH DEFINITIONER

| SYMBOL | DEFINITION |
| --- | --- |
| BF | Bromsfaktor (förstärkningsfaktor inmatningsmoment/utmatningsmoment). |
| CO | Tröskelinmatningsmoment (minsta vridmoment som behövs för att åstadkomma ett mätbart bromsmoment). |
| D | Däckets ytterdiameter (den totala diametern för ett trycksatt nytt däck). |
| d | Ett standardtal som betecknar den nominella fälgdiametern och motsvarar fälgens diameter uttryckt i tum eller mm. |
| FB | Bromskraft. |
| H | Däckets nominella sektionshöjd (det avstånd som är lika med hälften av skillnaden mellan däckets yttre diameter och fälgens nominella diameter). |
| I | Tröghetsmoment. |
| l
  T | Hävarmens längd på referensprovningssläpfordonet. |
| Mt | Bromsutmatningsmomentets medelvärde. |
| ne | Antalet motsvarande statiska bromsansättningar för typgodkännande. |
| ner | Antalet motsvarande statiska bromsansättningar som erhölls vid provning. |
| nD | Rullbanans rotationshastighet. |
| nW | Rotationshastigheten för axelns obromsade hjul. |
| Pd | Maximalt tekniskt tillåten massa för bromsen. |
| p | Tryck. |
| P15 | Det tryck i bromscylindern som krävs för att ge en kolvstångsslaglängd på 15 mm från utgångsläget. |
| R | Däckets dynamiska rullningsradie (beräknad med 0,485 D). |
| Ra | Däckets profilförhållande (hundra gånger det värde som erhålls genom att dividera den nominella sektionshöjden i mm med den nominella däcksbredden uttryckt i mm). |
| R
  l | Förhållandet sT/l
  T. |
| RR | Rullbanans radie. |
| S1 | Däckets däcksbredd (det linjära avståndet mellan sidornas ytterkanter på ett luftfyllt däck, frånsett upphöjningar som utgörs av märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor). |
| s | Aktuatorns slaglängd (arbetsslaglängd plus frigång). |
| smax | Aktuatorns totala slaglängd. |
| sp | Effektiv slaglängd (den slaglängd vid vilken den utgående kraften är 90 % av genomsnittskraften ThA). |
| sT | Bromscylinderns kolvstångsrörelse på referensprovningssläpfordonet i mm. |
| ThA | Medelkraften (medelkraften ska bestämmas genom integrering av värden mellan 1/3 och 2/3 av den totala slaglängden smax). |
| Ths | Fjäderbromsens fjäderkraft. |
| TR | Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls omkrets på en släpvagn eller en påhängsvagn. |
| v | Rullbanans linjära hastighet. |
| v1 | Utgångshastighet, då bromsning startar. |
| v2 | Hastighet då bromsning slutar. |
| W60 | Energiinmatning motsvarande rörelseenergin för motsvarande massa för bromsen vid provning vid bromsning från 60 km/tim till stillastående. |
| z | Fordonets bromsningsgrad. |

SYMBOL

DEFINITION

BF

Bromsfaktor (förstärkningsfaktor inmatningsmoment/utmatningsmoment).

CO

Tröskelinmatningsmoment (minsta vridmoment som behövs för att åstadkomma ett mätbart bromsmoment).

D

Däckets ytterdiameter (den totala diametern för ett trycksatt nytt däck).

d

Ett standardtal som betecknar den nominella fälgdiametern och motsvarar fälgens diameter uttryckt i tum eller mm.

FB

Bromskraft.

H

Däckets nominella sektionshöjd (det avstånd som är lika med hälften av skillnaden mellan däckets yttre diameter och fälgens nominella diameter).

I

Tröghetsmoment.

l
  T

Hävarmens längd på referensprovningssläpfordonet.

Mt

Bromsutmatningsmomentets medelvärde.

ne

Antalet motsvarande statiska bromsansättningar för typgodkännande.

ner

Antalet motsvarande statiska bromsansättningar som erhölls vid provning.

nD

Rullbanans rotationshastighet.

nW

Rotationshastigheten för axelns obromsade hjul.

Pd

Maximalt tekniskt tillåten massa för bromsen.

p

Tryck.

P15

Det tryck i bromscylindern som krävs för att ge en kolvstångsslaglängd på 15 mm från utgångsläget.

R

Däckets dynamiska rullningsradie (beräknad med 0,485 D).

Ra

Däckets profilförhållande (hundra gånger det värde som erhålls genom att dividera den nominella sektionshöjden i mm med den nominella däcksbredden uttryckt i mm).

R
  l

Förhållandet sT/l
  T.

RR

Rullbanans radie.

S1

Däckets däcksbredd (det linjära avståndet mellan sidornas ytterkanter på ett luftfyllt däck, frånsett upphöjningar som utgörs av märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor).

s

Aktuatorns slaglängd (arbetsslaglängd plus frigång).

smax

Aktuatorns totala slaglängd.

sp

Effektiv slaglängd (den slaglängd vid vilken den utgående kraften är 90 % av genomsnittskraften ThA).

sT

Bromscylinderns kolvstångsrörelse på referensprovningssläpfordonet i mm.

ThA

Medelkraften (medelkraften ska bestämmas genom integrering av värden mellan 1/3 och 2/3 av den totala slaglängden smax).

Ths

Fjäderbromsens fjäderkraft.

TR

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls omkrets på en släpvagn eller en påhängsvagn.

v

Rullbanans linjära hastighet.

v1

Utgångshastighet, då bromsning startar.

v2

Hastighet då bromsning slutar.

W60

Energiinmatning motsvarande rörelseenergin för motsvarande massa för bromsen vid provning vid bromsning från 60 km/tim till stillastående.

z

Fordonets bromsningsgrad.

TILLÄGG 8

Formulär för fältprovningsdokumentation såsom föreskrivs i punkt 4.4.2.9 i denna bilaga

1.   IDENTIFIERING

| 1.1 | Broms
  Tillverkare: ...
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Modell: ...
  Trumbroms/Skivbroms (1)

  Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ...
  Tekniskt tillåtet bromsinmatningsmoment Cmax: ...
  Automatisk bromsjusteringsanordning: integrerad/ej integrerad (1) |
| --- | --- |

1.1

Broms

Tillverkare: ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Modell: ...

Trumbroms/Skivbroms (1)

Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ...

Tekniskt tillåtet bromsinmatningsmoment Cmax: ...

Automatisk bromsjusteringsanordning: integrerad/ej integrerad (1)

| 1.2 | Bromstrumma eller bromsskiva
  Trummans inre diameter eller skivans ytterdiameter: ...
  Effektiv radie (2): ...
  Tjocklek: ...
  Massa: ...
  Material: ...
  Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ... |
| --- | --- |

1.2

Bromstrumma eller bromsskiva

Trummans inre diameter eller skivans ytterdiameter: ...

Effektiv radie (2): ...

Tjocklek: ...

Massa: ...

Material: ...

Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ...

| 1.3 | Bromsbelägg eller bromskloss
  Tillverkare: ...
  Typ: ...
  Identifiering: ...
  Bredd: ...
  Tjocklek: ...
  Ytarea: ...
  Fästmetod: ...
  Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ... |
| --- | --- |

1.3

Bromsbelägg eller bromskloss

Tillverkare: ...

Typ: ...

Identifiering: ...

Bredd: ...

Tjocklek: ...

Ytarea: ...

Fästmetod: ...

Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ...

| 1.4 | Aktuator
  Tillverkare: ...
  Fabrikat: ...
  Storlek: ...
  Typ: ...
  Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ... |
| --- | --- |

1.4

Aktuator

Tillverkare: ...

Fabrikat: ...

Storlek: ...

Typ: ...

Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ...

| 1.5 | Automatisk bromsjusteringsanordning (3)

  Tillverkare: ...
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Version: ...
  Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ... |
| --- | --- |

1.5

Automatisk bromsjusteringsanordning (3)

Tillverkare: ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Version: ...

Uppgifter för identifiering av provningsobjektet: ...

| 1.6 | Provningsfordonsdata
  Dragfordon
  Identifiering – nr: ...
  Belastning på varje axel: ...
  Släpfordon
  Identifiering – nr: ...
  Kategori: O2/O3/O4
   (1)

  släpvagn/påhängsvagn/släpkärra (1)

  Antal axlar: ...
  Däck/fälgar: ...
  Enkel/tvilling (1)

  Däckens dynamiska rullningsradie R lastad: ...
  Belastning på varje axel: ... |
| --- | --- |

1.6

Provningsfordonsdata

Dragfordon

Identifiering – nr: ...

Belastning på varje axel: ...

Släpfordon

Identifiering – nr: ...

Kategori: O2/O3/O4
   (1)

släpvagn/påhängsvagn/släpkärra (1)

Antal axlar: ...

Däck/fälgar: ...

Enkel/tvilling (1)

Däckens dynamiska rullningsradie R lastad: ...

Belastning på varje axel: ...

2.   PROVNINGSDATA OCH -RESULTAT

| 2.1 | Fältprovning
  Allmän beskrivning omfattande tillryggalagt avstånd, varaktighet i tid samt plats:
  ... |
| --- | --- |

2.1

Fältprovning

Allmän beskrivning omfattande tillryggalagt avstånd, varaktighet i tid samt plats:

...

| 2.2 | Bromsprovning |
| --- | --- |

2.2

Bromsprovning

| 2.2.1 | Provbaneinformation: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Provbaneinformation: ...

| 2.2.2 | Provningsförfarande: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Provningsförfarande: ...

| 2.3 | Provningsresultat
  Bromsfaktor
  Provning 1: ...
  Datum för provning 1: ...
  Provning 2: ...
  Datum för provning 2: ...
  Provning 3: ...
  Datum för provning 3: ... |
| --- | --- |

2.3

Provningsresultat

Bromsfaktor

Provning 1: ...

Datum för provning 1: ...

Provning 2: ...

Datum för provning 2: ...

Provning 3: ...

Datum för provning 3: ...

Diagram

---

(1)  Stryk det som inte gäller.

(2)  Gäller endast skivbromsar.

(3)  Inte tillämpligt om integrerad automatisk bromsjusteringsanordning finns.

---

BILAGA 20

ALTERNATIVT FÖRFARANDE FÖR TYPGODKÄNNANDE AV SLÄPFORDON

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | I denna bilaga anges ett alternativt förfarande för typgodkännande av släpfordon, utnyttjande information från provningsrapporter som utfärdats i enlighet med bilagorna 11 och 19. |
| --- | --- |

1.1

I denna bilaga anges ett alternativt förfarande för typgodkännande av släpfordon, utnyttjande information från provningsrapporter som utfärdats i enlighet med bilagorna 11 och 19.

| 1.2. | När de kontrollförfaranden som beskrivs i punkterna 3, 4, 5, 6, 7 och 8 i denna bilaga slutförts ska den tekniska tjänsten/godkännande myndigheten utfärda ett ECE-typgodkännande som överensstämmer med mallen i tillägg 1 till bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.

När de kontrollförfaranden som beskrivs i punkterna 3, 4, 5, 6, 7 och 8 i denna bilaga slutförts ska den tekniska tjänsten/godkännande myndigheten utfärda ett ECE-typgodkännande som överensstämmer med mallen i tillägg 1 till bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 1.3 | Vid beräkningarna som anges i denna bilaga ska tyngdpunktens höjd fastställas i enlighet med den metod som anges i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Vid beräkningarna som anges i denna bilaga ska tyngdpunktens höjd fastställas i enlighet med den metod som anges i tillägg 1 till denna bilaga.

2.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 2.1 | Ansökan om ECE-typgodkännande för en släpfordonstyp med avseende på bromssystemet ska inlämnas av släpfordonstillverkaren. Som stöd för ansökan ska tillverkaren tillhandahålla den tekniska tjänsten åtminstone följande:






  2.1.1 | En kopia av ECE- eller EU-typgodkännandeintyget och ett informationsdokument för ett släpfordon, nedan kallat referenssläpfordon, på vilket jämförelsen av färdbromsens bromsverkan ska baseras. Detta släpfordon ska har varit föremål för de faktiska provningar som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter för tillämpligt släpfordon eller likvärdigt EU-direktiv. Ett släpfordon som godkänns enligt det alternativa förfarande som anges i denna bilaga får inte användas som referenssläpfordon. |
| --- | --- | --- |

2.1

Ansökan om ECE-typgodkännande för en släpfordonstyp med avseende på bromssystemet ska inlämnas av släpfordonstillverkaren. Som stöd för ansökan ska tillverkaren tillhandahålla den tekniska tjänsten åtminstone följande:

2.1.1

En kopia av ECE- eller EU-typgodkännandeintyget och ett informationsdokument för ett släpfordon, nedan kallat referenssläpfordon, på vilket jämförelsen av färdbromsens bromsverkan ska baseras. Detta släpfordon ska har varit föremål för de faktiska provningar som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter för tillämpligt släpfordon eller likvärdigt EU-direktiv. Ett släpfordon som godkänns enligt det alternativa förfarande som anges i denna bilaga får inte användas som referenssläpfordon.

| 2.1.2 | Kopior av provningsrapporter enligt bilaga 11 och bilaga 19. |
| --- | --- |

2.1.2

Kopior av provningsrapporter enligt bilaga 11 och bilaga 19.

| 2.1.3 | Ett dokumentationspaket som innehåller tillämplig kontrollinformation inklusive tillämpliga beräkningar av följande:






  Bromsverkanskrav | Referens i bilaga 20 |
| --- | --- | --- |
| Färdbromsverkan med kalla bromsar | 3,0 |
| Parkeringsbromsverkan | 4,0 |
| Nödbromsverkan | 5,0 |
| Fel på bromsfördelningssystem | 6,0 |
| Antilåsningsbromsning | 7,0 |
| Kontroller av funktion och installation | 8,0 |

2.1.3

Ett dokumentationspaket som innehåller tillämplig kontrollinformation inklusive tillämpliga beräkningar av följande:

Bromsverkanskrav

Referens i bilaga 20

Färdbromsverkan med kalla bromsar

3,0

Parkeringsbromsverkan

4,0

Nödbromsverkan

5,0

Fel på bromsfördelningssystem

6,0

Antilåsningsbromsning

7,0

Kontroller av funktion och installation

8,0

| 2.1.4 | Ett släpfordon som är representativt för den släpfordonstyp som ska godkännas, nedan kallat det enskilda släpfordonet. |
| --- | --- |

2.1.4

Ett släpfordon som är representativt för den släpfordonstyp som ska godkännas, nedan kallat det enskilda släpfordonet.

| 2.2 | Referenssläpfordonet och det enskilda släpfordonet ska ha samma tillverkare. |
| --- | --- |

2.2

Referenssläpfordonet och det enskilda släpfordonet ska ha samma tillverkare.

3.   ALTERNATIVT FÖRFARANDE FÖR UPPVISANDE AV TYP 0-FÄRDBROMSVERKAN MED KALLA BROMSAR

3.1   För att visa överensstämmelse med typ 0-färdbromsverkan med kalla bromsar ska det genom beräkning kontrollera att det enskilda släpfordonet har tillräckligt med bromskraft (TR) tillgängligt för att uppnå föreskriven färdbromsverkan och att det finns tillräckligt med friktion på en torr väg (antas ha en friktionskoefficient på 0,8) för att utnyttja denna bromskraft.

3.2.   Kontroll

| 3.2.1 | Kraven i bilaga 4, punkterna 1.2.7 och 3.1.2 (bromsverkanskrav med kalla bromsar och uppnående utan hjullåsning, avvikelse eller onormala vibrationer) anses uppfyllda av det enskilda släpfordonet om det uppfyller de kontrollkriterier som anges i följande punkter, i både lastat och olastat tillstånd.






  3.2.1.1 | Det enskilda släpfordonets hjulbas ska inte vara mindre än 0,8 gånger referenssläpfordonets hjulbas. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Kraven i bilaga 4, punkterna 1.2.7 och 3.1.2 (bromsverkanskrav med kalla bromsar och uppnående utan hjullåsning, avvikelse eller onormala vibrationer) anses uppfyllda av det enskilda släpfordonet om det uppfyller de kontrollkriterier som anges i följande punkter, i både lastat och olastat tillstånd.

3.2.1.1

Det enskilda släpfordonets hjulbas ska inte vara mindre än 0,8 gånger referenssläpfordonets hjulbas.

| 3.2.1.2 | Alla skillnader i bromsinmatningsmoment mellan en axel och en annan i en boggi på det enskilda släpfordonet ska inte avvika från det på referenssläpfordonet. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Alla skillnader i bromsinmatningsmoment mellan en axel och en annan i en boggi på det enskilda släpfordonet ska inte avvika från det på referenssläpfordonet.

| 3.2.1.3 | Antalet axlar och deras anordnande dvs. lyftning, styrning etc. på det enskilda släpfordonet ska inte avvika från det på referenssläpfordonet. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Antalet axlar och deras anordnande dvs. lyftning, styrning etc. på det enskilda släpfordonet ska inte avvika från det på referenssläpfordonet.

| 3.2.1.4 | Den procentuellt fördelade statiska axelbelastningen på det enskilda släpfordonet ska inte avvika från den på referenssläpfordonet med mer än 10 %. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Den procentuellt fördelade statiska axelbelastningen på det enskilda släpfordonet ska inte avvika från den på referenssläpfordonet med mer än 10 %.

| 3.2.1.5 | För påhängsvagnar ska en kurva, i enlighet med tillägg 2, konstrueras och ur denna kurva ska det kontrolleras att | TRmax ≥ TRpr (dvs. linje (1) ska inte ligga under linje (3)), och |
| --- | --- | --- |

3.2.1.5

För påhängsvagnar ska en kurva, i enlighet med tillägg 2, konstrueras och ur denna kurva ska det kontrolleras att

TRmax ≥ TRpr (dvs. linje (1) ska inte ligga under linje (3)), och

| | TRL ≥ TRpr (dvs. linje (2) ska inte ligga under linje (3)). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (dvs. linje (2) ska inte ligga under linje (3)).

| 3.2.1.6. | För släpkärror ska en kurva, i enlighet med tillägg 3, konstrueras och ur denna kurva ska det kontrolleras att | TRmax ≥ TRpr (dvs. linje (1) ska inte ligga under linje (3)), och |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6.

För släpkärror ska en kurva, i enlighet med tillägg 3, konstrueras och ur denna kurva ska det kontrolleras att

TRmax ≥ TRpr (dvs. linje (1) ska inte ligga under linje (3)), och

| | TRL ≥ TRpr (dvs. linje (2) ska inte ligga under linje (3)). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (dvs. linje (2) ska inte ligga under linje (3)).

| 3.2.1.7 | För släpvagnar ska en kurva, i enlighet med tillägg 4, konstrueras och ur denna kurva ska det kontrolleras att | TRmax ≥ TRpr (dvs. linje (1) ska inte ligga under linje (2)), |
| --- | --- | --- |

3.2.1.7

För släpvagnar ska en kurva, i enlighet med tillägg 4, konstrueras och ur denna kurva ska det kontrolleras att

TRmax ≥ TRpr (dvs. linje (1) ska inte ligga under linje (2)),

| | TRLf ≥ TRprf (dvs. linje (4) ska inte ligga under linje (3)), och |
| --- | --- |

TRLf ≥ TRprf (dvs. linje (4) ska inte ligga under linje (3)), och

| | TRLr ≥ TRprr (dvs. linje (6) ska inte ligga under linje (5)). |
| --- | --- |

TRLr ≥ TRprr (dvs. linje (6) ska inte ligga under linje (5)).

4.   ALTERNATIVT FÖRFARANDE FÖR UPPVISANDE AV PARKERINGSBROMSVERKAN

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | Detta förfarande ger ett alternativ till att fysisk provning av släpfordon i en lutning och säkerställer att släpfordon försedda med fjäderbromsmanövrerade parkeringsmekanismer kan uppfylla föreskriven parkeringsbromsverkan. Detta förfarande ska inte tillämpas på släpfordon försedda med parkeringsmekanismer som fungerar på annat sätt än med fjäderbromsar. Sådana släpfordon ska genomgå den fysiska provning som föreskrivs i tillägg 4. |
| --- | --- |

4.1.1

Detta förfarande ger ett alternativ till att fysisk provning av släpfordon i en lutning och säkerställer att släpfordon försedda med fjäderbromsmanövrerade parkeringsmekanismer kan uppfylla föreskriven parkeringsbromsverkan. Detta förfarande ska inte tillämpas på släpfordon försedda med parkeringsmekanismer som fungerar på annat sätt än med fjäderbromsar. Sådana släpfordon ska genomgå den fysiska provning som föreskrivs i tillägg 4.

| 4.1.2 | Föreskriven parkeringsbromsverkan ska visas genom beräkning med användning av de formler som finns i punkterna 4.2 och 4.3. |
| --- | --- |

4.1.2

Föreskriven parkeringsbromsverkan ska visas genom beräkning med användning av de formler som finns i punkterna 4.2 och 4.3.

4.2   Parkeringsbromsverkan

| 4.2.1 | Parkeringsbromsens kraft vid däcken omkrets på den/de axel/axlar som bromsas av fjäderbromsmanövrerade parkeringsmekanismer ska beräknas med följande formel:
  Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs |
| --- | --- |

4.2.1

Parkeringsbromsens kraft vid däcken omkrets på den/de axel/axlar som bromsas av fjäderbromsmanövrerade parkeringsmekanismer ska beräknas med följande formel:

Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs

| 4.2.2 | Normalkraften från vägen på axlarna på ett stillastående släpfordon i en uppförs- eller nedförslutning på 18 % ska beräknas med följande formler:






  4.2.2.1 | För släpvagnar






  4.2.2.1.1 | I uppförslutning |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2

Normalkraften från vägen på axlarna på ett stillastående släpfordon i en uppförs- eller nedförslutning på 18 % ska beräknas med följande formler:

4.2.2.1

För släpvagnar

4.2.2.1.1

I uppförslutning

| 4.2.2.1.2 | I nedförslutning |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

I nedförslutning

| 4.2.2.2 | För släpkärror






  4.2.2.2.1 | I uppförslutning |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

För släpkärror

4.2.2.2.1

I uppförslutning

| 4.2.2.2.2. | I nedförslutning |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

I nedförslutning

| 4.2.2.3 | För påhängsvagnar






  4.2.2.3.1 | I uppförslutning |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3

För påhängsvagnar

4.2.2.3.1

I uppförslutning

| 4.2.2.3.2 | I nedförslutning |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

I nedförslutning

4.3   Kontroll

| 4.3.1 | Släpfordonets parkeringsbromsverkan ska kontrolleras med följande formler:



  och |
| --- | --- |

4.3.1

Släpfordonets parkeringsbromsverkan ska kontrolleras med följande formler:

Formula

och

Formula

5.   ALTERNATIVT FÖRFARANDE FÖR UPPVISANDE AV NÖDBROMSVERKAN/AUTOMATISK BROMSVERKAN

5.1   Allmänt

| 5.1.1 | För att uppvisa överensstämmelse med kraven på automatisk bromsverkan, görs antingen en jämförelse mellan det bromscylindertryck som krävs för att uppnå specificerad bromsverkan och det asymptotiska bromscylindertrycket efter bortkoppling av matarledningen, såsom anges i punkt 5.2.1, eller en kontroll av att den bromskraft som tillhandahålls av den/de axel/axlar som är försedda med fjäderbromsar är tillräcklig för att uppnå specificerad bromsverkan, såsom anges i punkt 5.2.2. |
| --- | --- |

5.1.1

För att uppvisa överensstämmelse med kraven på automatisk bromsverkan, görs antingen en jämförelse mellan det bromscylindertryck som krävs för att uppnå specificerad bromsverkan och det asymptotiska bromscylindertrycket efter bortkoppling av matarledningen, såsom anges i punkt 5.2.1, eller en kontroll av att den bromskraft som tillhandahålls av den/de axel/axlar som är försedda med fjäderbromsar är tillräcklig för att uppnå specificerad bromsverkan, såsom anges i punkt 5.2.2.

5.2   Kontroll

| 5.2.1 | Kraven i bilaga 4, punkt 3.3, anses uppfyllda för ett enskilt släpfordon om det asymptotiska bromscylindertrycket (pc) efter bortkoppling av matarledningen är större än bromscylindertrycket (pc) för att uppnå en bromsverkan på 13,5 % av största hjulbelastning vid stillastående. Matarledningens tryck ska stabiliseras vid 700 kPa före bortkoppling. |
| --- | --- |

5.2.1

Kraven i bilaga 4, punkt 3.3, anses uppfyllda för ett enskilt släpfordon om det asymptotiska bromscylindertrycket (pc) efter bortkoppling av matarledningen är större än bromscylindertrycket (pc) för att uppnå en bromsverkan på 13,5 % av största hjulbelastning vid stillastående. Matarledningens tryck ska stabiliseras vid 700 kPa före bortkoppling.

| 5.2.2 | Kraven i bilaga 4, punkt 3.3, anses uppfyllda av ett släpfordon försett med en fjäderbroms om
  ΣTpi ≥ 0,135 (PR) (g)
  där
  Tpi beräknas i enlighet med punkt 4.2.1. |
| --- | --- |

5.2.2

Kraven i bilaga 4, punkt 3.3, anses uppfyllda av ett släpfordon försett med en fjäderbroms om

ΣTpi ≥ 0,135 (PR) (g)

där

Tpi beräknas i enlighet med punkt 4.2.1.

6.   ALTERNATIVT FÖRFARANDE FÖR UPPVISANDE AV BROMSVERKAN VID FEL PÅ BROMSFÖRDELNINGSSYSTEMET

6.1   Allmänt

| 6.1.1 | För att uppvisa överensstämmelse med kraven på bromsverkan vid fel på bromsfördelningssystemet utförs en jämförelse mellan det bromscylindertryck som krävs för att uppnå specificerad bromsverkan och tillgängligt bromscylindertryck när det finns ett fel på bromsfördelningssystemet. |
| --- | --- |

6.1.1

För att uppvisa överensstämmelse med kraven på bromsverkan vid fel på bromsfördelningssystemet utförs en jämförelse mellan det bromscylindertryck som krävs för att uppnå specificerad bromsverkan och tillgängligt bromscylindertryck när det finns ett fel på bromsfördelningssystemet.

6.2   Kontroll

| 6.2.1 | Kraven i punkt 6 i tillägget till bilaga 10 anses uppfyllda av det enskilda släpfordonet om trycket som anges i punkt 6.2.1.1 är större eller lika stort som det tryck som anges i punkt 6.2.1.2 i både lastat och olastat tillstånd. |
| --- | --- |

6.2.1

Kraven i punkt 6 i tillägget till bilaga 10 anses uppfyllda av det enskilda släpfordonet om trycket som anges i punkt 6.2.1.1 är större eller lika stort som det tryck som anges i punkt 6.2.1.2 i både lastat och olastat tillstånd.

| 6.2.1.1 | Bromscylindertryck (pc) hos det enskilda släpfordonet, när pm = 650 kPa, matarledningens tryck = 700 kPa och det finns ett fel i bromsfördelningssystemet. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Bromscylindertryck (pc) hos det enskilda släpfordonet, när pm = 650 kPa, matarledningens tryck = 700 kPa och det finns ett fel i bromsfördelningssystemet.

| 6.2.1.2 | Bromscylindertrycket (pc) som krävs för att uppnå bromsningsgraden 30 % av färdbromsens bromsverkan föreskrivs för det enskilda släpfordonet. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Bromscylindertrycket (pc) som krävs för att uppnå bromsningsgraden 30 % av färdbromsens bromsverkan föreskrivs för det enskilda släpfordonet.

7.   ALTERNATIVT FÖRFARANDE FÖR UPPVISANDE AV ANTILÅSNINGSSYSTEMETS BROMSVERKAN

7.   Allmänt

| 7.1.1 | Provning av ett släpfordon i enlighet med bilaga 13 i dessa föreskrifter behöver inte utföras vid tiden för typgodkännande av släpfordonet förutsatt att antilåsningssystemet (ABS) för bromsarna uppfyller kraven i bilaga 19 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.1.1

Provning av ett släpfordon i enlighet med bilaga 13 i dessa föreskrifter behöver inte utföras vid tiden för typgodkännande av släpfordonet förutsatt att antilåsningssystemet (ABS) för bromsarna uppfyller kraven i bilaga 19 till dessa föreskrifter.

7.2   Kontroll

| 7.2.1 | Kontroll av komponenter och installation
  Specifikation över det antilåsningssystem som installerats på släpfordonet som ska typgodkännas ska kontrolleras genom att alla följande kriterier är uppfyllda:







  Punkt | Kriterier |
| --- | --- | --- |
| 7.2.1.1 | a) | Givare. |

7.2.1

Kontroll av komponenter och installation

Specifikation över det antilåsningssystem som installerats på släpfordonet som ska typgodkännas ska kontrolleras genom att alla följande kriterier är uppfyllda:

Punkt

Kriterier

7.2.1.1

a)

Givare.

Ingen ändring är tillåten.

| b) | Styrenhet(er). |
| --- | --- |

b)

Styrenhet(er).

Ingen ändring är tillåten.

| c) | Modulator(er). |
| --- | --- |

c)

Modulator(er).

Ingen ändring är tillåten.

7.2.1.2

Ledningsdimension(er) och längder

| a) | Försörjning från behållare till modulator(er). |
| --- | --- |

a)

Försörjning från behållare till modulator(er).

Minsta innerdiameter.

Får ökas.

Största tillåtna totala längd.

Får minskas.

| b) | Modulatorns försörjning till bromscylindrarna. |
| --- | --- |

b)

Modulatorns försörjning till bromscylindrarna.

Innerdiameter.

Ingen ändring är tillåten.

Största tillåtna totala längd.

Får minskas.

7.2.1.3

Varningssignalsekvens.

Ingen ändring är tillåten.

7.2.1.4

Skillnader i bromsinmatningsmomentet inom en boggi.

Endast godkända skillnader (om sådana finna) tillåtna.

7.2.1.5

För andra begränsningar hänvisas till punkt 4 i provningsrapporten såsom beskrivs i tillägg 6 till bilaga 19 till dessa föreskrifter.

Installationen ska vara inom tillämpningsområdet för angivna begränsningar. – Inga ändringar är tillåtna.

7.3   Kontroll av behållarens kapacitet

| 7.3.1 | Eftersom urvalet bromssystem och tilläggsutrustning som används på släpfordon är mångfacetterat är det inte möjligt att ha en tabell med rekommenderad behållarkapacitet. För att kontrollera att lämplig lagringskapacitet är installerad kan provning utföras enligt punkt 6.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter eller med det förfarande som anges nedan:






  7.3.1.1 | För enskilda släpfordon med bromsar utan inbyggd justering för bromsslitage, ska bromsarna ställas in i ett tillstånd då förhållandet (R
  1
  ) mellan bromscylinderkolvstångens rörelse (sT) och bromshävarmens längd (lT) är 0,2.
  Exempel:








  l
  t | = | 130 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Re | = | sT/lT = sT/130 = 0,2 |
| sT | = | Kolvstångens rörelse vid 650 kPa bromscylindertryck |
| | = | 130 × 0,2 = 26 mm |

7.3.1

Eftersom urvalet bromssystem och tilläggsutrustning som används på släpfordon är mångfacetterat är det inte möjligt att ha en tabell med rekommenderad behållarkapacitet. För att kontrollera att lämplig lagringskapacitet är installerad kan provning utföras enligt punkt 6.1 i bilaga 13 till dessa föreskrifter eller med det förfarande som anges nedan:

7.3.1.1

För enskilda släpfordon med bromsar utan inbyggd justering för bromsslitage, ska bromsarna ställas in i ett tillstånd då förhållandet (R
  1
  ) mellan bromscylinderkolvstångens rörelse (sT) och bromshävarmens längd (lT) är 0,2.

Exempel:

l
  t

=

130 mm

Re

=

sT/lT = sT/130 = 0,2

sT

=

Kolvstångens rörelse vid 650 kPa bromscylindertryck

=

130 × 0,2 = 26 mm

| 7.3.1.2 | För släpfordon utrustade med inbyggd justering för bromsslitage ska bromsarna vara inställda på normalt spel. |
| --- | --- |

7.3.1.2

För släpfordon utrustade med inbyggd justering för bromsslitage ska bromsarna vara inställda på normalt spel.

| 7.3.1.3 | Inställningen av bromsarna enligt ovanstående angivelse ska utföras när bromsarna är kalla (≤ 100 °C). |
| --- | --- |

7.3.1.3

Inställningen av bromsarna enligt ovanstående angivelse ska utföras när bromsarna är kalla (≤ 100 °C).

| 7.3.1.4 | Med bromsarna inställda enligt det tillämpliga förfarande som anges ovan och med den/de lastkännande anordningen/anordningarna inställd(a) på lastat tillstånd och utgångsenerginivån inställd enligt punkt 6.1.2 i bilaga 13 till dessa föreskrifter ska energilagringsanordningen eller -anordningarna avskiljas från ytterligare luftförsörjning. Bromsarna ska ansättas med ett manöverorganstryck av 650 kPa vid kopplingshalvan och sedan lossas fullständigt. Ytterligare bromsansättningar ska utföras upp till antalet ne som fastställts vid provning utförd enligt punkt 5.4.1.2.4.2 i bilaga 19 till dessa föreskrifter och anges i punkt 2.5 i godkännanderapporten för antilåsningssystemet. Under ansättningen ska trycket i den aktiverade kretsen vara tillräckligt för att ge en total bromskraft vid hjulens omkrets som motsvarar minst 22,5 % av den största hjulbelastningen vid stillastående och utan att orsaka automatisk ansättning av något bromssystem som inte styrs av antilåsningssystemet. |
| --- | --- |

7.3.1.4

Med bromsarna inställda enligt det tillämpliga förfarande som anges ovan och med den/de lastkännande anordningen/anordningarna inställd(a) på lastat tillstånd och utgångsenerginivån inställd enligt punkt 6.1.2 i bilaga 13 till dessa föreskrifter ska energilagringsanordningen eller -anordningarna avskiljas från ytterligare luftförsörjning. Bromsarna ska ansättas med ett manöverorganstryck av 650 kPa vid kopplingshalvan och sedan lossas fullständigt. Ytterligare bromsansättningar ska utföras upp till antalet ne som fastställts vid provning utförd enligt punkt 5.4.1.2.4.2 i bilaga 19 till dessa föreskrifter och anges i punkt 2.5 i godkännanderapporten för antilåsningssystemet. Under ansättningen ska trycket i den aktiverade kretsen vara tillräckligt för att ge en total bromskraft vid hjulens omkrets som motsvarar minst 22,5 % av den största hjulbelastningen vid stillastående och utan att orsaka automatisk ansättning av något bromssystem som inte styrs av antilåsningssystemet.

8.   KONTROLLER AV FUNKTION OCH INSTALLATION

8.1   Den tekniska tjänsten/godkännande myndigheten ska utföra kontroller av funktion och installation som omfattar följande punkter:

8.1.1   Antilåsningsfunktion

| 8.1.1.1 | Denna ska begränsas till en dynamisk kontroll av antilåsningssystemet. Det kan vara nödvändigt att justera den lastkännande ventilen eller att utnyttja en yta som har låg friktion för däck mot väg för att säkerställa full cykling. Om antilåsningssystemet inte är godkänt enligt bilaga 19 ska släpfordonet provas enligt bilaga 13 och uppfylla tillämpliga krav som finns i den bilagan. |
| --- | --- |

8.1.1.1

Denna ska begränsas till en dynamisk kontroll av antilåsningssystemet. Det kan vara nödvändigt att justera den lastkännande ventilen eller att utnyttja en yta som har låg friktion för däck mot väg för att säkerställa full cykling. Om antilåsningssystemet inte är godkänt enligt bilaga 19 ska släpfordonet provas enligt bilaga 13 och uppfylla tillämpliga krav som finns i den bilagan.

8.1.2   Mätning av svarstid

| 8.1.2.1 | Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det enskilda släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 6. |
| --- | --- |

8.1.2.1

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det enskilda släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 6.

8.1.3   Statisk energiförbrukning

| 8.1.3.1 | Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det enskilda släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 7 och bilaga 8 såsom tillämpligt. |
| --- | --- |

8.1.3.1

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det enskilda släpfordonet uppfyller kraven i bilaga 7 och bilaga 8 såsom tillämpligt.

8.1.4   Färdbromsens funktion

| 8.1.4.1 | Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det inte förekommer några onormala vibrationer vid bromsning. |
| --- | --- |

8.1.4.1

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det inte förekommer några onormala vibrationer vid bromsning.

8.1.5   Parkeringsbromsens funktion

| 8.1.5.1 | Den tekniska tjänsten ska ansätta och lossa parkeringsbromsen för att säkerställa korrekt funktion. |
| --- | --- |

8.1.5.1

Den tekniska tjänsten ska ansätta och lossa parkeringsbromsen för att säkerställa korrekt funktion.

8.1.6   Nödbromsningens/den automatiska bromsningens funktion

| 8.1.6.1 | Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det enskilda släpfordonet uppfyller kraven i punkt 5.2.1.18.4.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.1.6.1

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att det enskilda släpfordonet uppfyller kraven i punkt 5.2.1.18.4.2 i dessa föreskrifter.

8.1.7   Kontroll av fordons- och komponentidentifiering

| 8.1.7.1 | Den tekniska tjänsten ska kontrollera det enskilda släpfordonet mot uppgifterna i typgodkännandeintyget. |
| --- | --- |

8.1.7.1

Den tekniska tjänsten ska kontrollera det enskilda släpfordonet mot uppgifterna i typgodkännandeintyget.

8.1.8   Ytterligare kontroller

| 8.1.8.1 | Den tekniska tjänsten får begära att ytterligare kontroller utförs vid behov. |
| --- | --- |

8.1.8.1

Den tekniska tjänsten får begära att ytterligare kontroller utförs vid behov.

TILLÄGG 1

METOD FÖR BERÄKNING AV TYNGDPUNKTENS HÖJD

Tyngdpunktshöjd för hela fordonet (lastat och olastat) kan beräknas enligt följande:

| h1 | = | tyngdpunktens höjd för axelenheten/axelenheterna (inklusive däck, fjädrar etc.) = R × 1,1 |
| --- | --- | --- |
| h2 | = | tyngdpunktens höjd för ramen (lastad) = (h6 + h8) × 0,5 |
| h3 | = | tyngdpunktens höjd för nyttolast och karosseri (lastat) (h7 × 0,3) + h6 |
| h4 | = | tyngdpunktens höjd för ramen (olastad) = h2 + s |
| h5 | = | tyngdpunktens höjd för ramen (olastad) = (h7 × 0,5) + h6 + s |

h1

=

tyngdpunktens höjd för axelenheten/axelenheterna (inklusive däck, fjädrar etc.) = R × 1,1

h2

=

tyngdpunktens höjd för ramen (lastad) = (h6 + h8) × 0,5

h3

=

tyngdpunktens höjd för nyttolast och karosseri (lastat) (h7 × 0,3) + h6

h4

=

tyngdpunktens höjd för ramen (olastad) = h2 + s

h5

=

tyngdpunktens höjd för ramen (olastad) = (h7 × 0,5) + h6 + s

där

| h6 | = | ramens höjd, översida |
| --- | --- | --- |
| h7 | = | karossdimensioner, insida |
| h6 | = | ramens höjd, undersida |
| P | = | släpfordonets totala massa |
| PR | = | total massa på alla hjulen på en påhängsvagn eller släpkärra |
| R | = | däckets radie |
| s | = | fjädringens nedtryckning mellan lastad och olastad |
| W1 | = | axelenhetens/axelenheternas massa (inklusive däck, fjädrar etc.) = P × 0,1 |
| W2 | = | ramens massa = (Polast – W1) × 0,8 |
| W3 | = | massa för nyttolast och karosseri |
| W4 | = | massa för karosseri = (Polast – W1) × 0,2 |

h6

=

ramens höjd, översida

h7

=

karossdimensioner, insida

h6

=

ramens höjd, undersida

P

=

släpfordonets totala massa

PR

=

total massa på alla hjulen på en påhängsvagn eller släpkärra

R

=

däckets radie

s

=

fjädringens nedtryckning mellan lastad och olastad

W1

=

axelenhetens/axelenheternas massa (inklusive däck, fjädrar etc.) = P × 0,1

W2

=

ramens massa = (Polast – W1) × 0,8

W3

=

massa för nyttolast och karosseri

W4

=

massa för karosseri = (Polast – W1) × 0,2

| LASTAD: | OLASTAD: |
| --- | --- |

LASTAD:

Formula

OLASTAD:

Formula

Image

TILLÄGG 2

KONTROLLKURVA FÖR PUNKT 3.2.1.5 – PÅHÄNGSVAGNAR

Image

| 1. | = | TRmax, då pm = 650 kPa och matarledningen = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | FRdyn × 0,8 = TRL |
| 3. | = | 0,45 × FR = TRpr |

1.

=

TRmax, då pm = 650 kPa och matarledningen = 700 kPa.

2.

=

FRdyn × 0,8 = TRL

3.

=

0,45 × FR = TRpr

där

Formula

och värdet på zc beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

ANMÄRKNINGAR:

| 1. | Värdet 7 000 ovan representerar massan på ett dragfordon utan släpfordon tillkopplat. |
| --- | --- |

1.

Värdet 7 000 ovan representerar massan på ett dragfordon utan släpfordon tillkopplat.

| 2. | Vid dessa beräkningar får axlar med kort inbördes avstånd (axelavstånd mindre än 2 m) behandlas som en axel. |
| --- | --- |

2.

Vid dessa beräkningar får axlar med kort inbördes avstånd (axelavstånd mindre än 2 m) behandlas som en axel.

TILLÄGG 3

KONTROLLKURVA FÖR PUNKT 3.2.1.6 – SLÄPKÄRROR

Image

| 1. | = | TRmax, då pm = 650 kPa och matarledningen = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | FRdyn × 0,8 = TRL |
| 3. | = | 0,5 × FR = TRpr |

1.

=

TRmax, då pm = 650 kPa och matarledningen = 700 kPa.

2.

=

FRdyn × 0,8 = TRL

3.

=

0,5 × FR = TRpr

där

Formula

och värdet på zc beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

ANMÄRKNINGAR:

| 1. | Värdet 7 000 ovan representerar massan på ett dragfordon utan släpfordon tillkopplat. |
| --- | --- |

1.

Värdet 7 000 ovan representerar massan på ett dragfordon utan släpfordon tillkopplat.

| 2. | Vid dessa beräkningar får axlar med kort inbördes avstånd (axelavstånd mindre än 2 m) behandlas som en axel. |
| --- | --- |

2.

Vid dessa beräkningar får axlar med kort inbördes avstånd (axelavstånd mindre än 2 m) behandlas som en axel.

TILLÄGG 4

KONTROLLKURVA FÖR PUNKT 3.2.1.7 – SLÄPVAGNAR

Image

| 1. | = | TRmax, då pm = 650 kPa och matarledningen = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | 0,5 × FR = TRpr |
| 3. | = | TRprf = TRf, då pm = x |
| 4. | = | Ffdyn × 0,8 = TRLf |
| 5. | = | TRprr = TRr, då pm = x |
| 6. | = | Frdyn × 0,8 = TRLr |

1.

=

TRmax, då pm = 650 kPa och matarledningen = 700 kPa.

2.

=

0,5 × FR = TRpr

3.

=

TRprf = TRf, då pm = x

4.

=

Ffdyn × 0,8 = TRLf

5.

=

TRprr = TRr, då pm = x

6.

=

Frdyn × 0,8 = TRLr

där

Formula

och

Formula

och värdet på zc beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

ANMÄRKNING:

| 1. | Värdet 7 000 ovan representerar massan på ett dragfordon utan släpfordon tillkopplat. |
| --- | --- |

1.

Värdet 7 000 ovan representerar massan på ett dragfordon utan släpfordon tillkopplat.

| 2. | Vid dessa beräkningar får axlar med kort inbördes avstånd (axelavstånd mindre än 2 m) behandlas som en axel. |
| --- | --- |

2.

Vid dessa beräkningar får axlar med kort inbördes avstånd (axelavstånd mindre än 2 m) behandlas som en axel.

TILLÄGG 5

SYMBOLER OCH DEFINITIONER

| SYMBOL | DEFINITION |
| --- | --- |
| ADi | Tpi då Tpi ≤ 0,8 NFDi för framaxlar eller
  0,8 NFDi då Tpi > 0,8 NFDi för framaxlar. |
| BDi | Tpi då Tpi ≤ 0,8 NRDi för bakaxlar eller
  0,8 NRDi då Tpi > 0,8 NRDi för bakaxlar. |
| AUi | Tpi då Tpi ≤ 0,8 NFUi för framaxlar eller
  0,8 NFUi då Tpi > 0,8 NFDi för framaxlar. |
| BUi | Tpi då Tpi ≤ 0,8 NRUi för bakaxlar eller
  0,8 NRUi då Tpi > 0,8 NRDi för bakaxlar. |
| BF | Bromsfaktor. |
| Co | Tröskelkamaxelinmatningsmoment (minsta kamaxelmoment som behövs för att åstadkomma ett mätbart bromsmoment). |
| E | Hjulbas. |
| EL | Avstånd mellan kopplingens stödben eller stödbenen till axelns eller axlarnas mittlinje på en släpkärra eller en påhängsvagn. |
| ER | Avstånd mellan axeltapp och mittlinje för påhängsvagnens axel eller axlar. |
| F | Kraft (N). |
| Ff | Total statisk normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar. |
| Ffdyn | Total dynamisk normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar. |
| Fr | Total statisk normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar. |
| Frdyn | Total dynamisk normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar. |
| FR | Total statisk normalkraft från vägen på alla hjulen på släpvagnen eller påhängsvagnen. |
| FRdyn | Total dynamisk normalkraft från vägen på alla hjulen på släpvagnen eller påhängsvagnen. |
| g | Tyngdkraftsacceleration (9,81 m/s2). |
| h | Tyngdpunktens höjd över marken. |
| hK | Vändskivans höjd (kopplingstapp). |
| hr | Tyngdpunktens höjd för släpfordonet. |
| i | Axelindex. |
| iF | Antal framaxlar. |
| iR | Antal bakaxlar |
| l | Hävarmens längd |
| n | Antal fjäderbromsaktuatorer per axel. |
| NFD | Total normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar i en 18 % nedförslutning. |
| NFDi | Normalkraft från vägen på framaxel i i en 18 % nedförslutning. |
| NFU | Total normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar i en 18 % uppförslutning. |
| NFUi | Normalkraft från vägen på framaxel i i en 18 % uppförslutning. |
| NRD | Total normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar i en 18 % nedförslutning. |
| NRDi | Normalkraft från vägen på bakaxel i i en 18 % nedförslutning. |
| NRU | Total normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar i en 18 % uppförslutning. |
| NRUi | Normalkraft från vägen på bakaxel i i en 18 % uppförslutning |
| pm | Tryck vid manöverledningens kopplingshalva. |
| pc | Tryck i bromscylindern. |
| P | Det enskilda fordonets massa. |
| Ps | Statisk massa på vändskivan vid släpvagnsmassan P. |
| PR | Total statisk normalkraft från vägen på hjul på en släpvagn eller påhängsvagn. |
| PRF | Total statisk normalkraft från vägen på framaxlarna på horisontell mark. |
| PRR | Total statisk normalkraft från vägen på bakaxlarna på horisontell mark. |
| Rs | Statisk hjulradie vid lastat tillstånd, beräknat med hjälp av följande formel:
  Rs = 1⁄2 dr + FR × H
  där







  dr | = | nominell fälgdiameter, |
| H | = | konstruerad sektionshöjd = 1⁄2 (d - dr), |
| d | = | fälgdiameterns standardtal, |
| FR | = | faktor, enligt definition från ETRTO
  (Teknisk konstruktionsinformation (Engineering Design Information) 1994, s. CV.11). |

SYMBOL

DEFINITION

ADi

Tpi då Tpi ≤ 0,8 NFDi för framaxlar eller

0,8 NFDi då Tpi > 0,8 NFDi för framaxlar.

