# Europeiska unionens L 253/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 253 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången9 oktober 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 253

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången9 oktober 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1495 av den 8 oktober 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet malation (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1496 av den 8 oktober 2018 om tillägg till 2018 års fiskekvoter av vissa kvantiteter som hållits inne under 2017 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1497 av den 8 oktober 2018 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller livsmedelskategori 17 och användningen av livsmedelstillsatser i kosttillskott (
  1
  ) | 36 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2018/1498 av den 21 december 2017 om det statliga stöd och de åtgärder SA.38613 (2016/C) (f.d. 2015/NN) som Italien har genomfört till förmån för Ilva SpA in Amministrazione Straordinaria

  [delgivet med nr C(2017) 8391]

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1499 av den 8 oktober 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/954 om fastställande av vissa skyddsåtgärder för att förhindra spridning av får- och getpest i Bulgarien
  [delgivet med nr C(2018) 6662]

   (
  1
  ) | 76 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1495 av den 8 oktober 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet malation (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1496 av den 8 oktober 2018 om tillägg till 2018 års fiskekvoter av vissa kvantiteter som hållits inne under 2017 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96

5

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1497 av den 8 oktober 2018 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller livsmedelskategori 17 och användningen av livsmedelstillsatser i kosttillskott (
  1
  )

1

36

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2018/1498 av den 21 december 2017 om det statliga stöd och de åtgärder SA.38613 (2016/C) (f.d. 2015/NN) som Italien har genomfört till förmån för Ilva SpA in Amministrazione Straordinaria

  [delgivet med nr C(2017) 8391]

   (
  1
  )

in Amministrazione Straordinaria

[delgivet med nr C(2017) 8391]

1

45

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1499 av den 8 oktober 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/954 om fastställande av vissa skyddsåtgärder för att förhindra spridning av får- och getpest i Bulgarien
  [delgivet med nr C(2018) 6662]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 6662]

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 9.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 253/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1495

av den 8 oktober 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet malation

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 21.3 andra alternativet och artikel 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Det verksamma ämnet malation togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (2) om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden genom kommissionens direktiv 2010/17/EU (3) på villkoret att de berörda medlemsstaterna säkerställer att den sökande på vars begäran malation godkändes bl.a. inkommer med ytterligare bekräftande uppgifter om den akuta och långsiktiga risken för insektsätande fåglar. |
| --- | --- |

(1)

Det verksamma ämnet malation togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (2) om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden genom kommissionens direktiv 2010/17/EU (3) på villkoret att de berörda medlemsstaterna säkerställer att den sökande på vars begäran malation godkändes bl.a. inkommer med ytterligare bekräftande uppgifter om den akuta och långsiktiga risken för insektsätande fåglar.

| (2) | Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Den 25 april 2012 inkom sökanden med kompletterande information till den rapporterande medlemsstaten Förenade kungariket rörande de bekräftande uppgifterna när det gäller bedömningen av risken för konsumenter, bedömningen av akut och långsiktig risk för insektsätande fåglar samt kvantifieringen av skillnaden i styrka hos malaoxon och malation. Uppgifterna inkom inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(3)

Den 25 april 2012 inkom sökanden med kompletterande information till den rapporterande medlemsstaten Förenade kungariket rörande de bekräftande uppgifterna när det gäller bedömningen av risken för konsumenter, bedömningen av akut och långsiktig risk för insektsätande fåglar samt kvantifieringen av skillnaden i styrka hos malaoxon och malation. Uppgifterna inkom inom den fastställda tidsfristen.

| (4) | Förenade kungariket bedömde den kompletterande information som sökanden hade lämnat in och lämnade sin bedömning i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport till övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 11 maj 2015. |
| --- | --- |

(4)

Förenade kungariket bedömde den kompletterande information som sökanden hade lämnat in och lämnade sin bedömning i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport till övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 11 maj 2015.