BDi

Tpi då Tpi ≤ 0,8 NRDi för bakaxlar eller

0,8 NRDi då Tpi > 0,8 NRDi för bakaxlar.

AUi

Tpi då Tpi ≤ 0,8 NFUi för framaxlar eller

0,8 NFUi då Tpi > 0,8 NFDi för framaxlar.

BUi

Tpi då Tpi ≤ 0,8 NRUi för bakaxlar eller

0,8 NRUi då Tpi > 0,8 NRDi för bakaxlar.

BF

Bromsfaktor.

Co

Tröskelkamaxelinmatningsmoment (minsta kamaxelmoment som behövs för att åstadkomma ett mätbart bromsmoment).

E

Hjulbas.

EL

Avstånd mellan kopplingens stödben eller stödbenen till axelns eller axlarnas mittlinje på en släpkärra eller en påhängsvagn.

ER

Avstånd mellan axeltapp och mittlinje för påhängsvagnens axel eller axlar.

F

Kraft (N).

Ff

Total statisk normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar.

Ffdyn

Total dynamisk normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar.

Fr

Total statisk normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar.

Frdyn

Total dynamisk normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar.

FR

Total statisk normalkraft från vägen på alla hjulen på släpvagnen eller påhängsvagnen.

FRdyn

Total dynamisk normalkraft från vägen på alla hjulen på släpvagnen eller påhängsvagnen.

g

Tyngdkraftsacceleration (9,81 m/s2).

h

Tyngdpunktens höjd över marken.

hK

Vändskivans höjd (kopplingstapp).

hr

Tyngdpunktens höjd för släpfordonet.

i

Axelindex.

iF

Antal framaxlar.

iR

Antal bakaxlar

l

Hävarmens längd

n

Antal fjäderbromsaktuatorer per axel.

NFD

Total normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar i en 18 % nedförslutning.

NFDi

Normalkraft från vägen på framaxel i i en 18 % nedförslutning.

NFU

Total normalkraft från vägen på framaxel eller -axlar i en 18 % uppförslutning.

NFUi

Normalkraft från vägen på framaxel i i en 18 % uppförslutning.

NRD

Total normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar i en 18 % nedförslutning.

NRDi

Normalkraft från vägen på bakaxel i i en 18 % nedförslutning.

NRU

Total normalkraft från vägen på bakaxel eller -axlar i en 18 % uppförslutning.

NRUi

Normalkraft från vägen på bakaxel i i en 18 % uppförslutning

pm

Tryck vid manöverledningens kopplingshalva.

pc

Tryck i bromscylindern.

P

Det enskilda fordonets massa.

Ps

Statisk massa på vändskivan vid släpvagnsmassan P.

PR

Total statisk normalkraft från vägen på hjul på en släpvagn eller påhängsvagn.

PRF

Total statisk normalkraft från vägen på framaxlarna på horisontell mark.

PRR

Total statisk normalkraft från vägen på bakaxlarna på horisontell mark.

Rs

Statisk hjulradie vid lastat tillstånd, beräknat med hjälp av följande formel:

Rs = 1⁄2 dr + FR × H

där

dr

=

nominell fälgdiameter,

H

=

konstruerad sektionshöjd = 1⁄2 (d - dr),

d

=

fälgdiameterns standardtal,

FR

=

faktor, enligt definition från ETRTO

(Teknisk konstruktionsinformation (Engineering Design Information) 1994, s. CV.11).

Tpi

Bromskraften vid periferin på samtliga hjulen på axel i som tillhandahålls av fjäderbroms(ar).

Ths

Fjäderbromsens fjäderkraft.

TR

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på släpvagnen eller påhängsvagnen.

TRf

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på framaxeln eller -axlarna.

TRr

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på bakaxeln eller -axlarna.

TRmax

Summan av största tillgängliga bromskrafter vid samtliga hjuls periferi på släpvagnen eller påhängsvagnen.

TRL

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på släpvagnen eller påhängsvagnen vid vilken friktionsgränsen uppnås.

TRLf

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på framaxeln eller -axlarna vid vilken friktionsgränsen uppnås.

TRLr

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på bakaxeln eller -axlarna vid vilken friktionsgränsen uppnås.

TRpr

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på släpvagnen eller påhängsvagnen.

TRprf

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på framaxeln eller -axlarna som krävs för att uppnå föreskriven bromsverkan.

TRprr

Summan av bromskrafterna vid samtliga hjuls periferi på bakaxeln eller -axlarna som krävs för att uppnå föreskriven bromsverkan.

zc

Bromsningsgrad för fordonskombinationen, med endast släpfordonet bromsat

cos P

Cosinus för vinkeln som bildas mellan lutningen 18 % och horisontalplanet = 0,98418.

tan P

Tangens för vinkeln som bildas mellan lutningen 18 % och horisontalplanet = 0,18.

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 257/197 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 257/197

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 86 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar

Inbegripet all giltig text till och med:

| | Tillägg 4 till föreskrifterna i sitt ursprungliga skick – dag för ikraftträdande: 15 oktober 2008 |
| --- | --- |

Tillägg 4 till föreskrifterna i sitt ursprungliga skick – dag för ikraftträdande: 15 oktober 2008

| | Tillägg 5 till föreskrifterna i sitt ursprungliga skick – dag för ikraftträdande: 24 oktober 2009 |
| --- | --- |

Tillägg 5 till föreskrifterna i sitt ursprungliga skick – dag för ikraftträdande: 24 oktober 2009

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Särskilda specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring och utökning av godkännande för fordonstypen eller för installering av dess belysnings- och ljussignalanordningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutgiltigt nedlagd produktion |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna och myndigheterna |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Meddelande avseende beviljat, utökat, avslag på ansökan om, eller återkallat typgodkännande eller slutgiltiga nedlagd produktion för en typ av jordbruks- eller skogsbrukstraktor med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar enligt föreskrifter nr 86 |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Exempel på utformning av typgodkännandemärken |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Definitioner av termerna i punkterna 2.6–2.10 |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Lyktors synlighet |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Körriktningsvisare – Geometrisk synlighet |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter är tillämpliga på fordon i kategori T (1) med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1

| | Traktorer som skiljer sig från varandra enligt punkterna 2.1.1 och 2.1.2 men inte på sådant sätt att det innebär en ändring av typen, antalet, placeringen och den geometriska synligheten hos de lyktor som föreskrivs för traktortypen i fråga. |
| --- | --- |

Traktorer som skiljer sig från varandra enligt punkterna 2.1.1 och 2.1.2 men inte på sådant sätt att det innebär en ändring av typen, antalet, placeringen och den geometriska synligheten hos de lyktor som föreskrivs för traktortypen i fråga.

| | Traktorer på vilka frivilliga lyktor har monterats eller saknas. |
| --- | --- |

Traktorer på vilka frivilliga lyktor har monterats eller saknas.

| | Traktorer som är utrustade med lyktor vars placering varierar beroende på om registreringslandet har höger- eller vänstertrafik. |
| --- | --- |

Traktorer som är utrustade med lyktor vars placering varierar beroende på om registreringslandet har höger- eller vänstertrafik.

2.2

2.3

2.4

2.5

2.5.1   likvärdig lykta: lykta som har samma funktion och som har godkänts enligt föreskrifter nr 37 eller överensstämmer med samma krav. Sådana lyktor kan ha andra egenskaper än de som installerats på fordonet när detta typgodkändes, förutsatt att de uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

2.5.2   separata lyktor: lyktor som har skilda linser, skilda ljuskällor och skilda lamphus.

2.5.3   grupperade lyktor: anordningar som har skilda linser och skilda ljuskällor men gemensamt lamphus.

2.5.4   kombinerade lyktor: anordningar som har skilda linser, men gemensam ljuskälla och gemensamt lamphus.

2.5.5   inbördes sammanbyggda lyktor: anordningar som har skilda ljuskällor (eller en enda ljuskälla som fungerar under olika villkor), helt eller delvis gemensamma linser och gemensamt lamphus.

2.5.6   nedfällbar lykta: en strålkastare som kan döljas helt eller delvis då den inte används. Detta kan åstadkommas med hjälp av ett rörligt skydd, genom förflyttning av strålkastaren eller på något annat lämpligt sätt. Termen infällbar används särskilt för att beskriva en nedfällbar lykta som kan fällas in i karosseriet.

2.5.7   lyktor med variabla lägen: lyktor som monterats på traktorn och som kan röra sig i förhållande till traktorn utan att demonteras.

2.5.8   helljusstrålkastare: en lykta som används för att belysa vägen över en lång sträcka framför fordonet.

2.5.9   halvljusstrålkastare: en lykta som används för att belysa vägen framför traktorn utan att orsaka onödig bländning eller annat obehag för mötande förare och andra trafikanter.

2.5.10   främre dimlykta: en lykta som används för att förbättra belysningen av vägen vid dimma, snöfall, kraftigt regn eller dammoln.

2.5.11   backlykta: en lykta som används för att belysa vägen bakom traktorn och för att varna andra trafikanter om att traktorn backas eller ska backas.

2.5.12   lykta för körriktningsvisare: en lykta som används för att för andra trafikanter ange att föraren avser att ändra färdriktning åt höger eller vänster.

2.5.13   varningsljus: en anordning som medger samtidig tändning av alla körriktningsvisare på traktorn för att visa andra trafikanters att traktorn tillfälligt utgör en särskild fara för.

2.5.14   bromslykta: en lykta som används för att visa andra trafikanter bakom traktorn att traktorns förare ansätter färdbromsen.

2.5.15   lykta för bakre registreringsskylt: en anordning som används för att belysa den plats som är avsedd för den bakre registreringsskylten. Den kan bestå av flera optiska komponenter.

2.5.16   främre sidopositionslykta: en lykta som används för att ange traktorns närvaro och bredd när traktorn betraktas framifrån.

2.5.17   bakre sidopositionslykta: en lykta som används för att ange traktorns närvaro och bredd när traktorn betraktas bakifrån.

2.5.18   bakre dimlykta: en lykta som används för att göra traktorn lättare synlig bakifrån vid tät dimma.

2.5.19   parkeringslykta: en lykta som inom tättbebyggt område används för att fästa uppmärksamhet på närvaro av en stillastående traktor utan släpvagn. Under sådana omständigheter ersätter den de främre och bakre sidopositionslyktorna.

2.5.20   breddmarkeringslykta: en lykta som är monterad på traktorns yttersta kant så högt upp som möjligt och avsedd att klart ange traktorns totala bredd. Denna ljussignal är avsedd att för vissa traktorer komplettera traktorns främre och bakre sidopositionslyktor genom att särskilt framhäva traktorns omfång.

2.5.21   arbetslykta: en anordning för belysning av ett arbetsområde eller en arbetsprocess.

2.5.22   reflektor: en anordning som används för att ange närvaron av en traktor genom att återkasta ljus som avges av en ljuskälla som inte är ansluten till traktorn och där betraktaren befinner sig nära ljuskällan. I dessa föreskrifter anses inte följande som reflektorer:

| | Reflekterande registreringsskyltar. |
| --- | --- |

Reflekterande registreringsskyltar.

| | Andra skyltar och reflekterande signaler som måste användas för att uppfylla en avtalsslutande parts föreskrifter för användning på vissa fordonskategorier eller vissa driftmetoder. |
| --- | --- |

Andra skyltar och reflekterande signaler som måste användas för att uppfylla en avtalsslutande parts föreskrifter för användning på vissa fordonskategorier eller vissa driftmetoder.

2.6

2.6.1   lysande yta i en belysningsanordning (punkterna 2.5.8–2.5.11): den rätvinkliga projektionen längs ett tvärplan av hela reflektoröppningen. Om lyktglaset (eller glasen) sträcker sig endast delvis över reflektoröppningen ska endast projektionen av denna del beaktas. För halvljusstrålkastare begränsas den lysande ytan på avbländningssidan av den synliga projektionen av ljus-/mörkergränsens linje på linsen. Om reflektorn och glaset är inställbara ska medelinställningen användas.

2.6.2   lysande yta i en annan signallykta än en reflexanordning (punkterna 2.5.12–2.5.20): lyktans rätvinkliga projektion på ett plan som ligger vinkelrätt mot lyktans referensaxel och tangerar lyktans yttre ljusavgivande yta, där denna projektion avgränsas av kanterna på skärmar placerade i detta plan och som vardera tillåter endast 98 % av den totala ljusstyrkan att kvarstå i referensaxelns riktning. För att bestämma den lysande ytans nedre och övre gränser och sidogränser ska endast horisontella och vertikala plan användas.

2.6.3   lysande yta i en refletor (punkt 2.5.22): den rätvinkliga projektionen av refletorns reflekterande yta på ett plan som är vinkelrätt mot reflektorns referensaxel och som avgränsas av plan som vidrör ytterkanterna på reflektorns ljusprojektionsyta och är parallella med den nämnda axeln. För att bestämma den lysande ytans nedre och övre gränser och sidogränser ska endast vertikala och horisontella plan användas.

2.6.4   ljusavgivande yta: den del av den genomskinliga linsens ytteryta som omsluter belysnings- eller ljussignalanordningen och gör det möjligt för den att avge ljus.

2.7

2.8

2.9

2.10

Om insidan av vinklarna för geometrisk synlighet redan uppvisade hinder när lyktan typgodkändes beaktas dessa inte.

Om någon del av den installerade lyktans synliga yta döljs av någon ytterligare fordonsdel ska det bevisas att den del av lyktan som inte skyms av hinder fortfarande uppfyller de fotometriska krav som föreskrivs för typgodkännande av anordningen som en optisk enhet (se figur nedan).

Figur

Teckenförklaring:

Median longitudinal plane of the vehicle= Fordonets längsgående mittplan

Direction of observation D1= Observationsriktning D1

Apparent surface S1= Synlig yta S1

Light-emitting surface= Ljusavgivande yta

Direction of observation D2= Observationsriktning D2

Apparent surface= Synlig yta

Centre of reference= Referenscentrum

Angles of geometrical visibility= Vinklar för geometrisk synlighet

Axis of reference= Referensaxel

2.11

2.12

2.13

Denna kombination är inte tillämplig på helljusstrålkastare, halvljusstrålkastare, främre dimlyktor eller sidoreflektorer.

2.14

2.15

2.16

2.17

2.18

2.19

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | En ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installering av lyktor ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

En ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installering av lyktor ska lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:






  3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på vad som nämns i punkterna 2.1.1–2.1.3, och den vederbörligen identifierade fordonstypen ska anges. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på vad som nämns i punkterna 2.1.1–2.1.3, och den vederbörligen identifierade fordonstypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de anordningar som av tillverkaren avses utgöra belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen kan innefatta flera typer av anordningar för varje funktion, och kan dessutom för varje funktion innefatta den kompletterande anteckningen ”eller likvärdiga anordningar”. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de anordningar som av tillverkaren avses utgöra belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen kan innefatta flera typer av anordningar för varje funktion, och kan dessutom för varje funktion innefatta den kompletterande anteckningen ”eller likvärdiga anordningar”.

| 3.2.3 | Ett diagram över belysnings- och ljussignalutrustningen i dess helhet, som visar de olika anordningarnas läge i fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

Ett diagram över belysnings- och ljussignalutrustningen i dess helhet, som visar de olika anordningarnas läge i fordonet.

| 3.2.4 | En eller flera ritningar av varje lykta som visar den lysande ytan enligt definitionen i punkt 2.6. |
| --- | --- |

3.2.4

En eller flera ritningar av varje lykta som visar den lysande ytan enligt definitionen i punkt 2.6.

| 3.3 | Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustningen och är representativt för den fordonstyp som ska typgodkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustningen och är representativt för den fordonstyp som ska typgodkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om den fordonstyp som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på alla de lyktor som specificeras i förteckningen, ska typgodkännande beviljas för denna fordonstyp. |
| --- | --- |

4.1

Om den fordonstyp som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på alla de lyktor som specificeras i förteckningen, ska typgodkännande beviljas för denna fordonstyp.

| 4.2 | Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 00 för föreskrifterna i ursprunglig lydelse) ska ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringsserien för föreskrifterna. Samma avtalsslutande part får, med förbehåll för punkt 7 i dessa föreskrifter, inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp eller samma fordonstyp som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2. |
| --- | --- |

4.2

Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 00 för föreskrifterna i ursprunglig lydelse) ska ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringsserien för föreskrifterna. Samma avtalsslutande part får, med förbehåll för punkt 7 i dessa föreskrifter, inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp eller samma fordonstyp som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2.

| 4.3 | Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, om avslag på ansökan om eller återkallat typgodkännande eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, om avslag på ansökan om eller återkallat typgodkännande eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på en synlig och lättillgänglig plats som anges i typgodkännandeintyget anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av






  4.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2), |
| --- | --- | --- |

4.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på en synlig och lättillgänglig plats som anges i typgodkännandeintyget anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av

4.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2),

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett streck och typgodkännandenumret, placerade till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett streck och typgodkännandenumret, placerade till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Om fordonet stämmer överens med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogas överenskommelsen i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som avses i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskrifternas och godkännandenas nummer och tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet stämmer överens med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogas överenskommelsen i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som avses i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskrifternas och godkännandenas nummer och tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på den fordonstypskylt som anbringats av tillverkaren. |
| --- | --- |

4.6

Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på den fordonstypskylt som anbringats av tillverkaren.

| 4.7 | Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.8 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkenas utformning. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkenas utformning.

5.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

5.1   Belysnings- och ljussignalanordningarna ska vara monterade så att de under normala användningsförhållanden, och oavsett eventuell vibration som de kan komma att utsättas för, behåller de egenskaper som anges i dessa föreskrifter och gör det möjligt för traktorn att uppfylla kraven i dessa föreskrifter. Det får i synnerhet inte vara möjligt att oavsiktligt ändra lyktornas inställning.

| 5.1.1 | Traktorer ska vara försedda med elektriska anslutningsdon som möjliggör att en löstagbar ljussignalutrustning kan användas. Traktorer ska vara försedda med det fast anslutna hylsuttag som rekommenderas i standard ISO 1724 (1980) (Elanslutningar för fordon med 6 eller 12 volts elsystem gällande särskilt för personbilar och lätta släpvagnar eller husvagnar) eller ISO 1185 (1975) (Elanslutningar mellan dragande och dragna fordon med 24 volts elsystem och använda för internationella kommersiella transporter). I fråga om standard ISO 1185 (1975) ska uppgiften för kontakt 2 begränsas till bakre sidopositionslyktan och breddmarkeringslyktan på vänster sida. |
| --- | --- |

5.1.1

Traktorer ska vara försedda med elektriska anslutningsdon som möjliggör att en löstagbar ljussignalutrustning kan användas. Traktorer ska vara försedda med det fast anslutna hylsuttag som rekommenderas i standard ISO 1724 (1980) (Elanslutningar för fordon med 6 eller 12 volts elsystem gällande särskilt för personbilar och lätta släpvagnar eller husvagnar) eller ISO 1185 (1975) (Elanslutningar mellan dragande och dragna fordon med 24 volts elsystem och använda för internationella kommersiella transporter). I fråga om standard ISO 1185 (1975) ska uppgiften för kontakt 2 begränsas till bakre sidopositionslyktan och breddmarkeringslyktan på vänster sida.

5.2   De strålkastare som beskrivs i punkterna 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.10 ska vara installerade så att en korrekt inställning av deras riktning lätt kan utföras.

5.3   För alla ljussignalanordningar ska lyktans referensaxel när lyktan är monterad på traktorn vara parallell med traktorns bärplan på vägen och med traktorns längsplan. I varje riktning ska en avvikelse av ± 3° tillåtas. Dessutom ska alla särskilda monteringsinstruktioner som fastställts av tillverkaren iakttas.

5.4   Om det inte finns några särskilda anvisningar ska lyktornas höjd och inriktning kontrolleras med det olastade fordonet placerat på en plan, horisontell yta.

5.5   Om det inte finns några särskilda anvisningar ska de lyktor som bildar ett par

| 5.5.1 | vara monterade symmetriskt i förhållande till det längstående mittplanet, |
| --- | --- |

5.5.1

vara monterade symmetriskt i förhållande till det längstående mittplanet,

| 5.5.2 | vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående mittplanet, |
| --- | --- |

5.5.2

vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående mittplanet,

| 5.5.3 | uppfylla samma färgkrav, och |
| --- | --- |

5.5.3

uppfylla samma färgkrav, och

| 5.5.4 | i huvudsak ha identiska fotometriska egenskaper. |
| --- | --- |

5.5.4

i huvudsak ha identiska fotometriska egenskaper.

5.6   På traktorer med asymmetrisk yttre form ska kraven i punkterna 5.5.1 och 5.5.2 uppfyllas så långt som möjligt. Dessa krav ska anses uppfyllda om avstånden från de två lyktorna till det längsgående mittplanet respektive till bärplanet på marken är desamma.

5.7   Lyktor som har olika funktioner får vara separata eller grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda i en anordning, förutsatt att varje sådan lykta uppfyller de krav som är tillämpliga för den.

5.8   Högsta höjden över marken ska mätas från högsta punkten och lägsta höjden från lägsta punkten på den lysande ytan. För halvljusstrålkastare mäts den lägsta höjden från reflektorns understa kant.

5.9   Om det inte finns några särskilda anvisningar får inga andra lyktor än körriktningsvisarna och varningsljuset avge blinkande ljus.

5.10   Inget rött ljus får vara synligt framifrån och inget vitt ljus annat än från backlyktan eller arbetslyktorna får vara synligt bakifrån.

Detta krav anses vara uppfyllt om följande gäller:

| 5.10.1 | För synligheten av rött ljus framifrån: Inget rött ljus är direkt synligt om den ljusavgivande ytan betraktas av en observatör som rör sig inom område 1 längs ett tvärplan 25 m framför traktorn (se bilaga 4 figur 1). |
| --- | --- |

5.10.1

För synligheten av rött ljus framifrån: Inget rött ljus är direkt synligt om den ljusavgivande ytan betraktas av en observatör som rör sig inom område 1 längs ett tvärplan 25 m framför traktorn (se bilaga 4 figur 1).

| 5.10.2 | För synligheten av vitt ljus bakifrån: Inget vitt ljus är direkt synligt om den ljusavgivande ytan betraktas av en observatör som rör sig inom område 2 längs ett tvärplan 25 m bakom traktorn (se bilaga 4 figur 2). |
| --- | --- |

5.10.2

För synligheten av vitt ljus bakifrån: Inget vitt ljus är direkt synligt om den ljusavgivande ytan betraktas av en observatör som rör sig inom område 2 längs ett tvärplan 25 m bakom traktorn (se bilaga 4 figur 2).

| 5.10.3 | Områdena 1 och 2, så som de ses av observatören, begränsas i sina respektive plan enligt följande:






  5.10.3.1 | Med avseende på höjden: av två horisontella plan som befinner sig 1 m respektive 2,2 m över marken |
| --- | --- | --- |

5.10.3

Områdena 1 och 2, så som de ses av observatören, begränsas i sina respektive plan enligt följande:

5.10.3.1

Med avseende på höjden: av två horisontella plan som befinner sig 1 m respektive 2,2 m över marken

| 5.10.3.2 | Med avseende på bredden: av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15o framåt respektive bakåt och utåt i förhållande till traktorns mittplan, genom kontaktpunkten (eller -punkterna) hos vertikala plan som är parallella med traktorns längsgående mittplan och som begränsar traktorns totala bredd när den har bred spårvidd.
  Om det finns flera kontaktpunkter ska den som befinner sig längst fram väljas för område 1 och den som befinner sig längst bak för område 2. |
| --- | --- |

5.10.3.2

Med avseende på bredden: av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15o framåt respektive bakåt och utåt i förhållande till traktorns mittplan, genom kontaktpunkten (eller -punkterna) hos vertikala plan som är parallella med traktorns längsgående mittplan och som begränsar traktorns totala bredd när den har bred spårvidd.

Om det finns flera kontaktpunkter ska den som befinner sig längst fram väljas för område 1 och den som befinner sig längst bak för område 2.

5.11   De elektriska anslutningarna ska vara sådana att främre och bakre sidopositionslyktor, breddmarkeringslyktor om sådana finns, och lykta för bakre registreringsskylt endast kan tändas och släckas samtidigt.

Detta gäller inte om de främre och bakre sidopositionslyktorna används som parkeringslyktor.

5.12   De elektriska anslutningarna ska vara sådana att hel- och halvljusstrålkastare och främre och bakre dimstrålkastare inte kan tändas om inte de lyktor som avses i punkt 5.11 också är tända. Detta krav ska emellertid inte tillämpas på hel- eller halvljusstrålkastarna när deras ljusvarningssignal består av att hel- eller halvljusstrålkastaren upprepade gånger tänds med korta mellanrum eller av att hel- eller halvljusstrålkastaren växelvis tänds med korta mellanrum.

Kontrollampans funktion får fullgöras av funktionskontrollanordningen.

5.13   Nedfällbara lyktor

| 5.13.1 | Lyktor får inte fällas ned, med undantag av helljusstrålkastare, halvlljusstrålkastare, främre dimlyktor och lyktor som avses i punkt 5.14.1. |
| --- | --- |

5.13.1

Lyktor får inte fällas ned, med undantag av helljusstrålkastare, halvlljusstrålkastare, främre dimlyktor och lyktor som avses i punkt 5.14.1.

| 5.13.2 | Belysningsanordningar i bruksläge ska kvarstå i detta läge om det fel som anges i punkt 5.13.2.1 inträffar ensamt eller tillsammans med ett av de fel som beskrivs i punkt 5.13.2.2. |
| --- | --- |

5.13.2

Belysningsanordningar i bruksläge ska kvarstå i detta läge om det fel som anges i punkt 5.13.2.1 inträffar ensamt eller tillsammans med ett av de fel som beskrivs i punkt 5.13.2.2.

| 5.13.2.1 | Avsaknad av kraft för manövrering av lyktan. |
| --- | --- |

5.13.2.1

Avsaknad av kraft för manövrering av lyktan.

| 5.13.2.2 | Oavsiktlig öppning av kraftförsörjningskretsen, jordning, fel på solenoidkontakter, fel på hydraul- eller tryckluftsledningar, Bowdenkablar, böjliga ledningar eller varje annan komponent som kontrollerar eller överför energi för manövrering av nedfällningsanordningen. |
| --- | --- |

5.13.2.2

Oavsiktlig öppning av kraftförsörjningskretsen, jordning, fel på solenoidkontakter, fel på hydraul- eller tryckluftsledningar, Bowdenkablar, böjliga ledningar eller varje annan komponent som kontrollerar eller överför energi för manövrering av nedfällningsanordningen.

| 5.13.3 | I händelse av ett fel på manöverorganet för döljningsanordningen, eller andra fel enligt punkterna 5.13.2.1 och 5.13.2.2, ska det vara möjligt att flytta en nedfälld belysningsanordning till bruksläget utan hjälp av verktyg. |
| --- | --- |

5.13.3

I händelse av ett fel på manöverorganet för döljningsanordningen, eller andra fel enligt punkterna 5.13.2.1 och 5.13.2.2, ska det vara möjligt att flytta en nedfälld belysningsanordning till bruksläget utan hjälp av verktyg.

| 5.13.4 | Belysningsanordningar som manövreras med kraft ska föras till bruksläget och tändas med hjälp av ett enda manöverdon, utan att utesluta möjligheten att föra dem i bruksläge utan att de tänds. I fråga om grupperade hel- och halvljusstrålkastare krävs dock enbart att detta manöverdon aktiverar halvljusstrålkastarna. |
| --- | --- |

5.13.4

Belysningsanordningar som manövreras med kraft ska föras till bruksläget och tändas med hjälp av ett enda manöverdon, utan att utesluta möjligheten att föra dem i bruksläge utan att de tänds. I fråga om grupperade hel- och halvljusstrålkastare krävs dock enbart att detta manöverdon aktiverar halvljusstrålkastarna.

| 5.13.5 | Det får inte vara möjligt att från förarplatsen avsiktligt stoppa rörelsen hos tända strålkastare innan dessa nått bruksläget. Om det finns risk för att andra trafikanter bländas då strålkastarna är i rörelse får de endast tändas då de nått sitt slutliga läge. |
| --- | --- |

5.13.5

Det får inte vara möjligt att från förarplatsen avsiktligt stoppa rörelsen hos tända strålkastare innan dessa nått bruksläget. Om det finns risk för att andra trafikanter bländas då strålkastarna är i rörelse får de endast tändas då de nått sitt slutliga läge.

| 5.13.6 | Vid temperaturer på – 30 °C till + 50 °C ska en kraftmanövrerad belysningsanordning kunna nå bruksläget inom tre sekunder från igångsättandet med manöverdonet. |
| --- | --- |

5.13.6

Vid temperaturer på – 30 °C till + 50 °C ska en kraftmanövrerad belysningsanordning kunna nå bruksläget inom tre sekunder från igångsättandet med manöverdonet.

5.14   Lyktor med variabla lägen

| 5.14.1 | Körriktningsvisarnas, de främre och bakre sidopositionslyktornas och bromslyktornas läge får varieras, förutsatt att






  5.14.1.1 | dessa lyktor förblir fastsatta på traktorn när deras läge ändras, |
| --- | --- | --- |

5.14.1

Körriktningsvisarnas, de främre och bakre sidopositionslyktornas och bromslyktornas läge får varieras, förutsatt att

5.14.1.1

dessa lyktor förblir fastsatta på traktorn när deras läge ändras,

| 5.14.1.2 | dessa lyktor kan låsas i det läge som krävs av trafikförhållandena med automatisk låsning. |
| --- | --- |

5.14.1.2

dessa lyktor kan låsas i det läge som krävs av trafikförhållandena med automatisk låsning.

5.15   Färgerna (3) på de lyktor som avses i dessa föreskrifter ska vara följande:

| helljusstrålkastare | : | vitt eller selektivt gult |
| --- | --- | --- |
| halvljusstrålkastare | : | vitt eller selektivt gult |
| främre dimlykta | : | vitt eller selektivt gult (fotnot 3 i tillägget till bilaga 5 till 1968 års vägtrafikkonvention) |
| backlykta | : | vitt |
| lykta för körriktningsvisare | : | orangegult |
| varningsljus | : | orangegult |
| bromslykta | : | rött |
| lykta för bakre registreringsskylt | : | vitt |
| främre sidopositionslykta | : | vitt (selektivt gult tillåts om lyktan är inbördes sammanbyggd i en selektivt gul strålkastare) |
| bakre sidopositionslykta | : | rött |
| bakre dimlykta | : | rött |
| parkeringslykta | : | vitt framåt, rött bakåt, orangegult om den är inbördes sammanbyggd med körriktningsvisarna. |
| breddmarkeringslykta | : | vitt framåt, rött bakåt |
| arbetslykta | : | inga krav |
| bakre reflektorer | : | rött |
| sidoreflektorer, icke triangelformade | : | orangegult |

helljusstrålkastare

:

vitt eller selektivt gult

halvljusstrålkastare

:

vitt eller selektivt gult

främre dimlykta

:

vitt eller selektivt gult (fotnot 3 i tillägget till bilaga 5 till 1968 års vägtrafikkonvention)

backlykta

:

vitt

lykta för körriktningsvisare

:

orangegult

varningsljus

:

orangegult

bromslykta

:

rött

lykta för bakre registreringsskylt

:

vitt

främre sidopositionslykta

:

vitt (selektivt gult tillåts om lyktan är inbördes sammanbyggd i en selektivt gul strålkastare)

bakre sidopositionslykta

:

rött

bakre dimlykta

:

rött

parkeringslykta

:

vitt framåt, rött bakåt, orangegult om den är inbördes sammanbyggd med körriktningsvisarna.

breddmarkeringslykta

:

vitt framåt, rött bakåt

arbetslykta

:

inga krav

bakre reflektorer

:

rött

sidoreflektorer, icke triangelformade

:

orangegult

Definitionerna av lyktornas färger ska överensstämma med vad som anges i bilaga 5 till 1968 års vägtrafikkonvention.

5.16   Varje traktor som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter ska vara försedd med följande belysnings- och ljussignalanordningar:

| 5.16.1 | Halvljusstrålkastare (punkt 6.2). |
| --- | --- |

5.16.1

Halvljusstrålkastare (punkt 6.2).

| 5.16.2 | Lyktor för körriktningsvisare (punkt 6.5). |
| --- | --- |

5.16.2

Lyktor för körriktningsvisare (punkt 6.5).

| 5.16.3 | Varningsljus (punkt 6.6). |
| --- | --- |

5.16.3

Varningsljus (punkt 6.6).

| 5.16.4 | Främre sidopositionslyktor (punkt 6.8). |
| --- | --- |

5.16.4

Främre sidopositionslyktor (punkt 6.8).

| 5.16.5 | Bakre sidopositionslyktor (punkt 6.9). |
| --- | --- |

5.16.5

Bakre sidopositionslyktor (punkt 6.9).

| 5.16.6 | Bakre reflektor, icke-triangelformad (punkt 6.14). |
| --- | --- |

5.16.6

Bakre reflektor, icke-triangelformad (punkt 6.14).

| 5.16.7 | Bromslykta (punkt 6.7). |
| --- | --- |

5.16.7

Bromslykta (punkt 6.7).

| 5.16.8 | Breddmarkeringslykta (punkt 6.12) för traktorer bredare än 2,1 m, men förbjuden på alla andra traktorer. |
| --- | --- |

5.16.8

Breddmarkeringslykta (punkt 6.12) för traktorer bredare än 2,1 m, men förbjuden på alla andra traktorer.

5.17   Traktorn får dessutom vara försedd med följande:

| 5.17.1 | Helljusstrålkastare (punkt 6.1). |
| --- | --- |

5.17.1

Helljusstrålkastare (punkt 6.1).

| 5.17.2 | Främre dimlykta (punkt 6.3). |
| --- | --- |

5.17.2

Främre dimlykta (punkt 6.3).

| 5.17.3 | Backlykta (punkt 6.4). |
| --- | --- |

5.17.3

Backlykta (punkt 6.4).

| 5.17.4 | Bakre dimlykta (punkt 6.10). |
| --- | --- |

5.17.4

Bakre dimlykta (punkt 6.10).

| 5.17.5 | Parkeringslykta (punkt 6.11). |
| --- | --- |

5.17.5

Parkeringslykta (punkt 6.11).

| 5.17.6 | Arbetslykta (punkt 6.13) |
| --- | --- |

5.17.6

Arbetslykta (punkt 6.13)

| 5.17.7 | Sidoreflektorer, icke triangelformade (punkt 6.15). |
| --- | --- |

5.17.7

Sidoreflektorer, icke triangelformade (punkt 6.15).

5.18   Monteringen av de belysnings- och ljussignalanordningar som nämns i punkterna 5.16 och 5.17 ska utföras i överensstämmelse med tillämpliga krav i punkt 6 i dessa föreskrifter.

5.19   Montering av alla andra belysnings- och ljussignalanordningar än de som nämns i punkterna 5.16 och 5.17 är förbjuden för typgodkännande. Denna bestämmelse hindrar inte en avtalsslutande part att föreskriva eller förbjuda

| 5.19.1 | en godkänd typ av särskild varningslykta, eller |
| --- | --- |

5.19.1

en godkänd typ av särskild varningslykta, eller

| 5.19.2 | en lämplig belysningsanordning för den bakre registreringsskylten om sådan finns och belysning av den krävs. |
| --- | --- |

5.19.2

en lämplig belysningsanordning för den bakre registreringsskylten om sådan finns och belysning av den krävs.

6.   SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER

| 6.1   HELLJUSSTRÅLKASTARE |
| --- |
| 6.1.1 | ANTAL |

HELLJUSSTRÅLKASTARE

6.1.1

ANTAL

Två eller fyra.

| 6.1.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.1.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.1.3 | LÄGE |
| --- | --- |

6.1.3

LÄGE

| 6.1.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.1.3.1

I SIDLED

Ytterkanterna på den lysande ytan får inte i något fall vara närmare traktorns yttersta kant än ytterkanterna på halvljusstrålkastarens lysande yta.

| 6.1.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.1.3.2

I HÖJDLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.1.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.1.3.3

I LÄNGSLED

Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.

| 6.1.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.1.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Den lysande ytans synlighet, inbegripet dess synlighet inom områden som inte förefaller belysta i den ifrågavarande riktningen, ska säkerställas inom ett divergerande utrymme som bestäms av de linjer som utgår från den lysande ytans rand och som med strålkastarens referensaxel bildar en vinkel av minst 5°.

| 6.1.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.1.5

INSTÄLLNING

Framåt. Bortsett från de anordningar som behövs för att upprätthålla rätt inställning och när det finns två par helljusstrålkastare får ett par bestående av strålkastare som endast fungerar som helljusstrålkastare vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel omkring en axel som är i det närmaste vertikal.

| 6.1.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.1.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med halvljusstrålkastaren och de andra framlyktorna.

| 6.1.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.1.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med någon annan lykta.

| 6.1.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.1.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med halvljusstrålkastaren, om inte denna vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel, med främre sidopositionslyktan, med dimlyktan, med parkeringslyktan.

| 6.1.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.1.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Helljusstrålkastarna får tändas antingen samtidigt eller parvis. Vid växling från halvljus till helljus måste minst ett par helljusstrålkastare tändas. För växling från helljus till halvljus måste alla helljusstrålkastare släckas samtidigt.

Halvljusen får förbli tända samtidigt med helljusen.

| 6.1.10 | KONTROLLAMPA |
| --- | --- |

6.1.10

KONTROLLAMPA

Obligatorisk.

| 6.1.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.1.11

ANDRA KRAV

Summan av den högsta sammanlagda ljusstyrkan hos de helljus som kan tändas samtidigt får inte överstiga 225 000 cd. Den högsta ljusstyrkan ska erhållas genom addition av de högsta ljusstyrkor som uppmätts vid tidpunkten för typgodkännandet och anges på de berörda typgodkännandeintygen.

HALVLJUSSTRÅLKASTARE

| 6.2.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.2.1

ANTAL

Två (eller fyra – se punkt 6.2.3.2.1).

| 6.2.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.2.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.2.3 | LÄGE |
| --- | --- |

6.2.3

LÄGE

| 6.2.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.2.3.1

I SIDLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.2.3.2 | I HÖJDLED ÖVER MARKYTAN |
| --- | --- |

6.2.3.2

I HÖJDLED ÖVER MARKYTAN

Om endast två halvljusstrålkastare är monterade:

| | lägst 500 mm, |
| --- | --- |

lägst 500 mm,

| | högst 1 200 mm. |
| --- | --- |

högst 1 200 mm.

Detta avstånd får ökas till 1 500 mm om höjden 1 200 mm inte kan hållas på grund av konstruktionen, varvid hänsyn tas till användningsförhållandena för traktorn och dess arbetsutrustning.

6.2.3.2.1

I fråga om traktorer som framtill är utrustade för montering av bärbara anordningar ska två halvljusstrålkastare utöver de lyktor som anges i punkt 6.2.3.2 tillåtas på en höjd som inte överstiger 3 000 mm, om de elektriska anslutningarna är sådana att två par halvljusstrålkastare inte kan tändas samtidigt.

| 6.2.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.2.3.3

I LÄNGSLED

Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.

| 6.2.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.2.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Definieras av vinklarna α och ß enligt punkt 2.10:

α= 15° uppåt och 10° nedåt,

β= 45° utåt och 5° inåt.

Inom detta område ska nästan hela den skenbara ytan i lyktan vara synlig.

Förekomsten av sarger eller annan utrustning nära strålkastaren får inte ge upphov till sekundära effekter som orsakar obehag för andra trafikanter.

| 6.2.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.2.5

INSTÄLLNING

Halvljusstrålkastarnas inställning får inte variera med hänsyn till styranordningens vridningsvinkel.

6.2.5.1

Om halvljusstrålkastarnas höjd är lika med eller större än 500 mm och mindre än eller lika med 1 200 mm ska det vara möjligt att sänka halvljuset med mellan 0,5 och 4 %.

6.2.5.2

Om halvljusstrålkastarnas höjd är högre än 1 200 mm men inte högre än 1 500 mm ska gränsvärdet på 4 % enligt punkt 6.2.5.1 ökas till 6 %. De halvljusstrålkastare som avses i punkt 6.2.3.2.1 ska ställas in så att den horisontella linje som avskiljer det belysta området från det obelysta mätt 15 m från lyktan befinner sig på en höjd som är lika med hälften av avståndet mellan marken och lyktans centrum.

| 6.2.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.2.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med helljusstrålkastarna och de andra framlyktorna.

| 6.2.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.2.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med någon annan lykta.

| 6.2.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.2.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med helljusstrålkastarna, om inte helljusstrålkastarna vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel,

med de andra framlyktorna.

| 6.2.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.2.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Manöverorganet för omkoppling till halvljus ska släcka alla helljusstrålkastare samtidigt.

Halvljusen får förbli tända samtidigt med helljusen.

| 6.2.10 | KONTROLLAMPA |
| --- | --- |

6.2.10

KONTROLLAMPA

Frivillig.

| 6.2.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.2.11

ANDRA KRAV

Kraven i punkt 5.5.2 ska inte tillämpas på halvljusstrålkastare.

Halvljusstrålkastare med ljuskällor som avger huvudhalvljus (enligt definitionen i föreskrifter nr 48) med ett totalt objektivt ljusflöde på mer än 2 000 lumen är förbjudna.

FRÄMRE DIMLYKTA

| 6.3.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.3.1

ANTAL

Två.

| 6.3.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.3.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.3.3 | LÄGE |
| --- | --- |

6.3.3

LÄGE

| 6.3.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.3.3.1

I SIDLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.3.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.3.3.2

I HÖJDLED

Inte lägre än 250 mm över markytan.

Ingen punkt på den lysande ytan får befinna sig högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens lysande yta.

| 6.3.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.3.3.3

I LÄNGSLED

Så nära traktorns front som möjligt. Det avgivna ljuset får dock inte under några omständigheter orsaka föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på traktorn.

| 6.3.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.3.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.10:

α= 5° uppåt och nedåt,

β= 45° utåt och 5° inåt.

| 6.3.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.3.5

INSTÄLLNING

Inställningen av de främre dimlyktorna får inte ändras med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

De ska vara riktade framåt utan att orsaka onödig bländning eller obehag för mötande förare och andra trafikanter.

| 6.3.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.3.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med andra framlyktor.

| 6.3.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.3.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med andra framlyktor.

| 6.3.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.3.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med helljusstrålkastare som inte vrids med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel när det finns fyra helljusstrålkastare,

med främre sidopositionslykta eller parkeringslykta.

| 6.3.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.3.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Det ska vara möjligt att tända och släcka dimlyktorna oberoende av helljus- eller halvljusstrålkastarna och tvärtom.

| 6.3.10 | KONTROLLAMPA |
| --- | --- |

6.3.10

KONTROLLAMPA

Frivillig.

BACKLYKTA

| 6.4.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.4.1

ANTAL

En eller två.

| 6.4.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.4.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.4.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.4.3

PLACERING

| 6.4.3.1 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.4.3.1

I HÖJDLED

Inte lägre än 250 mm och inte högre än 1 200 mm över marken.

| 6.4.3.2 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.4.3.2

I SIDLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.4.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.4.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.4.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.4.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Definieras av vinklarna α och ß enligt punkt 2.10:

α= 15° uppåt och 5° nedåt,

β= 45° åt höger och vänster om det bara finns en lykta,

β= 45° utåt och 30° inåt om det finns två lyktor.

| 6.4.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.4.5

INSTÄLLNING

Bakåt.

| 6.4.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.4.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med varje annan baklykta.

| 6.4.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.4.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med andra lyktor.

| 6.4.8 | FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.4.8

FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med andra lyktor.

| 6.4.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.4.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Får bara tändas eller förbli tänd om backväxeln är ilagd och om

| | antingen motorn är igång, |
| --- | --- |

antingen motorn är igång,

| | eller en av anordningarna som reglerar motorns start och stopp är i ett sådant läge att motorn kan köras. |
| --- | --- |

eller en av anordningarna som reglerar motorns start och stopp är i ett sådant läge att motorn kan köras.

| 6.4.10 | KONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.4.10

KONTROLLANORDNING

Frivillig.

LYKTOR FÖR KÖRRIKTNINGSVISARE (SE DIAGRAM I BILAGA 5).

| 6.5.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.5.1

ANTAL

Antalet anordningar ska vara sådant att de kan avge signaler som motsvarar en av de utformningar som avses i punkt 6.5.2.

| 6.5.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.5.2

UTFORMNING

| | ”A” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),
  två bakre körriktningsvisare (kategori 2).
  Dessa lyktor får vara separata, grupperade eller kombinerade. |
| --- | --- |

”A” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

två bakre körriktningsvisare (kategori 2).

Dessa lyktor får vara separata, grupperade eller kombinerade.

| | ”B” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),
  två sidokörriktningsvisare (kategori 5),
  två bakre körriktningsvisare (kategori 2).
  De främre körriktningsvisarna och sidokörriktningsvisarna får vara separata, grupperade eller kombinerade. |
| --- | --- |

”B” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

två sidokörriktningsvisare (kategori 5),

två bakre körriktningsvisare (kategori 2).

De främre körriktningsvisarna och sidokörriktningsvisarna får vara separata, grupperade eller kombinerade.

| | ”C” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),
  två bakre körriktningsvisare (kategori 2),
  två sidokörriktningsvisare (kategori 5) i vissa fall enligt vad som anges i punkt 6.5.3.3. |
| --- | --- |

”C” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

två bakre körriktningsvisare (kategori 2),

två sidokörriktningsvisare (kategori 5) i vissa fall enligt vad som anges i punkt 6.5.3.3.

| | ”D” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),
  två bakre körriktningsvisare (kategori 2). |
| --- | --- |

”D” Två främre körriktningsvisare (kategori 1),

två bakre körriktningsvisare (kategori 2).

Utformning ”A” ska endast tillåtas på traktorer vars totallängd inte överstiger 4,60 m och i det fall då avståndet mellan ytterkanterna på de lysande ytorna är högst 1,60 m.

Utformningarna ”B”, ”C” och ”D” ska tillåtas på alla traktorer.

Körriktningsvisarlyktornas antal, placering och horisontella synlighet ska vara sådan att de kan visa körriktning enligt åtminstone en av nedanstående utformningar. Synlighetsvinklarna är streckade i diagrammen: angivna vinklar är minsta värden som får överskridas. Alla synlighetsvinklar mäts från den lysande ytans mittpunkt.

| 6.5.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.5.3

PLACERING

| 6.5.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.5.3.1

I SIDLED

Utom när det gäller körriktningsvisare i kategori 1 med utformningen ”C” får kanten på den lysande yta som befinner sig längst bort från traktorns längsgående mittplan inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant. Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna av ett par lyktor får inte vara mindre än 500 mm. För främre körriktningsvisare bör den lysande ytan inte ligga närmare än 40 mm från eventuella halvljusstrålkastares eller främre dimlyktors lysande ytor.

Ett kortare avstånd medges om ljusstyrkan i körriktningsvisarens referensaxel är minst 400 cd.

| 6.5.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.5.3.2

I HÖJDLED

Över marken:

| | Inte lägre än 500 mm för körriktningsvisare i kategori 5. |
| --- | --- |

Inte lägre än 500 mm för körriktningsvisare i kategori 5.

| | Inte lägre än 400 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2. |
| --- | --- |

Inte lägre än 400 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2.

| | Normalt inte högre än 1 900 mm för alla kategorier. |
| --- | --- |

Normalt inte högre än 1 900 mm för alla kategorier.

Om traktorns konstruktion inte möjliggör att detta största värde iakttas får den lysande ytans överkant vara belägen på 2 300 mm för körriktningsvisare i kategori 5, för dylika i kategori 1 och 2 med utformning ”A” samt för dylika i kategori 1 med utformning ”B”. Den får vara belägen på 2 100 mm för körriktningsvisare i kategorierna 1 och 2 med alla andra utformningar.

| 6.5.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.5.3.3

I LÄNGSLED

Avståndet mellan referenscentrum för den lysande ytan i körriktningsvisaren i kategori 1 (utformning ”B”) och tvärplanet som utmärker den främre gränsen för traktorns totala längd får inte överstiga 1 800 mm. Om traktorns konstruktion inte medger att de minsta synlighetsvinklarna uppfylls, får detta avstånd ökas till 2 600 mm.

Med utformning ”C” krävs körriktningsvisare i kategori 5 endast när avståndet i längsled mellan referenscentrumen för körriktningsvisare i kategori 1 respektive 2 överstiger 6 m.

| 6.5.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.5.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| | Horisontella vinklar: Se diagram.
  I utformningarna ”B” och ”C” bör värdet 5° för den döda synlighetsvinkeln bakom sidokörriktningsvisaren inte överskridas. Detta värde får dock ökas till 10° om det är omöjligt att iaktta gränsvärdet på 5°.
  Med utformningen ”D” får värdet 10° för den främre körriktningsvisarens synlighetsvinkel minskas till 3° för traktorer med en totalbredd på högst 1 400 mm. |
| --- | --- |

Horisontella vinklar: Se diagram.

I utformningarna ”B” och ”C” bör värdet 5° för den döda synlighetsvinkeln bakom sidokörriktningsvisaren inte överskridas. Detta värde får dock ökas till 10° om det är omöjligt att iaktta gränsvärdet på 5°.

Med utformningen ”D” får värdet 10° för den främre körriktningsvisarens synlighetsvinkel minskas till 3° för traktorer med en totalbredd på högst 1 400 mm.

| | Vertikala vinklar: 15° över och under horisontalplanet.
  Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° i fråga om sidokörriktningsvisare i utformningarna ”B” och ”C” om deras höjd är lägre än 1 900 mm. Samma sak gäller körriktningsvisare i kategori 1 med utformningarna ”B” och ”D”. |
| --- | --- |

Vertikala vinklar: 15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° i fråga om sidokörriktningsvisare i utformningarna ”B” och ”C” om deras höjd är lägre än 1 900 mm. Samma sak gäller körriktningsvisare i kategori 1 med utformningarna ”B” och ”D”.

| 6.5.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.5.5

INSTÄLLNING

Om lykttillverkaren har fastställt särskilda krav på installering ska dessa följas.

| 6.5.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.5.6

FÅR ”GRUPPERAS”

Med en eller flera lyktor som inte får fällas ned.

| 6.5.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.5.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

Med någon annan lykta, utom enligt utformningarna som avses i 6.5.2.

| 6.5.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.5.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

Endast med en parkeringslykta, men detta gäller enbart körriktningsvisare i kategori 5.

| 6.5.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.5.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Lyktor i körriktningsvisare ska tändas oberoende av de andra lyktorna. Alla lyktor i körriktningsvisare på den ena sidan av traktorn ska tändas och släckas med hjälp av ett manöverdon och ska blinka i fas.

| 6.5.10 | FUNKTIONSKONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.5.10

FUNKTIONSKONTROLLANORDNING

Obligatorisk för alla körriktningsvisare som inte är direkt synliga för föraren. Den får vara optisk eller akustisk eller bådadera.

Om den är optisk ska den utgöras av ett blinkande ljus som i händelse av fel på någon annan körriktningsvisare än sidokörriktningsvisarna antingen släcks eller förblir tänd utan att blinka eller uppvisar en märkbart ändrad frekvens. Om den enbart utgörs av en ljudsignal ska denna vara tydligt hörbar och uppvisa en märkbart ändrad frekvens i händelse av fel.

Om en traktor är utrustad för att kunna dra en släpvagn ska den vara utrustad med en särskild optisk funktionskontrollanordning för körriktningsvisarna på släpvagnen, om inte dragfordonets kontrollanordning medger att fel på vilken som helst av körriktningsvisarna på den bildade traktorkombinationen kan upptäckas.

| 6.5.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.5.11

ANDRA KRAV

Ljuset ska vara ett blinkande ljus som blinkar 90 ± 30 gånger per minut. Manövrering av ljussignalens manöverorgan ska inom högst en sekund följas av den första tändningen och inom högst en och en halv sekund av den första släckningen.

Om en traktor är godkänd för att dra en släpvagn ska manöverorganet för körriktningsvisarna på traktorn även sätta igång körriktningsvisarna på släpvagnen.

I händelse av annat fel än kortslutning på en körriktningsvisare ska de andra fortsätta att blinka, men blinkfrekvensen får under detta förhållande skilja sig från den angivna.

VARNINGSLJUS

| 6.6.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.6.1

ANTAL

Enligt vad som anges under motsvarande rubriker i punkt 6.5.

| 6.6.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.6.2

UTFORMNING

| 6.6.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.6.3

PLACERING

| 6.6.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.6.3.1

I SIDLED

| 6.6.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.6.3.2

I HÖJDLED

| 6.6.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.6.3.3

I LÄNGSLED

| 6.6.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.6.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| 6.6.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.6.5

INSTÄLLNING

| 6.6.6 | FÅR/FÅR INTE ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.6.6

FÅR/FÅR INTE ”GRUPPERAS”

| 6.6.7 | FÅR/FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.6.7

FÅR/FÅR INTE ”KOMBINERAS”

| 6.6.8 | FÅR/FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.6.8

FÅR/FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

| 6.6.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.6.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Signalen ska manövreras med hjälp av ett separat manöverorgan som gör det möjligt för alla körriktningsvisare att blinka i fas.

| 6.6.10 | KONTROLLAMPA |
| --- | --- |

6.6.10

KONTROLLAMPA

Blinkande varningsljus som kan fungera tillsammans med den (de) kontrollanordning(ar) som anges i punkt 6.5.10.

| 6.6.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.6.11

ANDRA KRAV

Enligt punkt 6.5.11. Om en traktor är utrustad för att dra en släpvagn ska manöverorganet för varningsljuset även kunna sätta igång körriktningsvisarna på släpvagnen. Varningsljuset ska även fungera om anordningen för att starta eller stoppa motorn står i ett läge som gör det omöjligt att starta motorn.

BROMSLYKTA

| 6.7.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.7.1

ANTAL

Två.

| 6.7.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.7.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.7.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.7.3

PLACERING

| 6.7.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.7.3.1

I SIDLED

Inte mer än 500 mm från varandra. Detta avstånd får minskas till 400 mm om traktorns totala bredd är mindre än 1 400 mm.

| 6.7.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.7.3.2

I HÖJDLED

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om fordonets konstruktion gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm.

| 6.7.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.7.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.7.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.7.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Horisontell vinkel: 45° utåt och inåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktorna befinner sig lägre än 1 500 mm över marken och till 5° om lyktorna befinner sig lägre än 750 mm över marken.

| 6.7.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.7.5

INSTÄLLNING

Mot fordonets bakre del.

| 6.7.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.7.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med en eller flera andra baklyktor.

| 6.7.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.7.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med någon annan lykta.

| 6.7.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.7.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med bakre sidopositionslykta och parkeringslykta.

| 6.7.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.7.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Ska tändas då färdbromsen ansätts.

| 6.7.10 | FUNKTIONSKONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.7.10

FUNKTIONSKONTROLLANORDNING

Frivillig. Om den finns ska den vara en icke-blinkande varningslampa som tänds i händelse av fel på bromslyktorna.

| 6.7.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.7.11

ANDRA KRAV

Bromslyktornas ljusstyrka ska vara märkbart högre än de bakre sidopositionslyktornas.

FRÄMRE SIDOPOSITIONSLYKTA

| 6.8.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.8.1

ANTAL

Två eller fyra (se punkt 6.8.3.2.).

| 6.8.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.8.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.8.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.8.3

PLACERING

| 6.8.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.8.3.1

I SIDLED

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte befinna sig mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

Mellanrummet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte understiga 500 mm.

| 6.8.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.8.3.2

I HÖJDLED

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm, eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom de 1 900 mm som anges ovan.

För traktorer som är utrustade för montering av bärbar utrustning framtill, som kan skymma de obligatoriska främre sidopositionslyktorna, får två kompletterande främre sidopositionslyktor monteras på en höjd av högst 3 000 mm.

| 6.8.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.8.3.3

I LÄNGSLED

Inga anvisningar, förutsatt att lyktorna är riktade framåt och att vinklarna för geometrisk synlighet enligt 6.8.4 uppfylls.

| 6.8.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.8.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| | Horisontell vinkel
  För de två främre sidopositionslyktorna: 10° inåt och 80° utåt. Vinkeln på 10° inåt får dock minskas till 5° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°. För traktorer med en total bredd som inte överstiger 1 400 mm får denna vinkel minskas till 3° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°. |
| --- | --- |

Horisontell vinkel

För de två främre sidopositionslyktorna: 10° inåt och 80° utåt. Vinkeln på 10° inåt får dock minskas till 5° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°. För traktorer med en total bredd som inte överstiger 1 400 mm får denna vinkel minskas till 3° om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 10°.

| | Vertikal vinkel
  15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 900 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikal vinkel

15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 900 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.

| 6.8.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.8.5

INSTÄLLNING

Framåt.

| 6.8.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.8.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med varje annan framlykta.

| 6.8.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.8.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med några andra lyktor.

| 6.8.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.8.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med varje annan framlykta.

| 6.8.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.8.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Inga särskilda anvisningar.

| 6.8.10 | KONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.8.10

KONTROLLANORDNING

Obligatorisk. Denna kontrollanordning får inte blinka. Den krävs inte om instrumentpanelens belysning endast kan tändas samtidigt med främre sidopositionslyktorna.

BAKRE SIDOPOSITIONSLYKTA

| 6.9.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.9.1

ANTAL

Två.

| 6.9.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.9.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.9.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.9.3

PLACERING

| 6.9.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.9.3.1

I SIDLED

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns längsgående mittplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant.

Avståndet mellan innerkanterna på de två lysande ytorna får inte understiga 500 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm om traktorns totala bredd är mindre än 1 400 mm.

| 6.9.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.9.3.2

I HÖJDLED

Över marken inte mindre än 400 mm, inte mer än 1 900 mm (i undantagsfall inte mer än 2 100 mm om det inte är möjligt att hålla 1 900 mm).

| 6.9.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.9.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.9.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.9.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| | Horisontell vinkel
  För de två bakre sidopositionslyktorna: | antingen 45° inåt och 80° utåt, |
| --- | --- | --- |

Horisontell vinkel

För de två bakre sidopositionslyktorna:

antingen 45° inåt och 80° utåt,

| | eller 80° inåt och 45° utåt. |
| --- | --- |

eller 80° inåt och 45° utåt.

| | Vertikal vinkel
  15° över och under horisontalplanet. Vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikal vinkel

15° över och under horisontalplanet. Vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktans höjd över marken är mindre än 1 500 mm, och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.

| 6.9.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.9.5

INSTÄLLNING

Bakåt.

| 6.9.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.9.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med varje annan baklykta.

| 6.9.7 | FÅR ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.9.7

FÅR ”KOMBINERAS”

med lyktan för bakre registreringsskylt.

| 6.9.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.9.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med bromslyktan, bakre dimlyktan eller parkeringslyktan.

| 6.9.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.9.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Inga särskilda anvisningar.

| 6.9.10 | KONTROLLAMPA |
| --- | --- |

6.9.10

KONTROLLAMPA

Den ska kombineras med motsvarande för de främre sidopositionslyktorna. Denna kontrollanordning får inte blinka. Den krävs inte om instrumentpanelens belysning endast kan tändas samtidigt med främre sidopositionslyktorna.

BAKRE DIMLYKTA

| 6.10.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.10.1

ANTAL

En eller två.

| 6.10.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.10.2

UTFORMNING

Ska uppfylla villkoren för geometrisk synlighet.

| 6.10.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.10.3

PLACERING

| 6.10.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.10.3.1

I SIDLED

Om det endast finns en dimbaklykta ska den sitta i traktorns längsgående mittplan eller på motsatt sida om traktorns längsgående mittplan i förhållande till den trafikriktning som föreskrivs i registreringslandet. I samtliga fall ska avståndet mellan den bakre dimlyktan och bromslyktan vara större än 100 mm.

| 6.10.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.10.3.2

I HÖJDLED

Över marken: inte lägre än 250 mm och inte högre än 1 900 mm eller inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm.

| 6.10.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.10.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.10.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.10.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Horisontell vinkel: 25° inåt och utåt.

Vertikal vinkel: 5° över och under horisontalplanet.

| 6.10.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.10.5

INSTÄLLNING

Bakåt.

| 6.10.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.10.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med varje annan baklykta.

| 6.10.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.10.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med några andra lyktor.

| 6.10.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.10.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med de bakre sidopositionslyktorna eller parkeringslyktan.

| 6.10.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.10.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

De ska vara sådana att den bakre dimlyktan bara kan tändas när halvljus eller helljus och främre dimlyktor eller en kombination av dessa är tända. De ska vara sådana att om den bakre dimlyktan är tänd ska det vara möjligt att samtidigt tända helljus, halvljus och främre dimlyktor. När den bakre dimlyktan är tänd får manövrering av reglaget för helljus eller halvljus inte släcka den bakre dimlyktan.

Om det finns främre dimlyktor ska det vara möjligt att släcka den bakre dimlyktan oberoende av de främre dimlyktorna.

| 6.10.10 | KONTROLLAMPA |
| --- | --- |

6.10.10

KONTROLLAMPA

Obligatorisk. En separat signallampa med fast sken.

PARKERINGSLYKTA

| 6.11.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.11.1

ANTAL

Beroende av utformningen.

| 6.11.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.11.2

UTFORMNING

Antingen två framlyktor och två baklyktor eller en lykta på varje sida.

| 6.11.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.11.3

PLACERING

| 6.11.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.11.3.1

I SIDLED

Den punkt på den lysande ytan som befinner sig längst bort från traktorns längsgående mittplan får inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant. I fråga om ett lyktpar ska dessutom lyktorna sitta symmetriskt i förhållande till traktorns längsgående mittplan.

| 6.11.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.11.3.2

I HÖJDLED

Över marken: inte lägre än 400 mm och inte högre än 1 900 mm (inte högre än 2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 900 mm).

| 6.11.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.11.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.11.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.11.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Horisontell vinkel: 45° utåt, framåt och bakåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 10° om lyktan sitter mindre än 1 900 mm över markytan. och till 5° om denna höjd är mindre än 750 mm.

| 6.11.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.11.5

INSTÄLLNING

Så att lyktorna uppfyller villkoren om synlighet framåt och bakåt.

| 6.11.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.11.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med andra lyktor.

| 6.11.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.11.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med några andra lyktor.

| 6.11.8 | FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.11.8

FÅR VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

framtill med de främre sidopositionslyktorna, halvljusstrålkastarna, helljusstrålkastarna och de främre dimlyktorna,

baktill med de bakre sidopositionslyktorna, bromslyktorna och de bakre dimlyktorna,

med körriktningsvisarna i kategori 5.

| 6.11.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.11.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Anslutningarna ska tillåta parkeringslyktorna på samma sida av traktorn att tändas oberoende av några andra lyktor.

| 6.11.10 | KONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.11.10

KONTROLLANORDNING

Frivillig. Om det finns en kontrollanordning får det inte vara möjligt att förväxla den med kontrollanordningen för sidopositionslyktorna.

| 6.11.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.11.11

ANDRA KRAV

Denna lyktas funktion får även fullgöras genom att främre och bakre sidopositionslyktorna på samma sida om traktorn tänds samtidigt.

BREDDMARKERINGSLYKTA

| 6.12.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.12.1

ANTAL

Två synliga framifrån och två synliga bakifrån.

| 6.12.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.12.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.12.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.12.3

PLACERING

| 6.12.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.12.3.1

I SIDLED

Så nära traktorns yttersta kant som möjligt.

| 6.12.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.12.3.2

I HÖJDLED

Så högt upp som möjligt som är förenligt med kraven på placering i sidled och lyktornas symmetri.

| 6.12.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.12.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.12.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.12.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

Horisontell vinkel: 80° utåt.

Vertikal vinkel: 5° över och 20° under horisontalplanet.

| 6.12.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.12.5

INSTÄLLNING

Så att lyktorna uppfyller villkoren om synlighet framåt och bakåt.

| 6.12.6 | FÅR INTE ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.12.6

FÅR INTE ”GRUPPERAS”

| 6.12.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.12.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med andra lyktor.

| 6.12.8 | FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.12.8

FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

| 6.12.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.12.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Inga särskilda anvisningar.

| 6.12.10 | KONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.12.10

KONTROLLANORDNING

Obligatorisk.

| 6.12.11 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.12.11

ANDRA KRAV

Om alla andra villkor är uppfyllda får den lykta som är synlig framifrån och den lykta som är synlig bakifrån, på samma sida om traktorn, ingå i en anordning. Placeringen av en breddmarkeringslykta i förhållande till motsvarande sidopositionslykta ska vara sådan att avståndet mellan projektionerna på ett tvärvertikalplan av punkterna närmast de lysande ytorna i de två ifrågavarande lyktorna inte är mindre än 200 mm.

ARBETSLYKTA

| 6.13.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.13.1

ANTAL

| 6.13.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.13.2

UTFORMNING

| 6.13.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.13.3

PLACERING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.13.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.13.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| 6.13.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.13.5

INSTÄLLNING

| 6.13.6 | FÅR INTE ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.13.6

FÅR INTE ”GRUPPERAS”

| 6.13.7 | FÅR INTE ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.13.7

FÅR INTE ”KOMBINERAS”

med någon annan lykta.

| 6.13.8 | FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.13.8

FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

| 6.13.9 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.13.9

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Denna lykta får manövreras oberoende av alla andra lyktor.

| 6.13.10 | KONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.13.10

KONTROLLANORDNING

Obligatorisk.

BAKRE REFLEKTOR, ICKE TRIANGELFORMAD

| 6.14.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.14.1

ANTAL

Två eller fyra.

| 6.14.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.14.2

UTFORMNING

Inga särskilda anvisningar.

| 6.14.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.14.3

PLACERING

| 6.14.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.14.3.1

I SIDLED

Utom i fall som avses i punkt 6.14.4.1 får den punkt på den lysande yta som befinner sig längst bort från traktorns längsgående mittplan inte befinna sig mer än 400 mm från traktorns yttersta kant. Reflektorns innerkanter får inte befinna sig mindre än 600 mm från varandra. Detta avstånd får minskas till 400 mm när traktorns totala bredd är mindre än 1 300 mm.

| 6.14.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.14.3.2

I HÖJDLED

Utom i fall som avses i punkt 6.14.4.1, inte mindre än 400 mm och inte mer än 900 mm över marken. Det övre gränsvärdet får dock ökas till högst 1 200 mm om det inte är möjligt att hålla sig inom höjden 900 mm utan att behöva använda fastsättningsanordningar som lätt kan skadas eller böjas.

| 6.14.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.14.3.3

I LÄNGSLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.14.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.14.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| | Horisontell vinkel: 30° inåt och utåt. |
| --- | --- |

Horisontell vinkel: 30° inåt och utåt.

| | Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet.
  Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om reflektorns höjd över marken är mindre än 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om reflektorns höjd över marken är mindre än 750 mm.

6.14.4.1

Om det är omöjligt att uppfylla ovanstående läges- och synlighetskrav får fyra reflektorer monteras enligt följande installationsföreskrifter:

6.14.4.1.1

Två reflektorer måste hålla sig inom den största tillåtna höjden på 900 mm över marken. Detta övre gränsvärde får dock ökas till högst 1 200 mm om det inte är möjligt att hålla sig inom höjden 900 mm utan att behöva använda fastsättningsanordningar som lätt kan skadas eller böjas.

Ett avstånd på minst 300 mm mellan reflektorernas innerkanter ska iakttas, och de ska ha en vertikal synlighetsvinkel ovanför horisontalplanet på 15°.

6.14.4.1.2

De två andra ska finnas inom en högsta höjd på 2 100 mm över marken och uppfylla kraven i punkt 6.14.3.1.

| 6.14.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.14.5

INSTÄLLNING

Bakåt.

| 6.14.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.14.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med varje annan lykta.

| 6.14.7 | ANDRA KRAV |
| --- | --- |

6.14.7

ANDRA KRAV

Refletorns lysande yta får ha delar som är gemensamma med den lysande ytan i varje annan baklykta.

SIDOREFLEKTORER, ICKE TRIANGELFORMADE

| 6.15.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.15.1

ANTAL

Två eller fyra.

| 6.15.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.15.2

UTFORMNING

En eller två på varje sida av traktorn, om traktorns totala längd är 6 m. Två på varje sida av traktorn om traktorns totala längd är mer än 6 m. Den reflekterande ytan måste vara monterad i ett vertikalt plan (största tillåtna avvikelse 10°) som är parallellt med fordonets längdaxel.

| 6.15.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.15.3

PLACERING

| 6.15.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.15.3.1

I SIDLED

Inga särskilda anvisningar.

| 6.15.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.15.3.2

I HÖJDLED

Inte lägre än 400 mm och inte högre än 900 mm över marken. Det övre gränsvärdet får dock ökas till högst 1 200 mm om det inte är möjligt att hålla sig inom höjden 900 mm utan att behöva använda fastsättningsanordningar som lätt kan skadas eller böjas.

| 6.15.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.15.3.3

I LÄNGSLED

En reflektor måste finnas högst 3 m från traktorns främsta punkt, och antingen samma reflektor eller en andra reflektor måste finnas högst 3 m från traktorns bakersta punkt.

Avståndet mellan två reflektorer på samma sida av traktorn får inte överstiga 6 m.

| 6.15.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.15.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| | Horisontell vinkel: 20° framåt och bakåt. |
| --- | --- |

Horisontell vinkel: 20° framåt och bakåt.

| | Vertikal vinkel: 10° över och under horisontalplanet. |
| --- | --- |

Vertikal vinkel: 10° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om reflektorns höjd är lägre än 750 mm.

LYKTA FÖR BAKRE REGISTRERINGSSKYLT

| 6.16.1 | ANTAL |
| --- | --- |

6.16.1

ANTAL

Så att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

| 6.16.2 | UTFORMNING |
| --- | --- |

6.16.2

UTFORMNING

| 6.16.3 | PLACERING |
| --- | --- |

6.16.3

PLACERING

| 6.16.3.1 | I SIDLED |
| --- | --- |

6.16.3.1

I SIDLED

| 6.16.3.2 | I HÖJDLED |
| --- | --- |

6.16.3.2

I HÖJDLED

| 6.16.3.3 | I LÄNGSLED |
| --- | --- |

6.16.3.3

I LÄNGSLED

| 6.16.4 | GEOMETRISK SYNLIGHET |
| --- | --- |

6.16.4

GEOMETRISK SYNLIGHET

| 6.16.5 | INSTÄLLNING |
| --- | --- |

6.16.5

INSTÄLLNING

| 6.16.6 | FÅR ”GRUPPERAS” |
| --- | --- |

6.16.6

FÅR ”GRUPPERAS”

med en eller flera baklyktor.

| 6.16.7 | FÅR ”KOMBINERAS” |
| --- | --- |

6.16.7

FÅR ”KOMBINERAS”

med de bakre sidopositionslyktorna.

| 6.16.8 | FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD” |
| --- | --- |

6.16.8

FÅR INTE VARA ”INBÖRDES SAMMANBYGGD”

med någon annan lykta.

| 6.16.9 | KONTROLLANORDNING |
| --- | --- |

6.16.9

KONTROLLANORDNING

Frivillig. Om den finns ska dess uppgift fullgöras av den kontrollanordning som föreskrivs för främre och bakre sidopositionslyktorna.

| 6.16.10 | ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR |
| --- | --- |

6.16.10

ELEKTRISKA ANSLUTNINGAR

Anordningen ska endast tändas samtidigt med de bakre sidopositionslyktorna.

7.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE FÖR FORDONSTYPEN ELLER FÖR INSTALLERING AV DESS BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR

| 7.1 | Varje ändring av fordonstypen eller av installeringen av dess belysnings- eller ljussignalanordningar eller av den förteckning som avses i punkt 3.2.2 ovan ska meddelas den myndighet som godkänt denna fordonstyp. Myndigheten kan sedan antingen






  7.1.1 | bedöma att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

Varje ändring av fordonstypen eller av installeringen av dess belysnings- eller ljussignalanordningar eller av den förteckning som avses i punkt 3.2.2 ovan ska meddelas den myndighet som godkänt denna fordonstyp. Myndigheten kan sedan antingen

7.1.1

bedöma att ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller ställda krav, eller

| 7.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

| 7.2 | Utökning av typgodkännande eller avslag på ansökan om utökning av typgodkännande, med angivande av ändringarna, ska delges de parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 4.3. |
| --- | --- |

7.2

Utökning av typgodkännande eller avslag på ansökan om utökning av typgodkännande, med angivande av ändringarna, ska delges de parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 4.3.

| 7.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av ett typgodkännande ska tilldela detta utökade typgodkännande ett serienummer och meddela de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av ett typgodkännande ska tilldela detta utökade typgodkännande ett serienummer och meddela de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter detta med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 8.1 | Varje fordon som är försett med ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter ska med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar och dessas egenskaper överensstämma med den godkända fordonstypen. |
| --- | --- |

8.1

Varje fordon som är försett med ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter ska med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar och dessas egenskaper överensstämma med den godkända fordonstypen.

| 8.2 | För att kunna kontrollera överensstämmelsen enligt punkt 8.1 ska ett tillräckligt antal kontroller göras på serietillverkade fordon med det typgodkännandemärke som krävs enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

För att kunna kontrollera överensstämmelsen enligt punkt 8.1 ska ett tillräckligt antal kontroller göras på serietillverkade fordon med det typgodkännandemärke som krävs enligt dessa föreskrifter.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Det typgodkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 inte uppfylls eller om det (de) valda fordonet(en) misslyckas i de provningar som föreskrivs i punkt 8. |
| --- | --- |

9.1

Det typgodkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 inte uppfylls eller om det (de) valda fordonet(en) misslyckas i de provningar som föreskrivs i punkt 8.

| 9.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   SLUTGILTIGT NEDLAGD PRODUKTION

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska han meddela detta till den myndighet som beviljade typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande ska den informera övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter ska till Förenta nationernas sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov, liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande, till vilka intyg om typgodkännande, utökning, avslag, återkallande av typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande, som utfärdas i andra länder, ska skickas.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP29/78/rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

(2)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 och 55 (vakanta) och 56 för Montenegro. Påföljande nummer kommer att tilldelas andra länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga regler för typgodkännande av utrustning och delar till motorfordon samt för ömsesidigt erkännande av sådant godkännande och det nummer de då tilldelas ska delges de avtalsslutande parterna av FN:s generalsekreterare.

(3)  Mätning av färgkoordinaterna för det ljus som lyktorna avger ingår inte i dessa föreskrifter.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ UTFORMNING AV TYPGODKÄNNANDEMÄRKEN

FÖRLAGA A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på en jordbruks- eller skogsbrukstraktor, visar att traktortypen med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 86. Typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljades i enlighet med kraven i föreskrifter nr 86 i ursprungliga lydelse.

FÖRLAGA B

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på en jordbruks- eller skogsbrukstraktor, visar att traktortypen godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 86 och nr 33 (1). Typgodkännandenumren visar att när respektive godkännande meddelades förelåg föreskrifter nr 86 i ursprunglig lydelse medan föreskrifter nr 33 inbegrep ändringsserie 02.

---

(1)  Det senare numret ges endast som ett exempel.

---

BILAGA 3

DEFINITIONER AV TERMERNA I PUNKTERNA 2.6–2.10

Image

---

BILAGA 4

LYKTORS SYNLIGHET

(se punkt 5.10 i dessa föreskrifter)

Figur 1

En röd lyktas synlighet framåt

Image

Figur 2

Vitt ljus synlighet bakåt

Image

---

BILAGA 5

KÖRRIKTNINGSVISARE

GEOMETRISK SYNLIGHET (se punkt 6.5.2)

Utformning A

Image

Utformning B

Image

Utformning C

Image

Utformning D

Image

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 257/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 257/231

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 106 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av däck till jordbruksfordon och släpvagnar till dessa

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 8 till föreskrifternas ursprungliga lydelse – Dag för ikraftträdande: 17 mars 2010

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Krav |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring av däckstyp och utökat typgodkännande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens överensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder för icke överensstämmande produktion |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tillverkningens definitiva upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn och adresser gällande de tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeproven, provningslaboratorierna och de administrativa enheterna |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Meddelande om typgodkännande eller om utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om tillverkningens definitiva upphörande för en typ av däck till motorfordon i enlighet med föreskrifter nr 106 |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Däcksmärkning |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Förteckning över belastningskoder (LI) och motsvarande högsta lastvikt (kg) |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Teoretisk fälg, ytterdiameter och nominell däcksbredd för däck med vissa dimensionsbeteckningar |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Metod för att mäta däckens dimension |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 7 – | Belastningskapacitetens förändring med hastigheten |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

| Bilaga 8 – | Provningsförfarande för att mäta däckens explosionssäkerhet |
| --- | --- |

Bilaga 8 –

| Bilaga 9 – | Provningsmetod för last/hastighet |
| --- | --- |

Bilaga 9 –

| Bilaga 10 – | Kod för klassificering av däck |
| --- | --- |

Bilaga 10 –

| Bilaga 11 – | Exempel på piktogram som ska finnas på båda däcksidorna för att visa det maximala ringtryck som inte får överskridas då vulsten läggs rätt vid montering av däck |
| --- | --- |

Bilaga 11 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter omfattar nya däck som, i första hand men inte enbart, är avsedda för jordbruks- och skogsfordon (motordrivna fordon i kategori T), jordbruksmaskiner (motordrivna och på släp) och släpvagnar till jordbruksfordon och som identifieras genom symboler för hastighetskategori motsvarande 65 km/tim (hastighetssymbolen D) och lägre.

De gäller inte däckstyper som främst är avsedda för andra ändamål, t.ex.

| a) | byggverksamhet (däck märkta ”Industrial”, ”IND”, ”R4” eller ”F3”), |
| --- | --- |

a)

byggverksamhet (däck märkta ”Industrial”, ”IND”, ”R4” eller ”F3”),

| b) | schaktmaskiner, |
| --- | --- |

b)

schaktmaskiner,

| c) | industritruckar och gaffeltruckar. |
| --- | --- |

c)

industritruckar och gaffeltruckar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 2.1 | däckstyp för jordbruksfordon: en kategori av däck som inte skiljer sig åt sinsemellan i sådana viktiga avseenden som






  2.1.1 | tillverkare, |
| --- | --- | --- |

2.1

däckstyp för jordbruksfordon: en kategori av däck som inte skiljer sig åt sinsemellan i sådana viktiga avseenden som

2.1.1

tillverkare,

| 2.1.2 | dimensionsbeteckning, |
| --- | --- |

2.1.2

dimensionsbeteckning,

| 2.1.3 | användningskategori:






  a) | traktor – styrhjul |
| --- | --- | --- |

2.1.3

användningskategori:

a)

traktor – styrhjul

| b) | traktor – drivhjul – standarddäck |
| --- | --- |

b)

traktor – drivhjul – standarddäck

| c) | traktor – drivhjul – specialdäck |
| --- | --- |

c)

traktor – drivhjul – specialdäck

| d) | redskap – dragfordon |
| --- | --- |

d)

redskap – dragfordon

| e) | redskap – släpvagn |
| --- | --- |

e)

redskap – släpvagn

| f) | redskap – blandad användning |
| --- | --- |

f)

redskap – blandad användning

| g) | skogsmaskin – standarddäck |
| --- | --- |

g)

skogsmaskin – standarddäck

| h) | skogsmaskin – specialdäck |
| --- | --- |

h)

skogsmaskin – specialdäck

| 2.1.4 | struktur (diagonal (korsskikt), gördel, radial), |
| --- | --- |

2.1.4

struktur (diagonal (korsskikt), gördel, radial),

| 2.1.5 | symbol för hastighetskategori, |
| --- | --- |

2.1.5

symbol för hastighetskategori,

| 2.1.6 | belastningsindex, |
| --- | --- |

2.1.6

belastningsindex,

| 2.1.7 | däckstvärsnitt. |
| --- | --- |

2.1.7

däckstvärsnitt.

| 2.2 | För följande termer se figuren i tillägg 1. |
| --- | --- |

2.2

För följande termer se figuren i tillägg 1.

| 2.3 | struktur: däckstommens tekniska egenskaper. Följande strukturer kan särskilt noteras:
  2.3.1   diagonal eller korsskikt: en däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsten och är lagda i olika vinklar betydligt mindre än 90° mot slitbanans centrumlinje.
  2.3.2   gördel: en däckstruktur av diagonal- (korsskikts-) typ där stommen är omgiven av en gördel som består av två eller fler skikt föga töjbart kordmaterial som ligger i alternerande vinklar nära stommen.
  2.3.3   radial: en däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsten och ligger i stort sett i 90 graders vinkel mot slitbanans centrumlinje och där stommen förstärkts genom en föga töjbar omgivande gördel. |
| --- | --- |

2.3

struktur: däckstommens tekniska egenskaper. Följande strukturer kan särskilt noteras:

2.3.1   diagonal eller korsskikt: en däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsten och är lagda i olika vinklar betydligt mindre än 90° mot slitbanans centrumlinje.

2.3.2   gördel: en däckstruktur av diagonal- (korsskikts-) typ där stommen är omgiven av en gördel som består av två eller fler skikt föga töjbart kordmaterial som ligger i alternerande vinklar nära stommen.

2.3.3   radial: en däckstruktur där kordlagren går ända fram till vulsten och ligger i stort sett i 90 graders vinkel mot slitbanans centrumlinje och där stommen förstärkts genom en föga töjbar omgivande gördel.

| 2.4 | vulst: den del av däcket som har sådan form och struktur att den passar fälgen och håller däcket kvar på denna. |
| --- | --- |

2.4

vulst: den del av däcket som har sådan form och struktur att den passar fälgen och håller däcket kvar på denna.

| 2.5 | kord: de trådar som utgör väven i däckets skiktstruktur. |
| --- | --- |

2.5

kord: de trådar som utgör väven i däckets skiktstruktur.

| 2.6 | skikt: ett lager av gummitäckta parallella kordtrådar. |
| --- | --- |

2.6

skikt: ett lager av gummitäckta parallella kordtrådar.

| 2.7 | stomme: annan del av däcket än slitbanan och däcksidorna som bär tyngden då däcket är luftfyllt. |
| --- | --- |

2.7

stomme: annan del av däcket än slitbanan och däcksidorna som bär tyngden då däcket är luftfyllt.

| 2.8 | slitbana: den del av däcket som är i beröring med marken. |
| --- | --- |

2.8

slitbana: den del av däcket som är i beröring med marken.

| 2.9 | däcksida: den del av däcket, med undantag av slitbanan, som syns när däcket, monterat på fälgen, betraktas från sidan. |
| --- | --- |

2.9

däcksida: den del av däcket, med undantag av slitbanan, som syns när däcket, monterat på fälgen, betraktas från sidan.

| 2.10 | däcksbredd (S): det rätlinjiga avståndet mellan sidornas ytterkanter på ett luftfyllt däck, frånsett upphöjningar som utgörs av märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor. |
| --- | --- |

2.10

däcksbredd (S): det rätlinjiga avståndet mellan sidornas ytterkanter på ett luftfyllt däck, frånsett upphöjningar som utgörs av märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor.

| 2.11 | total bredd: det rätlinjiga avståndet mellan däcksidornas ytterkanter på ett luftfyllt däck, inklusive märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor. |
| --- | --- |

2.11

total bredd: det rätlinjiga avståndet mellan däcksidornas ytterkanter på ett luftfyllt däck, inklusive märkningar, dekoration, skyddsband eller ribbor.

| 2.12 | sektionshöjd (h): det avstånd som är lika med hälften av skillnaden mellan däckets ytterdiameter och fälgens nominella diameter. |
| --- | --- |

2.12

sektionshöjd (h): det avstånd som är lika med hälften av skillnaden mellan däckets ytterdiameter och fälgens nominella diameter.

| 2.13 | profilförhållande (Ra): hundra gånger det värde som erhålls genom att dividera den nominella sektionshöjden i mm med den nominella däcksbredden uttryckt i mm. |
| --- | --- |

2.13

profilförhållande (Ra): hundra gånger det värde som erhålls genom att dividera den nominella sektionshöjden i mm med den nominella däcksbredden uttryckt i mm.

| 2.14 | ytterdiameter (D): den totala diametern för ett luftfyllt nytt däck. |
| --- | --- |

2.14

ytterdiameter (D): den totala diametern för ett luftfyllt nytt däck.

| 2.15 | däckets dimensionsbeteckning: en beteckning som visar






  2.15.1 | den nominella däcksbredden (S1), uttryckt i mm, |
| --- | --- | --- |

2.15

däckets dimensionsbeteckning: en beteckning som visar

2.15.1

den nominella däcksbredden (S1), uttryckt i mm,

| 2.15.2 | profilförhållandet (Ra), |
| --- | --- |

2.15.2

profilförhållandet (Ra),

| 2.15.3 | en uppgift om strukturen som placeras framför märket för fälgens nominella diameter enligt följande:






  2.15.3.1 | på diagonal- (korsskikts-) däck, symbolen ”-” eller bokstaven ”D”, |
| --- | --- | --- |

2.15.3

en uppgift om strukturen som placeras framför märket för fälgens nominella diameter enligt följande:

2.15.3.1

på diagonal- (korsskikts-) däck, symbolen ”-” eller bokstaven ”D”,

| 2.15.3.2 | på radialdäck, bokstaven ”R”, |
| --- | --- |

2.15.3.2

på radialdäck, bokstaven ”R”,

| 2.15.3.3 | på gördeldäck, bokstaven ”B”, |
| --- | --- |

2.15.3.3

på gördeldäck, bokstaven ”B”,

| 2.15.4 | det standardtal ”d” som betecknar den nominella fälgdiametern, |
| --- | --- |

2.15.4

det standardtal ”d” som betecknar den nominella fälgdiametern,

| 2.15.5 | valfritt bokstäverna ”IMP” efter märket för den nominella fälgdiametern då det handlar om implementdäck, |
| --- | --- |

2.15.5

valfritt bokstäverna ”IMP” efter märket för den nominella fälgdiametern då det handlar om implementdäck,

| 2.15.6 | valfritt bokstäverna ”FRONT” efter märket för den nominella fälgdiametern då det handlar om traktordäck för styrhjulen, |
| --- | --- |

2.15.6

valfritt bokstäverna ”FRONT” efter märket för den nominella fälgdiametern då det handlar om traktordäck för styrhjulen,

| 2.15.7 | när det gäller däck i bilaga 5 är ”däckets dimensionsbeteckning” den som visas i den första kolumnen i tabellerna där, |
| --- | --- |

2.15.7

när det gäller däck i bilaga 5 är ”däckets dimensionsbeteckning” den som visas i den första kolumnen i tabellerna där,

| 2.15.8 | bokstäverna ”IF” före den nominella däcksbredden då det handlar om däck med förbättrad flexion (Improved Flexion Tyre),
  bokstäverna ”VF” före den nominella däcksbredden då det handlar om däck med mycket hög flexion (Very High Flexion Tyre). |
| --- | --- |

2.15.8

bokstäverna ”IF” före den nominella däcksbredden då det handlar om däck med förbättrad flexion (Improved Flexion Tyre),

bokstäverna ”VF” före den nominella däcksbredden då det handlar om däck med mycket hög flexion (Very High Flexion Tyre).

| 2.16 | nominell fälgdiameter (d): ett standardtal som betecknar den nominella diametern för den fälg på vilket däcket är avsett att monteras och som motsvarar diametern på den fälg som uttrycks antingen med storlekskoder (tal under 100 – se tabellen för motsvarigheten i mm) eller i mm (tal över 100) men inte båda.






  ”d” symbolen uttryckt med koder | värde för beräkningen i punkterna 6.2.1 och 6.4 (mm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 15,.3 | 389 |
| 16 | 406 |
| 16,1 | 409 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |
| 32 | 813 |
| 34 | 864 |
| 36 | 914 |
| 38 | 965 |
| 40 | 1 016 |
| 42 | 1 067 |
| 44 | 1 118 |
| 46 | 1 168 |
| 48 | 1 219 |
| 50 | 1 270 |
| 52 | 1 321 |
| 54 | 1 372 |
| | |
| 14,5 | 368 |
| 15,5 | 394 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26,5 | 673 |
| 30,5 | 775 |

2.16

nominell fälgdiameter (d): ett standardtal som betecknar den nominella diametern för den fälg på vilket däcket är avsett att monteras och som motsvarar diametern på den fälg som uttrycks antingen med storlekskoder (tal under 100 – se tabellen för motsvarigheten i mm) eller i mm (tal över 100) men inte båda.

”d” symbolen uttryckt med koder

värde för beräkningen i punkterna 6.2.1 och 6.4 (mm)

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

15,.3

389

16

406

16,1

409

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

24

610

26

660

28

711

30

762

32

813

34

864

36

914

38

965

40

1 016

42

1 067

44

1 118

46

1 168

48

1 219

50

1 270

52

1 321

54

1 372

14,5

368

15,5

394

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26,5

673

30,5

775

| 2.17 | fälg: den fasta punkten för däck och slang eller för ett slanglöst däck på vilken vulsten är fäst. |
| --- | --- |

2.17

fälg: den fasta punkten för däck och slang eller för ett slanglöst däck på vilken vulsten är fäst.

| 2.18 | teoretisk fälg: den tänkta fälg vars bredd skulle vara lika med X gånger den nominella däcksbredden. Värdet X måste specificeras av däcksfabrikanten, annars är referensdäcksbredden den som nämns i bilaga 5 för den relevanta dimensionsbeteckningen. |
| --- | --- |

2.18

teoretisk fälg: den tänkta fälg vars bredd skulle vara lika med X gånger den nominella däcksbredden. Värdet X måste specificeras av däcksfabrikanten, annars är referensdäcksbredden den som nämns i bilaga 5 för den relevanta dimensionsbeteckningen.

| 2.19 | mätfälg: den fälg på vilken ett däck monteras för mätning av dimensionen. |
| --- | --- |

2.19

mätfälg: den fälg på vilken ett däck monteras för mätning av dimensionen.

| 2.20 | däck till traktordrivhjul: ett däck som är avsett att monteras på drivaxeln till en jordbrukstraktor (fordon i kategori T) och som är lämpligt för permanent högt vridmoment. Slitbanemönstret består av ribbor eller dubbar.