| (5) | Medlemsstaterna, sökanden och myndigheten konsulterades och ombads lämna synpunkter på den rapporterande medlemsstatens bedömning. Myndigheten offentliggjorde en teknisk rapport som sammanfattar resultaten av detta samråd rörande malation den 2 februari 2016 (5). |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna, sökanden och myndigheten konsulterades och ombads lämna synpunkter på den rapporterande medlemsstatens bedömning. Myndigheten offentliggjorde en teknisk rapport som sammanfattar resultaten av detta samråd rörande malation den 2 februari 2016 (5).

| (6) | Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, addendumet och den tekniska rapporten i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och en rapport färdigställdes i januari 2018 i form av kommissionens granskningsrapport om malation. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, addendumet och den tekniska rapporten i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och en rapport färdigställdes i januari 2018 i form av kommissionens granskningsrapport om malation.

| (7) | Kommissionen uppmanade sökanden att inkomma med synpunkter på granskningsrapporten om malation. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen uppmanade sökanden att inkomma med synpunkter på granskningsrapporten om malation. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt.

| (8) | Den information som sökanden lämnat är dock otillräcklig, och kommissionen kan inte på grundval av den dra slutsatsen att de akuta och långsiktiga riskerna för fåglar vid användning av malation är godtagbara. Dessutom kan begränsning av sådana risker med andra riskreducerande åtgärder än användning i växthus inte genomföras på ett realistiskt sätt. |
| --- | --- |

(8)

Den information som sökanden lämnat är dock otillräcklig, och kommissionen kan inte på grundval av den dra slutsatsen att de akuta och långsiktiga riskerna för fåglar vid användning av malation är godtagbara. Dessutom kan begränsning av sådana risker med andra riskreducerande åtgärder än användning i växthus inte genomföras på ett realistiskt sätt.

| (9) | Med beaktande av de konstaterade höga riskerna för fåglar är det därför lämpligt att ytterligare begränsa villkoren för användning av malation och endast tillåta användning i fasta växthus. Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av de konstaterade höga riskerna för fåglar är det därför lämpligt att ytterligare begränsa villkoren för användning av malation och endast tillåta användning i fasta växthus. Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Medlemsstaterna bör ges tillräckligt med tid för att ändra eller återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller malation. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör ges tillräckligt med tid för att ändra eller återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller malation.

| (11) | Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller malation bör löpa ut senast den 29 januari 2020. |
| --- | --- |

(11)

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller malation bör löpa ut senast den 29 januari 2020.

| (12) | Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén avgav inget yttrande. |
| --- | --- |

(12)

Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén avgav inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 vid behov ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller malation som verksamt ämne senast den 29 april 2019.

Artikel 3

Anståndsperiod

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska vara så kortvariga som möjligt och löpa ut senast den 29 januari 2020.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Kommissionens direktiv 2010/17/EU av den 9 mars 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa malation som verksamt ämne (EUT L 60, 10.3.2010, s. 17).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  
  ”Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for malathion”. EFSA supporting publication 2016:EN-951, [61 s.].

5

---

BILAGA

I del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska kolumnen ”Särskilda bestämmelser” på rad 300 om malation ersättas med följande:

”DEL A

Får endast godkännas för användning som insekticid i fasta växthus. Får endast godkännas för yrkesmässigt bruk.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om malation från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| a) | Utsläpp från växthus, såsom kondensvatten, avloppsvatten, jord eller artificiellt substrat, för att utesluta riskerna för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

a)

Utsläpp från växthus, såsom kondensvatten, avloppsvatten, jord eller artificiellt substrat, för att utesluta riskerna för vattenlevande organismer.

| b) | Skyddet av pollinerande bikolonier som avsiktligt placerats i växthuset. |
| --- | --- |

b)

Skyddet av pollinerande bikolonier som avsiktligt placerats i växthuset.

| c) | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska vid behov innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

c)

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska vid behov innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| d) | Skyddet av konsumenterna i händelse av bearbetade produkter. |
| --- | --- |

d)

Skyddet av konsumenterna i händelse av bearbetade produkter.