  2.20.1 | däck med förbättrad flexion eller däck med mycket hög flexion: en däckstruktur där stommen är hållfastare än i motsvarande standarddäck. |
| --- | --- | --- |

2.20

däck till traktordrivhjul: ett däck som är avsett att monteras på drivaxeln till en jordbrukstraktor (fordon i kategori T) och som är lämpligt för permanent högt vridmoment. Slitbanemönstret består av ribbor eller dubbar.

2.20.1

däck med förbättrad flexion eller däck med mycket hög flexion: en däckstruktur där stommen är hållfastare än i motsvarande standarddäck.

| 2.21 | däck till traktorstyrhjul: ett däck som är avsett att monteras på icke-drivhjulen på jordbruks- och skogsmaskiner (motorfordon i kategori T). Slitbanemönstret brukar bestå av längsgående räfflor eller ribbor. |
| --- | --- |

2.21

däck till traktorstyrhjul: ett däck som är avsett att monteras på icke-drivhjulen på jordbruks- och skogsmaskiner (motorfordon i kategori T). Slitbanemönstret brukar bestå av längsgående räfflor eller ribbor.

| 2.22 | implementdäck: ett däck som främst är avsett för jordbruksmaskiner eller redskap (fordon i kategori S) eller släpvagnar till jordbrukstraktorer (fordon i kategori R). Det kan också användas som främre styrhjul och drivhjul på jordbruks- och skogstraktorer (fordon i kategori T), men det är inte lämpligt att användas vid permanent högt vridmoment. |
| --- | --- |

2.22

implementdäck: ett däck som främst är avsett för jordbruksmaskiner eller redskap (fordon i kategori S) eller släpvagnar till jordbrukstraktorer (fordon i kategori R). Det kan också användas som främre styrhjul och drivhjul på jordbruks- och skogstraktorer (fordon i kategori T), men det är inte lämpligt att användas vid permanent högt vridmoment.

| 2.23 | drivhjulsdäck: ett däck som främst är avsett att monteras på drivaxlarna på redskap eller jordbruksmaskiner, dock inte för drift på permanent högt vridmoment. Däckets slitbana består vanligen av ribbor eller dubbar. Slaget av användning identifieras med symbolen |
| --- | --- |

2.23

Image

| 2.24 | släpvagnsdäck: ett däck som är avsett att monteras på icke-drivhjul på redskap, jordbruksmaskiner eller släpvagnar.
  Slaget av användning identifieras med symbolen |
| --- | --- |

2.24

släpvagnsdäck: ett däck som är avsett att monteras på icke-drivhjul på redskap, jordbruksmaskiner eller släpvagnar.

Slaget av användning identifieras med symbolen Image

| 2.25 | däck för blandad användning: ett däck som är avsett att monteras på antingen drivhjul eller icke-drivhjul på redskap, jordbruksmaskiner eller släpvagnar. |
| --- | --- |

2.25

däck för blandad användning: ett däck som är avsett att monteras på antingen drivhjul eller icke-drivhjul på redskap, jordbruksmaskiner eller släpvagnar.

| 2.26 | driftsbeskrivning: kombinationen av ett belastningsindex och en symbol för hastighetskategorin.






  2.26.1 | Då det gäller implementdäck ska driftsbeskrivningen kompletteras med tillämplig symbol för typ av användning (dragfordon eller släpvagn) enligt punkterna 2.23 och 2.24. |
| --- | --- | --- |

2.26

driftsbeskrivning: kombinationen av ett belastningsindex och en symbol för hastighetskategorin.

2.26.1

Då det gäller implementdäck ska driftsbeskrivningen kompletteras med tillämplig symbol för typ av användning (dragfordon eller släpvagn) enligt punkterna 2.23 och 2.24.

| 2.27 | kompletterande driftsbeskrivning: en extra driftsbeskrivning, markerad inom en cirkel, för att identifiera en användning av särskilt slag (belastningsgraden och hastighetskategorin) för vilken däckstypen också är tillåten utöver den tillämpliga variationen i last i förhållande till hastigheten (se bilaga 7). |
| --- | --- |

2.27

kompletterande driftsbeskrivning: en extra driftsbeskrivning, markerad inom en cirkel, för att identifiera en användning av särskilt slag (belastningsgraden och hastighetskategorin) för vilken däckstypen också är tillåten utöver den tillämpliga variationen i last i förhållande till hastigheten (se bilaga 7).

| 2.28 | belastningsindex: en sifferkod som anger den last som ett däck kan bära i enkelmontage vid den hastighet som motsvarar tillhörande hastighetskategori när det används enligt tillverkarens anvisningar. Förteckningen över dessa index och motsvarande belastning återfinns i bilaga 4. |
| --- | --- |

2.28

belastningsindex: en sifferkod som anger den last som ett däck kan bära i enkelmontage vid den hastighet som motsvarar tillhörande hastighetskategori när det används enligt tillverkarens anvisningar. Förteckningen över dessa index och motsvarande belastning återfinns i bilaga 4.

| 2.29 | hastighetskategori: den referenshastighet som uttrycks med symbolen för hastighetskategori enligt tabellen nedan:






  Symbol för hastighetskategori | Referenshastighet
  (km/tim) |
| --- | --- | --- |
| A2 | 10 |
| A4 | 20 |
| A6 | 30 |
| A8 | 40 |
| B | 50 |
| D | 65 |

2.29

hastighetskategori: den referenshastighet som uttrycks med symbolen för hastighetskategori enligt tabellen nedan:

Symbol för hastighetskategori

Referenshastighet

(km/tim)

A2

10

A4

20

A6

30

A8

40

B

50

D

65

| 2.30 | tabell: belastningskapacitetens förändring med hastigheten: de tabeller i bilaga 7 som visar som en funktion av användningskategori, typ av användning, belastningsindex och symbolen för den nominella hastighetskategorin, variationen i den högsta belastningsgraden som ett däck kan tåla när det används vid andra hastigheter än den som motsvarar dess symbol för hastighetskategori.






  2.30.1 | Tabellen ”belastningskapacitetens förändring med hastigheten” gäller inte för den kompletterande driftsbeskrivningen. |
| --- | --- | --- |

2.30

tabell: belastningskapacitetens förändring med hastigheten: de tabeller i bilaga 7 som visar som en funktion av användningskategori, typ av användning, belastningsindex och symbolen för den nominella hastighetskategorin, variationen i den högsta belastningsgraden som ett däck kan tåla när det används vid andra hastigheter än den som motsvarar dess symbol för hastighetskategori.

2.30.1

Tabellen ”belastningskapacitetens förändring med hastigheten” gäller inte för den kompletterande driftsbeskrivningen.

| 2.30.2 | Tabellen ”belastningskapacitetens förändring med hastigheten” gäller inte för däck med förbättrad flexion eller med mycket hög flexion. |
| --- | --- |

2.30.2

Tabellen ”belastningskapacitetens förändring med hastigheten” gäller inte för däck med förbättrad flexion eller med mycket hög flexion.

| 2.31 | maximibelastningsvärde: den största massa som ett däck beräknas kunna bära.






  2.31.1 | Detta får inte överstiga den del av värdet som är knutet till däckens relevanta belastningsindex såsom anges i tabellen ”belastningskapacitetens förändring med hastigheten” (se punkt 2.30) med tanke på slaget av användning, däckets symbol för hastighetskategori och högsta hastighet hos det fordon på vilket däcket är monterat. |
| --- | --- | --- |

2.31

maximibelastningsvärde: den största massa som ett däck beräknas kunna bära.

2.31.1

Detta får inte överstiga den del av värdet som är knutet till däckens relevanta belastningsindex såsom anges i tabellen ”belastningskapacitetens förändring med hastigheten” (se punkt 2.30) med tanke på slaget av användning, däckets symbol för hastighetskategori och högsta hastighet hos det fordon på vilket däcket är monterat.

| 2.32 | slitbanefåra: mellanrummet mellan två bredvid varandra liggande räfflor eller lameller i slitbanemönstret. |
| --- | --- |

2.32

slitbanefåra: mellanrummet mellan två bredvid varandra liggande räfflor eller lameller i slitbanemönstret.

| 2.33 | slitbaneribbor (eller dubbar): de fasta delar som skjuter ut från slitbanemönstret. |
| --- | --- |

2.33

slitbaneribbor (eller dubbar): de fasta delar som skjuter ut från slitbanemönstret.

| 2.34 | specialdäck: ett däck vars slitbanemönster eller struktur i första hand är avsett att garantera ett bättre grepp i sanka områden än vad ett standarddäck ger. Specialdäckets slitbana består vanligen av ribbor eller dubbar som är djupare än standarddäckets. |
| --- | --- |

2.34

specialdäck: ett däck vars slitbanemönster eller struktur i första hand är avsett att garantera ett bättre grepp i sanka områden än vad ett standarddäck ger. Specialdäckets slitbana består vanligen av ribbor eller dubbar som är djupare än standarddäckets.

| 2.35 | spaltning: bortbrytning av gummistycken från däckets slitbana. |
| --- | --- |

2.35

spaltning: bortbrytning av gummistycken från däckets slitbana.

| 2.36 | kordseparering: delning av kordtrådarna från gummibeläggningen. |
| --- | --- |

2.36

kordseparering: delning av kordtrådarna från gummibeläggningen.

| 2.37 | skiktseparering: delning av intill varandra liggande skikt. |
| --- | --- |

2.37

skiktseparering: delning av intill varandra liggande skikt.

| 2.38 | slitbaneseparering: lösgörning av slitbanan från stommen. |
| --- | --- |

2.38

slitbaneseparering: lösgörning av slitbanan från stommen.

| 2.39 | provningsfälg: den fälg på vilken ett däck måste monteras för prestandaprovet. |
| --- | --- |

2.39

provningsfälg: den fälg på vilken ett däck måste monteras för prestandaprovet.

| 2.40 | kod för klassificering av däck: den valfria märkning som beskrivs i bilaga 10 och som identifierar användningskategorin, det särskilda slaget av slitbanemönster och den användning som specificeras genom ISO 4251–4. |
| --- | --- |

2.40

kod för klassificering av däck: den valfria märkning som beskrivs i bilaga 10 och som identifierar användningskategorin, det särskilda slaget av slitbanemönster och den användning som specificeras genom ISO 4251–4.

| 2.41 | skogsdäck: ett däck som är avsett att monteras på maskiner eller utrustning som används i skogsbruk. |
| --- | --- |

2.41

skogsdäck: ett däck som är avsett att monteras på maskiner eller utrustning som används i skogsbruk.

3.   MÄRKNING

3.1   Däcken måste vara märkta med

| 3.1.1 | tillverkarens firmanamn eller varumärke, |
| --- | --- |

3.1.1

tillverkarens firmanamn eller varumärke,

| 3.1.2 | dimensionsbeteckning enligt definitionen i punkt 2.15, |
| --- | --- |

3.1.2

dimensionsbeteckning enligt definitionen i punkt 2.15,

| 3.1.3 | uppgifter om strukturen enligt följande:






  3.1.3.1 | på diagonal- (korsskikts-) däck, ingen ytterligare märkning, |
| --- | --- | --- |

3.1.3

uppgifter om strukturen enligt följande:

3.1.3.1

på diagonal- (korsskikts-) däck, ingen ytterligare märkning,

| 3.1.3.2 | på radialdäck, valfritt ordet RADIAL, |
| --- | --- |

3.1.3.2

på radialdäck, valfritt ordet RADIAL,

| 3.1.3.3 | på gördeldäck, ordet BIAS-BELTED, |
| --- | --- |

3.1.3.3

på gördeldäck, ordet BIAS-BELTED,

| 3.1.4 | driftsbeskrivningen enligt punkt 2.26,






  3.1.4.1 | I fråga om implementdäck måste driftsbeskrivningen kompletteras med den tillämpliga användningssymbolen. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

driftsbeskrivningen enligt punkt 2.26,

3.1.4.1

I fråga om implementdäck måste driftsbeskrivningen kompletteras med den tillämpliga användningssymbolen.

| 3.1.4.2 | Då implementdäcken är avsedda för blandad användning måste de märkas med två driftsbeskrivningar, en för släpvagnsanvändningar och den andra för dragfordonsanvändningar, var och en kompletterad med den relevanta symbolen (se punkterna 2.23 och 2.24) enligt följande: | eller | |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.4.2

Då implementdäcken är avsedda för blandad användning måste de märkas med två driftsbeskrivningar, en för släpvagnsanvändningar och den andra för dragfordonsanvändningar, var och en kompletterad med den relevanta symbolen (se punkterna 2.23 och 2.24) enligt följande:

Image

eller

Image

där den första driftsbeskrivningen (95 A6) avser dragfordonsanvändningar och den andra (108 A6) släpvagnsanvändningar.

| 3.1.5 | den extra driftsbeskrivningen, i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

3.1.5

den extra driftsbeskrivningen, i tillämpliga fall,

| 3.1.6 | märkningen DEEP (eller R-2) då det handlar om specialdäck, |
| --- | --- |

3.1.6

märkningen DEEP (eller R-2) då det handlar om specialdäck,

| 3.1.7 | märkningarna F-1 eller F-2 då det handlar om ett traktordäck för styrhjul som inte redan är märkt enligt punkt 2.15.6, |
| --- | --- |

3.1.7

märkningarna F-1 eller F-2 då det handlar om ett traktordäck för styrhjul som inte redan är märkt enligt punkt 2.15.6,

| 3.1.8 | märkningarna LS-1, LS-2, LS-3 eller LS-4 då det handlar om däck till skogsmaskiner,






  3.1.8.1 | LS-3 avser specialdäck, |
| --- | --- | --- |

3.1.8

märkningarna LS-1, LS-2, LS-3 eller LS-4 då det handlar om däck till skogsmaskiner,

3.1.8.1

LS-3 avser specialdäck,

| 3.1.8.2 | märkningen I-3 för implementdäck med slitbana för dragfordon enligt tabellerna 5 och 6 i bilaga 5, |
| --- | --- |

3.1.8.2

märkningen I-3 för implementdäck med slitbana för dragfordon enligt tabellerna 5 och 6 i bilaga 5,

| 3.1.9 | märkningen IMPLEMENT då det handlar om ett implementdäck som inte redan är märkt enligt punkt 2.15.5, |
| --- | --- |

3.1.9

märkningen IMPLEMENT då det handlar om ett implementdäck som inte redan är märkt enligt punkt 2.15.5,

| 3.1.10 | ordet ”TUBELESS” då ett däck är avsett att användas utan innerslang, |
| --- | --- |

3.1.10

ordet ”TUBELESS” då ett däck är avsett att användas utan innerslang,

| 3.1.11 | märkningen ”... bar MAX.” (eller ”... k Pa MAX.”) i piktogrammet i bilaga 11 för att ange det ringtryck för kalla däck som inte får överskridas då vulsten läggs rätt vid montering av däck. |
| --- | --- |

3.1.11

märkningen ”... bar MAX.” (eller ”... k Pa MAX.”) i piktogrammet i bilaga 11 för att ange det ringtryck för kalla däck som inte får överskridas då vulsten läggs rätt vid montering av däck.

| 3.1.12 | Märkningen ”IF” ska läggas till före dimensionsbeteckningen då däcket är ett däck med förbättrad flexion.
  Märkningen ”VF” ska läggas till före dimensionsbeteckningen då däcket är ett däck med mycket hög flexion. |
| --- | --- |

3.1.12

Märkningen ”IF” ska läggas till före dimensionsbeteckningen då däcket är ett däck med förbättrad flexion.

Märkningen ”VF” ska läggas till före dimensionsbeteckningen då däcket är ett däck med mycket hög flexion.

3.2   Däcket måste också märkas med tillverkningsdatum i form av en kombination av fyra siffror, där de två första anger veckan och de två sista tillverkningsåret. Denna märkning är dock först obligatorisk för däck som lämnas in för typgodkännande från och med två år efter det att dessa föreskrifter trätt i kraft (1).

3.3   På däcket måste också finnas ECE:s typgodkännandemärke för däck för vilket det finns en modell i bilaga 2.

3.4   Märkningens placering

| 3.4.1 | Märkningarna enligt punkt 3.1 ska gjutas in i båda däcksidorna. |
| --- | --- |

3.4.1

Märkningarna enligt punkt 3.1 ska gjutas in i båda däcksidorna.

| 3.4.2 | Märkningarna enligt punkterna 3.2 och 3.3 ska gjutas in i enbart ena däcksidan. |
| --- | --- |

3.4.2

Märkningarna enligt punkterna 3.2 och 3.3 ska gjutas in i enbart ena däcksidan.

| 3.4.3 | Alla märkningar måste vara tydligt och läsbart ingjutna och utgöra en del av tillverkningsförfarandet. Inbränning eller andra märkningsmetoder efter det att det ursprungliga tillverkningsförfarandet avslutats är inte tillåtna. |
| --- | --- |

3.4.3

Alla märkningar måste vara tydligt och läsbart ingjutna och utgöra en del av tillverkningsförfarandet. Inbränning eller andra märkningsmetoder efter det att det ursprungliga tillverkningsförfarandet avslutats är inte tillåtna.

3.5   I bilaga 3 ges exempel på hur däcken kan märkas.

4.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Ansökan om typgodkännande för en typ av däck till jordbruks- eller skogsmaskiner ska inlämnas av innehavaren av handelsbeteckningen eller varunamnet eller av hans vederbörligen godkände representant. Ansökan ska innehålla följande:






  4.1.1 | Dimensionsbeteckningen för däcket enligt definitionen i punkt 2.15 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

4.1

Ansökan om typgodkännande för en typ av däck till jordbruks- eller skogsmaskiner ska inlämnas av innehavaren av handelsbeteckningen eller varunamnet eller av hans vederbörligen godkände representant. Ansökan ska innehålla följande:

4.1.1

Dimensionsbeteckningen för däcket enligt definitionen i punkt 2.15 i dessa föreskrifter.

| 4.1.2 | Handelsbeteckningen eller varumärket. |
| --- | --- |

4.1.2

Handelsbeteckningen eller varumärket.

| 4.1.3 | Slaget av användning enligt punkt 2.1.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.3

Slaget av användning enligt punkt 2.1.3 i dessa föreskrifter.

| 4.1.4 | Strukturen. |
| --- | --- |

4.1.4

Strukturen.

| 4.1.5 | Symbolen för hastighetskategori. |
| --- | --- |

4.1.5

Symbolen för hastighetskategori.

| 4.1.6 | Däckets belastningsindex. Då det gäller implementdäck anges indexet för dragfordonet (endast) och för släpvagnen, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

4.1.6

Däckets belastningsindex. Då det gäller implementdäck anges indexet för dragfordonet (endast) och för släpvagnen, i tillämpliga fall.

| 4.1.7 | Om däcket ska monteras med eller utan slang. |
| --- | --- |

4.1.7

Om däcket ska monteras med eller utan slang.

| 4.1.8 | Den extra driftsbeskrivningen, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

4.1.8

Den extra driftsbeskrivningen, i tillämpliga fall.

| 4.1.9 | Däcks-/fälgkonfigurationen. |
| --- | --- |

4.1.9

Däcks-/fälgkonfigurationen.

| 4.1.10 | Den fälg som ska användas vid mätningarna och den fälg som ska användas för provningarna. |
| --- | --- |

4.1.10

Den fälg som ska användas vid mätningarna och den fälg som ska användas för provningarna.

| 4.1.11 | Den/De fälg/ar som däcket kan monteras på. |
| --- | --- |

4.1.11

Den/De fälg/ar som däcket kan monteras på.

| 4.1.12 | Ringtrycket (bar eller kPa) vid mätningarna. |
| --- | --- |

4.1.12

Ringtrycket (bar eller kPa) vid mätningarna.

| 4.1.13 | Faktorn X som avses i punkt 2.18 eller den tillämpliga tabellen i bilaga 5. |
| --- | --- |

4.1.13

Faktorn X som avses i punkt 2.18 eller den tillämpliga tabellen i bilaga 5.

| 4.1.14 | Ringtrycket för kallt däck som vid monteringen av däcket inte får överskridas vid vulsten, enligt tillverkarens anvisningar för den typen av däck. |
| --- | --- |

4.1.14

Ringtrycket för kallt däck som vid monteringen av däcket inte får överskridas vid vulsten, enligt tillverkarens anvisningar för den typen av däck.

| 4.1.15 | Provtrycket, i kPa (eller bar). |
| --- | --- |

4.1.15

Provtrycket, i kPa (eller bar).

| 4.2 | På typgodkännandemyndighetens begäran ska däcktillverkaren också tillhandahålla en fullständig teknisk dokumentation för varje däckstyp. Denna ska innehålla skisser eller foton (tre exemplar) som visar slitbanemönstret på det pumpade däcket monterat på den mätfälg som visar dimensionerna (se punkterna 6.1 och 6.2) på den komponenttyp som lämnas in för typgodkännande. Den ska också innehålla antingen den provningsrapport som utfärdats av ett auktoriserat provningslaboratorium eller åtföljas av ett prov på däckstypen på begäran av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

4.2

På typgodkännandemyndighetens begäran ska däcktillverkaren också tillhandahålla en fullständig teknisk dokumentation för varje däckstyp. Denna ska innehålla skisser eller foton (tre exemplar) som visar slitbanemönstret på det pumpade däcket monterat på den mätfälg som visar dimensionerna (se punkterna 6.1 och 6.2) på den komponenttyp som lämnas in för typgodkännande. Den ska också innehålla antingen den provningsrapport som utfärdats av ett auktoriserat provningslaboratorium eller åtföljas av ett prov på däckstypen på begäran av typgodkännandemyndigheten.

5.   TYPGODKÄNNANDE

| 5.1 | Om den typ av däck som inlämnas för typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter uppfyller villkoren i punkt 6 ska den typgodkännas. |
| --- | --- |

5.1

Om den typ av däck som inlämnas för typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter uppfyller villkoren i punkt 6 ska den typgodkännas.

| 5.2 | Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i dess ursprungliga lydelse) ska ange löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av föreskrifterna vid utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela någon annan typ av däck samma nummer. |
| --- | --- |

5.2

Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i dess ursprungliga lydelse) ska ange löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av föreskrifterna vid utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela någon annan typ av däck samma nummer.

| 5.3 | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om tillverkningens definitiva upphörande för en typ av däck enligt dessa föreskrifter ska sändas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, i form av ett meddelandeformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.3

Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om tillverkningens definitiva upphörande för en typ av däck enligt dessa föreskrifter ska sändas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, i form av ett meddelandeformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 5.4 | I det utrymme som avses i punkt 3.3 och förutom den märkning som föreskrivs i punkterna 3.1 och 3.2 ska det på varje däck som överensstämmer med en typ av däck som typgodkänts enligt dessa föreskrifter på ett väl synligt ställe fästas ett internationellt typgodkännandemärke som består av






  5.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännande (2), |
| --- | --- | --- |

5.4

I det utrymme som avses i punkt 3.3 och förutom den märkning som föreskrivs i punkterna 3.1 och 3.2 ska det på varje däck som överensstämmer med en typ av däck som typgodkänts enligt dessa föreskrifter på ett väl synligt ställe fästas ett internationellt typgodkännandemärke som består av

5.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännande (2),

| 5.4.2 | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett tankstreck och typgodkännandenumret. |
| --- | --- |

5.4.2

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett tankstreck och typgodkännandenumret.

| 5.5 | Typgodkännandemärket ska vara lättläst och omöjligt att utplåna. |
| --- | --- |

5.5

Typgodkännandemärket ska vara lättläst och omöjligt att utplåna.

| 5.6 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkets utformning. |
| --- | --- |

5.6

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkets utformning.

6.   KRAV

6.1   Däcksbredden

| 6.1.1 | Med undantag för vad som föreskrivs i punkt 6.1.2 ska däcksbredden beräknas med hjälp av följande formel:
  S = S1 + K (A – A1)
  där






  S | är däcksbredden uttryckt i mm i relation till mätfälgen, |
| --- | --- | --- |
| S1 | är den nominella däcksbredden i mm såsom den anges på däcksidan i den föreskrivna dimensionsbeteckningen, |
| A | är bredden (uttryckt i mm) (3) på mätfälgen enligt tillverkarens anvisningar, |
| A1 | är bredden (uttryckt i mm) (3) på den teoretiska fälgen; den ska vara lika med S1 multiplicerat med faktorn X enligt tillverkarens anvisningar, och |
| K | ska vara lika med 0,4. |

6.1.1

Med undantag för vad som föreskrivs i punkt 6.1.2 ska däcksbredden beräknas med hjälp av följande formel:

S = S1 + K (A – A1)

där

S

är däcksbredden uttryckt i mm i relation till mätfälgen,

S1

är den nominella däcksbredden i mm såsom den anges på däcksidan i den föreskrivna dimensionsbeteckningen,

A

är bredden (uttryckt i mm) (3) på mätfälgen enligt tillverkarens anvisningar,

A1

är bredden (uttryckt i mm) (3) på den teoretiska fälgen; den ska vara lika med S1 multiplicerat med faktorn X enligt tillverkarens anvisningar, och

K

ska vara lika med 0,4.

| 6.1.2 | För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5 anges dock den teoretiska fälgen (A1) och den nominella däcksbredden (S1) mittemot dimensionsbeteckningen i dessa tabeller. |
| --- | --- |

6.1.2

För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5 anges dock den teoretiska fälgen (A1) och den nominella däcksbredden (S1) mittemot dimensionsbeteckningen i dessa tabeller.

6.2   Däckets ytterdiameter

| 6.2.1 | Med undantag av vad som föreskrivs i punkt 6.2.2 ska däckets ytterdiameter beräknas med hjälp av följande formel:
  D = d + 2 H
  där






  D | är ytterdiametern, uttryckt i mm, |
| --- | --- | --- |
| d | är det standardtal som betecknar den nominella fälgdiametern uttryckt i mm (se punkt 2.16), |
| H | är den nominella sektionshöjden i mm som är lika med
  H = 0,01 × Ra × S1 |

6.2.1

Med undantag av vad som föreskrivs i punkt 6.2.2 ska däckets ytterdiameter beräknas med hjälp av följande formel:

D = d + 2 H

där

D

är ytterdiametern, uttryckt i mm,

d

är det standardtal som betecknar den nominella fälgdiametern uttryckt i mm (se punkt 2.16),

H

är den nominella sektionshöjden i mm som är lika med

H = 0,01 × Ra × S1

där

| Ra | är det nominella profilförhållandet, |
| --- | --- |
| S1 | är den nominella däcksbredden i mm, |

Ra

är det nominella profilförhållandet,

S1

är den nominella däcksbredden i mm,

allt enligt uppgifterna på däcksidan i dimensionsbeteckningen i enlighet med punkt 2.15.

| 6.2.2 | För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5 anges dock ytterdiametern (D) och den nominella fälgdiametern (d) uttryckt i mm mittemot dimensionsbeteckningen i dessa tabeller. |
| --- | --- |

6.2.2

För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5 anges dock ytterdiametern (D) och den nominella fälgdiametern (d) uttryckt i mm mittemot dimensionsbeteckningen i dessa tabeller.

6.3   Däcksbredden: specificering av toleranser

| 6.3.1 | Däckets totala bredd kan vara mindre än den däcksbredd som bestäms i enlighet med punkt 6.1 eller som visas i bilaga 5. |
| --- | --- |

6.3.1

Däckets totala bredd kan vara mindre än den däcksbredd som bestäms i enlighet med punkt 6.1 eller som visas i bilaga 5.

| 6.3.2 | Däckets totala bredd får inte överstiga den däcksbredd som fastställs i enlighet med punkt 6.1 med mer än följande: | Radialdäck: + 5 % |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Däckets totala bredd får inte överstiga den däcksbredd som fastställs i enlighet med punkt 6.1 med mer än följande:

Radialdäck: + 5 %

| | Diagonaldäck: + 8 % |
| --- | --- |

Diagonaldäck: + 8 %

| 6.3.3 | För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5, är de tillåtna procenttalen dock de som lämnas i de eventuella relevanta tabellerna. |
| --- | --- |

6.3.3

För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5, är de tillåtna procenttalen dock de som lämnas i de eventuella relevanta tabellerna.

6.4   Däckets ytterdiameter: specificering av toleranser

| 6.4.1 | Däckets ytterdiameter får inte överskrida värdena D min och D max, som erhålls genom följande formel:
  D min = d + 2 (H × a)
  D max = d + 2 (H × b)
  där H och d är lika med definitionen i punkt 6.2.1.






  6.4.1.1 | För de dimensioner som förtecknas i bilaga 5: H = 0,5 (D – d) (för referenser se punkt 6.2). |
| --- | --- | --- |

6.4.1

Däckets ytterdiameter får inte överskrida värdena D min och D max, som erhålls genom följande formel:

D min = d + 2 (H × a)

D max = d + 2 (H × b)

där H och d är lika med definitionen i punkt 6.2.1.

6.4.1.1

För de dimensioner som förtecknas i bilaga 5: H = 0,5 (D – d) (för referenser se punkt 6.2).

| 6.4.2 | Koefficienterna a och b är följande:









  Användningskategori | Radial | Diagonal |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | a | b |
| Styrhjul | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Drivhjul till traktorer och skogsmaskiner – normaldäck | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Drivhjul till traktorer och skogsmaskiner – specialdäck | 1,00 | 1,12 | 1,00 | 1,12 |
| Redskap | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |

6.4.2

Koefficienterna a och b är följande:

Användningskategori

Radial

Diagonal

a

b

a

b

Styrhjul

0,96

1,04

0,96

1,07

Drivhjul till traktorer och skogsmaskiner – normaldäck

0,96

1,04

0,96

1,07

Drivhjul till traktorer och skogsmaskiner – specialdäck

1,00

1,12

1,00

1,12

Redskap

0,96

1,04

0,96

1,07

| 6.4.3 | För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5, är de tillåtna procenttalen dock de som lämnas i de eventuella relevanta tabellerna. |
| --- | --- |

6.4.3

För de typer av däck för vilka dimensionsbeteckningen lämnas i den första kolumnen i tabellerna i bilaga 5, är de tillåtna procenttalen dock de som lämnas i de eventuella relevanta tabellerna.

6.5   Provningsförfaranden

| 6.5.1 | Däckens faktiska dimensioner mäts enligt föreskrifterna i bilaga 6. |
| --- | --- |

6.5.1

Däckens faktiska dimensioner mäts enligt föreskrifterna i bilaga 6.

| 6.5.2 | Provningsförfarande för att bedöma däckets explosionssäkerhet beskrivs i bilaga 8.






  6.5.2.1 | Ett däck som efter att ha provats för bedömning av explosionssäkerheten inte uppvisar någon slitbaneseparering, skiktseparering, kordseparering, brusten vulst eller kordbrott anses ha klarat provet. Däcket får inte användas i några andra prov. |
| --- | --- | --- |

6.5.2

Provningsförfarande för att bedöma däckets explosionssäkerhet beskrivs i bilaga 8.

6.5.2.1

Ett däck som efter att ha provats för bedömning av explosionssäkerheten inte uppvisar någon slitbaneseparering, skiktseparering, kordseparering, brusten vulst eller kordbrott anses ha klarat provet. Däcket får inte användas i några andra prov.

| 6.5.3 | Provningsförfaranden för att bedöma däckets lämplighet för angivna prestanda beskrivs i bilaga 9.






  6.5.3.1 | Ett däck som efter att ha genomgått belastnings-/hastighetsprovet inte visar tecken på slitbaneseparering, skiktseparering, kordseparering eller kordbrott anses ha klarat provningen. Däcket får inte användas i några andra prov. |
| --- | --- | --- |

6.5.3

Provningsförfaranden för att bedöma däckets lämplighet för angivna prestanda beskrivs i bilaga 9.

6.5.3.1

Ett däck som efter att ha genomgått belastnings-/hastighetsprovet inte visar tecken på slitbaneseparering, skiktseparering, kordseparering eller kordbrott anses ha klarat provningen. Däcket får inte användas i några andra prov.

| 6.5.3.2 | Ett däck som efter genomfört belastnings-/hastighetsprov visar prov på spaltning som en följd av de särskilda provningsförhållandena anses ha klarat provet. |
| --- | --- |

6.5.3.2

Ett däck som efter genomfört belastnings-/hastighetsprov visar prov på spaltning som en följd av de särskilda provningsförhållandena anses ha klarat provet.

| 6.5.4 | Om en tillverkare producerar en serie däck anses det inte nödvändigt att prova varje däckstyp i serien. |
| --- | --- |

6.5.4

Om en tillverkare producerar en serie däck anses det inte nödvändigt att prova varje däckstyp i serien.

7.   ÄNDRING AV DÄCKSTYP OCH UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE

| 7.1 | Varje ändring av däckstypen ska rapporteras till den myndighet som godkände däckstypen. Myndigheten kan då antingen






  7.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att däcket fortfarande uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

Varje ändring av däckstypen ska rapporteras till den myndighet som godkände däckstypen. Myndigheten kan då antingen

7.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att däcket fortfarande uppfyller ställda krav, eller

| 7.1.2 | kräva en ytterligare provningsrapport från det tekniska organ som ansvarar för genomförandet av provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva en ytterligare provningsrapport från det tekniska organ som ansvarar för genomförandet av provningarna.

| 7.2 | En ändring av slitbanemönstret ska inte anses vara tillräckligt för att upprepa provningarna i punkt 6 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2

En ändring av slitbanemönstret ska inte anses vara tillräckligt för att upprepa provningarna i punkt 6 i dessa föreskrifter.

| 7.3 | Ett meddelande om typgodkännande eller om avslag på ansökan om typgodkännande, med uppgift om ändringarna, ska sändas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 5.3. |
| --- | --- |

7.3

Ett meddelande om typgodkännande eller om avslag på ansökan om typgodkännande, med uppgift om ändringarna, ska sändas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 5.3.

| 7.4 | Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökning av typgodkännande ska tilldela varje sådan utökning ett löpnummer, som ska anges i meddelandet, och informera övriga avtalsparter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, genom ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.4

Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökning av typgodkännande ska tilldela varje sådan utökning ett löpnummer, som ska anges i meddelandet, och informera övriga avtalsparter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, genom ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionens överensstämmelse ska bedömas enligt det förfarande som fastställts i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/version 2), med följande krav:

| 8.1 | De däck som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkt 6. |
| --- | --- |

8.1

De däck som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att de uppfyller kraven i punkt 6.

| 8.2 | Den myndighet som utfärdat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de metoder för produktionens överensstämmelse som används vid varje tillverkningsenhet. För varje sådan enhet ska i normalfallet en granskning ske vartannat år. |
| --- | --- |

8.2

Den myndighet som utfärdat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de metoder för produktionens överensstämmelse som används vid varje tillverkningsenhet. För varje sådan enhet ska i normalfallet en granskning ske vartannat år.

9.   PÅFÖLJD FÖR TILLVERKNINGENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP

| 9.1 | Ett typgodkännande som beviljats för en typ av däck i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om kravet i punkt 8.1 inte uppfylls eller om de däck som tagits från serien inte har klarat de prov som föreskrivs i den punkten. |
| --- | --- |

9.1

Ett typgodkännande som beviljats för en typ av däck i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om kravet i punkt 8.1 inte uppfylls eller om de däck som tagits från serien inte har klarat de prov som föreskrivs i den punkten.

| 9.2 | Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, ska denna part genast rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.2

Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, ska denna part genast rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   TILLVERKNINGENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en typ av däck som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. När myndigheten fått ett sådant meddelande, ska den informera övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av meddelandet enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN OCH ADRESSER GÄLLANDE DE TEKNISKA ORGAN SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVEN, PROVNINGSLABORATORIERNA OCH DE ADMINISTRATIVA ENHETERNA

| 11.1 | De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser gällande de tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprov och i förekommande fall de godkända provningslaboratorierna liksom de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i annat land, ska skickas. |
| --- | --- |

11.1

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser gällande de tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprov och i förekommande fall de godkända provningslaboratorierna liksom de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i annat land, ska skickas.

| 11.2 | De avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter får använda däckfabrikanternas laboratorier och får som godkända provningslaboratorier utse de av dessa som är belägna på deras eget territorium eller på en annan avtalsparts territorium, förutsatt att den senares behöriga myndighet lämnat ett preliminärt medgivande för detta förfarande. |
| --- | --- |

11.2

De avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter får använda däckfabrikanternas laboratorier och får som godkända provningslaboratorier utse de av dessa som är belägna på deras eget territorium eller på en annan avtalsparts territorium, förutsatt att den senares behöriga myndighet lämnat ett preliminärt medgivande för detta förfarande.

| 11.3 | Om en avtalspart tillämpar punkt 11.2 kan den om den så önskar låta sig representeras vid provningarna av en eller flera personer som den väljer ut. |
| --- | --- |

11.3

Om en avtalspart tillämpar punkt 11.2 kan den om den så önskar låta sig representeras vid provningarna av en eller flera personer som den väljer ut.

Figur

(se punkterna 2.2 och 4.1)

Tvärsnitt av däck

Image

| Ribbmönster | Längsgående ribbmönster |
| --- | --- |
| | |

Ribbmönster

Längsgående ribbmönster

Image

Image

---

(1)  Före den 1 januari 2000 får tillverkningsdatum anges med tre siffror, där de två första anger veckan och den sista anger tillverkningsåret.

(2)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 och 55 (vakanta), 56 för Montenegro, 57 (vakant) och 58 för Tunisien. Efterföljande nummer ska tilldelas andra länder i den kronologiska ordning de ratificerar eller tillträder överenskommelse om antagande av enhetliga föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännanden utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter, och Förenta nationernas generalsekreterare ska meddela överenskommelsens parter de sålunda tilldelade numren.

(3)  Omräkningsfaktor från kod till mm är 25,4.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

Image

---

BILAGA 3

DÄCKMÄRKNINGENS UTFORMNING

(se punkterna 3.1 och 3.2)

DEL A:   DRIVHJULSDÄCK TILL JORDBRUKSTRAKTORER

Exempel på märkning på däckstyper i enlighet med dessa föreskrifter

Image

Märkningens lägsta höjd (mm)

| Däck med nominell däcksbredd | DÄCK MED FÄLGDIAMETERKOD |
| --- | --- |
| HÖGST 12 | 13–19.5 | 20 ELLER HÖGRE |
| högst 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 eller högre | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Däck med nominell däcksbredd

DÄCK MED FÄLGDIAMETERKOD

HÖGST 12

13–19.5

20 ELLER HÖGRE

högst 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135–235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 eller högre

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Följande märkning definierar ett drivhjulsdäck:

| — | En nominell däcksbredd på 360. |
| --- | --- |

—

En nominell däcksbredd på 360.

| — | Ett nominellt profilförhållande på 70. |
| --- | --- |

—

Ett nominellt profilförhållande på 70.

| — | Radiallagerstruktur (R). |
| --- | --- |

—

Radiallagerstruktur (R).

| — | En nominell fälgdiameter på 610 för vilken koden är 24. |
| --- | --- |

—

En nominell fälgdiameter på 610 för vilken koden är 24.

| — | En lastkapacitet på 1 250 kg, vilket motsvarar belastningsindex 116 i bilaga 4. |
| --- | --- |

—

En lastkapacitet på 1 250 kg, vilket motsvarar belastningsindex 116 i bilaga 4.

| — | Tillhör hastighetskategorin A8 (referenshastighet 40 km/tim). |
| --- | --- |

—

Tillhör hastighetskategorin A8 (referenshastighet 40 km/tim).

| — | Är dessutom tillåtet för en hastighet av 50 km/tim (hastighetskategori B) med en lastkapacitet på 1 150 kg, vilket motsvarar belastningsindex 113 i bilaga 4. |
| --- | --- |

—

Är dessutom tillåtet för en hastighet av 50 km/tim (hastighetskategori B) med en lastkapacitet på 1 150 kg, vilket motsvarar belastningsindex 113 i bilaga 4.

| — | Montering utan innerslang (”TUBELESS”). |
| --- | --- |

—

Montering utan innerslang (”TUBELESS”).

| — | Specialdäck (”R-2”). |
| --- | --- |

—

Specialdäck (”R-2”).

| — | Tillverkat under vecka 25 år 2006
  (se punkt 3.2 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

—

Tillverkat under vecka 25 år 2006

(se punkt 3.2 i dessa föreskrifter).

Placeringen och ordningsföljden på de märkningar som utgör däckets beteckning ska vara följande:

| a) | Dimensionsbeteckningen med uppgift om eventuellt prefix, den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, struktursymbolen (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern måste placeras såsom i följande exempel:
  360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24. |
| --- | --- |

a)

Dimensionsbeteckningen med uppgift om eventuellt prefix, den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, struktursymbolen (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern måste placeras såsom i följande exempel:

360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24.

| b) | Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. Den kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under densamma. |
| --- | --- |

b)

Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. Den kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under densamma.

| c) | Symbolerna ”TUBELESS”, ”R-2” eller ”DEEP”, det valfria ordet ”RADIAL” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill dimensionsbeteckningen. |
| --- | --- |

c)

Symbolerna ”TUBELESS”, ”R-2” eller ”DEEP”, det valfria ordet ”RADIAL” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill dimensionsbeteckningen.

| d) | Märkningen av den extra driftsbeskrivningen inne i cirkeln kan visa symbolen för hastighetskategori antingen efter eller under belastningsindex. |
| --- | --- |

d)

Märkningen av den extra driftsbeskrivningen inne i cirkeln kan visa symbolen för hastighetskategori antingen efter eller under belastningsindex.

DEL B:   STYRHJULSDÄCK FÖR JORDBRUKS- OCH SKOGSTRAKTORER

Exempel på märkning på däckstyper i enlighet med dessa föreskrifter

Image

Märkningens lägsta höjd (mm)

| Däck med nominell däcksbredd | DÄCK MED FÄLGDIAMETERKOD |
| --- | --- |
| HÖGST 12 | 13–19.5 | 20 ELLER HÖGRE |
| högst 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 eller högre | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Däck med nominell däcksbredd

DÄCK MED FÄLGDIAMETERKOD

HÖGST 12

13–19.5

20 ELLER HÖGRE

högst 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135–235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 eller högre

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Följande märkning definierar ett styrhjulsdäck:

| — | En nominell däcksbredd på 250. |
| --- | --- |

—

En nominell däcksbredd på 250.

| — | Ett nominellt profilförhållande på 70. |
| --- | --- |

—

Ett nominellt profilförhållande på 70.

| — | Radiallagerstruktur (R). |
| --- | --- |

—

Radiallagerstruktur (R).

| — | En nominell fälgdiameter på 405 mm, med koden 16, avsedd att monteras på styrhjulsaxlar på jordbrukstraktorer (FRONT). |
| --- | --- |

—

En nominell fälgdiameter på 405 mm, med koden 16, avsedd att monteras på styrhjulsaxlar på jordbrukstraktorer (FRONT).

| — | En lastkapacitet på 925 kg, vilket motsvarar belastningsindex 105 i bilaga 4. |
| --- | --- |

—

En lastkapacitet på 925 kg, vilket motsvarar belastningsindex 105 i bilaga 4.

| — | Tillhör hastighetskategorin A6 (referenshastighet 30 km/tim). |
| --- | --- |

—

Tillhör hastighetskategorin A6 (referenshastighet 30 km/tim).

| — | Montering utan innerslang (”TUBELESS”). |
| --- | --- |

—

Montering utan innerslang (”TUBELESS”).

| — | Tillverkat under vecka 25 år 2006
  (se punkt 3.2 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

—

Tillverkat under vecka 25 år 2006

(se punkt 3.2 i dessa föreskrifter).

Placeringen och ordningsföljden på de märkningar som utgör däckets beteckning ska vara följande:

| a) | Dimensionsbeteckningen med uppgift om den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, struktursymbolen (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern och, valfritt, bokstäverna ”FRONT” måste placeras såsom i följande exempel: 250/70 R 16 FRONT. |
| --- | --- |

a)

Dimensionsbeteckningen med uppgift om den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, struktursymbolen (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern och, valfritt, bokstäverna ”FRONT” måste placeras såsom i följande exempel: 250/70 R 16 FRONT.

| b) | Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. Den kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under densamma. |
| --- | --- |

b)

Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. Den kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under densamma.

| c) | Symbolen ”TUBELESS”, det valfria ordet ”RADIAL” och den valfria symbolen ”F-1” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill storleksbeteckningen. |
| --- | --- |

c)

Symbolen ”TUBELESS”, det valfria ordet ”RADIAL” och den valfria symbolen ”F-1” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill storleksbeteckningen.

DEL C:   IMPLEMENTDÄCK

Exempel på märkning på däckstyper i enlighet med dessa föreskrifter

Image

Märkningens lägsta höjd (mm)

| Däck med nominell däcksbredd | DÄCK MED FÄLGDIAMETERKOD |
| --- | --- |
| HÖGST 12 | 13–19.5 | 20 ELLER HÖGRE |
| högst 130 | b = 4
  c = 4
  d = 7 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 240 eller högre | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |

Däck med nominell däcksbredd

DÄCK MED FÄLGDIAMETERKOD

HÖGST 12

13–19.5

20 ELLER HÖGRE

högst 130

b = 4

c = 4

d = 7

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

135–235

b = 6

c = 4

d = 12

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

240 eller högre

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

Följande märkning definierar ett implementdäck:

| — | En nominell däcksbredd på 250. |
| --- | --- |

—

En nominell däcksbredd på 250.

| — | Ett nominellt profilförhållande på 70. |
| --- | --- |

—

Ett nominellt profilförhållande på 70.

| — | Radiallagerstruktur (R). |
| --- | --- |

—

Radiallagerstruktur (R).

| — | En nominell fälgdiameter på 508 mm för vilken koden är 20. |
| --- | --- |

—

En nominell fälgdiameter på 508 mm för vilken koden är 20.

| — | Avsett främst för montering på redskap, jordbruksmaskiner och släpvagnar till jordbruksfordon (IMP). |
| --- | --- |

—

Avsett främst för montering på redskap, jordbruksmaskiner och släpvagnar till jordbruksfordon (IMP).

| — | En lastkapacitet på 690 kg, vilket motsvarar belastningsindex 95 i bilaga 4 då det monteras på drivaxlarna (dragfordonsanvändningar), vilket framgår av den tillhörande symbolen. |
| --- | --- |

—

En lastkapacitet på 690 kg, vilket motsvarar belastningsindex 95 i bilaga 4 då det monteras på drivaxlarna (dragfordonsanvändningar), vilket framgår av den tillhörande symbolen.

| — | En lastkapacitet på 1 000 kg när det monteras på icke-drivaxlar (släpvagnsanvändning), vilket motsvarar belastningsindex 108 i bilaga 4, vilket framgår av den tillhörande symbolen. |
| --- | --- |

—

En lastkapacitet på 1 000 kg när det monteras på icke-drivaxlar (släpvagnsanvändning), vilket motsvarar belastningsindex 108 i bilaga 4, vilket framgår av den tillhörande symbolen.

| — | Båda användningarna tillhörande den nominella hastighetskategorin A6 (referenshastighet 30 km/tim). |
| --- | --- |

—

Båda användningarna tillhörande den nominella hastighetskategorin A6 (referenshastighet 30 km/tim).

| — | Montering utan innerslang (”TUBELESS”). |
| --- | --- |

—

Montering utan innerslang (”TUBELESS”).

| — | Tillverkat under vecka 25 år 2006
  (se punkt 3.2 i dessa föreskrifter). |
| --- | --- |

—

Tillverkat under vecka 25 år 2006

(se punkt 3.2 i dessa föreskrifter).

Placeringen och ordningsföljden på de märkningar som utgör däckets beteckning ska vara följande:

| a) | Dimensionsbeteckningen med uppgift om den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, struktursymbolen (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern och, valfritt, bokstäverna ”IMP” måste stå såsom i följande exempel: 250/70 R 20 IMP. |
| --- | --- |

a)

Dimensionsbeteckningen med uppgift om den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, struktursymbolen (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern och, valfritt, bokstäverna ”IMP” måste stå såsom i följande exempel: 250/70 R 20 IMP.

| b) | Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. De kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under denna. |
| --- | --- |

b)

Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. De kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under denna.

| c) | Symbolen ”TUBELESS”, I-3 (i tillämpliga fall), det valfria ordet ”RADIAL”, det valfria ordet ”IMPLEMENT” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill storleksbeteckningen. |
| --- | --- |

c)

Symbolen ”TUBELESS”, I-3 (i tillämpliga fall), det valfria ordet ”RADIAL”, det valfria ordet ”IMPLEMENT” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill storleksbeteckningen.

DEL D:   DÄCK TILL SKOGSMASKINER

Exempel på märkning på däckstyper i enlighet med dessa föreskrifter

Image

| MÄRKNINGENS LÄGSTA HÖJD: | b: 9 mm | c: 4 mm |
| --- | --- | --- |

MÄRKNINGENS LÄGSTA HÖJD:

b: 9 mm

c: 4 mm

Märkningen avser ett däck till skogsmaskiner (LS)

| a) | med en nominell däcksbredd på 600, |
| --- | --- |

a)

med en nominell däcksbredd på 600,

| b) | med ett nominellt profilförhållande på 55, |
| --- | --- |

b)

med ett nominellt profilförhållande på 55,

| c) | med diagonalstruktur (-), |
| --- | --- |

c)

med diagonalstruktur (-),

| d) | med en nominell fälgdiameter på 673 mm för vilken koden är 26.5, |
| --- | --- |

d)

med en nominell fälgdiameter på 673 mm för vilken koden är 26.5,

| e) | med en medeltjock slitbana (LS-2), |
| --- | --- |

e)

med en medeltjock slitbana (LS-2),

| f) | med en lastkapacitet på 3 750 kg, vilket motsvarar belastningsindex 154 i bilaga 4, |
| --- | --- |

f)

med en lastkapacitet på 3 750 kg, vilket motsvarar belastningsindex 154 i bilaga 4,

| g) | tillhörande hastighetskategori A8 (referenshastighet 40 km/tim), |
| --- | --- |

g)

tillhörande hastighetskategori A8 (referenshastighet 40 km/tim),

| h) | avsett för montering utan innerslang (”TUBELESS”), |
| --- | --- |

h)

avsett för montering utan innerslang (”TUBELESS”),

| i) | tillverkat under vecka 25 år 2006 (se punkt 3.2. i föreskrifterna). |
| --- | --- |

i)

tillverkat under vecka 25 år 2006 (se punkt 3.2. i föreskrifterna).

Placeringen och ordningsföljden på de märkningar som utgör däckets beteckning ska vara följande:

| a) | Dimensionsbeteckningen med uppgift om den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, typen av struktursymbol (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern måste placeras såsom i ovanstående exempel: 600/55 – 26.5. |
| --- | --- |

a)

Dimensionsbeteckningen med uppgift om den nominella däcksbredden, det nominella profilförhållandet, typen av struktursymbol (i tillämpliga fall) och den nominella fälgdiametern måste placeras såsom i ovanstående exempel: 600/55 – 26.5.

| b) | Märkningen ”LS”, följd av den relevanta siffran 1, 2, 3 eller 4, ska placeras efter dimensionsbeteckningen i enlighet med ovanstående exempel: LS-2. |
| --- | --- |

b)

Märkningen ”LS”, följd av den relevanta siffran 1, 2, 3 eller 4, ska placeras efter dimensionsbeteckningen i enlighet med ovanstående exempel: LS-2.

| c) | Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. Den kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under densamma. |
| --- | --- |

c)

Driftsbeskrivningen (belastningsindex och symbolen för hastighetskategorin) ska placeras nära dimensionsbeteckningen. Den kan stå antingen före eller efter dimensionsbeteckningen eller finnas över eller under densamma.

| d) | Symbolen ”TUBELESS” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill dimensionsbeteckningen. |
| --- | --- |

d)

Symbolen ”TUBELESS” och tillverkningsdatum behöver inte anges intill dimensionsbeteckningen.

---

BILAGA 4

Förteckning över belastningsindex (LI) och motsvarande största vikt som kan transporteras (kg)

(se punkt 2.28)

| LI | kg |
| --- | --- |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

LI

kg

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

BILAGA 5

Teoretisk fälg, ytterdiameter och nominell däcksbredd för däck med vissa dimensionsbeteckningar

Tabell 1

Styrhjul på jordbruksmaskiner – normal och låg sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4,00 - 9 | 3 | 112 | 460 | 229 |
| 4,00 - 12 | 3 | 112 | 535 | 305 |
| 4,00 - 15 | 3 | 112 | 610 | 381 |
| 4,00 - 16 | 3 | 112 | 630 | 406 |
| 4,00 - 19 | 3 | 112 | 712 | 483 |
| 4,50 - 10 | 3 | 121 | 505 | 254 |
| 4,50 - 16 | 3 | 122 | 655 | 406 |
| 4,50 - 19 | 3 | 122 | 736 | 483 |
| 5,00 - 10 | 3 | 130 | 530 | 254 |
| 5,00 - 12 | 3 | 130 | 580 | 305 |
| 5,00 - 15 | 4 | 140 | 655 | 381 |
| 5,00 - 16 | 4 | 140 | 680 | 406 |
| 5,50 - 16 | 4 | 150 | 710 | 406 |
| 6,00 - 14 | 5 | 169 | 688 | 356 |
| 6,00 - 16 | 4,5 | 165 | 735 | 406 |
| 6,00 - 18 | 4 | 160 | 790 | 457 |
| 6,00 - 19 | 4,5 | 165 | 814 | 483 |
| 6,00 - 20 | 4,5 | 165 | 840 | 508 |
| 6,50 - 10 | 4,5 | 175 | 608 | 254 |
| 6,50 - 16 | 4,5 | 175 | 760 | 406 |
| 6,50 - 20 | 4,5 | 175 | 865 | 508 |
| 7,50 - 16 | 5,5 | 205 | 805 | 406 |
| 7,50 - 18 | 5,5 | 205 | 860 | 457 |
| 7,50 - 20 | 5,5 | 205 | 915 | 508 |
| 8,00 - 16 | 5,5 | 211 | 813 | 406 |
| 9,00 - 16 | 6 | 234 | 855 | 406 |
| 9,50 - 20 | 7 | 254 | 978 | 508 |
| 10,00 - 16 | 8 | 274 | 895 | 406 |
| 11,00 - 16 | 10 | 315 | 965 | 406 |
| 11,00 - 24 | 10 | 315 | 1 170 | 610 |
| Låg sektionshöjd |
| 7,5L - 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 8,25/85 - 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 9,5L - 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 9,5/85 - 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 11L - 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 11,5/75 - 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 7,5L - 16 | 6 | 208 | 746 | 406 |
| 11L - 16 | 8 | 279 | 840 | 406 |
| 14L - 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,0/80 - 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,5/75 - 16,1 | 11 | 373 | 940 | 409 |
| 16,5L - 16,1 | 14 | 419 | 1 072 | 409 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

4,00 - 9

3

112

460

229

4,00 - 12

3

112

535

305

4,00 - 15

3

112

610

381

4,00 - 16

3

112

630

406

4,00 - 19

3

112

712

483

4,50 - 10

3

121

505

254

4,50 - 16

3

122

655

406

4,50 - 19

3

122

736

483

5,00 - 10

3

130

530

254

5,00 - 12

3

130

580

305

5,00 - 15

4

140

655

381

5,00 - 16

4

140

680

406

5,50 - 16

4

150

710

406

6,00 - 14

5

169

688

356

6,00 - 16

4,5

165

735

406

6,00 - 18

4

160

790

457

6,00 - 19

4,5

165

814

483

6,00 - 20

4,5

165

840

508

6,50 - 10

4,5

175

608

254

6,50 - 16

4,5

175

760

406

6,50 - 20

4,5

175

865

508

7,50 - 16

5,5

205

805

406

7,50 - 18

5,5

205

860

457

7,50 - 20

5,5

205

915

508

8,00 - 16

5,5

211

813

406

9,00 - 16

6

234

855

406

9,50 - 20

7

254

978

508

10,00 - 16

8

274

895

406

11,00 - 16

10

315

965

406

11,00 - 24

10

315

1 170

610

Låg sektionshöjd

7,5L - 15

6

210

745

381

8,25/85 - 15

6

210

745

381

9,5L - 15

8

240

785

381

9,5/85 - 15

8

240

785

381

11L - 15

8

280

815

381

11,5/75 - 15

8

280

815

381

7,5L - 16

6

208

746

406

11L - 16

8

279

840

406

14L - 16,1

11

360

985

409

14,0/80 - 16,1

11

360

985

409

14,5/75 - 16,1

11

373

940

409

16,5L - 16,1

14

419

1 072

409

Anm.:

| 1. | Styrhjul till jordbruksmaskiner identifieras antingen genom suffixet ”Front” placerat efter däckets dimensionsbeteckning (t.ex. 4,00 - 9 Front) eller genom en av följande tilläggsmärkningar på däcksidorna: ”F–1” eller ”F–2”. |
| --- | --- |

1.

Styrhjul till jordbruksmaskiner identifieras antingen genom suffixet ”Front” placerat efter däckets dimensionsbeteckning (t.ex. 4,00 - 9 Front) eller genom en av följande tilläggsmärkningar på däcksidorna: ”F–1” eller ”F–2”.

| 2. | Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 4,00R9). |
| --- | --- |

2.

Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 4,00R9).

Tabell 2 (1/3)

Drivhjulsdäck till jordbrukstraktorer – normal sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radial | Diagonal | Radial | Diagonal |
| 4,00 - 7 | 3 | | 112 | | 410 | 178 |
| 4,00 - 8 | 3 | | 112 | | 435 | 203 |
| 4,00 - 9 | 3 | | 112 | | 460 | 229 |
| 4,00–10 | 3 | | 112 | | 485 | 254 |
| 4,00–12 | 3 | | 112 | | 535 | 305 |
| 4,00–18 | 3 | | 112 | | 690 | 457 |
| 4,00–12 | 3 | | 121 | | 505 | 254 |
| 5,0 -10 | 4 | | 135 | | 505 | 254 |
| 5,00–10 | 3 | | 130 | | 530 | 254 |
| 5,00–12 | 4 | | 145 | | 580 | 305 |
| 5,00–15 | 4 | | 145 | | 645 | 381 |
| 6,00–12 | 4 | | 160 | | 635 | 305 |
| 6,00–16 | 4 | | 160 | | 735 | 406 |
| 6,5–15 | 5 | | 167 | | 685 | 381 |
| 6,50–16 | 5 | | 175 | | 760 | 406 |
| 7,50–18 | 5,5 | | 205 | | 860 | 457 |
| 8,00–20 | 6 | | 220 | | 965 | 508 |
| 5–12 | 4 | | 127 | | 545 | 305 |
| 5–14 | 4 | | 127 | | 595 | 356 |
| 5–26 | 4 | | 127 | | 900 | 660 |
| 6–10 | 5 | | 157 | | 550 | 254 |
| 6–12 | 5 | | 157 | | 600 | 305 |
| 6–14 | 5 | | 157 | | 650 | 356 |
| 7–14 | 5 | | 173 | | 690 | 356 |
| 7–16 | 6 | | 183 | | 740 | 406 |
| 8–16 | 6 | | 201 | | 790 | 406 |
| 8–18 | 7 | | 211 | | 840 | 457 |
| 7,2–20 | 6 | | 183 | | 845 | 508 |
| 7,2–24 | 6 | | 183 | | 945 | 610 |
| 7,2–30 | 6 | | 183 | | 1 095 | 762 |
| 7,2–36 | 6 | | 183 | | 1 250 | 914 |
| 7,2–40 | 6 | | 183 | | 1 350 | 1 016 |
| 8,3–16 | 7 | | 211 | | 790 | 406 |
| 8,3–20 | 7 | | 211 | | 890 | 508 |
| 8,3–22 | 7 | | 211 | | 940 | 559 |
| 8,3–24 | 7 | 211 | 211 | 985 | 995 | 610 |
| 8,3–26 | 7 | | 211 | | 1 045 | 660 |
| 8,3–28 | 7 | | 211 | | 1 095 | 711 |
| 8,3–32 | 7 | 211 | 211 | 1 190 | 1 195 | 813 |
| 8,3–36 | 7 | 211 | 211 | 1 290 | 1 300 | 914 |
| 8,3–38 | 7 | | 211 | | 1 350 | 965 |
| 8,3–42 | 7 | 211 | 211 | 1 440 | 1 450 | 1 067 |
| 8,3–44 | 7 | 211 | 211 | 1 495 | 1 500 | 1 118 |
| 9,5–16 | 8 | | 241 | | 845 | 406 |
| 9,5–18 | 8 | | 241 | | 895 | 457 |
| 9,5–20 | 8 | 241 | 241 | 940 | 945 | 508 |
| 9,5–22 | 8 | | 241 | | 995 | 559 |
| 9,5–24 | 8 | 241 | 241 | 1 040 | 1 050 | 610 |
| 9,5–26 | 8 | | 241 | | 1 100 | 660 |
| 9,5–28 | 8 | 241 | | 1 140 | | 711 |
| 9,5–32 | 8 | | 241 | | 1 250 | 813 |
| 9,5–36 | 8 | 241 | 241 | 1 345 | 1 355 | 914 |
| 9,5–38 | 8 | | 241 | | 1 405 | 965 |
| 9,5-42 | 8 | | 241 | | 1 505 | 1 067 |
| 9,5-44 | 8 | 241 | 241 | 1 550 | 1 555 | 1 118 |
| 9,5-48 | 8 | 241 | 241 | 1 650 | 1 655 | 1 219 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

Radial

Diagonal

Radial

Diagonal

4,00 - 7

3

112

410

178

4,00 - 8

3

112

435

203

4,00 - 9

3

112

460

229

4,00–10

3

112

485

254

4,00–12

3

112

535

305

4,00–18

3

112

690

457

4,00–12

3

121

505

254

5,0 -10

4

135

505

254

5,00–10

3

130

530

254

5,00–12

4

145

580

305

5,00–15

4

145

645

381

6,00–12

4

160

635

305

6,00–16

4

160

735

406

6,5–15

5

167

685

381

6,50–16

5

175

760

406

7,50–18

5,5

205

860

457

8,00–20

6

220

965

508

5–12

4

127

545

305

5–14

4

127

595

356

5–26

4

127

900

660

6–10

5

157

550

254

6–12

5

157

600

305

6–14

5

157

650

356

7–14

5

173

690

356

7–16

6

183

740

406

8–16

6

201

790

406

8–18

7

211

840

457

7,2–20

6

183

845

508

7,2–24

6

183

945

610

7,2–30

6

183

1 095

762

7,2–36

6

183

1 250

914

7,2–40

6

183

1 350

1 016

8,3–16

7

211

790

406

8,3–20

7

211

890

508

8,3–22

7

211

940

559

8,3–24

7

211

211

985

995

610

8,3–26

7

211

1 045

660

8,3–28

7

211

1 095

711

8,3–32

7

211

211

1 190

1 195

813

8,3–36

7

211

211

1 290

1 300

914

8,3–38

7

211

1 350

965

8,3–42

7

211

211

1 440

1 450

1 067

8,3–44

7

211

211

1 495

1 500

1 118

9,5–16

8

241

845

406

9,5–18

8

241

895

457

9,5–20

8

241

241

940

945

508

9,5–22

8

241

995

559

9,5–24

8

241

241

1 040

1 050

610

9,5–26

8

241

1 100

660

9,5–28

8

241

1 140

711

9,5–32

8

241

1 250

813

9,5–36

8

241

241

1 345

1 355

914

9,5–38

8

241

1 405

965

9,5-42

8

241

1 505

1 067

9,5-44

8

241

241

1 550

1 555

1 118

9,5-48

8

241

241

1 650

1 655

1 219

Tabell 2 (2/3)

Drivhjulsdäck till jordbrukstraktorer – normal sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radial | Diagonal | Radial | Diagonal |
| 11,2–18 | 10 | | 284 | | 955 | 457 |
| 11,2–20 | 10 | 284 | 284 | 995 | 1 005 | 508 |
| 11,2–24 | 10 | 284 | 284 | 1 095 | 1 105 | 610 |
| 11,2–26 | 10 | | 284 | | 1 155 | 660 |
| 11,2–28 | 10 | 284 | 284 | 1 200 | 1 205 | 711 |
| 11,2–36 | 10 | 284 | 284 | 1 400 | 1 410 | 914 |
| 11,2–38 | 10 | 284 | 284 | 1 455 | 1 460 | 965 |
| 11,2–42 | 10 | 284 | | 1 555 | | 1 067 |
| 11,2–44 | 10 | 284 | | 1 610 | | 1 118 |
| 11,2–48 | 10 | 284 | | 1 710 | | 1 219 |
| 12,4–16 | 11 | | 315 | | 956 | 406 |
| 12,4–20 | 11 | 315 | | 1 045 | | 508 |
| 12,4–24 | 11 | 315 | 315 | 1 145 | 1 160 | 610 |
| 12,4–26 | 11 | | 315 | | 1 210 | 660 |
| 12,4–28 | 11 | 315 | 315 | 1 250 | 1 260 | 711 |
| 12,4–30 | 11 | | 315 | | 1 310 | 762 |
| 12,4–32 | 11 | 315 | 315 | 1 350 | 1 360 | 813 |
| 12,4–36 | 11 | 315 | 315 | 1 450 | 1 465 | 914 |
| 12,4–38 | 11 | 315 | 315 | 1 500 | 1 515 | 965 |
| 12,4–42 | 11 | | 315 | | 1 615 | 1 067 |
| 12,4–46 | 11 | 315 | | 1 705 | | 1 168 |
| 12,4–52 | 11 | 315 | | 1 860 | | 1 321 |
| 13,6–16 | 12 | | 345 | | 1 005 | 406 |
| 13,6–24 | 12 | 345 | 345 | 1 190 | 1 210 | 610 |
| 13,6-26 | 12 | 345 | 345 | 1 260 | 1 260 | 660 |
| 13,6–28 | 12 | 345 | 345 | 1 295 | 1 310 | 711 |
| 13,6–36 | 12 | 345 | 345 | 1 500 | 1 515 | 914 |
| 13,6–38 | 12 | 345 | 345 | 1 550 | 1 565 | 965 |
| 13,6–48 | 12 | 345 | | 1 805 | | 1 219 |
| 13,9–36 | 12 | | 353 | | 1 478 | 965 |
| 14,9/80–24 | 12 | | 368 | | 1 215 | 610 |
| 14,9–20 | 13 | | 378 | | 1 165 | 508 |
| 14,9–24 | 13 | 378 | 378 | 1 245 | 1 265 | 610 |
| 14,9–26 | 13 | 378 | 378 | 1 295 | 1 315 | 660 |
| 14,9–28 | 13 | 378 | 378 | 1 350 | 1 365 | 711 |
| 14,9–30 | 13 | 378 | 378 | 1 400 | 1 415 | 762 |
| 14,9–38 | 13 | 378 | 378 | 1 600 | 1 615 | 965 |
| 14,9–46 | 13 | 378 | | 1 824 | | 1 168 |
| 15,5–38 | 14 | 394 | 394 | 1 565 | 1 570 | 965 |
| 16,9–24 | 15 | 429 | 429 | 1 320 | 1 335 | 610 |
| 16,9–26 | 15 | 429 | 429 | 1 370 | 1 385 | 660 |
| 16,9–28 | 15 | 429 | 429 | 1 420 | 1 435 | 711 |
| 16,9–30 | 15 | 429 | 429 | 1 475 | 1 485 | 762 |
| 16,9–34 | 15 | 429 | 429 | 1 575 | 1 585 | 864 |
| 16,9–38 | 15 | 429 | 429 | 1 675 | 1 690 | 965 |
| 16,9–42 | 15 | 429 | | 1 775 | | 1 067 |
| 18,4–16,1 | 16 | | 467 | | 1 137 | 409 |
| 18,4–24 | 16 | 467 | 467 | 1 395 | 1 400 | 610 |
| 18,4–26 | 16 | 467 | 467 | 1 440 | 1 450 | 660 |
| 18,4–28 | 16 | 467 | 467 | 1 490 | 1 501 | 711 |
| 18,4–30 | 16 | 467 | 467 | 1 545 | 1 550 | 762 |
| 18,4–34 | 16 | 467 | 467 | 1 645 | 1 650 | 864 |
| 18,4–38 | 16 | 467 | 467 | 1 750 | 1 750 | 965 |
| 18,4–42 | 16 | 467 | 467 | 1 850 | 1 850 | 1 067 |
| 18,4–46 | 16 | 467 | | 1 958 | | 1 168 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

Radial

Diagonal

Radial

Diagonal

11,2–18

10

284

955

457

11,2–20

10

284

284

995

1 005

508

11,2–24

10

284

284

1 095

1 105

610

11,2–26

10

284

1 155

660

11,2–28

10

284

284

1 200

1 205

711

11,2–36

10

284

284

1 400

1 410

914

11,2–38

10

284

284

1 455

1 460

965

11,2–42

10

284

1 555

1 067

11,2–44

10

284

1 610

1 118

11,2–48

10

284

1 710

1 219

12,4–16

11

315

956

406

12,4–20

11

315

1 045

508

12,4–24

11

315

315

1 145

1 160

610

12,4–26

11

315

1 210

660

12,4–28

11

315

315

1 250

1 260

711

12,4–30

11

315

1 310

762

12,4–32

11

315

315

1 350

1 360

813

12,4–36

11

315

315

1 450

1 465

914

12,4–38

11

315

315

1 500

1 515

965

12,4–42

11

315

1 615

1 067

12,4–46

11

315

1 705

1 168

12,4–52

11

315

1 860

1 321

13,6–16

12

345

1 005

406

13,6–24

12

345

345

1 190

1 210

610

13,6-26

12

345

345

1 260

1 260

660

13,6–28

12

345

345

1 295

1 310

711

13,6–36

12

345

345

1 500

1 515

914

13,6–38

12

345

345

1 550

1 565

965

13,6–48

12

345

1 805

1 219

13,9–36

12

353

1 478

965

14,9/80–24

12

368

1 215

610

14,9–20

13

378

1 165

508

14,9–24

13

378

378

1 245

1 265

610

14,9–26

13

378

378

1 295

1 315

660

14,9–28

13

378

378

1 350

1 365

711

14,9–30

13

378

378

1 400

1 415

762

14,9–38

13

378

378

1 600

1 615

965

14,9–46

13

378

1 824

1 168

15,5–38

14

394

394

1 565

1 570

965

16,9–24

15

429

429

1 320

1 335

610

16,9–26

15

429

429

1 370

1 385

660

16,9–28

15

429

429

1 420

1 435

711

16,9–30

15

429

429

1 475

1 485

762

16,9–34

15

429

429

1 575

1 585

864

16,9–38

15

429

429

1 675

1 690

965

16,9–42

15

429

1 775

1 067

18,4–16,1

16

467

1 137

409

18,4–24

16

467

467

1 395

1 400

610

18,4–26

16

467

467

1 440

1 450

660

18,4–28

16

467

467

1 490

1 501

711

18,4–30

16

467

467

1 545

1 550

762

18,4–34

16

467

467

1 645

1 650

864

18,4–38

16

467

467

1 750

1 750

965

18,4–42

16

467

467

1 850

1 850

1 067

18,4–46

16

467

1 958

1 168

Tabell 2 (3/3)

Drivhjulsdäck till jordbrukstraktorer – normal och låg sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radial | Diagonal | Radial | Diagonal |
| 20,8–34 | 18 | 528 | 528 | 1 735 | 1 735 | 864 |
| 20,8–38 | 18 | 528 | 528 | 1 835 | 1 835 | 965 |
| 20,8–42 | 18 | 528 | 528 | 1 935 | 1 935 | 1 067 |
| 23,1–26 | 20 | 587 | 587 | 1 605 | 1 605 | 660 |
| 23,1–30 | 20 | 587 | 587 | 1 700 | 1 705 | 762 |
| 23,1–34 | 20 | 587 | 587 | 1 800 | 1 805 | 864 |
| 24,5–32 | 21 | 622 | 622 | 1 800 | 1 805 | 813 |
| Låg sektionshöjd |
| 7,5L-15 | 6 | | 210 | | 745 | 381 |
| 14,9LR-20 | 13 | 378 | | 1 100 | | 508 |
| 17,5L-24 | 15 | 445 | 445 | 1 241 | 1 265 | 610 |
| 19,5L-24 | 17 | 495 | 495 | 1 314 | 1 339 | 610 |
| 21L-24 | 18 | | 533 | | 1 402 | 610 |
| 28,1–26 | 25 | | 714 | | 1 615 | 660 |
| 28L-26 | 25 | 719 | 714 | 1 607 | 1 615 | 660 |
| 30,5L-32 | 27 | 775 | 775 | 1 820 | 1 820 | 813 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

Radial

Diagonal

Radial

Diagonal

20,8–34

18

528

528

1 735

1 735

864

20,8–38

18

528

528

1 835

1 835

965

20,8–42

18

528

528

1 935

1 935

1 067

23,1–26

20

587

587

1 605

1 605

660

23,1–30

20

587

587

1 700

1 705

762

23,1–34

20

587

587

1 800

1 805

864

24,5–32

21

622

622

1 800

1 805

813

Låg sektionshöjd

7,5L-15

6

210

745

381

14,9LR-20

13

378

1 100

508

17,5L-24

15

445

445

1 241

1 265

610

19,5L-24

17

495

495

1 314

1 339

610

21L-24

18

533

1 402

610

28,1–26

25

714

1 615

660

28L-26

25

719

714

1 607

1 615

660

30,5L-32

27

775

775

1 820

1 820

813

Anm.:

| 1. | Dimensionsbeteckningen kan kompletteras med en andra siffra, t.ex. 23,1/18 - 26
  i stället för 23,1 - 26. |
| --- | --- |

1.

Dimensionsbeteckningen kan kompletteras med en andra siffra, t.ex. 23,1/18 - 26

i stället för 23,1 - 26.

| 2. | Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 23.1R26). |
| --- | --- |

2.

Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 23.1R26).

| 3. | Koefficient för beräkning av den totala bredden: + 8 % |
| --- | --- |

3.

Koefficient för beräkning av den totala bredden: + 8 %

Tabell 3

Drivhjulsdäck för jordbrukstraktorer – lågsektionsserier

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11,2/78–28 | 10 | 296 | 1 180 | 711 |
| 12,4/78–28 | 11 | 327 | 1 240 | 711 |
| 12,4/78–36 | 11 | 327 | 1 440 | 914 |
| 13,6/78–28 | 12 | 367 | 1 285 | 711 |
| 13,6/78–36 | 12 | 367 | 1 490 | 914 |
| 14,9/78–28 | 13 | 400 | 1 345 | 711 |
| 16,9/78–28 | 15 | 452 | 1 410 | 711 |
| 16,9/78–30 | 15 | 452 | 1 460 | 762 |
| 16,9/78–34 | 15 | 452 | 1 560 | 864 |
| 16,9/78–38 | 15 | 452 | 1 665 | 965 |
| 18,4/78–30 | 16 | 490 | 1 525 | 762 |
| 18,4/78–38 | 16 | 490 | 1 730 | 965 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

11,2/78–28

10

296

1 180

711

12,4/78–28

11

327

1 240

711

12,4/78–36

11

327

1 440

914

13,6/78–28

12

367

1 285

711

13,6/78–36

12

367

1 490

914

14,9/78–28

13

400

1 345

711

16,9/78–28

15

452

1 410

711

16,9/78–30

15

452

1 460

762

16,9/78–34

15

452

1 560

864

16,9/78–38

15

452

1 665

965

18,4/78–30

16

490

1 525

762

18,4/78–38

16

490

1 730

965

Tabell 4

Drivhjulsdäck för jordbrukstraktorer – lågsektionsserier

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 300/70R20 | 9 | 295 | 952 | 508 |
| 320/70R20 | 10 | 319 | 982 | 508 |
| 320/70R24 | 10 | 319 | 1 094 | 610 |
| 320/70R28 | 10 | 319 | 1 189 | 711 |
| 360/70R20 | 11 | 357 | 1 042 | 508 |
| 360/70R24 | 11 | 357 | 1 152 | 610 |
| 360/70R28 | 11 | 357 | 1 251 | 711 |
| 380/70R20 | 12 | 380 | 1 082 | 508 |
| 380/70R24 | 12 | 380 | 1 190 | 610 |
| 380/70R28 | 12 | 380 | 1 293 | 711 |
| 420/70R24 | 13 | 418 | 1 248 | 610 |
| 420/70R28 | 13 | 418 | 1 349 | 711 |
| 420/70R30 | 13 | 418 | 1 398 | 762 |
| 480/70R24 | 15 | 479 | 1 316 | 610 |
| 480/70R26 | 15 | 479 | 1 372 | 660 |
| 480/70R28 | 15 | 479 | 1 421 | 711 |
| 480/70R30 | 15 | 479 | 1 478 | 762 |
| 480/70R34 | 15 | 479 | 1 580 | 864 |
| 480/70R38 | 15 | 479 | 1 681 | 965 |
| 520/70R26 | 16 | 516 | 1 456 | 660 |
| 520/70R30 | 16 | 516 | 1 536 | 762 |
| 520/70R34 | 16 | 516 | 1 640 | 864 |
| 520/70R38 | 16 | 516 | 1 749 | 965 |
| 580/70R38 | 18 | 577 | 1 827 | 965 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

300/70R20

9

295

952

508

320/70R20

10

319

982

508

320/70R24

10

319

1 094

610

320/70R28

10

319

1 189

711

360/70R20

11

357

1 042

508

360/70R24

11

357

1 152

610

360/70R28

11

357

1 251

711

380/70R20

12

380

1 082

508

380/70R24

12

380

1 190

610

380/70R28

12

380

1 293

711

420/70R24

13

418

1 248

610

420/70R28

13

418

1 349

711

420/70R30

13

418

1 398

762

480/70R24

15

479

1 316

610

480/70R26

15

479

1 372

660

480/70R28

15

479

1 421

711

480/70R30

15

479

1 478

762

480/70R34

15

479

1 580

864

480/70R38

15

479

1 681

965

520/70R26

16

516

1 456

660

520/70R30

16

516

1 536

762

520/70R34

16

516

1 640

864

520/70R38

16

516

1 749

965

580/70R38

18

577

1 827

965

Tabell 5

Däck till jordbruksredskap – normal sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1) | Total diameter (D) | Nominell fälgdiameter (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) | (mm) | (mm) |
| 125 - 15 IMP | 3,5 | 127 | 590 | | 381 |
| 140 - 6 IMP | 4,5 | 135 | 315 | | 152 |
| 165 - 15 IMP | 4,5 | 167 | 650 | | 381 |
| 2,50 - 4 IMP | 1,75 | 68 | 225 | | 102 |
| 2,75 - 4 IMP | 1,75 | 70 | 234 | | 102 |
| 2,50 - 8 IMP | 1,5 | 68 | 338 | | 203 |
| 3,00 - 4 IMP | 2,5 | 90 | 265 | | 102 |
| 3,00 - 8 IMP | 2,5 | 90 | 367 | | 203 |
| 3,00 - 10 IMP | 2,5 | 90 | 418 | | 254 |
| 3,25 - 8 IMP | 2,10 | 84 | 366 | | 203 |
| 3,25 - 16 IMP | 1,85 | 88 | 590 | | 406 |
| 4,10/3,50-4 IMP | 2,10 | 89 | 272 | | 101 |
| 3,50 - 5 IMP | 3 | 95 | 292 | | 127 |
| 3,50 - 6 IMP | 2,5 | 100 | 343 | | 152 |
| 3,50 - 8 IMP | 2,5 | 100 | 393 | | 203 |
| 3,50 - 16 IMP | 1,85 | 92 | 590 | | 406 |
| 4,00 - 4 IMP | 3 | 114 | 313 | | 102 |
| 4,00 - 5 IMP | 3 | 102 | 310 | | 127 |
| 4,00 - 6 IMP | 3 | 114 | 374 | | 152 |
| 4,00 - 8 IMP | 3 | 112 | 418 | 425 | 203 |
| 4,00 – 9 IMP | 3 | 112 | 443 | 460 | 229 |
| 4,0 – 10 IMP | 3 | 114 | 455 | 465 | 254 |
| 4,00 – 10 IMP | 3 | 114 | 465 | 475 | 254 |
| 4,00 – 12 IMP | 3 | 112 | 519 | 536 | 305 |
| 4,00 – 15 IMP | 3 | 112 | 595 | 612 | 381 |
| 4,00 - 16 IMP | 3 | 114 | 608 | | 406 |
| 4,00 – 18 IMP | 3 | 112 | 672 | 688 | 457 |
| 4,00 - 19 IMP | 3 | 114 | 672 | | 483 |
| 4,00 - 21 IMP | 3 | 112 | 694 | | 533 |
| 4,00/4,50 - 21 IMP | | 110 | 765 | | 533 |
| 4,10 - 4 IMP | 3,25 | 102 | 765 | | 102 |
| 4,10 - 6 IMP | 3,25 | 102 | 268 | | 152 |
| 4,50 - 9 IMP | 3 | 124 | 319 | | 229 |
| 4,50 - 14 IMP | 3 | 124 | 466 | | 356 |
| 4,50 - 16 IMP | 3 | 123 | 593 | | 406 |
| 4,50 – 19 IMP | 3 | 124 | 720 | 733 | 483 |
| 4,80 – 8 IMP | 3,75 | 121 | 423 | 449 | 203 |
| 5,00 - 8 IMP | 4 | 145 | 467 | | 203 |
| 5,00 - 9 IMP | 3,5 | 141 | 497 | | 229 |
| 5,0 – 10 IMP | 4 | 145 | 505 | 517 | 254 |
| 5,0 - 12 IMP | 4 | 145 | 566 | | 305 |
| 5,00 – 12 IMP | 4 | 145 | 567 | 580 | 305 |
| 5,00 - 14 IMP | 4 | 145 | 618 | 631 | 356 |
| 5,0 – 15 IMP | 4 | 145 | 642 | | 381 |
| 5,00 - 15 IMP | 3 | 130 | 639 | 655 | 381 |
| 5,00 – 16 IMP | 4 | 145 | 669 | | 406 |
| 5,00/5,25 - 21 IMP | 3 | 136 | 824 | | 533 |
| 5,50 - 16 IMP | 4 | 150 | 685 | 703 | 406 |
| 5,70 - 12 IMP | 4,5 | 146 | 570 | | 305 |
| 5,70 - 15 IMP | 4,5 | 146 | 647 | | 381 |
| 5,90 – 15 IMP | 4 | 150 | 665 | 681 | 381 |
| 6 - 6 IMP | 4 | 145 | 425 | | 152 |
| 6,00 - 9 IMP | 4,5 | 169 | 543 | 556 | 229 |
| 6 - 12 IMP | 5 | 145 | 585 | | 305 |
| 6,0 - 12 IMP | 5 | 155 | 569 | | 305 |
| 6,00 - 12 IMP | 5 | 152 | 579 | | 305 |
| 6,00 - 16 IMP | 4 | 158 | 712 | 729 | 406 |
| 6,00 - 19 IMP | 4,5 | 169 | 810 | | 483 |
| 6,00 – 20 IMP | 4,5 | 169 | 830 | | 508 |
| 6,40 - 15 IMP | 4,5 | 163 | 684 | | 381 |
| 6,5 - 15 IMP | 5 | 163 | 674 | | 381 |
| 6,50 - 10 IMP | 5 | 178 | 597 | | 254 |
| 6,50 - 16 IMP | 4,5 | 173 | 735 | 754 | 406 |
| 6,50 - 20 IMP | 5 | 176 | 850 | | 508 |
| 6,70 - 15 IMP | 4,5 | 182 | 704 | 720 | 381 |
| 6,90 - 9 IMP | 5,5 | 175 | 545 | | 229 |
| 7,00- 12 IMP | 5 | 187 | 667 | 685 | 305 |
| 7,00 - 14 IMP | 5 | 170 | 691 | | 356 |
| 7,00 - 15 IMP | 5,5 | 200 | 744 | | 381 |
| 7,00 - 16 IMP | 5,5 | 200 | 769 | | 406 |
| 7,00 - 18 IMP | 5,5 | 200 | 820 | | 457 |
| 7,00 - 19 IMP | 5,5 | 200 | 845 | | 483 |
| 7,50 - 10 IMP | 6 | 214 | 634 | 649 | 254 |
| 7,50 - 14 IMP | 5,5 | 194 | 686 | | 356 |
| 7,50 - 15 IMP | 6 | 215 | 808 | | 381 |
| 7,50 – 16 IMP | 5,5 | 202 | 785 | 801 | 406 |
| 7,50 – 18 IMP | 5,5 | 202 | 836 | 852 | 457 |
| 7,50 – 20 IMP | 5,5 | 202 | 887 | 903 | 508 |
| 7,50 – 24 IMP | 5,5 | 202 | 989 | 1 013 | 610 |
| 7,60 – 15 IMP | 5,5 | 193 | 734 | 751 | 381 |
| 8 - 16 IMP | 6 | 211 | 795 | | 406 |
| 8,00 - 6 IMP | 7 | 203 | 452 | | 152 |
| 8,00 - 12 IMP | 5 | 214 | 710 | | 305 |
| 8,00 - 16 IMP | 6 | 206 | 808 | | 406 |
| 8,00 - 19 IMP | 6 | 214 | 888 | | 483 |
| 8,00 - 20 IMP | 6 | 214 | 945 | | 508 |
| 8,25 - 15 IMP | 6,5 | 237 | 835 | | 381 |
| 8,25 - 16 IMP | 6 | 229 | 832 | | 406 |
| 8,25 - 20 IMP | 6 | 229 | 934 | | 508 |
| 9,00 - 10 IMP | 6 | 234 | 696 | | 254 |
| 9,00 - 13 IMP | 5,5 | 247 | 814 | | 330 |
| 9,00- 15 IMP | 5,5 | 247 | 850 | | 381 |
| 9,00 - 16 IMP | 6 | 234 | 48 | | 406 |
| 9,00 - 24 IMP | 8 | 272 | 1 094 | | 610 |
| 10,00 - 12 IMP | 6,5 | 262 | 790 | | 305 |
| 10,00 - 15 IMP | 8 | 274 | 853 | | 381 |
| 10,00 - 16 IMP | 8 | 274 | 895 | | 406 |
| 10,50 - 16 IMP | 6,5 | 280 | 955 | | 406 |
| 11,00 - 12 IMP | 6,5 | 277 | 835 | | 305 |
| 11,00 - 16 IMP | 6,5 | 277 | 937 | | 406 |
| 11,0 - 20 IMP | 9 | 285 | 950 | | 508 |
| 11,25 - 24 IMP | 10 | 325 | 1 171 | | 610 |
| 11,25 - 28 IMP | 10 | 325 | 1 273 | | 711 |
| 11,5 - 24 IMP | 10 | 305 | 1 070 | | 610 |
| 13,50 - 16,1 IMP | 11 | 353 | 1 021 | 1 043 | 409 |
| 14,0 - 24 IMP | 12 | 370 | 1 170 | | 610 |
| 15,0 - 24 IMP | 13 | 400 | 1 210 | | 610 |
| 15,0 - 28 IMP | 13 | 400 | 1 310 | | 711 |
| 17,0 - 28 IMP | 15 | 455 | 1 390 | | 711 |
| 17,0 - 30 IMP | 15 | 455 | 1 440 | | 762 |
| 18,5 - 34 IMP | 16 | 490 | 1 600 | | 864 |
| 20 - 20 IMP | 14 | 520 | 1 270 | | 508 |
| 190–8 IMP | 5,50 | 182 | 430 | | 203 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

Total diameter (D)

Nominell fälgdiameter (d)

(*)

(mm)

(mm)

(mm)

125 - 15 IMP

3,5

127

590

381

140 - 6 IMP

4,5

135

315

152

165 - 15 IMP

4,5

167

650

381

2,50 - 4 IMP

1,75

68

225

102

2,75 - 4 IMP

1,75

70

234

102

2,50 - 8 IMP

1,5

68

338

203

3,00 - 4 IMP

2,5

90

265

102

3,00 - 8 IMP

2,5

90

367

203

3,00 - 10 IMP

2,5

90

418

254

3,25 - 8 IMP

2,10

84

366

203

3,25 - 16 IMP

1,85

88

590

406

4,10/3,50-4 IMP

2,10

89

272

101

3,50 - 5 IMP

3

95

292

127

3,50 - 6 IMP

2,5

100

343

152

3,50 - 8 IMP

2,5

100

393

203

3,50 - 16 IMP

1,85

92

590

406

4,00 - 4 IMP

3

114

313

102

4,00 - 5 IMP

3

102

310

127

4,00 - 6 IMP

3

114

374

152

4,00 - 8 IMP

3

112

418

425

203

4,00 – 9 IMP

3

112

443

460

229

4,0 – 10 IMP

3

114

455

465

254

4,00 – 10 IMP

3

114

465

475

254

4,00 – 12 IMP

3

112

519

536

305

4,00 – 15 IMP

3

112

595

612

381

4,00 - 16 IMP

3

114

608

406

4,00 – 18 IMP

3

112

672

688

457

4,00 - 19 IMP

3

114

672

483

4,00 - 21 IMP

3

112

694

533

4,00/4,50 - 21 IMP

110

765

533

4,10 - 4 IMP

3,25

102

765

102

4,10 - 6 IMP

3,25

102

268

152

4,50 - 9 IMP

3

124

319

229

4,50 - 14 IMP

3

124

466

356

4,50 - 16 IMP

3

123

593

406

4,50 – 19 IMP

3

124

720

733

483

4,80 – 8 IMP

3,75

121

423

449

203

5,00 - 8 IMP

4

145

467

203

5,00 - 9 IMP

3,5

141

497

229

5,0 – 10 IMP

4

145

505

517

254

5,0 - 12 IMP

4

145

566

305

5,00 – 12 IMP

4

145

567

580

305

5,00 - 14 IMP

4

145

618

631

356

5,0 – 15 IMP

4

145

642

381

5,00 - 15 IMP

3

130

639

655

381

5,00 – 16 IMP

4

145

669

406

5,00/5,25 - 21 IMP

3

136

824

533

5,50 - 16 IMP

4

150

685

703

406

5,70 - 12 IMP

4,5

146

570

305

5,70 - 15 IMP

4,5

146

647

381

5,90 – 15 IMP

4

150

665

681

381

6 - 6 IMP

4

145

425

152

6,00 - 9 IMP

4,5

169

543

556

229

6 - 12 IMP

5

145

585

305

6,0 - 12 IMP

5

155

569

305

6,00 - 12 IMP

5

152

579

305

6,00 - 16 IMP

4

158

712

729

406

6,00 - 19 IMP

4,5

169

810

483

6,00 – 20 IMP

4,5

169

830

508

6,40 - 15 IMP

4,5

163

684

381

6,5 - 15 IMP

5

163

674

381

6,50 - 10 IMP

5

178

597

254

6,50 - 16 IMP

4,5

173

735

754

406

6,50 - 20 IMP

5

176

850

508

6,70 - 15 IMP

4,5

182

704

720

381

6,90 - 9 IMP

5,5

175

545

229

7,00- 12 IMP

5

187

667

685

305

7,00 - 14 IMP

5

170

691

356

7,00 - 15 IMP

5,5

200

744

381

7,00 - 16 IMP

5,5

200

769

406

7,00 - 18 IMP

5,5

200

820

457

7,00 - 19 IMP

5,5

200

845

483

7,50 - 10 IMP

6

214

634

649

254

7,50 - 14 IMP

5,5

194

686

356

7,50 - 15 IMP

6

215

808

381

7,50 – 16 IMP

5,5

202

785

801

406

7,50 – 18 IMP

5,5

202

836

852

457

7,50 – 20 IMP

5,5

202

887

903

508

7,50 – 24 IMP

5,5

202

989

1 013

610

7,60 – 15 IMP

5,5

193

734

751

381

8 - 16 IMP

6

211

795

406

8,00 - 6 IMP

7

203

452

152

8,00 - 12 IMP

5

214

710

305

8,00 - 16 IMP

6

206

808

406

8,00 - 19 IMP

6

214

888

483

8,00 - 20 IMP

6

214

945

508

8,25 - 15 IMP

6,5

237

835

381

8,25 - 16 IMP

6

229

832

406

8,25 - 20 IMP

6

229

934

508

9,00 - 10 IMP

6

234

696

254

9,00 - 13 IMP

5,5

247

814

330

9,00- 15 IMP

5,5

247

850

381

9,00 - 16 IMP

6

234

48

406

9,00 - 24 IMP

8

272

1 094

610

10,00 - 12 IMP

6,5

262

790

305

10,00 - 15 IMP

8

274

853

381

10,00 - 16 IMP

8

274

895

406

10,50 - 16 IMP

6,5

280

955

406

11,00 - 12 IMP

6,5

277

835

305

11,00 - 16 IMP

6,5

277

937

406

11,0 - 20 IMP

9

285

950

508

11,25 - 24 IMP

10

325

1 171

610

11,25 - 28 IMP

10

325

1 273

711

11,5 - 24 IMP

10

305

1 070

610

13,50 - 16,1 IMP

11

353

1 021

1 043

409

14,0 - 24 IMP

12

370

1 170

610

15,0 - 24 IMP

13

400

1 210

610

15,0 - 28 IMP

13

400

1 310

711

17,0 - 28 IMP

15

455

1 390

711

17,0 - 30 IMP

15

455

1 440

762

18,5 - 34 IMP

16

490

1 600

864

20 - 20 IMP

14

520

1 270

508

190–8 IMP

5,50

182

430

203

Anm.:

| 1. | Suffixet ”IMP” kan ersättas med ”IMPLEMENT” på däcksidan. |
| --- | --- |

1.