Medlemsstaterna ska se till att malationbaserade preparat åtföljs av nödvändiga anvisningar för att undvika risken för bildning i större mängder än tillåtet av isomalation under lagring och transport.

Villkoren för godkännande ska omfatta riskreducerande åtgärder samt märkning av växtskyddsmedlen.”

---

| 9.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 253/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1496

av den 8 oktober 2018

om tillägg till 2018 års fiskekvoter av vissa kvantiteter som hållits inne under 2017 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 får en medlemsstat, före den 31 oktober det år då en fiskekvot som medlemsstaten tilldelats tillämpas, be kommissionen att hålla inne högst 10 % av kvoten och överföra den till det påföljande året. Kommissionen lägger den kvantitet som hålls inne till den berörda kvoten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 får en medlemsstat, före den 31 oktober det år då en fiskekvot som medlemsstaten tilldelats tillämpas, be kommissionen att hålla inne högst 10 % av kvoten och överföra den till det påföljande året. Kommissionen lägger den kvantitet som hålls inne till den berörda kvoten.

| (2) | I rådets förordningar (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) och (EU) 2017/127 (5) fastställs fiskekvoter för vissa bestånd för 2017 och anges vilka bestånd som får omfattas av de åtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 847/96. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordningar (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) och (EU) 2017/127 (5) fastställs fiskekvoter för vissa bestånd för 2017 och anges vilka bestånd som får omfattas av de åtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 847/96.

| (3) | I rådets förordningar (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) och (EU) 2018/120 (8) fastställs fiskekvoter för vissa bestånd för 2018 och anges vilka bestånd som får omfattas av de åtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 847/96. |
| --- | --- |

(3)

I rådets förordningar (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) och (EU) 2018/120 (8) fastställs fiskekvoter för vissa bestånd för 2018 och anges vilka bestånd som får omfattas av de åtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 847/96.

| (4) | Några medlemsstater begärde före den 31 oktober 2017, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96, att en del av deras kvoter för 2017 för de bestånd som anges i bilagan till den här förordningen skulle hållas inne och överföras till det påföljande året. Inom ramen för de begränsningar som anges i den förordningen bör de kvantiteter som hållits inne läggas till kvoterna för 2018. |
| --- | --- |

(4)

Några medlemsstater begärde före den 31 oktober 2017, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96, att en del av deras kvoter för 2017 för de bestånd som anges i bilagan till den här förordningen skulle hållas inne och överföras till det påföljande året. Inom ramen för de begränsningar som anges i den förordningen bör de kvantiteter som hållits inne läggas till kvoterna för 2018.

| (5) | Vid tillämpningen av denna flexibilitet har hänsyn tagits till de begärda beståndsöverföringarnas lämplighet och till dessa bestånds utnyttjandestatus. De anses kunna vara föremål för en överföring till 2018 av innehållna kvoter från 2017, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96. |
| --- | --- |

(5)

Vid tillämpningen av denna flexibilitet har hänsyn tagits till de begärda beståndsöverföringarnas lämplighet och till dessa bestånds utnyttjandestatus. De anses kunna vara föremål för en överföring till 2018 av innehållna kvoter från 2017, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96.

| (6) | För de bestånd som anges i bilagan till denna förordning tillämpas inte den flexibilitet mellan åren som föreskrivs i artikel 15.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (9); detta för att undvika en alltför stor flexibilitet som skulle underminera principen om ett rationellt och ansvarsfullt nyttjande av levande marina biologiska resurser, förhindra att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås och försämra beståndens biologiska tillstånd. |
| --- | --- |

(6)

För de bestånd som anges i bilagan till denna förordning tillämpas inte den flexibilitet mellan åren som föreskrivs i artikel 15.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (9); detta för att undvika en alltför stor flexibilitet som skulle underminera principen om ett rationellt och ansvarsfullt nyttjande av levande marina biologiska resurser, förhindra att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås och försämra beståndens biologiska tillstånd.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De fiskekvoter som fastställs för 2018 i förordningarna (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970, (EU) 2017/2360 och (EU) 2018/120 ska ökas i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2016/1903 av den 28 oktober 2016 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2016/72 (EUT L 295, 29.10.2016, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2016/2285 av den 12 december 2016 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2017 och 2018 och om ändring av rådets förordning (EU) 2016/72 (EUT L 344, 17.12.2016. s. 32).