Suffixet ”IMP” kan ersättas med ”IMPLEMENT” på däcksidan.

| 2. | Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 7.5 L R 15).

| 3. | Totala diametrar (D) i kolumnen (*) gäller däck märkta med klassificeringskoden ”I-3” – se punkt 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Totala diametrar (D) i kolumnen (*) gäller däck märkta med klassificeringskoden ”I-3” – se punkt 3.1.8.2.

Tabell 6 (1/2)

Däck till jordbruksredskap – låg sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) |
| 7,5 L - 15 IMP | 6 | 210 | 745 | | 381 |
| 8,5L – 14 IMP | 6 | 216 | 721 | 735 | 356 |
| 9,5L – 14 IMP | 7 | 241 | 741 | 757 | 356 |
| 9,5L – 15 IMP | 7 | 241 | 767 | 782 | 381 |
| 11L – 14 IMP | 8 | 279 | 752 | 770 | 356 |
| 11L – 15 IMP | 8 | 279 | 777 | 796 | 381 |
| 11L – 16 IMP | 8 | 279 | 803 | 821 | 406 |
| 12,5L – 15 IMP | 10 | 318 | 823 | 845 | 381 |
| 12,5L – 16 IMP | 10 | 318 | 848 | 870 | 406 |
| 14 L - 16,1 IMP | 11 | 356 | 940 | | 409 |
| 16,5L – 16,1 IMP | 14 | 419 | 1 024 | 1 046 | 409 |
| 19 L - 16,1 IMP | 16 | 483 | 1 087 | | 409 |
| 21,5 L - 16,1 IMP | 18 | 546 | 1 130 | | 409 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

(*)

(mm)

7,5 L - 15 IMP

6

210

745

381

8,5L – 14 IMP

6

216

721

735

356

9,5L – 14 IMP

7

241

741

757

356

9,5L – 15 IMP

7

241

767

782

381

11L – 14 IMP

8

279

752

770

356

11L – 15 IMP

8

279

777

796

381

11L – 16 IMP

8

279

803

821

406

12,5L – 15 IMP

10

318

823

845

381

12,5L – 16 IMP

10

318

848

870

406

14 L - 16,1 IMP

11

356

940

409

16,5L – 16,1 IMP

14

419

1 024

1 046

409

19 L - 16,1 IMP

16

483

1 087

409

21,5 L - 16,1 IMP

18

546

1 130

409

Anm.:

| 1. | Suffixet ”IMP” kan ersättas med ”IMPLEMENT” på däcksidan. |
| --- | --- |

1.

Suffixet ”IMP” kan ersättas med ”IMPLEMENT” på däcksidan.

| 2. | Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 7.5 L R 15).

| 3. | Totala diametrar (D) i kolumnen (*) gäller däck märkta med klassificeringskoden ”I-3” – se punkt 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Totala diametrar (D) i kolumnen (*) gäller däck märkta med klassificeringskoden ”I-3” – se punkt 3.1.8.2.

Tabell 6 (2/2)

Däck till jordbruksredskap – låg sektionshöjd

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| 05/50 - 10 IMP | 7 | 211 | 450 | | 254 |
| 19,0/45 - 17 IMP | 16 | 491 | 866 | | 432 |
| 15,0/55 - 17 IMP | 13 | 391 | 850 | 872 | 432 |
| 10,5/65 - 16 IMP | 9 | 274 | 755 | | 406 |
| 11,0/60 - 16 IMP | 9 | 281 | 742 | | 406 |
| 11,0/65 - 12 IMP | 9 | 281 | 670 | 692 | 305 |
| 13,0/65 - 18 IMP | 11 | 336 | 890 | | 457 |
| 13,0/70 - 16 IMP | 11 | 337 | 890 | | 406 |
| 14,0/65 - 16 IMP | 11 | 353 | 870 | | 406 |
| 9,0/70 - 16 IMP | 7 | 226 | 725 | | 406 |
| 11,5/70 - 16 IMP | 9 | 290 | 815 | | 406 |
| 11,5/70 - 18 IMP | 9 | 290 | 865 | | 457 |
| 15,0/70 - 18 IMP | 13 | 391 | 990 | | 457 |
| 16,0/70 - 20 IMP | 14 | 418 | 1 075 | 1 097 | 508 |
| 16,5/70 - 22.5 IMP | 13 | 417 | 1 158 | | 572 |
| 20,0/70 - 508 IMP | 16 | 508 | 1 220 | | 508 |
| 8,0/75 - 15 IMP | 6,5 | 199 | 710 | | 381 |
| 9,0/75 - 16 IMP | 7 | 226 | 749 | 770 | 406 |
| 10,0/75 - 12 IMP | 9 | 264 | 685 | | 305 |
| 10,0 - 15.3 IMP | 9 | 258 | 785 | | 389 |
| 10,0/75 - 15.3 IMP | 9 | 264 | 760 | 780 | 389 |
| 10,0/75 - 16 IMP | 9 | 264 | 805 | | 406 |
| 12,0/75 - 18 IMP | 9 | 299 | 915 | 937 | 457 |
| 13,0/75 - 16 IMP | 11 | 336 | 900 | | 406 |
| 13,5/75 - 430,9 IMP | 11 | 345 | 945 | | 431 |
| 14,5/75 - 20 IMP | 12 | 372 | 1 060 | | 508 |
| 6,5/80 - 12 IMP | 5 | 163 | 569 | 588 | 305 |
| 6,5/80 - 15 IMP | 5 | 163 | 645 | 663 | 381 |
| 8,50 - 12 IMP | 7 | 235 | 715 | | 305 |
| 10,0/80 - 12 IMP | 9 | 264 | 710 | 730 | 305 |
| 10 - 18 IMP | 9 | 260 | 875 | | 457 |
| 10,5/80 - 18 IMP | 9 | 274 | 885 | 907 | 457 |
| 11,5 - 15,3 IMP | 9 | 295 | 860 | | 389 |
| 11,5/80 - 15,3 IMP | 9 | 290 | 845 | 867 | 389 |
| 12,5/80 - 15,3 IMP | 9 | 307 | 889 | | 389 |
| 12,5/80 - 18 IMP | 9 | 308 | 965 | 987 | 457 |
| 14,5/80 - 18 IMP | 12 | 372 | 1 060 | 1 082 | 457 |
| 15,5/80 - 24 IMP | 13 | 394 | 1 240 | 1 262 | 610 |
| 17,0/80 - 508 IMP | 13 | 426 | 1 200 | | 508 |
| 19,5/80 - 20 IMP | 16 | 499 | 1 300 | | 508 |
| 21,0/80 - 20 IMP | 16 | 525 | 1 362 | | 508 |
| 5,5/85 - 9 IMP | 4 | 145 | 475 | | 229 |
| 10,5/85 - 15,3 IMP | 9 | 274 | 792 | | 389 |
| 13,5/85 - 28 IMP | 11 | 345 | 1 293 | | 711 |
| 16,5/85 - 24 IMP | 13 | 417 | 1 322 | 1 344 | 610 |
| 16,5/85 - 28 IMP | 13 | 417 | 1 423 | 1 445 | 711 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

(*)

05/50 - 10 IMP

7

211

450

254

19,0/45 - 17 IMP

16

491

866

432

15,0/55 - 17 IMP

13

391

850

872

432

10,5/65 - 16 IMP

9

274

755

406

11,0/60 - 16 IMP

9

281

742

406

11,0/65 - 12 IMP

9

281

670

692

305

13,0/65 - 18 IMP

11

336

890

457

13,0/70 - 16 IMP

11

337

890

406

14,0/65 - 16 IMP

11

353

870

406

9,0/70 - 16 IMP

7

226

725

406

11,5/70 - 16 IMP

9

290

815

406

11,5/70 - 18 IMP

9

290

865

457

15,0/70 - 18 IMP

13

391

990

457

16,0/70 - 20 IMP

14

418

1 075

1 097

508

16,5/70 - 22.5 IMP

13

417

1 158

572

20,0/70 - 508 IMP

16

508

1 220

508

8,0/75 - 15 IMP

6,5

199

710

381

9,0/75 - 16 IMP

7

226

749

770

406

10,0/75 - 12 IMP

9

264

685

305

10,0 - 15.3 IMP

9

258

785

389

10,0/75 - 15.3 IMP

9

264

760

780

389

10,0/75 - 16 IMP

9

264

805

406

12,0/75 - 18 IMP

9

299

915

937

457

13,0/75 - 16 IMP

11

336

900

406

13,5/75 - 430,9 IMP

11

345

945

431

14,5/75 - 20 IMP

12

372

1 060

508

6,5/80 - 12 IMP

5

163

569

588

305

6,5/80 - 15 IMP

5

163

645

663

381

8,50 - 12 IMP

7

235

715

305

10,0/80 - 12 IMP

9

264

710

730

305

10 - 18 IMP

9

260

875

457

10,5/80 - 18 IMP

9

274

885

907

457

11,5 - 15,3 IMP

9

295

860

389

11,5/80 - 15,3 IMP

9

290

845

867

389

12,5/80 - 15,3 IMP

9

307

889

389

12,5/80 - 18 IMP

9

308

965

987

457

14,5/80 - 18 IMP

12

372

1 060

1 082

457

15,5/80 - 24 IMP

13

394

1 240

1 262

610

17,0/80 - 508 IMP

13

426

1 200

508

19,5/80 - 20 IMP

16

499

1 300

508

21,0/80 - 20 IMP

16

525

1 362

508

5,5/85 - 9 IMP

4

145

475

229

10,5/85 - 15,3 IMP

9

274

792

389

13,5/85 - 28 IMP

11

345

1 293

711

16,5/85 - 24 IMP

13

417

1 322

1 344

610

16,5/85 - 28 IMP

13

417

1 423

1 445

711

Anm.:

| 1. | Suffixet ”IMP” kan ersättas med ”IMPLEMENT” på däcksidan. |
| --- | --- |

1.

Suffixet ”IMP” kan ersättas med ”IMPLEMENT” på däcksidan.

| 2. | Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 205/50R10). |
| --- | --- |

2.

Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 205/50R10).

| 3. | Totala diametrar (D) i kolumnen (*) gäller däck märkta med klassificeringskoden ”I-3” – se punkt 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Totala diametrar (D) i kolumnen (*) gäller däck märkta med klassificeringskoden ”I-3” – se punkt 3.1.8.2.

Tabell 7 (1/2)

Höga lågtrycksdäck till jordbruksmaskiner

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9×3,50 - 4 | 2,75 | 91 | 229 | 101 |
| 11×4,00 - 4 | 3,25 | 102 | 280 | 101 |
| 11×4,00 - 5 | 3 | 104 | 272 | 127 |
| 11×7 - 4 | 6 | 185 | 270 | 101 |
| 12×4,00 - 5 | 3 | 112 | 298 | 127 |
| 13×5,00 – 6 | 3,5 | 122 | 320 | 152 |
| 13×6,00–6 | 5 | 154 | 330 | 152 |
| 13×6,00 - 8 | 5 | 154 | 330 | 203 |
| 13×6,50 - 6 | 5 | 163 | 330 | 152 |
| 14×4,50–6 | 3,5 | 113 | 356 | 152 |
| 14×5,00 - 6 | 4 | 127 | 347 | 152 |
| 14×6,00 - 6 | 4,5 | 157 | 340 | 152 |
| 15×6,00 - 6 | 4,5 | 155 | 366 | 152 |
| 16×4,50 - 9 | 3 | 105 | 405 | 229 |
| 16×5,50 - 8 | 4,25 | 142 | 414 | 203 |
| 16×6,50 - 8 | 5,375 | 165 | 405 | 203 |
| 16×7,50 - 8 | 5,375 | 188 | 411 | 203 |
| 17×8,00 - 8 | 7 | 203 | 438 | 203 |
| 17×8,00 - 12 | 7 | 203 | 432 | 305 |
| 18×6,50 - 8 | 5 | 163 | 457 | 203 |
| 18×7,00 - 8 | 5,5 | 178 | 450 | 203 |
| 18×7,50-8 | 6 | 191 | 457 | 203 |
| 18×8,50 - 8 | 7 | 214 | 450 | 203 |
| 18×9,50 - 8 | 7 | 235 | 462 | 203 |
| 19×7,50 - 8 | 5,5 | 180 | 480 | 203 |
| 19×8,00 - 10 | 7 | 203 | 483 | 254 |
| 19×9,50–8 | 7,5 | 240 | 483 | 203 |
| 19×10,00 - 8 | 8,5 | 254 | 483 | 203 |
| 20×8,00–8 | 6,5 | 204 | 508 | 203 |
| 20×8,00 - 10 | 7 | 203 | 500 | 254 |
| 20×9,00–8 | 7 | 227 | 508 | 203 |
| 20×10,00 - 8 | 8 | 254 | 508 | 203 |
| 20×10,00 - 10 | 8,5 | 254 | 508 | 254 |
| 20,5×8,00 - 10 | 6 | 208 | 526 | 254 |
| 21×7,00–10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×8,00 - 10 | 7 | 203 | 525 | 254 |
| AT21×7 - 10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×11,00 - 8 | 8,5 | 282 | 518 | 203 |
| 21×11,00 - 10 | 9 | 279 | 525 | 254 |
| 22×8,00 - 10 | 6 | 196 | 556 | 254 |
| 22×8,50 - 12 | 7 | 216 | 551 | 305 |
| AT22×9 - 8 | 7 | 227 | 559 | 203 |
| 22×10,00 - 8 | 7 | 244 | 572 | 203 |
| 22×10,00 - 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| 22×11,00 - 8 | 8,5 | 284 | 546 | 203 |
| 22×11,00 - 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| AT23×7 - 10 | 5,5 | 175 | 587 | 254 |
| AT23×8 - 11 | 6,5 | 204 | 584 | 279 |
| 23×8,50 - 12 | 7 | 214 | 575 | 305 |
| 23×9,00 - 12 | 7,5 | 229 | 575 | 305 |
| 23×9,50–12 | 7 | 235 | 577 | 305 |
| 23×10,50 - 12 | 8,5 | 264 | 579 | 305 |
| AT24×8 - 11 | 6,5 | 204 | 610 | 279 |
| AT24×9 - 11 | 7 | 227 | 610 | 279 |
| AT24×10 - 11 | 8 | 254 | 610 | 279 |
| 24×8,50 - 12 | 7 | 213 | 602 | 305 |
| 24×8,50 - 14 | 7 | 213 | 602 | 356 |
| 24×11,00 - 10 | 8,5 | 254 | 607 | 254 |
| 24×12,00–12 | 9,5 | 304 | 610 | 305 |
| 24×13,00 - 12 | 10,5 | 325 | 592 | 305 |
| 25×7,50 - 15 | 5,5 | 191 | 640 | 381 |
| AT25×8 - 12 | 6,5 | 204 | 635 | 305 |
| 25×8,00–12 | 6,5 | 203 | 635 | 305 |
| 25×8,50 - 14 | 7 | 213 | 645 | 356 |
| 25×10,00–12 | 8 | 254 | 635 | 305 |
| 25×10,50 - 15 | 8 | 267 | 640 | 381 |
| 25×11,00–12 | 9 | 279 | 635 | 305 |
| AT25×11 - 9 | 9 | 281 | 635 | 229 |
| AT25×11 - 10 | 8,5 | 262 | 645 | 254 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

9×3,50 - 4

2,75

91

229

101

11×4,00 - 4

3,25

102

280

101

11×4,00 - 5

3

104

272

127

11×7 - 4

6

185

270

101

12×4,00 - 5

3

112

298

127

13×5,00 – 6

3,5

122

320

152

13×6,00–6

5

154

330

152

13×6,00 - 8

5

154

330

203

13×6,50 - 6

5

163

330

152

14×4,50–6

3,5

113

356

152

14×5,00 - 6

4

127

347

152

14×6,00 - 6

4,5

157

340

152

15×6,00 - 6

4,5

155

366

152

16×4,50 - 9

3

105

405

229

16×5,50 - 8

4,25

142

414

203

16×6,50 - 8

5,375

165

405

203

16×7,50 - 8

5,375

188

411

203

17×8,00 - 8

7

203

438

203

17×8,00 - 12

7

203

432

305

18×6,50 - 8

5

163

457

203

18×7,00 - 8

5,5

178

450

203

18×7,50-8

6

191

457

203

18×8,50 - 8

7

214

450

203

18×9,50 - 8

7

235

462

203

19×7,50 - 8

5,5

180

480

203

19×8,00 - 10

7

203

483

254

19×9,50–8

7,5

240

483

203

19×10,00 - 8

8,5

254

483

203

20×8,00–8

6,5

204

508

203

20×8,00 - 10

7

203

500

254

20×9,00–8

7

227

508

203

20×10,00 - 8

8

254

508

203

20×10,00 - 10

8,5

254

508

254

20,5×8,00 - 10

6

208

526

254

21×7,00–10

5,5

177

533

254

21×8,00 - 10

7

203

525

254

AT21×7 - 10

5,5

177

533

254

21×11,00 - 8

8,5

282

518

203

21×11,00 - 10

9

279

525

254

22×8,00 - 10

6

196

556

254

22×8,50 - 12

7

216

551

305

AT22×9 - 8

7

227

559

203

22×10,00 - 8

7

244

572

203

22×10,00 - 10

8,5

254

559

254

22×11,00 - 8

8,5

284

546

203

22×11,00 - 10

8,5

254

559

254

AT23×7 - 10

5,5

175

587

254

AT23×8 - 11

6,5

204

584

279

23×8,50 - 12

7

214

575

305

23×9,00 - 12

7,5

229

575

305

23×9,50–12

7

235

577

305

23×10,50 - 12

8,5

264

579

305

AT24×8 - 11

6,5

204

610

279

AT24×9 - 11

7

227

610

279

AT24×10 - 11

8

254

610

279

24×8,50 - 12

7

213

602

305

24×8,50 - 14

7

213

602

356

24×11,00 - 10

8,5

254

607

254

24×12,00–12

9,5

304

610

305

24×13,00 - 12

10,5

325

592

305

25×7,50 - 15

5,5

191

640

381

AT25×8 - 12

6,5

204

635

305

25×8,00–12

6,5

203

635

305

25×8,50 - 14

7

213

645

356

25×10,00–12

8

254

635

305

25×10,50 - 15

8

267

640

381

25×11,00–12

9

279

635

305

AT25×11 - 9

9

281

635

229

AT25×11 - 10

8,5

262

645

254

Tabell 7 (2/2)

Höga lågtrycksdäck till jordbruksmaskiner

| Dimensionsbeteckning | Kod för teoretisk fälgbredd (A1) | Nominell däcksbredd (S1)
  (mm) | Total diameter (D)
  (mm) | Nominell fälgdiameter (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25×12,00 - 9 | 10 | 305 | 635 | 229 |
| 25×12,50 - 15 | 10 | 310 | 640 | 381 |
| 26×10,00 - 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×12,00 - 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×14,00 - 12 | 12 | 356 | 660 | 305 |
| 27×8,50 - 15 | 7 | 214 | 680 | 381 |
| 27×9,50 - 15 | 7 | 229 | 686 | 381 |
| 27×10,50 - 15 | 8,5 | 259 | 691 | 381 |
| 27×10 - 15.3 | 9 | 261 | 685 | 389 |
| 28×9,00 - 15 | 7 | 234 | 710 | 381 |
| 28×13 - 15 | 11,5 | 330 | 711 | 381 |
| 29×12,00 - 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×12,50 - 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×13,50 - 15 | 10 | 351 | 742 | 381 |
| 31×11,50 - 15 | 8 | 301 | 793 | 381 |
| 31×12,50 - 15 | 10 | 310 | 792 | 381 |
| 31×13,50 - 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×13,5 - 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×15,50 - 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 31×15,5 - 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 33×12,50 - 15 | 10 | 310 | 843 | 381 |
| 33×15,50 - 15 | 13 | 391 | 843 | 381 |
| 36×13,50 - 15 | 10 | 351 | 909 | 381 |
| 38×14,00 - 20 | 11 | 356 | 991 | 508 |
| 38×18,00 - 20 | 14 | 457 | 991 | 508 |
| 38×20,00 - 16,1 | 16 | 488 | 991 | 409 |
| 41×14,00 - 20 | 11 | 356 | 1 067 | 508 |
| 42×25,00 - 20 | 20,5 | 622 | 1 080 | 508 |
| 43×13,50 - 22 | 10 | 360 | 1 102 | 559 |
| 44×18,00 - 20 | 14 | 457 | 1 143 | 508 |
| 44×41,00 - 20 | 36 | 991 | 1 143 | 508 |
| 48×20,00 - 24 | 15 | 457 | 1 245 | 610 |
| 48×25,00 - 20 | 20,5 | 635 | 1 245 | 508 |
| 48×31,00 - 20 | 26 | 775 | 1 245 | 508 |
| 54×31,00 - 26 | 26 | 775 | 1 397 | 660 |
| 66×43,00 - 25 | 36 | 1 054 | 1 702 | 635 |
| 66×43,00 - 26 | 36 | 1 054 | 1 702 | 660 |
| 66×44,00 - 25 | 36 | 1 118 | 1 702 | 635 |
| 67×34,00 - 25 | 30 | 864 | 1 727 | 635 |
| 67×34,00 - 26 | 30 | 864 | 1 727 | 660 |
| 67×34,00 - 30 | 30 | 864 | 1 727 | 762 |
| 68×50,00 - 32 | 44 | 1 270 | 1 753 | 813 |
| VA73×44,00 - 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×44,00 - 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×50,00-32 | 44 | 1 270 | 1 880 | 813 |

Dimensionsbeteckning

Kod för teoretisk fälgbredd (A1)

Nominell däcksbredd (S1)

(mm)

Total diameter (D)

(mm)

Nominell fälgdiameter (d)

(mm)

25×12,00 - 9

10

305

635

229

25×12,50 - 15

10

310

640

381

26×10,00 - 12

10

310

660

305

26×12,00 - 12

10

310

660

305

26×14,00 - 12

12

356

660

305

27×8,50 - 15

7

214

680

381

27×9,50 - 15

7

229

686

381

27×10,50 - 15

8,5

259

691

381

27×10 - 15.3

9

261

685

389

28×9,00 - 15

7

234

710

381

28×13 - 15

11,5

330

711

381

29×12,00 - 15

10

310

742

381

29×12,50 - 15

10

310

742

381

29×13,50 - 15

10

351

742

381

31×11,50 - 15

8

301

793

381

31×12,50 - 15

10

310

792

381

31×13,50 - 15

10

351

782

381

31×13,5 - 15

10

351

782

381

31×15,50 - 15

13

391

792

381

31×15,5 - 15

13

391

792

381

33×12,50 - 15

10

310

843

381

33×15,50 - 15

13

391

843

381

36×13,50 - 15

10

351

909

381

38×14,00 - 20

11

356

991

508

38×18,00 - 20

14

457

991

508

38×20,00 - 16,1

16

488

991

409

41×14,00 - 20

11

356

1 067

508

42×25,00 - 20

20,5

622

1 080

508

43×13,50 - 22

10

360

1 102

559

44×18,00 - 20

14

457

1 143

508

44×41,00 - 20

36

991

1 143

508

48×20,00 - 24

15

457

1 245

610

48×25,00 - 20

20,5

635

1 245

508

48×31,00 - 20

26

775

1 245

508

54×31,00 - 26

26

775

1 397

660

66×43,00 - 25

36

1 054

1 702

635

66×43,00 - 26

36

1 054

1 702

660

66×44,00 - 25

36

1 118

1 702

635

67×34,00 - 25

30

864

1 727

635

67×34,00 - 26

30

864

1 727

660

67×34,00 - 30

30

864

1 727

762

68×50,00 - 32

44

1 270

1 753

813

VA73×44,00 - 32

36

1 118

1 880

813

DH73×44,00 - 32

36

1 118

1 880

813

DH73×50,00-32

44

1 270

1 880

813

Anm.:

| 1. | Dessa däck kan klassificeras i användningskategorierna ”Traktordrivhjul” eller ”Redskap”. |
| --- | --- |

1.

Dessa däck kan klassificeras i användningskategorierna ”Traktordrivhjul” eller ”Redskap”.

| 2. | Implementdäck identifieras antingen genom suffixet ”IMP” efter däckets dimensionsbeteckning (t.ex. 11×4,00 - 4 IMP) eller genom ordet ”IMPLEMENT” på däcksidorna. |
| --- | --- |

2.

Implementdäck identifieras antingen genom suffixet ”IMP” efter däckets dimensionsbeteckning (t.ex. 11×4,00 - 4 IMP) eller genom ordet ”IMPLEMENT” på däcksidorna.

| 3. | Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 11×4.00 R 4). |
| --- | --- |

3.

Däck med radialstruktur identifieras med bokstaven ”R” i stället för ”-” (t.ex. 11×4.00 R 4).

| 4. | Koefficient ”b” för beräkning av den totala diametern Dmax:






  a) | 1,12 för däck med nominell fälgdiameter (d) på mindre än 380 mm. |
| --- | --- | --- |

4.

Koefficient ”b” för beräkning av den totala diametern Dmax:

a)

1,12 för däck med nominell fälgdiameter (d) på mindre än 380 mm.

| b) | 1,10 för däck med nominell fälgdiameter (d) på 381 mm eller större. |
| --- | --- |

b)

1,10 för däck med nominell fälgdiameter (d) på 381 mm eller större.

---

BILAGA 6

METOD FÖR ATT MÄTA DÄCKETS DIMENSION

| 1. | Däcket ska monteras på mätfälgen och fyllas med luft enligt tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

1.

Däcket ska monteras på mätfälgen och fyllas med luft enligt tillverkarens anvisningar.

| 1.1 | För att fästa vulsten får inte det ringtryck som anges på däcksidan överskridas. |
| --- | --- |

1.1

För att fästa vulsten får inte det ringtryck som anges på däcksidan överskridas.

| 1.2 | När vulsten har fått ordentligt fäste på fälgen justeras trycket till det värde som anges för mätningen. |
| --- | --- |

1.2

När vulsten har fått ordentligt fäste på fälgen justeras trycket till det värde som anges för mätningen.

| 2. | Det däck som monterats på fälgen ska anpassas till den omgivande laboratorietemperaturen under minst 24 timmar. |
| --- | --- |

2.

Det däck som monterats på fälgen ska anpassas till den omgivande laboratorietemperaturen under minst 24 timmar.

| 3. | Trycket justeras på nytt till det värde som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

3.

Trycket justeras på nytt till det värde som anges i punkt 1.

| 4. | Den sammanlagda bredden beräknas med hjälp av en kalibertolk vid sex på lika stort avstånd från varandra belägna punkter, varvid bandens eller räfflornas tjocklek beaktas. Det högsta mätvärdet som erhålls på detta sätt fastställs som den totala bredden. |
| --- | --- |

4.

Den sammanlagda bredden beräknas med hjälp av en kalibertolk vid sex på lika stort avstånd från varandra belägna punkter, varvid bandens eller räfflornas tjocklek beaktas. Det högsta mätvärdet som erhålls på detta sätt fastställs som den totala bredden.

| 5. | Ytterdiametern fastställs genom att mäta den största omkretsen och dividera det erhållna talet med π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Ytterdiametern fastställs genom att mäta den största omkretsen och dividera det erhållna talet med π (3,1416).

---

BILAGA 7

BELASTNINGSKAPACITETENS FÖRÄNDRING MED HASTIGHETEN

(se punkterna 2.30 och 2.31)

DEL A:   DRIVHJULSDÄCK TILL JORDBRUKSTRAKTORER

Gäller däck som klassificeras i användningskategorin ”traktordrivhjul”

(se punkt 2.20)

Variation i belastningskapaciteten (%)

| Hastighet
  (km/tim) | Symbol för hastighetskategori | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A6 (+) | A8 (+) | D (+) | (1) |
| 10 | [0] | +40 | +50 | +50 | | +58 |
| 15 | –6 | +30 | +34 | +34 | +35 |
| 20 | –11 | +20 | +23 | +23 | +27 |
| 25 | –16 | +7 | +11 | +18,5 | +20 |
| 30 | –20 | [0] | +7 | +15 | +14 |
| 35 | –24 | –10 | +3 | +12 | +10 |
| 40 | –27 | –20 | [0] | +9,5 | +6 |
| 45 | — | — | –4 | +7 | +2 |
| 50 | — | — | –9 | +5 | [0] |
| 55 | — | — | — | +3 | — |
| 60 | — | — | — | +1,5 | — |
| 65 | — | — | — | [0] | — |
| 70 | — | — | — | –9 | — |

Hastighet

(km/tim)

Symbol för hastighetskategori

A2

A6 (+)

A8 (+)

D (+)

(1)

10

[0]

+40

+50

+50

+58

15

–6

+30

+34

+34

+35

20

–11

+20

+23

+23

+27

25

–16

+7

+11

+18,5

+20

30

–20

[0]

+7

+15

+14

35

–24

–10

+3

+12

+10

40

–27

–20

[0]

+9,5

+6

45

—

—

–4

+7

+2

50

—

—

–9

+5

[0]

55

—

—

—

+3

—

60

—

—

—

+1,5

—

65

—

—

—

[0]

—

70

—

—

—

–9

—

Ovanstående variationer i last/hastighet gäller inte IF- och VF-däck.

Ovanstående variationer i last/hastighet gäller när däcket inte används vid permanent högt vridmoment.

| (+) | Vid terränganvändning med permanent högt vridmoment gäller de värden som visas för 30 km/tim. |
| --- | --- |

(+)

Vid terränganvändning med permanent högt vridmoment gäller de värden som visas för 30 km/tim.

| (1) | Dessa procenttal gäller bara för däck som förtecknas i bilaga 5, tabell 7 och som är märkta med symbolen ”B” för hastighetskategorin. |
| --- | --- |

(1)

Dessa procenttal gäller bara för däck som förtecknas i bilaga 5, tabell 7 och som är märkta med symbolen ”B” för hastighetskategorin.

DEL B:   STYRHJULSDÄCK TILL JORDBRUKS- OCH SKOGSTRAKTORER

Gäller däck som klassificeras i användningskategorin ”traktorstyrhjul” och som är märkta ”Front” eller ”F-1” eller ”F-2”

(se punkt 2.21)

Variation i belastningskapaciteten (%)

(se punkterna 2.30 och 2.31)

| Hastighet
  (km/tim) | Symbol för hastighetskategori |
| --- | --- |
| A6 | A8 |
| 10 | +50 | +67 |
| 15 | +43 | +50 |
| 20 | +35 | +39 |
| 25 | +15 | +28 |
| 30 | [0] | +11 |
| 35 | –10 | +4 |
| 40 | –20 | [0] |
| 45 | — | –7 |

Hastighet

(km/tim)

Symbol för hastighetskategori

A6

A8

10

+50

+67

15

+43

+50

20

+35

+39

25

+15

+28

30

[0]

+11

35

–10

+4

40

–20

[0]

45

—

–7

DEL C:   IMPLEMENTDÄCK

Gäller däck som klassificeras i användningskategorin ”redskap” och som är märkta ”IMP” eller ”IMPLEMENT”

(se punkt 2.22)

Variation i belastningskapaciteten (%)

(se punkterna 2.30 och 2.31)

| Hastighet
  (km/tim) | Symbol för hastighetskategori | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A4 | A6 | A8 | D | (1) |
| 10 | +20 | +29 | +40 | +80 | | +58 |
| 15 | +12 | +21 | +33 | +73 | +35 |
| 20 | [0] | +14 | +26 | +65 | +27 |
| 25 | –2 | +7 | +19 | +58 | +20 |
| 30 | –5 | [0] | +12 | +51 | +14 |
| 35 | | –5 | +5 | +44 | +10 |
| 40 | | –10 | [0] | +36 | +6 |
| 45 | | | –5 | +29 | +2 |
| 50 | | | –10 | +21 | [0] |
| 55 | | | | +14 | |
| 60 | | | | +7 | |
| 65 | | | | [0] | |
| 70 | | | | –9 | |

Hastighet

(km/tim)

Symbol för hastighetskategori

A4

A6

A8

D

(1)

10

+20

+29

+40

+80

+58

15

+12

+21

+33

+73

+35

20

[0]

+14

+26

+65

+27

25

–2

+7

+19

+58

+20

30

–5

[0]

+12

+51

+14

35

–5

+5

+44

+10

40

–10

[0]

+36

+6

45

–5

+29

+2

50

–10

+21

[0]

55

+14

60

+7

65

[0]

70

–9

Ovanstående variationer i last/hastighet gäller när däcket inte används vid permanent högt vridmoment.

| (1) | Dessa procenttal gäller bara för däck som förtecknas i bilaga 5, tabell 7 och som är märkta med symbolen ”B” för hastighetskategorin. |
| --- | --- |

(1)

Dessa procenttal gäller bara för däck som förtecknas i bilaga 5, tabell 7 och som är märkta med symbolen ”B” för hastighetskategorin.

DEL D:   DÄCK TILL SKOGSMASKINER

Gäller däck som klassificeras i användningskategorin ”skogsmaskiner”

(se punkt 2.41)

Variation i belastningskapaciteten (i %) för däck märkta med symbolen för hastighetskategori A8

| Användningsvillkor | Hastighet
  (km/tim) | % |
| --- | --- | --- |
| Användning på väg | 20 | 23 |
| 30 | 7 |
| 40 | [0] |

Användningsvillkor

Hastighet

(km/tim)

%

Användning på väg

20

23

30

7

40

[0]

---

BILAGA 8

Provningsförfarande för att mäta däckens explosionssäkerhet

1.   FÖRBEREDELSE AV DÄCKET

| 1.1 | Montera ett nytt däck på provningsutrustningen. De använda däcken ska utan deformering kunna motstå det högsta tryck som uppnås under provet. |
| --- | --- |

1.1

Montera ett nytt däck på provningsutrustningen. De använda däcken ska utan deformering kunna motstå det högsta tryck som uppnås under provet.

| 1.2 | Centrera noggrant vulsten på fasthållningsanordningen och justera vulstens yttre avstånd till ett värde som motsvarar fälgens bredd enligt tillverkarens anvisningar i punkt 4.1.10 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2

Centrera noggrant vulsten på fasthållningsanordningen och justera vulstens yttre avstånd till ett värde som motsvarar fälgens bredd enligt tillverkarens anvisningar i punkt 4.1.10 i dessa föreskrifter.

| 1.3 | Fyll däcket med vatten och se till att det inte finns någon luft kvar i däcket. |
| --- | --- |

1.3

Fyll däcket med vatten och se till att det inte finns någon luft kvar i däcket.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

| 2.1 | Aktivera utrustningen och öka vattentrycket i däcket för att successivt nå gränsen på 2,5 gånger det tryck som anges av tillverkaren enligt punkt 4.1.12 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1

Aktivera utrustningen och öka vattentrycket i däcket för att successivt nå gränsen på 2,5 gånger det tryck som anges av tillverkaren enligt punkt 4.1.12 i dessa föreskrifter.

| 2.1.1 | I alla händelser får gränsvärdet dock inte vara lägre än 6 bar (600 kPa) eller högre än 10 bar (1 000 kPa). |
| --- | --- |

2.1.1

I alla händelser får gränsvärdet dock inte vara lägre än 6 bar (600 kPa) eller högre än 10 bar (1 000 kPa).

| 2.2 | Behåll trycket konstant i minst 10 minuter. |
| --- | --- |

2.2

Behåll trycket konstant i minst 10 minuter.

| 2.3 | Minska successivt vattentrycket till 0 och töm däcket. |
| --- | --- |

2.3

Minska successivt vattentrycket till 0 och töm däcket.

| 2.4 | Eftersom vattentrycket i däcket är högre än det omgivande trycket, får ingen befinna sig i provrummet, som ska vara säkert låst. |
| --- | --- |

2.4

Eftersom vattentrycket i däcket är högre än det omgivande trycket, får ingen befinna sig i provrummet, som ska vara säkert låst.

3.   LIKVÄRDIGA PROVNINGSMETODER

Om någon annan metod än den som beskrivs ovan används ska det kunna visas att den är likvärdig.

---

BILAGA 9

PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR LAST/HASTIGHET

1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Detta provningsförfarande är tillämpligt på nya däck med symbolen för hastighetskategori D. |
| --- | --- |

1.1

Detta provningsförfarande är tillämpligt på nya däck med symbolen för hastighetskategori D.

| 1.2 | Det har till syfte att bedöma om däcket är lämpligt för dess angivna prestanda. |
| --- | --- |

1.2

Det har till syfte att bedöma om däcket är lämpligt för dess angivna prestanda.

2.   FÖRBEREDELSE AV DÄCKET

| 2.1 | Montera de nya däcken på provfälgen enligt tillverkarens anvisningar i punkt 4.1.10 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1

Montera de nya däcken på provfälgen enligt tillverkarens anvisningar i punkt 4.1.10 i dessa föreskrifter.

| 2.1.1 | För att fästa vulsten får det ringtryck som anges på däcksidorna inte överskridas. |
| --- | --- |

2.1.1

För att fästa vulsten får det ringtryck som anges på däcksidorna inte överskridas.

| 2.2 | Använd en ny innerslang om däcken kräver slang (dvs. däck som inte är märkta ”Tubeless”). |
| --- | --- |

2.2

Använd en ny innerslang om däcken kräver slang (dvs. däck som inte är märkta ”Tubeless”).

| 2.3 | Då vulsten är ordentligt fäst på fälgen fylls däcket med luft tills det tryck uppnås som motsvarar provtrycket enligt tillverkarens anvisningar för typen av provprogram i enlighet med punkt 4.1.15 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.3

Då vulsten är ordentligt fäst på fälgen fylls däcket med luft tills det tryck uppnås som motsvarar provtrycket enligt tillverkarens anvisningar för typen av provprogram i enlighet med punkt 4.1.15 i dessa föreskrifter.

| 2.4 | Anpassa däcket och hjulenheten till provrumstemperaturen i minst 3 timmar. |
| --- | --- |

2.4

Anpassa däcket och hjulenheten till provrumstemperaturen i minst 3 timmar.

| 2.5 | Justera däckets tryck på nytt till det som anges i punkt 2.3. |
| --- | --- |

2.5

Justera däckets tryck på nytt till det som anges i punkt 2.3.

| 2.6 | Gå på tillverkarens begäran vidare med testprogrammen i någon av följande punkter: | provningsförfarande i ett laboratorium på en provningstrumma (punkt 3), eller |
| --- | --- | --- |

2.6

Gå på tillverkarens begäran vidare med testprogrammen i någon av följande punkter:

provningsförfarande i ett laboratorium på en provningstrumma (punkt 3), eller

| | provningsförfarande på väg med hjälp av en släpvagn (punkt 4). |
| --- | --- |

provningsförfarande på väg med hjälp av en släpvagn (punkt 4).

3.   PROVNINGSFÖRFARANDE PÅ EN PROVNINGSTRUMMA

| 3.1 | Montera kombinationen av däck och hjul på provaxeln och tryck det mot yttersidan på en jämn motordriven provningstrumma med en diameter på minst 1 700 mm ± 1 % och med en yta som är minst lika bred som däckets slitbana. |
| --- | --- |

3.1

Montera kombinationen av däck och hjul på provaxeln och tryck det mot yttersidan på en jämn motordriven provningstrumma med en diameter på minst 1 700 mm ± 1 % och med en yta som är minst lika bred som däckets slitbana.

| 3.1.1 | Trummans bredd får vara smalare än däckets slitbanemönster om däcksfabrikanten tillåter det. |
| --- | --- |

3.1.1

Trummans bredd får vara smalare än däckets slitbanemönster om däcksfabrikanten tillåter det.

| 3.2 | Provningstrummans hastighet: 20 km/tim. |
| --- | --- |

3.2

Provningstrummans hastighet: 20 km/tim.

| 3.3 | Fäst vid provaxeln en serie vikter i enlighet med provningsprogrammet för last/hastighet i punkt 3.4 med utgångspunkt i provningslasten som är lika med






  3.3.1 | den vikt som motsvarar belastningsindexet på däcket då det handlar om däck med hastighetssymbolen D. |
| --- | --- | --- |

3.3

Fäst vid provaxeln en serie vikter i enlighet med provningsprogrammet för last/hastighet i punkt 3.4 med utgångspunkt i provningslasten som är lika med

3.3.1

den vikt som motsvarar belastningsindexet på däcket då det handlar om däck med hastighetssymbolen D.

| 3.4 | Provningsprogrammet för last/hastighet:








  Hastighetskategori | Steg | Andel av provningslasten | Varaktighet (timmar) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 1 | 66 % | 7 |
| 2 | 84 % | 16 |
| 3 | 101 % | 24 |

3.4

Provningsprogrammet för last/hastighet:

Hastighetskategori

Steg

Andel av provningslasten

Varaktighet (timmar)

D

1

66 %

7

2

84 %

16

3

101 %

24

| 3.4.1 | Om provningstrummans diameter är större än 1 700 mm ± 1 %, ska ”andel av provningslasten” ökas enligt nedan:
  F1 = K × F2
  där







  R1 | är provningstrummans diameter i millimeter |
| --- | --- | --- |
| R2 | är referensprovningstrummans diameter på 1 700 mm |
| rT | är däckets ytterdiameter (se punkt 6.2 i dessa föreskrifter) i millimeter |
| F1 | är den andel av lasten som ska anbringas för provningstrumman |
| F2 | är den andel av lasten enligt ovanstående tabell som ska anbringas för referensprovningstrumman på 1 700 mm |
| Exempel: | K = 1 för en provningstrumma med en diameter på 1 700 mm. |

3.4.1

Om provningstrummans diameter är större än 1 700 mm ± 1 %, ska ”andel av provningslasten” ökas enligt nedan:

F1 = K × F2

där Formula

R1

är provningstrummans diameter i millimeter

R2

är referensprovningstrummans diameter på 1 700 mm

rT

är däckets ytterdiameter (se punkt 6.2 i dessa föreskrifter) i millimeter

F1

är den andel av lasten som ska anbringas för provningstrumman

F2

är den andel av lasten enligt ovanstående tabell som ska anbringas för referensprovningstrumman på 1 700 mm

Exempel:

K = 1 för en provningstrumma med en diameter på 1 700 mm.

Om provningstrummans diameter är 3 000 mm och däckets diameter är 1 500 mm:

Formula

| 3.5 | Ringtrycket får inte korrigeras under provningen och provningslasten måste hållas konstant under alla tre stegen. |
| --- | --- |

3.5

Ringtrycket får inte korrigeras under provningen och provningslasten måste hållas konstant under alla tre stegen.

| 3.6 | Under provningen måste temperaturen i provningsrummet vara 20–30 °C eller en annan temperatur om tillverkaren tillåter det. |
| --- | --- |

3.6

Under provningen måste temperaturen i provningsrummet vara 20–30 °C eller en annan temperatur om tillverkaren tillåter det.

| 3.7 | Provningsprogrammet för last/hastighet måste genomföras utan avbrott. |
| --- | --- |

3.7

Provningsprogrammet för last/hastighet måste genomföras utan avbrott.

4.   PROVNINGSFÖRFARANDE PÅ EN SLÄPVAGN

| 4.1 | Montera två nya däck av samma typ på en släpvagn. |
| --- | --- |

4.1

Montera två nya däck av samma typ på en släpvagn.

| 4.2 | Fäst en vikt på släpvagnen så att varje däck är lika lastat med en provningslast som motsvarar den tillåtna lastkapaciteten för det däcket vid 15 km/tim (se lastvariationer i bilaga 7). |
| --- | --- |

4.2

Fäst en vikt på släpvagnen så att varje däck är lika lastat med en provningslast som motsvarar den tillåtna lastkapaciteten för det däcket vid 15 km/tim (se lastvariationer i bilaga 7).

| 4.3 | Kör släpvagnen med en konstant hastighet på 15 km/tim ± 1 km/tim under 48 timmar. |
| --- | --- |

4.3

Kör släpvagnen med en konstant hastighet på 15 km/tim ± 1 km/tim under 48 timmar.

| 4.3.1 | Tillfälliga avbrott är tillåtna men de måste kompenseras med 5 minuters varmkörning för varje avbrott på 20 minuter. |
| --- | --- |

4.3.1

Tillfälliga avbrott är tillåtna men de måste kompenseras med 5 minuters varmkörning för varje avbrott på 20 minuter.

| 4.4 | Ringtrycket får inte korrigeras och provningslasten måste hållas konstant under provningen. |
| --- | --- |

4.4

Ringtrycket får inte korrigeras och provningslasten måste hållas konstant under provningen.

| 4.5 | Under provningen ska den omgivande temperaturen vara 5–30 °C eller en annan temperatur om tillverkaren tillåter det. |
| --- | --- |

4.5

Under provningen ska den omgivande temperaturen vara 5–30 °C eller en annan temperatur om tillverkaren tillåter det.

5.   LIKVÄRDIGA PROVNINGSMETODER

Om någon annan metod än den som beskrivs ovan används ska det kunna visas att den är likvärdig.

---

BILAGA 10

KOD FÖR KLASSIFICERING AV DÄCK

(valfri märkning)

| Klassificeringskod | Nomenklatur |
| --- | --- |
| F-1 | Styrhjulsdäck på jordbrukstraktor: enkelräfflad slitbana |
| F-2 | Styrhjulsdäck på jordbrukstraktor: multiräfflad slitbana |
| F-3 | Styrhjulsdäck: industriell användning (byggverksamhet) |
| | |
| G-1 | Däck till trädgårdstraktor (implementdäck): dragfordon |
| G-2 | Däck till trädgårdstraktor (implementdäck): lågtrycksdäck för dragfordon |
| G-3 | Däck till trädgårdstraktor (implementdäck): enbart terrängkörning |
| | |
| I-1 | Däck till jordbruksredskap: multiräfflad slitbana |
| I-2 | Däck till jordbruksredskap: begränsad användning som dragfordon |
| I-3 | Däck till jordbruksredskap: slitbana för dragfordon |
| I-4 | Däck till jordbruksredskap: ploghjulsanvändning |
| I-5 | Däck till jordbruksredskap: styrhjul |
| I-6 | Däck till jordbruksredskap: slät slitbana |
| | |
| LS-1 | Däck till avverknings- och skogsmaskiner: normal slitbana |
| LS-2 | Däck till avverknings- och skogsmaskiner: medeltjock slitbana |
| LS-3 | Däck till avverknings- och skogsmaskiner: djup slitbana |
| LS-4 | Däck till avverknings- och skogsmaskiner: grund slitbana |
| | |
| R-1 | Drivhjulsdäck till jordbrukstraktor: normal slitbana |
| R-2 | Drivhjulsdäck till jordbrukstraktor: användning på sockerrörs- och risfält (djup slitbana) |
| R-3 | Drivhjulsdäck till jordbrukstraktor: lågtrycksdäck (grund slitbana) |
| R-4 | Drivhjulsdäck: industriell användning (byggverksamhet) |

Klassificeringskod

Nomenklatur

F-1

Styrhjulsdäck på jordbrukstraktor: enkelräfflad slitbana

F-2

Styrhjulsdäck på jordbrukstraktor: multiräfflad slitbana

F-3

Styrhjulsdäck: industriell användning (byggverksamhet)

G-1

Däck till trädgårdstraktor (implementdäck): dragfordon

G-2

Däck till trädgårdstraktor (implementdäck): lågtrycksdäck för dragfordon

G-3

Däck till trädgårdstraktor (implementdäck): enbart terrängkörning

I-1

Däck till jordbruksredskap: multiräfflad slitbana

I-2

Däck till jordbruksredskap: begränsad användning som dragfordon

I-3

Däck till jordbruksredskap: slitbana för dragfordon

I-4

Däck till jordbruksredskap: ploghjulsanvändning

I-5

Däck till jordbruksredskap: styrhjul

I-6

Däck till jordbruksredskap: slät slitbana

LS-1

Däck till avverknings- och skogsmaskiner: normal slitbana

LS-2

Däck till avverknings- och skogsmaskiner: medeltjock slitbana

LS-3

Däck till avverknings- och skogsmaskiner: djup slitbana

LS-4

Däck till avverknings- och skogsmaskiner: grund slitbana

R-1

Drivhjulsdäck till jordbrukstraktor: normal slitbana

R-2

Drivhjulsdäck till jordbrukstraktor: användning på sockerrörs- och risfält (djup slitbana)

R-3

Drivhjulsdäck till jordbrukstraktor: lågtrycksdäck (grund slitbana)

R-4

Drivhjulsdäck: industriell användning (byggverksamhet)

---

BILAGA 11

Exempel på piktogram som ska finnas på båda däcksidorna för att visa det maximala ringtryck som inte får överskridas då vulsten läggs rätt vid montering av däck

Image

Piktogrammet måste finnas på båda däcksidorna

Ringtrycket (2,5 bar i exemplet) måste vara detsamma som avses i punkt 4.1.14 i dessa föreskrifter.

Märkningens lägsta höjd

| (mm) |
| --- |
| | Däck med fälgdiameterkod < 20 (508 mm) eller med nominell däcksbredd ≤ 235 mm | Däck med fälgdiameterkod ≥ 20 (508 mm) eller med nominell däcksbredd > 235 mm |
| a | 2 | 4 |

(mm)

Däck med fälgdiameterkod < 20 (508 mm) eller med nominell däcksbredd ≤ 235 mm

Däck med fälgdiameterkod ≥ 20 (508 mm) eller med nominell däcksbredd > 235 mm

a

2

4

Piktogrammet måste finnas på båda däcksidorna.

Ringtrycket (250 kPa i exemplet) måste vara detsamma som däckfabrikanten anger i punkt 4.1.14 i dessa föreskrifter.

---

| 30.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 257/280 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 257/280

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 120 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av förbränningsmotorer som ska monteras i jordbruks- och skogstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning

Dag för ikraftträdande: 6 april 2005

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Anvisningar och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändring och utökning av godkännande av en motortyp eller en motorfamilj |
| --- | --- |

8.

| 9. | Slutgiltigt nedlagd produktion |
| --- | --- |

9.

| 10. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande samt myndigheterna |
| --- | --- |

10.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Väsentliga egenskaper hos förbränningsmotorn och allmän information om utförandet av provningar
  Tillägg 1– Väsentliga egenskaper hos motorn/huvudmotorn
  Tillägg 2– Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen
  Tillägg 3– Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

Väsentliga egenskaper hos förbränningsmotorn och allmän information om utförandet av provningar

Tillägg 1– Väsentliga egenskaper hos motorn/huvudmotorn

Tillägg 2– Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen

Tillägg 3– Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen

| Bilaga 2 – | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller slutgiltigt nedlagd produktion av en motortyp eller en motorfamilj i enlighet med föreskrifter nr 120 |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Utformningar av godkännandemärkning |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Metod för mätning av förbränningsmotorers nettoeffekt
  Tillägg– Resultat av provningar för att mäta nettomotoreffekt |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

Metod för mätning av förbränningsmotorers nettoeffekt

Tillägg– Resultat av provningar för att mäta nettomotoreffekt

| Bilaga 5 – | Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 7 – | Tekniska uppgifter om referensbränslen |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1.1 | Dessa föreskrifter gäller för kurvor över effekt, vridmoment och specifik bränsleförbrukning i förhållande till motorns varvtal vid full last som tillverkare anger för förbränningsmotorer som ska användas






  1.1.1 | i kategori T-fordon (1), |
| --- | --- | --- |

1.1

Dessa föreskrifter gäller för kurvor över effekt, vridmoment och specifik bränsleförbrukning i förhållande till motorns varvtal vid full last som tillverkare anger för förbränningsmotorer som ska användas

1.1.1

i kategori T-fordon (1),

| 1.1.2 | i maskiner som är avsedda och lämpade för att röra sig eller flyttas på mark, på eller utanför väg, som körs i varierande eller konstant hastighet. |
| --- | --- |

1.1.2

i maskiner som är avsedda och lämpade för att röra sig eller flyttas på mark, på eller utanför väg, som körs i varierande eller konstant hastighet.

| 1.2 | Förbränningsmotorer hör till någon av följande kategorier:






  1.2.1 | Förbränningsmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor) med undantag för fria kolvmotorer. |
| --- | --- | --- |

1.2

Förbränningsmotorer hör till någon av följande kategorier:

1.2.1

Förbränningsmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor) med undantag för fria kolvmotorer.

| 1.2.2 | Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor). |
| --- | --- |

1.2.2

Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor).

2.   DEFINITIONER

2.1   Godkännande av en motor: godkännande av en motortyp med avseende på uppmätt nettoeffekt i enlighet med det förfarande som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

2.2   Godkännande av en motorfamilj: godkännande av medlemmarna i en motorfamilj med avseende på deras nettoeffekt i enlighet med det förfarande som anges i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter.

2.3   Motortyp: en kategori motorer som inte skiljer sig åt i fråga om de väsentliga egenskaper som anges i bilaga 1 – tillägg 3.

2.4   Motorfamilj: en tillverkares gruppering av motorer, vilka genom sin konstruktion uppfyller de kriterier för gruppering som anges i bilaga 5 i dessa föreskrifter.

2.5   Huvudmotor: en motor som har valts ut från en motorfamilj på ett sådant sätt att den uppfyller kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

2.6   Nettoeffekt: den effekt som erhålls i provbänk vid vevaxelns ände eller motsvarande vid motsvarande varvtal med de tillbehör och den utrustning som anges i tabell 1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter, som fastställs enligt referensvärdena för atmosfäriska förhållanden.

2.7   Nominell nettoeffekt: motorns nettoeffekt, som anges av tillverkaren vid nominellt varvtal.

2.8   Maximal nettoeffekt: maximalt värde för nettoeffekt som mäts vid full motorbelastning.

2.9   Nominellt varvtal: det högsta varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter enligt uppgift från tillverkaren.

2.10   Högsta nettoeffektvarvtal: det varvtal där högsta nettoeffekt erhålls enligt uppgift från tillverkaren.

2.11   Varvtal för maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment enligt uppgift från tillverkaren.

2.12   Maximalt vridmoment: maximalt nettovridmoment uppmätt vid full belastning.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande av en motortyp eller en motorfamilj med avseende på mätning av nettoeffekt ska inges av tillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande av en motortyp eller en motorfamilj med avseende på mätning av nettoeffekt ska inges av tillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Den ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar: en beskrivning av motortypen eller motorfamiljen innehållande alla de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2

Den ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar: en beskrivning av motortypen eller motorfamiljen innehållande alla de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 3.3 | En motor som är representativ för den typ som ska godkännas, eller huvudmotorn om det är fråga om en motorfamilj, försedd med den utrustning som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter ska lämnas in till den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

En motor som är representativ för den typ som ska godkännas, eller huvudmotorn om det är fråga om en motorfamilj, försedd med den utrustning som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter ska lämnas in till den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna.

4.   GODKÄNNANDE

| 4.1 | Om effekten hos en motor som har lämnats in för godkännande enligt dessa föreskrifter mättes enligt specifikationerna i punkt 5 nedan ska godkännande av denna motortyp eller motorfamilj beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om effekten hos en motor som har lämnats in för godkännande enligt dessa föreskrifter mättes enligt specifikationerna i punkt 5 nedan ska godkännande av denna motortyp eller motorfamilj beviljas.

| 4.2 | Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd motortyp eller motorfamilj. De första två siffrorna (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga version) ska ange den ändringsserie som inbegriper de senaste större tekniska ändringar som har gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för godkännandets utfärdande. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motortyp eller motorfamilj samma nummer. |
| --- | --- |

4.2

Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd motortyp eller motorfamilj. De första två siffrorna (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga version) ska ange den ändringsserie som inbegriper de senaste större tekniska ändringar som har gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för godkännandets utfärdande. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motortyp eller motorfamilj samma nummer.

| 4.3 | Beslut om godkännande, utökning av eller avslag på godkännande för en motortyp eller motorfamilj enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parterna till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Beslut om godkännande, utökning av eller avslag på godkännande för en motortyp eller motorfamilj enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parterna till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje motor som överensstämmer med en motortyp eller en motorfamilj som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt godkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i godkännandeintyget, och det ska bestå av:






  4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2). |
| --- | --- | --- |

4.4

På varje motor som överensstämmer med en motortyp eller en motorfamilj som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt godkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe såsom anges i godkännandeintyget, och det ska bestå av:

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2).

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.
  I stället för att anbringa dessa godkännandemärken och symboler får tillverkaren som alternativ besluta att varje motortyp som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska åtföljas av ett dokument som innehåller dessa uppgifter så att godkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

I stället för att anbringa dessa godkännandemärken och symboler får tillverkaren som alternativ besluta att varje motortyp som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska åtföljas av ett dokument som innehåller dessa uppgifter så att godkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet.

| 4.5 | Om motortypen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, överensstämmer med en motortyp eller motorfamilj som har godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogats överenskommelsen, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas, utan i så fall ska numren på föreskrifterna och godkännandet och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om motortypen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, överensstämmer med en motortyp eller motorfamilj som har godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogats överenskommelsen, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas, utan i så fall ska numren på föreskrifterna och godkännandet och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Godkännandemärket ska placeras nära eller på den skylt med uppgifter om fordonet som har anbringats av tillverkaren på den godkända motortypen. |
| --- | --- |

4.6

Godkännandemärket ska placeras nära eller på den skylt med uppgifter om fordonet som har anbringats av tillverkaren på den godkända motortypen.

| 4.7 | I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av godkännandemärket. |
| --- | --- |

4.7

I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av godkännandemärket.

| 4.8 | Alla motorer som överensstämmer med en motortyp eller en motorfamilj som har godkänts enligt dessa föreskrifter måste, förutom godkännandemärket, vara försedda med följande märkningar:






  4.8.1 | Motortillverkarens varumärke eller handelsnamn. |
| --- | --- | --- |

4.8

Alla motorer som överensstämmer med en motortyp eller en motorfamilj som har godkänts enligt dessa föreskrifter måste, förutom godkännandemärket, vara försedda med följande märkningar:

4.8.1

Motortillverkarens varumärke eller handelsnamn.

| 4.8.2 | Tillverkarens motorkod. |
| --- | --- |

4.8.2

Tillverkarens motorkod.

5.   FÖRESKRIFTER OCH PROV

5.1   Allmänt

De komponenter som eventuellt kan påverka motorns effekt ska utformas, konstrueras och monteras så att det blir möjligt för motorn att vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan utsättas uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

5.2   Beskrivning av provningar för förbränningsmotorer

5.2.1   Provningen av nettoeffekten ska för gnisttändningsmotor utföras under fullt varvtal och för kompressionständningsmotor med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som anges i tabell 1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

5.2.2   Mätningar ska utföras på ett tillräckligt antal motorvarvtal för att korrekt definiera kurvorna för effekt, vridmoment och bränsleförbrukning mellan de lägsta och högsta motorvarvtalen som rekommenderas av tillverkaren. Varvtalsintervallet måste omfatta den rotationshastighet där motorn producerar högsta nettoeffekt, maximal effekt och maximalt vridmoment.

5.2.3   Följande bränslen ska användas:

| 5.2.3.1 | För bensindrivna gnisttändningsmotorer:
  det referensbränsle som anges i bilaga 7. |
| --- | --- |

5.2.3.1

För bensindrivna gnisttändningsmotorer:

det referensbränsle som anges i bilaga 7.

| 5.2.3.2 | För gnisttändningsmotorer som drivs med motorgas:






  5.2.3.2.1 | För motorer som ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden. Vid tvist ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

För gnisttändningsmotorer som drivs med motorgas:

5.2.3.2.1

För motorer som ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden. Vid tvist ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7.

| 5.2.3.2.2 | För motorer som inte ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7 med det lägsta C3-innehållet, eller |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

För motorer som inte ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7 med det lägsta C3-innehållet, eller

| 5.2.3.2.3 | för en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:
  Det bränsle som används ska vara det bränsle som motorn är märkt för. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

för en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:

Det bränsle som används ska vara det bränsle som motorn är märkt för.

| 5.2.3.2.4 | Det bränsle som används ska anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Det bränsle som används ska anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.3 | För gnisttändningsmotorer som drivs med naturgas:






  5.2.3.3.1 | För en motor som ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden. Vid tvist ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

För gnisttändningsmotorer som drivs med naturgas:

5.2.3.3.1

För en motor som ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden. Vid tvist ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7.

| 5.2.3.3.2 | För en motor som inte ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det bränsle som finns tillgängligt på marknaden med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvist ska bränslet vara det referensbränsle GR som anges i bilaga 7, dvs. det bränsle som har det högsta Wobbetalet, eller |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

För en motor som inte ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det bränsle som finns tillgängligt på marknaden med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvist ska bränslet vara det referensbränsle GR som anges i bilaga 7, dvs. det bränsle som har det högsta Wobbetalet, eller

| 5.2.3.3.3 | för en motor som är märkt för särskilda bränslesammansättningar:
  Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ eller minst 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvist ska det bränsle som används vara referensbränslet GR som anges i bilaga 7 om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gaser av L-typ, dvs. det bränsle med det högsta Wobbetalet för den relevanta sammansättningen, eller (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

för en motor som är märkt för särskilda bränslesammansättningar:

Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ eller minst 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvist ska det bränsle som används vara referensbränslet GR som anges i bilaga 7 om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gaser av L-typ, dvs. det bränsle med det högsta Wobbetalet för den relevanta sammansättningen, eller (3)

| 5.2.3.3.4 | för en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:
  Det bränsle som används ska vara det som motorn är märkt för. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

för en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:

Det bränsle som används ska vara det som motorn är märkt för.

| 5.2.3.3.5 | Det bränsle som används ska vara det som anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Det bränsle som används ska vara det som anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.4 | För motorer med kompressionständning:
  Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7. |
| --- | --- |

5.2.3.4

För motorer med kompressionständning:

Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7.

5.2.4   Mätningarna ska utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

5.2.5   Provningsrapporten ska innehålla de resultat och alla de beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten så som de förtecknas i tillägget till bilaga 4, tillsammans med de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.3   Tolkning av resultaten

5.3.1   Nettoeffekt

Den nettoeffekt som tillverkaren anger för motortypen (eller huvudmotorn) ska accepteras om den inte avviker med mer än ± 2 % i fråga om den högsta effekten och med mer än ± 4 % i fråga om övriga mätpunkter på kurvan från de värden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den motor som har lämnats in för provning, med en tolerans på ± 1,5 % för motorvarvtalet.

5.3.2   Nominellt varvtal

Det nominella varvtal som angetts av tillverkaren ska inte avvika från medelvärdet med mer än 100 min–1 från det angivna värdet.

5.3.3   Bränsleförbrukning

Den särskilda bränsleförbrukning som angetts av tillverkaren för motortypen (eller huvudmotorn) ska accepteras om den inte avviker med mer än ± 8 % vid alla mätpunkter på kurvan från de värden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den motor som överlämnats för provning.

5.3.4   Motorfamilj

Om huvudmotorn uppfyller de villkor som anges i punkterna 5.3.1 och 5.3.2 accepteras automatiskt alla andra angivna kurvor för familjemedlemmarna.

6.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska motsvara de som anges i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 6.1 | De motorer som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som har godkänts. |
| --- | --- |

6.1

De motorer som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som har godkänts.

| 6.2 | De minimikrav för förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter ska uppfyllas. |
| --- | --- |

6.2

De minimikrav för förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

7.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 7.1 | Det godkännande som beviljats för en motortyp eller en motorfamilj enligt denna ändring får återkallas om kraven i punkt 6.1 inte uppfylls eller om en motor eller en motorfamilj som bär ett godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

7.1

Det godkännande som beviljats för en motortyp eller en motorfamilj enligt denna ändring får återkallas om kraven i punkt 6.1 inte uppfylls eller om en motor eller en motorfamilj som bär ett godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 7.2 | Om en avtalsslutande part till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2

Om en avtalsslutande part till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den omgående meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

8.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV EN MOTORTYP ELLER EN MOTORFAMILJ

| 8.1 | Varje ändring av motortypen eller motorfamiljen ska, med avseende på egenskaperna i bilaga 1 till dessa föreskrifter, anmälas till den myndighet som godkänt motortypen eller motorfamiljen. Myndigheten kan då antingen






  8.1.1 | bedöma att de ändringar som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ verkan och att motorn i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

Varje ändring av motortypen eller motorfamiljen ska, med avseende på egenskaperna i bilaga 1 till dessa föreskrifter, anmälas till den myndighet som godkänt motortypen eller motorfamiljen. Myndigheten kan då antingen

8.1.1

bedöma att de ändringar som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ verkan och att motorn i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

| 8.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande. |
| --- | --- |

8.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

| 8.2 | Bekräftelse på eller avslag på ansökan om godkännande ska med angivande av ändringarna och med det förfarande som anges i punkt 4.3 meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Bekräftelse på eller avslag på ansökan om godkännande ska med angivande av ändringarna och med det förfarande som anges i punkt 4.3 meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 8.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta övriga parter till 1958 års avtal som tillämpar föreskrifterna om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av godkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta övriga parter till 1958 års avtal som tillämpar föreskrifterna om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

9.   SLUTGILTIGT NEDLAGD PRODUKTION

Om innehavaren av ett godkännande helt upphör att tillverka en motortyp eller motorfamilj som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska denne underrätta den myndighet som beviljat godkännandet om detta. Då denna myndighet mottagit det berörda meddelandet ska den underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNINGARNAS UTFÖRANDE SAMT MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska till Förenta nationernas sekretariat meddela namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande samt de myndigheter som beviljar godkännande och till vilka de formulär som intygar godkännande eller utökning av godkännande eller avslag på ansökan om godkännande, som utfärdats i andra länder, ska skickas.

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2).

(2)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännande beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symboler), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta och 51 för Republiken Korea. Följande nummer ska tilldelas andra länder i den kronologiska ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska bestämmelser för hjulförsedda fordon och för den utrustning och de delar som monteras och/eller används på hjulförsedda fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av de godkännanden som beviljats på grundval av dessa bestämmelser, varefter de nummer som sålunda tilldelats ska av Förenta nationernas generalsekreterare meddelas de avtalsslutande parterna i överenskommelsen.

(3)  Wobbetal (undre Wobbetalet Wl eller övre Wobbetalet Wu): förhållandet mellan värmevärdet per volymenhet för en gas och kvadratroten ur dess relativa densitet under samma referensförhållanden: Formula

---

BILAGA 1

Väsentliga egenskaper hos förbränningsmotorn och allmänna uppgifter om utförandet av provningar

Huvudmotor/motortyp (1): ...

1.   Allmänt

| 1.1 | Fabrikat (tillverkarens namn): ... |
| --- | --- |

1.1

Fabrikat (tillverkarens namn): ...

| 1.2 | Typ och handelsbeteckning för huvudmotorn och (i förekommande fall) för motorfamilj (1): ... |
| --- | --- |

1.2

Typ och handelsbeteckning för huvudmotorn och (i förekommande fall) för motorfamilj (1): ...

| 1.3 | Tillverkarens typkod enligt märkning på motorn/motorerna (1): ... |
| --- | --- |

1.3

Tillverkarens typkod enligt märkning på motorn/motorerna (1): ...

| 1.4 | Specifikation av den maskin som ska drivas av motorn (2): ... |
| --- | --- |

1.4

Specifikation av den maskin som ska drivas av motorn (2): ...

| 1.5 | Tillverkarens namn och adress: ... |
| --- | --- |

1.5

Tillverkarens namn och adress: ...

| 1.6 | Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens befullmäktigade ombud (i förekommande fall) ... |
| --- | --- |

1.6

Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens befullmäktigade ombud (i förekommande fall) ...

| 1.7 | Motoridentifikationsnumrets placering och kod samt fastsättningsmetod: ... |
| --- | --- |

1.7

Motoridentifikationsnumrets placering och kod samt fastsättningsmetod: ...

| 1.8 | Godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod: ... |
| --- | --- |

1.8

Godkännandemärkets placering och fastsättningsmetod: ...

| 1.9 | Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ... |
| --- | --- |

1.9

Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ...

2.   Tillbehör

| 2.1 | Väsentliga egenskaper hos huvudmotorn/huvudmotorerna (se tillägg 1) ... |
| --- | --- |

2.1

Väsentliga egenskaper hos huvudmotorn/huvudmotorerna (se tillägg 1) ...

| 2.2 | Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen (se bilaga 2) ... |
| --- | --- |

2.2

Väsentliga egenskaper hos motorfamiljen (se bilaga 2) ...

| 2.3 | Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen (se bilaga 3) ... |
| --- | --- |

2.3

Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen (se bilaga 3) ...

3.   Väsentliga egenskaper hos de motorrelaterade delarna av de mobila maskinerna (i tillämpliga fall) ...

4.   Fotografier av huvudmotorn ...

5.   Förteckning över ytterligare bifogade handlingar:

| 5.1 | Bilaga 1/Bilaga 2/Bilaga 3 (1) |
| --- | --- |

5.1

Bilaga 1/Bilaga 2/Bilaga 3 (1)

| 5.2 | Uppgivna effekt-, varvtals- och specifik bränsleförbrukningskurvor för motorn/huvudmotorn och motorerna inom familjen (1) |
| --- | --- |

5.2

Uppgivna effekt-, varvtals- och specifik bränsleförbrukningskurvor för motorn/huvudmotorn och motorerna inom familjen (1)

| 5.3 | Eventuella ytterligare bifogade handlingar: ... |
| --- | --- |

5.3

Eventuella ytterligare bifogade handlingar: ...

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Ange typer och modeller.

TILLÄGG 1

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS MOTORN/HUVUDMOTORN
   (1)

1.   BESKRIVNING AV MOTORN

1.1   Tillverkare: ...

1.2   Tillverkarens motorkod: ...

1.3   Arbetssätt: gnisttändning/kompressionständning, 4-takts/2-takts (1)

1.4   Cylinder (2): ... mm

1.5   Slag (2): ...mm

1.6   Cylindrarnas antal, placering och tändningsföljd: ...

1.7   Motorkapacitet (3): ... cm3

1.8   Volymetriskt kompressionsförhållande (4): ...

1.9   Beskrivning av förbränningssystemet: ...

1.10   Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ...

1.11   Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ...

1.12   Kylsystem: vätskekylning/luftkylning (1)

1.12.1   Vätskekylning

1.12.1.1   Slag av vätska: ...

1.12.1.2   Cirkulationspump/ar: ja/nej (1)

1.12.1.3   Egenskaper eller fabrikat och typ/typer (i tillämpliga fall): ...

1.12.1.4   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.12.2   Luft

1.12.2.1   Kompressor: ja/nej (1)

1.12.2.2   Egenskaper eller fabrikat och typ/typer (i tillämpliga fall): ...

1.12.2.3   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.13   Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren

1.13.1   Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

1.13.2   Luftkylning: referenspunkt: ...

1.13.3   Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K

1.13.4   Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... K

1.13.5   Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret/-rören som ligger intill avgasgrenrörets/-rörens utloppsfläns(ar): ... K

1.13.6   Smörjmedelstemperatur:

| | min. ...K |
| --- | --- |

min. ...K

| | max. ... K |
| --- | --- |

max. ... K

1.14   Överladdarsystem: ja/nej (5)

1.14.1   Fabrikat: ...

1.14.2   Typ: ...

1.14.3   Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil, i tillämpliga fall): ...

1.14.4   Intercooler: ja/nej (5)

1.15   Insugningssystem: Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

1.16   Avgassystem: Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

2.   YTTERLIGARE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR (om sådana anordningar finns och om de inte omfattas av en annan rubrik)

2.1   Beskrivning och/eller diagram: ...

3.   BRÄNSLEMATNING FÖR FÖRBRÄNNINGSMOTORER

3.1   Matningspump

3.1.1   Öppningstryck eller karakteristikdiagram (6) ... kPa

3.2   Insprutningssystem

3.2.1   Pump

3.2.1.1   Fabrikat: ...

3.2.1.2   Typ(er): ...

3.2.1.3   Högsta bränslematning: ... mm3
   (5)
   (6) per slag eller cykel vid full insprutning, eller vid pumphastighet på: ... min–1 (nominell) respektive ... min–1 (största vridmoment), eller karakteristikdiagram: ...

3.2.1.3.1   Ange vilken metod som används på motor/i pumpbänk (5)

3.2.1.4   Förinsprutning

3.2.1.4.1   Förinsprutningskurva (6): ...

3.2.1.4.2   Reglering (6): ...

3.2.2   Insprutningsrör

3.2.2.1   Längd: ... mm

3.2.2.2   Inre diameter: ...mm

3.2.3   Insprutare

3.2.3.1   Fabrikat: ...

3.2.3.2   Typ(er): ...

3.2.3.3   Öppningstryck eller karakteristikdiagram (5)
   (6): ... kPa

3.2.4   Regulator

3.2.4.1   Fabrikat: ...

3.2.4.2   Typ(er): ...

3.2.4.3   Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning (7): ... min–1

3.2.4.4   Maximalt varvtal i obelastat tillstånd (7): ... min–1

3.2.4.5   Tomgångsvarvtal (7): ... min–1

3.3   Kallstartssystem

3.3.1   Fabrikat: ...

3.3.2   Typ(er): ...

3.3.3   Beskrivning: ...

3.3.4   Elektronisk motorstyrenhet

3.3.4.1   Fabrikat: ...

3.3.4.2   Typ: ...

3.3.4.3   Utsläppsrelaterade justeringsmöjligheter: ...

3.3.4.4   Ytterligare dokumentation: ...

4.   BRÄNSLESYSTEM FÖR GNISTTÄNDNINGSMOTORER

4.1   Förgasare

4.1.1   Fabrikat: ...

4.1.2   Typ(er): ...

4.2   Insprutning i insugningskanalen: en- eller flerpunkts (8)

4.2.1   Fabrikat: ...

4.2.2   Typ(er): ...

4.3   Direktinsprutning

4.3.1   Fabrikat: ...

4.3.2   Typ(er): ...

4.4   Bränsleflöde [g/h] och luft/bränsleförhållande vid nominellt varvtal och full gas: ...

4.5   Elektronisk motorstyrenhet: ...

4.5.1   Fabrikat: ...

4.5.2   Typ: ...

4.5.3   Utsläppsrelaterade justeringsmöjligheter: ...

4.5.4   Ytterligare dokumentation: ...

5.   VENTILINSTÄLLNING

5.1   Maximal lyftning av ventiler samt öppnings- och slutningsvinklar i förhållande till dödpunktslägen eller motsvarande uppgifter: ...

5.2   Referens- eller inställningsområden (9): ...

5.3   Variabelt ventilinställningssystem (i tillämpliga fall och där: insugning och/eller avgaser) (9):

5.3.1   Typ: kontinuerlig eller på/av (9)

5.3.2   Variationsområde för kamvinkeln: ...

6.   KANALKONFIGURATION

6.1   Position, storlek och antal: ...

7.   TÄNDNINGSSYSTEM

7.1   Tändspole

7.1.1   Fabrikat: ...

7.1.2   Typ(er): ...

7.1.3   Antal: ...

7.2   Tändstift

7.2.1   Fabrikat: ...

7.2.2   Typ(er): ...

7.3   Magnet

7.3.1   Fabrikat: ...

7.3.2   Typ(er): ...

7.4   Tändningsinställning

7.4.1   Fast tändförställning i förhållande till övre dödpunkt (vevaxelgrader) ...

7.4.2   Tändförställningskurva (i tillämpliga fall) ...

8.   Motorprestanda (uppgiven av tillverkaren)

| Nominellt varvtal (min–1) | |
| --- | --- |
| Varvtal vid högsta effekt (min–1) | |
| Varvtal vid max. vridmoment (min–1) | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | |
| Största nettoeffekt (kW) | |
| Maximalt nettovridmoment (Nm) | |

Nominellt varvtal (min–1)

Varvtal vid högsta effekt (min–1)

Varvtal vid max. vridmoment (min–1)

Nominell nettoeffekt (kW)

Största nettoeffekt (kW)

Maximalt nettovridmoment (Nm)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Detta värde ska avrundas till närmaste tiondedels millimeter.

(3)  Detta värde ska beräknas med π = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3.

(4)  Ange tolerans.

(5)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(6)  Ange tolerans.

(7)  Ange tolerans.

(8)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(9)  Stryk det som inte är tillämpligt.

TILLÄGG 2

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS MOTORFAMILJEN

1.   GEMENSAMMA PARAMETRAR (1)

| 1.1 | Förbränningscykel: ... |
| --- | --- |

1.1

Förbränningscykel: ...

| 1.2 | Kylmedel: ... |
| --- | --- |

1.2

Kylmedel: ...

| 1.3 | Luftinloppssystem: ... |
| --- | --- |

1.3

Luftinloppssystem: ...

| 1.4 | Förbränningsrummets typ/utformning: ... |
| --- | --- |

1.4

Förbränningsrummets typ/utformning: ...

| 1.5 | Ventiler och kanaler – konfiguration, storlek och antal: ... |
| --- | --- |

1.5

Ventiler och kanaler – konfiguration, storlek och antal: ...

| 1.6 | Bränslesystem: ... |
| --- | --- |

1.6

Bränslesystem: ...

| 1.7 | Motorns driftsystem
  Identitetsbevis i enlighet med ritning nr: ...






  1.7.1 | Laddluftkylsystem: ... |
| --- | --- | --- |

1.7

Motorns driftsystem

Identitetsbevis i enlighet med ritning nr: ...

1.7.1

Laddluftkylsystem: ...

| 1.7.2 | Avgasåtercirkulation (2): ... |
| --- | --- |

1.7.2

Avgasåtercirkulation (2): ...

| 1.7.3 | Vatteninsprutning/emulsion (2): ... |
| --- | --- |

1.7.3

Vatteninsprutning/emulsion (2): ...

| 1.7.4 | Luftinsprutning (2): ... |
| --- | --- |

1.7.4

Luftinsprutning (2): ...

| 1.8 | Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för huvudmotorn lägsta) förhållande mellan systemeffekt och bränslemängd per slag enligt diagram nr (3): ... |
| --- | --- |

1.8

Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för huvudmotorn lägsta) förhållande mellan systemeffekt och bränslemängd per slag enligt diagram nr (3): ...

2.   TABELLER ÖVER MOTORFAMILJER

| 2.1 | Motorfamiljens namn: ... |
| --- | --- |

2.1

Motorfamiljens namn: ...

| 2.2 | Specifikation av motorerna inom denna familj: ...
  ...
  ...










  Specifikation | Motorer inom familjen | Huvudmotor (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min-1) | | | | | |
| Bränsletillförsel per takt (mm3) för kompressionständningsmotorer, bränsleflöde (g/h) för gnisttändningsmotorer | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Högsta nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Högsta nettoeffektvarvtal (min-1) | | | | | |
| Varvtal vid max. nettovridmoment (min-1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Lågt tomgångsvarvtal (min-1) | | | | | |
| Slagvolym (i % av den största) (se bilaga 5, punkt 1.3) | | | | | |

2.2

Specifikation av motorerna inom denna familj: ...

...

...

Specifikation

Motorer inom familjen

Huvudmotor (1)

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min-1)

Bränsletillförsel per takt (mm3) för kompressionständningsmotorer, bränsleflöde (g/h) för gnisttändningsmotorer

Nominell nettoeffekt (kW)

Högsta nettoeffekt (kW)

Högsta nettoeffektvarvtal (min-1)

Varvtal vid max. nettovridmoment (min-1)

Bränslemängd per slag (mm3)

Maximalt vridmoment (Nm)

Lågt tomgångsvarvtal (min-1)

Slagvolym (i % av den största) (se bilaga 5, punkt 1.3)

---

(1)  För närmare upplysningar, se bilaga 1 – tillägg 1.

(2)  Ange alla relevanta tekniska uppgifter.

(3)  Se bilaga 5, punkt 1.9.

Tillägg 3

Väsentliga egenskaper hos motortypen inom familjen
   (1)

1.   BESKRIVNING AV MOTORN

1.1   Tillverkare: ...

1.2   Tillverkarens motorkod: ...

1.3   Cykel: fyrtakt/tvåtakt (2)

1.4   Cylinderdiameter (3): ...mm

1.5   Slaglängd (3): ...mm

1.6   Cylindrarnas antal, placering och tändföljd: ...

1.7   Slagvolym (4): ... cm3

1.8   Nominellt varvtal: ...min–1

1.9   Maximalt vridmoment: ... min–1

1.10   Volymkompressionsförhållande (5): ...

1.11   Beskrivning av förbränningssystemet: ...

1.12   Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ...

1.13   Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanal: ...

1.14   Kylsystem: vätskekylning/luftkylning (2)

1.14.1   Väteskekylning

1.14.1.1   Slag av vätska: ...

1.14.1.2   Cirkulationspump/ar: ja/nej (2)

1.14.1.3   Egenskaper eller fabrikat och typ/typer (i tillämpliga fall): ...

1.14.1.4   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.14.2   Luftkylning

1.14.2.1   Fläkt: ja/nej (2)

1.14.2.2   Egenskaper eller fabrikat och typ/typer (i tillämpliga fall): ...

1.14.2.3   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.15   Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren

1.15.1   Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

1.15.2   Luftkylning:

| | referenspunkt: ... |
| --- | --- |

referenspunkt: ...

| | högsta temperatur vid referenspunkten: ... K |
| --- | --- |

högsta temperatur vid referenspunkten: ... K

1.15.3   Högsta utloppstemperatur hos laddningsluften i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ...K

1.15.4   Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret/-rören som ligger intill avgasgrenrörets/-rörens utloppsfläns(ar) ...K

1.15.5   Smörjmedelstemperatur:

| | min. ...K |
| --- | --- |

min. ...K

| | max. ...K |
| --- | --- |

max. ...K

1.16   Överladdarsystem: ja/nej (6)

1.16.1   Fabrikat: ...

1.16.2   Typ: ...

1.16.3   Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil, i tillämpliga fall):

1.16.4   Intercooler: ja/nej (6)

1.17   Insugningssystem: Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

1.18   Avgassystem: Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

2.   YTTERLIGARE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR (om sådana anordningar finns och om de inte omfattas av en annan rubrik)

Beskrivning och/eller diagram: ...

3.   BRÄNSLEMATNING FÖR FÖRBRÄNNINGSMOTORER

3.1   Matningspump

Öppningstryck (7) eller karakteristikdiagram: ... kPa

3.2   Insprutningssystem

3.2.1   Pump

3.2.1.1   Fabrikat: ...

3.2.1.2   Typ(er): ...

3.2.1.3   Största bränslematning: ... mm3
   (6)
   (7) per slag eller cykel vid full insprutning, eller vid pumphastighet på: ... min–1 (nominell) respektive ... min–1 (största vridmoment), eller karakteristikdiagram: ...

3.2.1.3.1   Ange vilken metod som används på motor/i pumpbänk (8)

3.2.1.4   Förinsprutning

3.2.1.4.1   Förinsprutningskurva (7): ...

3.2.1.4.2   Reglering (7): ...

3.2.2   Insprutningsrör

3.2.2.1   Längd: ... mm

3.2.2.2   Inre diameter: ...mm

3.2.3   Insprutare

3.2.3.1   Fabrikat: ...

3.2.3.2   Typ(er): ...

3.2.3.3   Öppningstryck eller karakteristikdiagram (6)
   (7): ... kPa

3.2.4.   Regulator

3.2.4.1   Fabrikat: ...

3.2.4.2   Typ(er): ...

3.2.4.3   Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning (7): ... min–1

3.2.4.4   Maximalt varvtal i obelastat tillstånd (7): ... min–1

3.2.4.5   Tomgångsvarvtal (7): ...min–1

3.3   Kallstartssystem

3.3.1   Fabrikat: ...

3.3.2   Typ(er): ...

3.3.3   Beskrivning: ...

3.4   Elektronisk motorstyrenhet:

3.4.1   Fabrikat: ...

3.4.2   Typ: ...

3.4.3   Utsläppsrelaterade justeringsmöjligheter: ...

3.4.4   Ytterligare dokumentation: ...

4.   BRÄNSLESYSTEM FÖR GNISTTÄNDNINGSMOTORER

4.1   Förgasare

4.1.1   Fabrikat: ...

4.1.2   Typ(er): ...

4.2   Insprutning i insugningskanalen: en- eller flerpunkts (9)

4.2.1   Fabrikat: ...

4.2.2   Typ(er): ...

4.3   Direktinsprutning

4.3.1   Fabrikat: ...

4.3.2   Typ(er): ...

4.4   Bränsleflöde [g/h] och luft/bränsleförhållande vid nominellt varvtal och full gas

4.5   Elektronisk motorstyrenhet

4.5.1   Fabrikat: ...

4.5.2   Typ: ...

4.5.3   Utsläppsrelaterade justeringsmöjligheter: ...

4.5.4   Ytterligare dokumentation: ...

5.   VENTILINSTÄLLNING

5.1   Maximal lyftning av ventiler samt öppnings- och slutningsvinklar i förhållande till dödpunktslägen eller motsvarande uppgifter: ...

5.2   Referens- och/eller inställningsområden (9): ...

5.3   Variabelt ventilinställningssystem (i tillämpliga fall och där: insugning och/eller avgaser) (9):

5.3.1   Typ: kontinuerlig eller på/av (9)

5.3.2   Variationsområde för kamvinkeln: ...

6.   KANALKONFIGURATION

6.1   Position, storlek och antal: ...

7.   TÄNDNINGSSYSTEM

7.1   Tändspole

7.1.1   Fabrikat: ...

7.1.2   Typ(er): ...

7.1.3   Nummer

7.2   Tändstift

7.2.1   Fabrikat: ...

7.2.2   Typ(er): ...

7.3   Magnet

7.3.1   Fabrikat: ...

7.3.2   Typ(er): ...

7.4   Tändningsinställning

7.4.1   Fast tändförställning i förhållande till övre dödpunkt (vevaxelgrader): ...

7.4.2   Tändförställningskurva (i tillämpliga fall): ...

---

(1)  För närmare upplysningar se bilaga 1 – tillägg 1.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Detta värde ska avrundas till närmaste tiondedels millimeter.

(4)  Detta värde ska beräknas med π = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3.

(5)  Ange tolerans.

(6)  För närmare upplysningar se bilaga 1 – tillägg 1.

(7)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(8)  Detta värde ska avrundas till närmaste tiondedels millimeter.

(9)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 3

UTFORMNINGAR AV GODKÄNNANDEMÄRKNING

MODELL A

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

FÖRLAGA B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

---

(1)  Det andra numret ges endast som ett exempel.

---

BILAGA 4

Metod för mätning av förbränningsmotorers nettoeffekt

1.   Dessa bestämmelser gäller metoden för att fastställa effektkurvan för en förbränningsmotor vid full belastning som körs i intermittent hastighet som en funktion av motorvarvtalet samt nominellt varvtal och nominell nettoeffekt för en förbränningsmotor vid konstant varvtal.

2.   PROVNINGSVILLKOR

2.1   Motorn måste ha blivit inkörd enligt tillverkarens rekommendationer.

2.2   Om mätningen av effekten endast kan utföras på en motor med växellådan monterad ska hänsyn tas till växellådans inverkan.

2.3   Kringutrustning

2.3.1   Kringutrustning som ska inmonteras

Under provningen ska den kringutrustning som erfordras för motorns funktion vid dess avsedda tillämpning (förtecknad i tabell 1) inmonteras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som vid avsedd tillämpning.

2.3.2   Kringutrustning som ska avlägsnas

Viss kringutrustning vars definition är kopplad till maskinens funktion och som kan vara inmonterad i motorn ska avlägsnas inför provningen. Följande icke-uttömmande lista ges som exempel:

| i) | Luftkompressor för bromsar. |
| --- | --- |

i)

Luftkompressor för bromsar.

| ii) | Servostyrningskompressor. |
| --- | --- |

ii)

Servostyrningskompressor.

| iii) | Fjädringskompressor. |
| --- | --- |

iii)

Fjädringskompressor.

| iv) | Luftkonditioneringssystem. |
| --- | --- |

iv)

Luftkonditioneringssystem.

Där kringutrustningen inte kan avlägsnas kan den effekt den absorberar i obelastat tillstånd bestämmas och tilläggas till den uppmätta motoreffekten (se anmärkning h till tabell 1). Om detta värde är högre än 3 % av den maximala effekten vid provningshastigheten får den myndighet som utför provningen kontrollera detta.

Tabell 1

Komponenter och kringutrustning som ska vara installerade under motoreffektsprovet

| Nummer | Komponenter och kringutrustning | Installeras för utsläppsprovet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Insugningssystem | |
| Insugsgrenrör | Ja, standardutrustning |
| Sluten vevhusventilation | Ja, standardutrustning |
| Kontrollanordningar för insugningssystem med dubbla insug | Ja, standardutrustning |
| Luftflödesmätare | Ja, standardutrustning |
| Luftinsugningskanaler | Ja (1) |
| Luftfilter | Ja (1) |
| Insugningsljuddämpare | Ja (1) |
| Varvtalsbegränsare | Ja (1) |
| 2 | Induktionsvärmare för insugningsgrenrör | Ja, standardutrustning, ska om möjligt ställas i mest gynnsamma läge. |
| 3 | Avgassystem | |
| Avgasrening | Ja, standardutrustning |
| Avgasgrenrör | Ja, standardutrustning |
| Anslutningsrör | Ja (2) |
| Ljuddämpare | Ja (2) |
| Avgasrör | Ja (2) |
| Avgasbroms | Nej (3) |
| Överladdningssystem | Ja, standardutrustning |
| 4 | Bränslepump | Ja, standardutrustning (4) |
| 5 | Förgasarutrustning | |
| Förgasare | Ja, standardutrustning |
| Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare m.m. | Ja, standardutrustning |
| Utrustning för gasmotorer | |
| Tryckreduceringsventil | Ja, standardutrustning |
| Förångare | Ja, standardutrustning |
| Gasblandare | Ja, standardutrustning |
| 6 | Bränsleinsprutningsutrustning (bensin och diesel) | |
| Förfilter | Ja, standardutrustning |
| Filter | Ja, standardutrustning |
| Pump | Ja, standardutrustning |
| Högtrycksrör | Ja, standardutrustning |
| Insprutare | Ja, standardutrustning |
| Luftinloppsventil | Ja, standardutrustning (5) |
| Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare m.m. | Ja, standardutrustning |
| Regulator/styrsystem | Ja, standardutrustning |
| Automatiskt stopp vid full belastning för styrenheten beroende på atmosfäriska omständigheter | Ja, standardutrustning |
| 7 | Vätskekylningsutrustning | |
| Kylare | Nej |
| Fläkt | Nej |
| Fläktkåpa | Nej |
| Vattenpump | Ja, standardutrustning (6) |
| Termostat | Ja, standardutrustning (7) |
| 8 | Luftkylning | |
| Kåpa | Nej (8) |
| Fläkt | Nej (8) |
| Temperaturreglerande anordning | Nej |
| 9 | Elektrisk utrustning | |
| Generator | Ja, standardutrustning (9) |
| Fördelare | Ja, standardutrustning |
| Tändspole | Ja, standardutrustning |
| Kabelhärva | Ja, standardutrustning |
| Tändstift | Ja, standardutrustning |
| Elektroniska övervakningssystem, inbegripet knackningssensorer och tändförställningssystem | Ja, standardutrustning |
| 10 | Överladdningssystem | |
| Kompressor som drivs direkt från motorn eller av avgaser | Ja, standardutrustning |
| Laddluftkylare | Ja, standardutrustning eller provbäddsutrustning (8), (10) |
| Kylvätskepump eller fläkt (som drivs av motorn) | Nej (8) |
| Styranordning för kylvätskeflöde | Ja, standardutrustning |
| 11 | Extra provbänksfläkt | Vid behov |
| 12 | Anordningar mot luftförorenande utsläpp | Ja, standardutrustning (11) |
| 13 | Startaggregat | Provbäddsutrustning (12) |
| 14 | Smörjoljepump | Ja, standardutrustning |

Nummer

Komponenter och kringutrustning

Installeras för utsläppsprovet

1

Insugningssystem

Insugsgrenrör

Ja, standardutrustning

Sluten vevhusventilation

Ja, standardutrustning

Kontrollanordningar för insugningssystem med dubbla insug

Ja, standardutrustning

Luftflödesmätare

Ja, standardutrustning

Luftinsugningskanaler

Ja (1)

Luftfilter

Ja (1)

Insugningsljuddämpare

Ja (1)

Varvtalsbegränsare

Ja (1)

2

Induktionsvärmare för insugningsgrenrör

Ja, standardutrustning, ska om möjligt ställas i mest gynnsamma läge.