3

(4)  Rådets förordning (EU) 2016/2372 av den 19 december 2016 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 352, 23.12.2016, s. 26).

4

(5)  Rådets förordning (EU) 2017/127 av den 20 januari 2017 om fastställande för år 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2017, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EU) 2017/1970 av den 27 oktober 2017 om fastställande för 2018 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 281, 31.10.2017, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EU) 2017/2360 av den 11 december 2017 om fastställande för 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 337, 19.12.2017, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

9

---

BILAGA

| Landskod | Beståndskod | Art | Område | Slutlig kvot 2017 (1) (i ton) | Fångster 2017 (i ton) | Särskilda villkor (2) – fångster 2017 (i ton) | Procent av slutlig kvot | Överförd kvantitet (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07A. | Torsk | VIIa | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | Torsk | VIId | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | Sill | IVc, VIId | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | Kummel | Unionens vatten i IIA och IV | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8/ABDE. | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | Glasvarar | VII | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Glasvarar | Unionens vatten i IIa och IV | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | Makrill | IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32 | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07. | Havskräfta | VII | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | Havskräfta | Unionens vatten i IIa och IV | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | Havskräfta | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE. | Rödspätta | VIId och VIIe | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | Tunga | VIId | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | Tunga | VIIe | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | Tunga | Unionens vatten i IIa och IV | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | Tunga | VIIf och VIIg | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7A-C | Vitling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (särskilt villkor för GFB/567-) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV; unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa (särskilt villkor för HAD/5BC6A.) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | Sill | IVc, VIId (särskilt villkor för HER/4CXB7D) | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | Sill | Unionens vatten i IV (särskilt villkor för HER/03A.) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | Sill | II, Vb norr om 62° N (färöiska vatten) (särskilt villkor för HER/1/2-) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03A. | Sill | IIIa | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03A-BC | Sill | IIIa | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | Sill | IV, VIId och unionens vatten i IIa | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | Sill | IVc, VIId | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | Sill | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K. | Sill | VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03A. | Kummel | IIIa (särskilt villkor för HKE/2AC4-C) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | Kummel | Unionens vatten i IIa och IV | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3A/BCD | Kummel | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IVb, IVc och VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Glasvarar | Unionens vatten i IIa och IV | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | Makrill | Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2A34.) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | Makrill | Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4A-EN | Makrill | Unionens vatten i IIa; unionens vatten och norska vatten i IVa. (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | Makrill | Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2A34.) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | Makrill | Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | Makrill | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | Havskräfta | Unionens vatten i IIa och IV | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3A/BCD | Havskräfta | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | Trynfiskar och vitling | VIId (särskilt villkor för JAX/*07D) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2A-14 | Trynfiskar, vitling och makrill | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | Rödspätta | Skagerrak | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | Rödspätta | Kattegatt | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | Rödspätta | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Långstjärt | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (särskilt villkor för RNG/5B67-) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Långstjärt | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (särskilt villkor för RNG/8X14-) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (särskilt villkor för RNG/8X14-) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (särskilt villkor för RNG/5B67-) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | Tunga | Unionens vatten i II och IV | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3A/BCD | Tunga | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | Skarpsill | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | Blåvitling | Färöiska vatten (särskilt villkor för WHB/1X14) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56–14 | Vitling | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | Sill | IVc, VIId (särskilt villkor för HER/4CXB7D) | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | Sill | Unionens vatten i IV (särskilt villkor för HER/03A.) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | Sill | II, Vb norr om 62° N (färöiska vatten) (särskilt villkor för HER/1/2-) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03A. | Sill | IIIa | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03A-BC | Sill | IIIa | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | Sill | IV, VIId och unionens vatten i IIa | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | Sill | IVc, VIId | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | Sill | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03A. | Kummel | IIIa (särskilt villkor för HKE/2AC4-C) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | Kummel | Unionens vatten i IIa och IV | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3A/BCD | Kummel | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IVb, IVc och VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Glasvarar | Unionens vatten i IIa och IV | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | Havskräfta | Unionens vatten i IIa och IV | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3A/BCD | Havskräfta | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2A-14 | Trynfiskar, vitling och makrill | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | Rödspätta | Skagerrak | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | Rödspätta | Kattegatt | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | Rödspätta | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | Tunga | Unionens vatten i II och IV | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3A/BCD | Tunga | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | Skarpsill | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | Blåvitling | Färöiska vatten (särskilt villkor för WHB/1X14) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | Sill | Delsektion 28.1 | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | Skarpsill | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | Beryxar | Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANE/08. | Ansjovis | VIII | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | Marulkfiskar | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII (särskilt villkor för GFB/89-). | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (särskilt villkor för GFB/567-). | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57–14 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för HKE/8ABDE.) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (särskilt villkor för HKE/571214) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | Kummel | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | VIIIc (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | Taggmakrillar | VIIIc | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09. | Taggmakrillar | IX | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | Glasvarar | VII | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56–14 | Glasvarar | Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Glasvarar | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | Glasvarar | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | Makrill | VIIIb (särskilt villkor för MAC/8C3411) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | Makrill | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | Havskräfta | Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII (särskilt villkor för NEP/07.) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | Havskräfta | VII | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | Havskräfta | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | Havskräfta | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | Fläckpagell | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (särskilt villkor för SBR/09-) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | Fläckpagell | Unionens vatten och internationella vatten i IX | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | Fläckpagell | Unionens vatten och internationella vatten i X | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | Fläckpagell | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | Blåvitling | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56–14 | Vitling | VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | Sill | Delsektionerna 30–31 | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | Beryxar | Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANE/08. | Ansjovis | VIII | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | Marulkfiskar | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07A. | Torsk | VIIa | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | Torsk | VIId | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII (särskilt villkor för GFB/89-) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (särskilt villkor för GFB/567-) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i X och XII | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa (särskilt villkor för HAD/5BC6A.) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | Sill | IVc, VIId (särskilt villkor för HER/4CXB7D) | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | Sill | IV, VIId och unionens vatten i IIa | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | Sill | IVc, VIId | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | Sill | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | Sill | VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03A. | Kummel | IIIa (särskilt villkor för HKE/2AC4-C) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57–14 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för HKE/8ABDE.) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (särskilt villkor för HKE/571214) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | Kummel | Unionens vatten i IIa och IV | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | Kummel | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | VIIIc (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IVb, IVc och VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | Taggmakrillar | VIIIc | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | Glasvarar | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (särskilt villkor för LEZ/07.) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | Glasvarar | VII | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Glasvarar | Unionens vatten i IIa och IV | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56–14 | Glasvarar | Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Glasvarar | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | Glasvarar | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | Makrill | Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2A34.) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | Makrill | VIIIb (särskilt villkor för MAC/8C3411) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | Makrill | Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | Makrill | IIIa och IVbc (särskilt villkor för MAC/2A34.) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4A-EN | Makrill | Unionens vatten i IIa; unionens vatten och norska vatten i IVa. (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | Makrill | VIIIa, VIIIb och VIIId (särskilt villkor för MAC/8C3411) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | Makrill | Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2A34.) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | Makrill | Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | Makrill | IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32 | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | Makrill | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | Havskräfta | Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII (särskilt villkor för NEP/07.) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | Havskräfta | VII | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | Havskräfta | Unionens vatten i IIa och IV | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | Havskräfta | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | Havskräfta | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | Trynfiskar och vitling | VIId (särskilt villkor för JAX/*07D) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | Trynfiskar och vitling | VIIIc (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2A-14 | Trynfiskar, vitling och makrill | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för JAX/2A-14) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | Rödspätta | VIId och VIIe | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (särskilt villkor för RNG/8X14-) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (särskilt villkor för RNG/5B67-) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | Fläckpagell | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | Tunga | VIId | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | Tunga | VIIe | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | Tunga | Unionens vatten i II och IV | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | Tunga | VIIf och VIIg | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56–14 | Vitling | VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7A-C | Vitling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07A. | Torsk | VIIa | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07A/MM | Sill | VIIa | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | Sill | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | Sill | VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | Glasvarar | VII | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56–14 | Glasvarar | Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | Makrill | Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4A-EN | Makrill | Unionens vatten i IIa; unionens vatten och norska vatten i IVa. (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | Makrill | Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2CX14-) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | Havskräfta | Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII (särskilt villkor för NEP/07.) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | Havskräfta | VII | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | Havskräfta | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | Tunga | VIIf och VIIg | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56–14 | Vitling | VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7A-C | Vitling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | Skarpsill | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | Torsk | VIId | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; Unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | Sill | IV, VIId och unionens vatten i IIa | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | Sill | IVc, VIId | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | Sill | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | Sill | VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | Kummel | Unionens vatten i IIa och IV | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | Kummel | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Glasvarar | Unionens vatten i IIa och IV | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | Makrill | IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32 | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | Makrill | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | Havskräfta | Unionens vatten i IIa och IV | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | Rödspätta | Skagerrak | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07A. | Rödspätta | VIIa | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | Rödspätta | VIId och VIIe | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | Tunga | Unionens vatten i II och IV | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3A/BCD | Tunga | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7A-C | Vitling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | Rödspätta | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | Skarpsill | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | Marulkfiskar | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i X och XII | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | Kummel | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | Taggmakrillar | VIIIc | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09. | Taggmakrillar | IX | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | Makrill | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | Fläckpagell | Unionens vatten och internationella vatten i X | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | Blåvitling | VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3A/BCD | Kolja | IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03A. | Sill | IIIa | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03A-BC | Sill | IIIa | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | Sill | IV, VIId och unionens vatten i IIa | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | Sill | Delsektionerna 30–31 | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | Sill | Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32 | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3A/BCD | Kummel | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | Makrill | IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32 | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3A/BCD | Havskräfta | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | Rödspätta | Skagerrak | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | Rödspätta | Kattegatt | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | Rödspätta | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3A/BCD | Tunga | IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | Skarpsill | Unionens vatten i delsektionerna 22–32 | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | Beryxar | Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | Birkelånga | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | Dolkfisk | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07A. | Torsk | VIIa | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | Torsk | VIId | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | Fjällbrosme | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2A-C46 | Liten hälleflundra | Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | Kolja | IV; unionens vatten i IIa | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6A. | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | Kolja | Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07A/MM | Sill | VIIa | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | Sill | Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | Sill | Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | Sill | IVc, VIId | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | Sill | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | Sill | VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | Kummel | Unionens vatten i IIa och IV | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | Kummel | VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2A-14 | Taggmakrillar och därtill hörande bifångster | Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | Glasvarar | VII | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Glasvarar | Unionens vatten i IIa och IV | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56–14 | Glasvarar | Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | Makrill | IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32 | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | Havskräfta | VII | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | Havskräfta | Unionens vatten i IIa och IV | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | Havskräfta | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Rödspätta | IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | Rödspätta | VIId och VIIe | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | Gråsej | IIIa och IV; unionens vatten i IIa | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56–14 | Gråsej | VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | Skoläst | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | Tunga | VIId | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | Tunga | VIIe | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | Tunga | Unionens vatten i II och IV | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | Tunga | VIIf och VIIg | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | Blåvitling | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | Vitling | IV; unionens vatten i IIa | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56–14 | Vitling | VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7A-C | Vitling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Landskod