3

Avgassystem

Avgasrening

Ja, standardutrustning

Avgasgrenrör

Ja, standardutrustning

Anslutningsrör

Ja (2)

Ljuddämpare

Ja (2)

Avgasrör

Ja (2)

Avgasbroms

Nej (3)

Överladdningssystem

Ja, standardutrustning

4

Bränslepump

Ja, standardutrustning (4)

5

Förgasarutrustning

Förgasare

Ja, standardutrustning

Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare m.m.

Ja, standardutrustning

Utrustning för gasmotorer

Tryckreduceringsventil

Ja, standardutrustning

Förångare

Ja, standardutrustning

Gasblandare

Ja, standardutrustning

6

Bränsleinsprutningsutrustning (bensin och diesel)

Förfilter

Ja, standardutrustning

Filter

Ja, standardutrustning

Pump

Ja, standardutrustning

Högtrycksrör

Ja, standardutrustning

Insprutare

Ja, standardutrustning

Luftinloppsventil

Ja, standardutrustning (5)

Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare m.m.

Ja, standardutrustning

Regulator/styrsystem

Ja, standardutrustning

Automatiskt stopp vid full belastning för styrenheten beroende på atmosfäriska omständigheter

Ja, standardutrustning

7

Vätskekylningsutrustning

Kylare

Nej

Fläkt

Nej

Fläktkåpa

Nej

Vattenpump

Ja, standardutrustning (6)

Termostat

Ja, standardutrustning (7)

8

Luftkylning

Kåpa

Nej (8)

Fläkt

Nej (8)

Temperaturreglerande anordning

Nej

9

Elektrisk utrustning

Generator

Ja, standardutrustning (9)

Fördelare

Ja, standardutrustning

Tändspole

Ja, standardutrustning

Kabelhärva

Ja, standardutrustning

Tändstift

Ja, standardutrustning

Elektroniska övervakningssystem, inbegripet knackningssensorer och tändförställningssystem

Ja, standardutrustning

10

Överladdningssystem

Kompressor som drivs direkt från motorn eller av avgaser

Ja, standardutrustning

Laddluftkylare

Ja, standardutrustning eller provbäddsutrustning (8), (10)

Kylvätskepump eller fläkt (som drivs av motorn)

Nej (8)

Styranordning för kylvätskeflöde

Ja, standardutrustning

11

Extra provbänksfläkt

Vid behov

12

Anordningar mot luftförorenande utsläpp

Ja, standardutrustning (11)

13

Startaggregat

Provbäddsutrustning (12)

14

Smörjoljepump

Ja, standardutrustning

2.4   Inställningsförhållanden

Inställningsförhållandena för provning för att bestämma nettoeffekten anges i tabell 2.

Tabell 2

INSTÄLLNINGSFÖRHÅLLANDEN

| 1. | Inställning av förgasare, förångare/tryckregulator |
| --- | --- |

1.

Inställning av förgasare, förångare/tryckregulator

I överensstämmelse med tillverkarens produktspecifikationer och utan ytterligare ändringar för att användas vid den särskilda tillämpningen.

| 2. | Inställning av tillförselsystem för insprutningspump |
| --- | --- |

2.

Inställning av tillförselsystem för insprutningspump

| 3. | Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva) |
| --- | --- |

3.

Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva)

| 4. | Inställning av styrsystem |
| --- | --- |

4.

Inställning av styrsystem

| 5. | Utsläppsregleringssystem |
| --- | --- |

5.

Utsläppsregleringssystem

| 6. | Laddtrycksreglering |
| --- | --- |

6.

Laddtrycksreglering

3.   UPPGIFTER SOM SKA REGISTRERAS

| 3.1 | De uppgifter som ska registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Prestandauppgifterna ska uppnås under stabila driftsförhållanden med tillräcklig lufttillförsel till motorn. Förbränningskamrarna får innehålla avlagringar men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn ska provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt. |
| --- | --- |

3.1

De uppgifter som ska registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Prestandauppgifterna ska uppnås under stabila driftsförhållanden med tillräcklig lufttillförsel till motorn. Förbränningskamrarna får innehålla avlagringar men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn ska provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt.

| 3.2 | Temperaturen i insugningsluften till motorn ska mätas inom luftintagskanalen. Mätningen av undertrycket ska göras vid samma punkt. Termometern eller termokorset ska skyddas från tillbakasprutande bränsle och strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Ett tillräckligt antal mätpunkter ska användas för att ge ett representativt medelvärde för inloppstemperaturen. |
| --- | --- |

3.2

Temperaturen i insugningsluften till motorn ska mätas inom luftintagskanalen. Mätningen av undertrycket ska göras vid samma punkt. Termometern eller termokorset ska skyddas från tillbakasprutande bränsle och strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Ett tillräckligt antal mätpunkter ska användas för att ge ett representativt medelvärde för inloppstemperaturen.

| 3.3 | Mätningen av undertrycket ska göras nedströms ingången till luftintagskanaler, luftfilter, insugsljuddämpare eller hastighetsbegränsare (om sådana är inmonterade). |
| --- | --- |

3.3

Mätningen av undertrycket ska göras nedströms ingången till luftintagskanaler, luftfilter, insugsljuddämpare eller hastighetsbegränsare (om sådana är inmonterade).

| 3.4 | Det absoluta trycket vid motorns ingång bakom kompressorn och värmeväxlaren, om sådana är inmonterade, ska mätas i inloppsgrenröret och vid alla andra punkter där trycket måste mätas för att beräkna korrektionsfaktorerna. |
| --- | --- |

3.4

Det absoluta trycket vid motorns ingång bakom kompressorn och värmeväxlaren, om sådana är inmonterade, ska mätas i inloppsgrenröret och vid alla andra punkter där trycket måste mätas för att beräkna korrektionsfaktorerna.

| 3.5 | Avgasmottrycket ska mätas vid en punkt minst tre rördiameter nedanför avgasgrenrörets utloppsfläns/ar och nedanför turboladdaren, om en sådan är inmonterad. Placeringen ska anges. |
| --- | --- |

3.5

Avgasmottrycket ska mätas vid en punkt minst tre rördiameter nedanför avgasgrenrörets utloppsfläns/ar och nedanför turboladdaren, om en sådan är inmonterad. Placeringen ska anges.

| 3.6 | Inga uppgifter ska registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer hållits i huvudsak konstanta under minst 1 minut. |
| --- | --- |

3.6

Inga uppgifter ska registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer hållits i huvudsak konstanta under minst 1 minut.

| 3.7 | Under en körning eller avläsning får motorns varvtal inte avvika från det valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 min beroende på vilket som är störst. |
| --- | --- |

3.7

Under en körning eller avläsning får motorns varvtal inte avvika från det valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 min beroende på vilket som är störst.

| 3.8 | Iakttagna uppgifter om bromsbelastning, bränsleförbrukning och temperatur i insugningsluften ska registreras samtidigt och ska utgöra ett medelvärde av två stabila på varandra följande värden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastningen. |
| --- | --- |

3.8

Iakttagna uppgifter om bromsbelastning, bränsleförbrukning och temperatur i insugningsluften ska registreras samtidigt och ska utgöra ett medelvärde av två stabila på varandra följande värden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastningen.

| 3.9 | Temperaturen i kylmedlet vid motorns avgasrör ska hållas inom det värde som angetts av tillverkaren.
  Om ingen temperatur anges av tillverkaren ska temperaturen hållas vid 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer ska temperaturen vid en punkt som anges av tillverkaren hållas inom + 0/– 20 K av det maximivärde som i referensvillkoren angetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.9

Temperaturen i kylmedlet vid motorns avgasrör ska hållas inom det värde som angetts av tillverkaren.

Om ingen temperatur anges av tillverkaren ska temperaturen hållas vid 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer ska temperaturen vid en punkt som anges av tillverkaren hållas inom + 0/– 20 K av det maximivärde som i referensvillkoren angetts av tillverkaren.

| 3.10 | För kompresssionständningsmotorer ska bränsletemperaturen mätas vid inloppet till bränsleinsprutningspumpen och hållas inom 306–316 K (33–43 °C). För gnisttändningsmotorer ska bränsletemperaturen mätas så nära inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet som möjligt och hållas inom 293–303 K (20–30 °C). |
| --- | --- |

3.10

För kompresssionständningsmotorer ska bränsletemperaturen mätas vid inloppet till bränsleinsprutningspumpen och hållas inom 306–316 K (33–43 °C). För gnisttändningsmotorer ska bränsletemperaturen mätas så nära inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet som möjligt och hållas inom 293–303 K (20–30 °C).

| 3.11 | Smörjoljetemperaturen, uppmätt i oljebehållaren eller vid utloppet från oljekylaren, om sådan inmonterats, ska hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren. |
| --- | --- |

3.11

Smörjoljetemperaturen, uppmätt i oljebehållaren eller vid utloppet från oljekylaren, om sådan inmonterats, ska hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren.

| 3.12 | Om så krävs får ett reservregleringssystem användas för att hålla temperaturerna inom de gränsvärden som anges i punkterna 3.9, 3.10 och 3.11 ovan i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.12

Om så krävs får ett reservregleringssystem användas för att hålla temperaturerna inom de gränsvärden som anges i punkterna 3.9, 3.10 och 3.11 ovan i denna bilaga.

4.   MÄTNINGARNAS NOGGRANNHET

| 4.1 | Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment. Mätsystemet för vridmoment ska kalibreras för att ta med friktionsförluster i beräkningen. Noggrannheten i den nedre halvan av dynamometerbänkens mätområde får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment. |
| --- | --- |

4.1

Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment. Mätsystemet för vridmoment ska kalibreras för att ta med friktionsförluster i beräkningen. Noggrannheten i den nedre halvan av dynamometerbänkens mätområde får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

| 4.2 | Varvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal. |
| --- | --- |

4.2

Varvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal.

| 4.3 | Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning. |
| --- | --- |

4.3

Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning.

| 4.4 | Bränsletemperatur: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4

Bränsletemperatur: ± 2 K.

| 4.5 | Temperatur i insugningsluften: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.5

Temperatur i insugningsluften: ± 2 K.

| 4.6 | Barometertryck: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6

Barometertryck: ± 100 Pa.

| 4.7 | Pumpinloppsundertryck: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7

Pumpinloppsundertryck: ± 50 Pa.

| 4.8 | Mottryck i avgassystemet: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8

Mottryck i avgassystemet: ± 200 Pa.

5.   KORREKTIONSFAKTOR FÖR EFFEKT

5.1   Definition

Korrektionsfaktorn är den koefficient som används för att bestämma motorns effekt vid de omgivningsförhållanden för referensändamål som anges i punkt 5.2 nedan.

Po = α P

där

| Po | är den korrigerade effekten (dvs. effekt under omgivningsförhållanden för referensändamål), |
| --- | --- |
| α | är korrektionsfaktorn (αa eller αd), |
| P | är den uppmätta effekten (provningseffekt). |

Po

är den korrigerade effekten (dvs. effekt under omgivningsförhållanden för referensändamål),

α

är korrektionsfaktorn (αa eller αd),

P

är den uppmätta effekten (provningseffekt).

5.2   Omgivningsförhållanden för referensändamål

5.2.1   Temperatur (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Torrt tryck (Pso): 99 kPa

Det torra trycket är baserat på ett totalt tryck av 100 kPa och ett vattenångtryck av 1 kPa.

5.3   Omgivningsförhållanden vid provning

Omgivningsförhållandena under provningen ska vara följande:

5.3.1   Temperatur (T)

| För gnisttändningsmotorer | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| För kompressionständningsmotorer | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

För gnisttändningsmotorer

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

För kompressionständningsmotorer

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Tryck (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4   Bestämning av korrektionsfaktorn αa och αd
   (13)

5.4.1   Sugmotor eller kompressionständningsmotor

Korrektionsfaktorn erhålls genom tillämpning av formeln

Formula

där

| ps | är det totala torra atmosfärtrycket uttryckt i kilopascal (kPa) – dvs. det totala barometertrycket minus vattenångtrycket, |
| --- | --- |
| T | är den absoluta temperaturen uttryckt i kelvin (K) i den luft som sugs in av motorn. |

ps

är det totala torra atmosfärtrycket uttryckt i kilopascal (kPa) – dvs. det totala barometertrycket minus vattenångtrycket,

T

är den absoluta temperaturen uttryckt i kelvin (K) i den luft som sugs in av motorn.

Villkor som måste iakttas i laboratoriet

För att en provning ska bli giltig måste korrektionsfaktorn αd vara sådan att

0,96 ≤ αa ≤ 1,06

Om dessa gränsvärden överskrids ska det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

5.4.2   Kompressionständningsmotorer – faktor αd

Effektkorrektionsfaktorn (αd) för kompressionständningsmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls genom tillämpning av formeln

αd = (fa)fm

där

| fa | är den atmosfäriska faktorn, |
| --- | --- |
| fm | är den karakteristiska parametern för varje motortyp och inställning. |

fa

är den atmosfäriska faktorn,

fm

är den karakteristiska parametern för varje motortyp och inställning.

5.4.2.1   Atmosfärisk faktor fa

Denna faktor anger verkningarna av omgivningsförhållandena (tryck, temperatur och fuktighet) i den luft som sugs in av motorn. Formeln för den atmosfäriska faktorn skiljer sig åt beroende på motortyp.

5.4.2.1.1   Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

Formula

5.4.2.1.2   Turbomotorer med eller utan kylning av inloppsluften

Formula

5.4.2.2   Motorfaktor fm

fm är en funktion av qc (korrigerat bränsleflöde) enligt följande:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  och |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

och

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

där

| q | är bränsleflödet uttryckt i milligram per varv per liter slagvolym (mg/(l. varv), |
| --- | --- |
| r | är tryckförhållandet mellan kompressorutlopp och kompressorinsugning (r = 1 för sugmotorer) |

q

är bränsleflödet uttryckt i milligram per varv per liter slagvolym (mg/(l. varv),

r

är tryckförhållandet mellan kompressorutlopp och kompressorinsugning (r = 1 för sugmotorer)

Denna formel gäller för ett intervall av qc mellan 37,2 mg/(l. varv) och 65 mg/(l. varv).

För qc-värden lägre än 37,2 mg/(l. varv) ska konstant värde för fm lika med 0,2 (fm = 0,2) väljas.

För qc-värden högre än 65 mg/(l. varv) ska konstant värde för fm lika med 1,2 (fm = 1,2) väljas (se figur nedan):

Image

5.4.2.3   Villkor som måste iakttas i laboratoriet

För att en provning ska bli giltig måste korrektionsfaktorerna αa vara sådana att

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Om dessa gränsvärden överskrids ska det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

---

(1)  Det kompletta insugningssystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning i följande fall:

| i) | När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten. |
| --- | --- |

i)

När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten.

| ii) | När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning. |
| --- | --- |

ii)

När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning.

| iii) | När tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

iii)

När tillverkaren begär det.

Annars kan ett likvärdigt system användas och en kontroll ska utföras för att se att insugstrycket avviker högst 100 Pa från den av tillverkaren angivna övre gränsen för rent luftfilter.

(2)  Det kompletta avgassystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning i följande fall:

| i) | När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten. |
| --- | --- |

i)

När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten.

| ii) | När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning. |
| --- | --- |

ii)

När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning.

| iii) | När tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

iii)

När tillverkaren begär det.

Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att det uppmätta trycket skiljer sig högst 1 000 Pa från den av tillverkaren angivna övre gränsen.

(3)  Om motorn har avgasbroms ska reglerventilen vara inställd i det helt öppna läget.

(4)  Bränslematningstrycket kan vid behov ställas in så att det återger de tryck som förekommer vid den aktuella motoranvändningen (särskilt när ett bränsleretursystem används).

(5)  Luftinloppsventilen är reglerventilen för insprutningspumpens pneumatiska regulator. Regulatorn eller bränsleinsprutningsutrustningen kan innehålla andra anordningar som kan påverka den insprutade mängden bränsle.

(6)  Kylvätskecirkulationen får endast drivas av motorns vattenpump. Kylningen av vätskan kan ske i ett yttre omlopp, under förutsättning att tryckförlusten i detta yttre omlopp och trycket vid pumpens ingående port är i stort sett desamma som om motorns eget kylsystem använts.

(7)  Termostaten kan vara inställd i det helt öppna läget.

(8)  Om fläkten är monterad under provet ska den upptagna effekten läggas till resultatet, utom i de fall där sådan kringutrustning är en del av motorn (dvs. kylfläkten på luftkylda motorer). Fläktens effekt ska mätas vid de varvtal som används för provet antingen genom beräkning utifrån standardegenskaper eller genom praktisk provning.

(9)  Generatorns minsta effekt: Generatorns elektriska effekt ska begränsas till vad som är nödvändigt för att driva den kringutrustning som är nödvändig för motorns funktion. Om ett batteri måste vara anslutet ska detta vara fulladdat och i gott skick.

(10)  Motorer med laddluftkylare ska provas med laddluftkylning (vätske- eller luftkylning), men om tillverkaren så föredrar kan ett provbänkssystem användas i stället för motorns laddluftkylare. Oavsett vilken laddluftkylare som används ska effektmätningen vid respektive varvtal göras med maximal trycksänkning och minimal temperatursänkning för motorluften genom laddluftkylaren eller provbänkssystemet enligt tillverkarens anvisningar.

(11)  Exempel: EGR-system (avgasrecirkulation), katalysator, termisk reaktor, sekundär lufttillförsel och bränsleförångningsskydd.

(12)  Provbädden ska förse motorn med den effekt som behövs för elstartssystem eller andra startaggregat.

(13)  Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där omgivningsförhållandena kan regleras.

När det gäller motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll och om anordningen är sådan att vid full belastning vid 25 °C ingen varmluft tillsätts ska provningen utföras med anordningen fullständigt avstängd. Om anordningen fortfarande arbetar vid 25 °C görs provningen med anordningen normalt arbetande och temperaturexponenten i korrektionsfaktorn ska sättas till noll (ingen temperaturkorrektion).

TILLÄGG

RESULTAT AV PROVNINGAR FÖR ATT MÄTA NETTOMOTOREFFEKT

Detta formulär ska ifyllas av det laboratorium som genomför provningen.

1.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

| 1.1 | Mätpunkt för avgasmottryck |
| --- | --- |

1.1

Mätpunkt för avgasmottryck

| 1.2 | Mätpunkt för insugningsundertryck |
| --- | --- |

1.2

Mätpunkt för insugningsundertryck

| 1.3 | Dynamometerns egenskaper |
| --- | --- |

1.3

Dynamometerns egenskaper

| 1.3.1 | Fabrikat: ... Modell: ... |
| --- | --- |

1.3.1

Fabrikat: ... Modell: ...

| 1.3.2 | Typ: ... |
| --- | --- |

1.3.2

Typ: ...

2.   BRÄNSLE

| 2.1 | För gnisttändningsmotorer som drivs med flytande bränsle |
| --- | --- |

2.1

För gnisttändningsmotorer som drivs med flytande bränsle

| 2.1.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Fabrikat: ...

| 2.1.2 | Specifikation: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikation: ...

| 2.1.3 | Oktantalshöjare (bly, osv.): ... |
| --- | --- |

2.1.3

Oktantalshöjare (bly, osv.): ...

| 2.1.3.1 | Typ: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1

Typ: ...

| 2.1.3.2 | Innehåll: ... mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2

Innehåll: ... mg/l

| 2.1.4 | Oktantal: ...(ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktantal: ...(ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Ange densitet: ...g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Ange densitet: ...g/cm3 vid 288 K

| 2.1.4.2 | Lägre värmevärde: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Lägre värmevärde: ... kJ/kg

| 2.2 | För gnisttändningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen |
| --- | --- |

2.2

För gnisttändningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen

| 2.2.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Fabrikat: ...

| 2.2.2 | Specifikation: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikation: ...

| 2.2.3 | Lagringstryck: ... bar |
| --- | --- |

2.2.3

Lagringstryck: ... bar

| 2.2.4 | Användningstryck: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4

Användningstryck: ... bar

| 2.2.5 | Lägre värmevärde: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Lägre värmevärde: ... kJ/kg

| 2.3 | För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen |
| --- | --- |

2.3

För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen

| 2.3.1 | Bränsleförsörjningssystem: gas |
| --- | --- |

2.3.1

Bränsleförsörjningssystem: gas

| 2.3.2 | Ange vilken gas som används: ... |
| --- | --- |

2.3.2

Ange vilken gas som används: ...

| 2.3.3 | Bränsleandel olja/gas: ... |
| --- | --- |

2.3.3

Bränsleandel olja/gas: ...

| 2.3.4 | Lägre värmevärde: ... |
| --- | --- |

2.3.4

Lägre värmevärde: ...

| 2.4 | För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen |
| --- | --- |

2.4

För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen

| 2.4.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.4.1

Fabrikat: ...

| 2.4.2 | Ange vilket bränsle som används: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Ange vilket bränsle som används: ...

| 2.4.3 | Cetantal (ASTM D 976-71): ... |
| --- | --- |

2.4.3

Cetantal (ASTM D 976-71): ...

| 2.4.4 | Ange densitet: ... g/cm3 vid 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Ange densitet: ... g/cm3 vid 288 K

| 2.4.5 | Lägre värmevärde: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Lägre värmevärde: ... kJ/kg

3.   SMÖRJMEDEL

| 3.1 | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

3.1

Fabrikat: ...

| 3.2 | Specifikation: ... |
| --- | --- |

3.2

Specifikation: ...

| 3.3 | SAE-viskositet: ... |
| --- | --- |

3.3

SAE-viskositet: ...

Detaljerade resultat av mätningarna (1)

| Varvtal, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Uppmätt vridmoment, Nm | | |
| Uppmätt effekt, kW | | |
| Uppmätt bränsleflöde, g/h | | |
| Barometriskt tryck, kPa | | |
| Vattenångetryck, kPa | | |
| Temperatur i insugningsluften, K | | |
| Effekt som ska tilläggas för kringutrustning utöver tabell 1, kW | nr 1
  nr 2
  nr 3 | | |
| Totalt, kW | |
| Effektkorrektionsfaktor | | |
| Korrigerad bromskraft, kW | | |
| Nettoeffekt, kW | | |
| Nettovridmoment, Nm | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning g/(kWh) (2)/ | | |
| Kylvätskans temperatur vid utloppet, K | | |
| Smörjoljans temperatur vid mätpunkten, K | | |
| Lufttemperatur efter överladdarsystemet, K (3)/ | | |
| Bränsletemperatur vid insprutningspumpens inlopp, K | | |
| Lufttemperatur efter laddluftkylare, K (3) | | |
| Tryck efter överladdare, kPa | | |
| Tryck efter laddluftskylare, kPa | | |
| Undertryck, Pa | | |
| Avgasmottryck, Pa | | |
| Bränslematning, mm3/slag eller cykel (3) | | |

Varvtal, min– 1

Uppmätt vridmoment, Nm

Uppmätt effekt, kW

Uppmätt bränsleflöde, g/h

Barometriskt tryck, kPa

Vattenångetryck, kPa

Temperatur i insugningsluften, K

Effekt som ska tilläggas för kringutrustning utöver tabell 1, kW

nr 1

nr 2

nr 3

Totalt, kW

Effektkorrektionsfaktor

Korrigerad bromskraft, kW

Nettoeffekt, kW

Nettovridmoment, Nm

Korrigerad specifik bränsleförbrukning g/(kWh) (2)/

Kylvätskans temperatur vid utloppet, K

Smörjoljans temperatur vid mätpunkten, K

Lufttemperatur efter överladdarsystemet, K (3)/

Bränsletemperatur vid insprutningspumpens inlopp, K

Lufttemperatur efter laddluftkylare, K (3)

Tryck efter överladdare, kPa

Tryck efter laddluftskylare, kPa

Undertryck, Pa

Avgasmottryck, Pa

Bränslematning, mm3/slag eller cykel (3)

---

(1)  En kurvkarakteristik som återger nettoeffekt och nettovridmoment ska ritas som en funktion av motorvarvtalet

(2)  Beräknad med nettoeffekten för motorer med kompressionständning och gnisttändningsmotorer, i det senare fallet multiplicerad med korrektionsfaktorn för effekt.

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 5

VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS MOTORFAMILJEN

1.   PARAMETRAR SOM DEFINIERAR MOTORFAMILJEN

Motorfamiljen kan definieras med grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara gemensamma för motorerna inom familjen. I några fall kan egenskaperna påverka varandra ömsesidigt. Dessa effekter ska också beaktas för att säkerställa att endast motorer med liknande avgasutsläppskännetecken ingår i en motorfamilj.

För att motorer ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj ska följande grundläggande egenskaper vara samma för alla motorer:

| 1.1 | Förbränningscykel | fyrtakts |
| --- | --- | --- |

1.1

Förbränningscykel

fyrtakts

| | tvåtakts |
| --- | --- |

tvåtakts

| 1.2 | Kylmedel: | luft |
| --- | --- | --- |

1.2

Kylmedel:

luft

| | vatten |
| --- | --- |

vatten

| | olja |
| --- | --- |

olja

| 1.3 | Cylindervolym
  Cylindervolymen per cylinder ska ligga mellan 85 % och 100 % av den största cylindervolymen i motorfamiljen. |
| --- | --- |

1.3

Cylindervolym

Cylindervolymen per cylinder ska ligga mellan 85 % och 100 % av den största cylindervolymen i motorfamiljen.

| 1.4 | Lufttillförselmetod | sugmotor
  kompressionständningsmotor |
| --- | --- | --- |

1.4

Lufttillförselmetod

sugmotor

kompressionständningsmotor

| 1.5 | Bränsletyp | diesel |
| --- | --- | --- |

1.5

Bränsletyp

diesel

| | bensin |
| --- | --- |

bensin

| | gasformiga bränslen (natur- eller motorgas) |
| --- | --- |

gasformiga bränslen (natur- eller motorgas)

| 1.6 | Förbränningskammarens typ och utformning | förkammare |
| --- | --- | --- |

1.6

Förbränningskammarens typ och utformning

förkammare

| | virvelkammare |
| --- | --- |

virvelkammare

| | öppen kammare |
| --- | --- |

öppen kammare

| 1.7 | Ventiler och kanaler - konfiguration, storlek och antal | cylinderlock |
| --- | --- | --- |

1.7

Ventiler och kanaler - konfiguration, storlek och antal

cylinderlock

| | cylindervägg |
| --- | --- |

cylindervägg

| | vevhus |
| --- | --- |

vevhus

| 1.8 | Bränslesystem






  1.8.1 | För kompressionständningsmotorer | pumpinsprutare |
| --- | --- | --- | --- |

1.8

Bränslesystem

1.8.1

För kompressionständningsmotorer

pumpinsprutare

| | radpump |
| --- | --- |

radpump

| | fördelarpump |
| --- | --- |

fördelarpump

| | ensamt pumpelement |
| --- | --- |

ensamt pumpelement

| | enhetsinsprutare |
| --- | --- |

enhetsinsprutare

| 1.8.2 | För gnisttändningsmotorer | förgasare |
| --- | --- | --- |

1.8.2

För gnisttändningsmotorer

förgasare

| | insprutning i insugningskanalen |
| --- | --- |

insprutning i insugningskanalen

| | direktinsprutning |
| --- | --- |

direktinsprutning

| 1.9 | Diverse funktioner | avgasåtercirkulation |
| --- | --- | --- |

1.9

Diverse funktioner

avgasåtercirkulation

| | vatteninsprutning/emulsion |
| --- | --- |

vatteninsprutning/emulsion

| | luftinsprutning |
| --- | --- |

luftinsprutning

| | laddluftkylning |
| --- | --- |

laddluftkylning

| 1.10 | Avgasefterbehandling | oxideringskatalysator |
| --- | --- | --- |

1.10

Avgasefterbehandling

oxideringskatalysator

| | reduktionskatalysator |
| --- | --- |

reduktionskatalysator

| | termisk reaktor |
| --- | --- |

termisk reaktor

| | partikelfälla |
| --- | --- |

partikelfälla

2.   VAL AV HUVUDMOTOR

| 2.1 | När det gäller dieselmotorer ska den motor som har högst bränsletillförsel per takt vid uppgivet maximalt vridmoment väljas som huvudmotor för en motorfamilj.
  Om två eller flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan den godkännande myndigheten komma fram till att det bästa sättet att fastställa familjen är att prova en annan motor i familjen. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning. |
| --- | --- |

2.1

När det gäller dieselmotorer ska den motor som har högst bränsletillförsel per takt vid uppgivet maximalt vridmoment väljas som huvudmotor för en motorfamilj.

Om två eller flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan den godkännande myndigheten komma fram till att det bästa sättet att fastställa familjen är att prova en annan motor i familjen. Myndigheten kan då välja ut ytterligare en motor för provning.

| 2.2 | När det gäller gnisttändningsmotorer ska det grundläggande kriteriet bränsleflöde (g/h) användas när huvudmotorn för familjen väljs. |
| --- | --- |

2.2

När det gäller gnisttändningsmotorer ska det grundläggande kriteriet bränsleflöde (g/h) användas när huvudmotorn för familjen väljs.

---

BILAGA 6

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

Dessa krav överensstämmer med de provningar som ska utföras för att kontrollera produktionsöverensstämmelse i enlighet med punkt 6.2 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Provningsmetoder och mätinstrument ska vara de som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

3.   PROVTAGNING

3.1   Motortyp

En motor ska väljas. Om motorn efter den provning som anges i punkt 5.1 nedan inte anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter ska ytterligare två motorer provas.

3.2   Motorfamilj

Om en motorfamilj beviljas godkännande ska kontroll av produktionsöverensstämmelse utföras på en medlem i familjen, som inte är huvudmotorn. Om motorn inte godkänns i provningen ska de ytterligare två motorerna vara av samma medlemstyp.

4.   MÄTNINGSKRITERIER

4.1   Nettoeffekt och specifik bränsleförbrukning för förbränningsmotorer

Mätningar ska utföras på ett tillräckligt antal motorvarvtal för att korrekt definiera kurvorna för effekt, varvtal och särskild bränsleförbrukning mellan de lägsta och högsta motorvarvtalen som rekommenderas av tillverkaren enligt punkterna 2.9 och 2.11 i dessa föreskrifter.

De värden som uppmätts av den tekniska tjänsten för den motor som provas får inte avvika med mer än ± 5 % för nettoeffekt (vridmoment) och ± 10 % för särskild bränsleförbrukning, vid alla mätpunkter i kurvan med en tolerans på ± 5 % för motorvarvtal.

5.   UTVÄRDERING AV RESULTAT

Om siffrorna för nettoeffekt och bränsleförbrukning för den andra och/eller tredje motorn enligt punkt 3 inte uppfyller kraven i punkt 4 ovan ska produktionen inte anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter, och bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter ska träda i kraft.

---

BILAGA 7

TEKNISKA UPPGIFTER OM REFERENSBRÄNSLEN

1.   Tekniska uppgifter om motorgasreferensbränslen

| Parameter | Enhet | Gränsvärden bränsle A | Gränsvärden bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. | Min. | Max. |
| Oktantal | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 Bilaga B |
| Sammansättning | | | | | | |
| C3-halt | vol-% | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4-halt | vol-% | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefiner | vol-% | | 12 | | 14 | |
| Indunstningsrest | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Total svavelhalt | mass-ppm (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vätesulfid | — | | Inget | | Inget | ISO 8819 |
| Kopparbandskorrosion | poäng | | Klass 1 | | Klass 1 | ISO 6251 (2) |
| Vatten vid 0 °C | | | Fri | | fri | Okulärbesiktning |

Parameter

Enhet

Gränsvärden bränsle A

Gränsvärden bränsle B

Provningsmetod

Min.

Max.

Min.

Max.

Oktantal

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 Bilaga B

Sammansättning

C3-halt

vol-%

48

52

83

87

C4-halt

vol-%

48

52

13

17

ISO 7941

Olefiner

vol-%

12

14

Indunstningsrest

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Total svavelhalt

mass-ppm (1)

50

50

EN 24260

Vätesulfid

—

Inget

Inget

ISO 8819

Kopparbandskorrosion

poäng

Klass 1

Klass 1

ISO 6251 (2)

Vatten vid 0 °C

Fri

fri

Okulärbesiktning

2.   Tekniska uppgifter om naturgasreferensbränslen

Bränslena på den europeiska marknaden är indelade i följande två typer:

| — | H, vars gränser sätts av referensbränslena GR och G23. |
| --- | --- |

—

H, vars gränser sätts av referensbränslena GR och G23.

| — | L, vars gränser sätts av referensbränslena G23 och G25. |
| --- | --- |

—

L, vars gränser sätts av referensbränslena G23 och G25.

Specifikationerna för referensbränslena GR, G23 och G25 sammanfattas nedan:

Referensbränsle GR

| Egenskaper | Enheter | Bas | Gränsvärden | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Balans (3) | mol-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svavelhalt | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Egenskaper

Enheter

Bas

Gränsvärden

Provningsmetod

Min.

Max.

Sammansättning:

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Balans (3)

mol-%

—

—

1

ISO 6974

Svavelhalt

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Referensbränsle G23

| Egenskaper | Enheter | Bas | Gränsvärden | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Balans (5) | mol-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Egenskaper

Enheter

Bas

Gränsvärden

Provningsmetod

Min.

Max.

Sammansättning:

Metan

92,5

91,5

93,5

Balans (5)

mol-%

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Svavelhalt

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

Referensbränsle G25

| Egenskaper | Enheter | Bas | Gränsvärden | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 86 | 84 | 88 | |
| Balans (7) | mol-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326–5 |

Egenskaper

Enheter

Bas

Gränsvärden

Provningsmetod

Min.

Max.

Sammansättning:

Metan

86

84

88

Balans (7)

mol-%

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Svavelhalt

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326–5

3.   Referensvärde för gnisttändningsmotorer

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (2) | Provningsmetod | Offentliggörande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Research-oktantal, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Motoroktantal, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | IS 3675 | 1995 |
| Ångtryck enligt Reid | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destillering: | | | | | |
| — | Begynnelsekokpunkt |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (2)

Provningsmetod

Offentliggörande

Min.

Max.

Research-oktantal, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Motoroktantal, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Densitet vid 15 °C

kg/m3

748

775

IS 3675

1995

Ångtryck enligt Reid

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destillering:

—

Begynnelsekokpunkt

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | Avdunstad vid 100 °C |
| --- | --- |

—

Avdunstad vid 100 °C

vol-%

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | Avdunstad vid 150 °C |
| --- | --- |

—

Avdunstad vid 150 °C

vol-%

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | Slutkokpunkt |
| --- | --- |

—

Slutkokpunkt

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Återstod

%

—

2

EN-ISO 3405

Analys av kolväten:

| — | Olefiner |
| --- | --- |

—

Olefiner

vol-%

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | Aromatiska föreningar (4) |
| --- | --- |

—

Aromatiska föreningar (4)

vol-%

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | Bensen |
| --- | --- |

—

Bensen

vol-%

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | Mättade kolväten |
| --- | --- |

—

Mättade kolväten

—

rester

ASTM D 1319

1995

Kol/väteförhållande

Rapport

Rapport

Oxidationsstabilitet (5)

mn.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Syrehalt (6)

massprocent

—

2,3

EN 1601

1997

Förekommande bindemedel

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Svavelhalt (7)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Kopparkorrosion vid 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Blyhalt

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosforhalt

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referensvärde för kompressionständningsmotorer (1)

| | Gränsvärden och enheter (2) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- |
| Cetantal (4) | Min. 45 (7) max. 50 | ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | Min. 835 kg/m3 max. 845 kg/m3 (10) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destillering (3) – 95 % punkt | Max. 370 °C | ISO 3405 |
| Viskositet vid 40 °C | Min. 2,5 mm2/s max. 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Svavelhalt | Min. 0,1 massprocent (9) max. 0,2 massprocent (8) | ISO 8754, EN 24260 |
| Flampunkt | Min. 55 °C | ISO 2719 |
| Filtrerbarhet i kyla | Min. – max. + 5 °C | EN 116 |
| Kopparkorrosion | Max. 1 | ISO 2160 |
| Koksrester enligt Conradson (10 % DR) | Max. 0,3 massprocent | ISO 10370 |
| Askhalt | Max. 0,01 massprocent | ASTM D482 (12) |
| Vattenhalt | Max. 0,05 massprocent | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutraliseringstal (stark syra) | Min. 0,20 mg KOH/g | |
| Oxidationsstabilitet (5) | Max. 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Tillsatser (6) | | |

Gränsvärden och enheter (2)

Provningsmetod

Cetantal (4)

Min. 45 (7) max. 50

ISO 5165

Densitet vid 15 °C

Min. 835 kg/m3 max. 845 kg/m3 (10)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destillering (3) – 95 % punkt

Max. 370 °C

ISO 3405

Viskositet vid 40 °C

Min. 2,5 mm2/s max. 3,5 mm2/s

ISO 3104

Svavelhalt

Min. 0,1 massprocent (9) max. 0,2 massprocent (8)

ISO 8754, EN 24260

Flampunkt

Min. 55 °C

ISO 2719

Filtrerbarhet i kyla

Min. – max. + 5 °C

EN 116

Kopparkorrosion

Max. 1

ISO 2160

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

Max. 0,3 massprocent

ISO 10370

Askhalt

Max. 0,01 massprocent

ASTM D482 (12)

Vattenhalt

Max. 0,05 massprocent

ASTM D 95, D 1744

Neutraliseringstal (stark syra)

Min. 0,20 mg KOH/g

Oxidationsstabilitet (5)

Max. 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Tillsatser (6)

Fotnoter:

| (1) | Om det är nödvändigt att beräkna den termiska verkningsgraden hos en motor eller ett fordon kan energiinnehållet i bränslet beräknas på följande sätt:
  Specifik energi (värmeinnehåll) (netto) I
  MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 - (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x
  där







  d | = | densitet vid 288 K (15 °C) |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100) |
| y | = | massandel av aska (procenttalet dividerat med 100) |
| s | = | massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100). |

(1)

Om det är nödvändigt att beräkna den termiska verkningsgraden hos en motor eller ett fordon kan energiinnehållet i bränslet beräknas på följande sätt:

Specifik energi (värmeinnehåll) (netto) I

MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 - (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x

där

d

=

densitet vid 288 K (15 °C)

x

=

massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100)

y

=

massandel av aska (procenttalet dividerat med 100)

s

=

massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100).

| (2) | De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren enligt ASTM D 3244, ”Defining a basis for petroleum product quality disputes”, tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).
  Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, om det föreskrivna maximivärdet är 2R, och medelvärdet i de fall då maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen, ska villkoren enligt ASTM D 3244 tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren enligt ASTM D 3244, ”Defining a basis for petroleum product quality disputes”, tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde, om det föreskrivna maximivärdet är 2R, och medelvärdet i de fall då maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen, ska villkoren enligt ASTM D 3244 tillämpas.

| (3) | De angivna värdena visar förångad kvantitet (återvunnen procentandel + förlorad procentandel). |
| --- | --- |

(3)

De angivna värdena visar förångad kvantitet (återvunnen procentandel + förlorad procentandel).

| (4) | Intervallet för cetantalet stämmer inte med kravet på ett lägsta intervall på 4R.
  Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan ASTM D 3244 användas för att lösa tvisten under förutsättning att tillräckligt många mätningar görs för att uppnå erforderlig precision, i stället för enstaka bestämningar. |
| --- | --- |

(4)

Intervallet för cetantalet stämmer inte med kravet på ett lägsta intervall på 4R.

Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan ASTM D 3244 användas för att lösa tvisten under förutsättning att tillräckligt många mätningar görs för att uppnå erforderlig precision, i stället för enstaka bestämningar.

| (5) | Även om oxidationsstabiliteten kontrolleras är det troligt att livslängden är begränsad. Leverantören bör rådfrågas med avseende på lagringsförhållanden och livslängd. |
| --- | --- |

(5)

Även om oxidationsstabiliteten kontrolleras är det troligt att livslängden är begränsad. Leverantören bör rådfrågas med avseende på lagringsförhållanden och livslängd.

| (6) | Detta bränsle ska endast baseras på direkta (”straight run”) och krackade kolvätedestillat. Avsvavling är tillåten. Bränslet får inte innehålla metalliska additiv eller cetantalsförbättrare. |
| --- | --- |

(6)

Detta bränsle ska endast baseras på direkta (”straight run”) och krackade kolvätedestillat. Avsvavling är tillåten. Bränslet får inte innehålla metalliska additiv eller cetantalsförbättrare.

| (7) | Lägre värden är tillåtna, och i sådana fall ska referensbränslets cetantal rapporteras. |
| --- | --- |

(7)

Lägre värden är tillåtna, och i sådana fall ska referensbränslets cetantal rapporteras.

| (8) | Högre värden är tillåtna, och i sådana fall ska referensbränslets svavelhalt rapporteras.. |
| --- | --- |

(8)

Högre värden är tillåtna, och i sådana fall ska referensbränslets svavelhalt rapporteras..

| (9) | Ska konstant ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen. För det första godkännandet av en motor utan avgasefterbehandling på sökandens begäran är en lägsta svavelhalt på 0,050 massprocent tillåten. I detta fall måste den uppmätta partikelnivån korrigeras uppåt till det medelvärde som är nominellt specificerat för svavelhalten i bränsle (0,150 massprocent) enligt följande ekvation:
  PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]
  där







  PTadj | = | justerat PT-värde (g/kWh), |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | mätt vägt specifikt emissionsvärde för partikelutsläpp (g/kWh), |
| SFC | = | vägd specifik bränsleförbrukning (g/kWh) beräknad enligt nedanstående formel, |
| NSLF | = | medelvärde för nominell specificering av massfraktionen svavelhalt (dvs. 0,15 %/100), |
| FSF | = | massfraktionen svavelhalt i bränsle (%/100). |

(9)

Ska konstant ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen. För det första godkännandet av en motor utan avgasefterbehandling på sökandens begäran är en lägsta svavelhalt på 0,050 massprocent tillåten. I detta fall måste den uppmätta partikelnivån korrigeras uppåt till det medelvärde som är nominellt specificerat för svavelhalten i bränsle (0,150 massprocent) enligt följande ekvation:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

där

PTadj

=

justerat PT-värde (g/kWh),

PT

=

mätt vägt specifikt emissionsvärde för partikelutsläpp (g/kWh),

SFC

=

vägd specifik bränsleförbrukning (g/kWh) beräknad enligt nedanstående formel,

NSLF

=

medelvärde för nominell specificering av massfraktionen svavelhalt (dvs. 0,15 %/100),

FSF

=

massfraktionen svavelhalt i bränsle (%/100).

Ekvation för beräkning av vägd specifik bränsleförbrukning:

Formula

där

Pi = Pm,i + PAE,i

Med avseende på bestämning av produktionsöverensstämmelse enligt punkt 6 måste kraven uppfyllas vid användning av referensbränsle med en svavelhalt som överensstämmer med en minimi/maximinivå på 0,1/0,2 viktprocent.

| (10) | Högre värden tillåts upp till 855 kg/m3 varvid det använda referensbränslets densitet ska rapporteras. Med avseende på bestämning av produktionsöverensstämmelse enligt punkt 6 måste kraven uppfyllas vid användning av referensbränsle med en svavelhalt som överensstämmer med en minimi-/maximinivå på 835/845 kg/m3. |
| --- | --- |

(10)

Högre värden tillåts upp till 855 kg/m3 varvid det använda referensbränslets densitet ska rapporteras. Med avseende på bestämning av produktionsöverensstämmelse enligt punkt 6 måste kraven uppfyllas vid användning av referensbränsle med en svavelhalt som överensstämmer med en minimi-/maximinivå på 835/845 kg/m3.

| (11) | Samtliga egenskaper hos bränslet samt gränsvärden ska konstant ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

(11)

Samtliga egenskaper hos bränslet samt gränsvärden ska konstant ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen.

| (12) | Ska ersättas med EN/ISO 6245 med verkan från och med tidpunkten för genomförande. |
| --- | --- |

(12)

Ska ersättas med EN/ISO 6245 med verkan från och med tidpunkten för genomförande.

---

(1)  Bestäms vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(2)  Med denna metod kan inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas exakt om provet innehåller korrosionshämmande medel eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Tillförsel av sådana ämnen i det enda syftet att få provningsmetoden att ge missvisande resultat är därför förbjuden.

(3)  Inerta gaser + C2+

(4)  Bestäms vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa).

(5)  Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+

(6)  (**)Bestäms vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa).

(7)  Inerta gaser (andra än N2) + C2 + C2+

(8)  Bestäms vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa).

---