Beståndskod

Art

Område

Slutlig kvot 2017 (1) (i ton)

Fångster 2017 (i ton)

Särskilda villkor (2) – fångster 2017 (i ton)

Procent av slutlig kvot

Överförd kvantitet (i ton)

BE

COD/07A.

Torsk

VIIa

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

Torsk

VIId

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

Torsk

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

Sill

IVc, VIId

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

Kummel

Unionens vatten i IIA och IV

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8/ABDE.

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

Glasvarar

VII

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

Glasvarar

Unionens vatten i IIa och IV

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

Makrill

IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07.

Havskräfta

VII

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

Havskräfta

Unionens vatten i IIa och IV

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

Havskräfta

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE.

Rödspätta

VIId och VIIe

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

Tunga

VIId

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

Tunga

VIIe

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

Tunga

Unionens vatten i IIa och IV

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

Tunga

VIIf och VIIg

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7A-C

Vitling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

Torsk

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (särskilt villkor för GFB/567-)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV; unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa (särskilt villkor för HAD/5BC6A.)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

Sill

IVc, VIId (särskilt villkor för HER/4CXB7D)

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

Sill

Unionens vatten i IV (särskilt villkor för HER/03A.)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

Sill

II, Vb norr om 62° N (färöiska vatten) (särskilt villkor för HER/1/2-)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03A.

Sill

IIIa

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03A-BC

Sill

IIIa

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

Sill

IV, VIId och unionens vatten i IIa

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

Sill

IVc, VIId

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

Sill

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K.

Sill

VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03A.

Kummel

IIIa (särskilt villkor för HKE/2AC4-C)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

Kummel

Unionens vatten i IIa och IV

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3A/BCD

Kummel

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IVb, IVc och VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

Glasvarar

Unionens vatten i IIa och IV

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

Makrill

Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2A34.)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

Makrill

Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4A-EN

Makrill

Unionens vatten i IIa; unionens vatten och norska vatten i IVa. (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

Makrill

Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2A34.)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

Makrill

Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

Makrill

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

Havskräfta

Unionens vatten i IIa och IV

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3A/BCD

Havskräfta

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

Trynfiskar och vitling

VIId (särskilt villkor för JAX/*07D)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2A-14

Trynfiskar, vitling och makrill

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för JAX/2A-14)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

Rödspätta

Skagerrak

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

Rödspätta

Kattegatt

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

Rödspätta

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Långstjärt

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (särskilt villkor för RNG/5B67-)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Långstjärt

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (särskilt villkor för RNG/8X14-)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (särskilt villkor för RNG/8X14-)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (särskilt villkor för RNG/5B67-)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

Tunga

Unionens vatten i II och IV

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3A/BCD

Tunga

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

Skarpsill

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

Blåvitling

Färöiska vatten (särskilt villkor för WHB/1X14)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56–14

Vitling

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

Torsk

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

Sill

IVc, VIId (särskilt villkor för HER/4CXB7D)

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

Sill

Unionens vatten i IV (särskilt villkor för HER/03A.)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

Sill

II, Vb norr om 62° N (färöiska vatten) (särskilt villkor för HER/1/2-)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03A.

Sill

IIIa

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03A-BC

Sill

IIIa

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

Sill

IV, VIId och unionens vatten i IIa

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

Sill

IVc, VIId

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

Sill

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03A.

Kummel

IIIa (särskilt villkor för HKE/2AC4-C)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

Kummel

Unionens vatten i IIa och IV

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3A/BCD

Kummel

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IVb, IVc och VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

Glasvarar

Unionens vatten i IIa och IV

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

Havskräfta

Unionens vatten i IIa och IV

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3A/BCD

Havskräfta

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2A-14

Trynfiskar, vitling och makrill

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för JAX/2A-14)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

Rödspätta

Skagerrak

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

Rödspätta

Kattegatt

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

Rödspätta

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

Tunga

Unionens vatten i II och IV

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3A/BCD

Tunga

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

Skarpsill

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

Blåvitling

Färöiska vatten (särskilt villkor för WHB/1X14)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

67 767,619

60 920,406

7,828

89,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

Sill

Delsektion 28.1

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

Skarpsill

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

Beryxar

Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANE/08.

Ansjovis

VIII

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

Marulkfiskar

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII (särskilt villkor för GFB/89-).

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (särskilt villkor för GFB/567-).

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57–14

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för HKE/8ABDE.)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (särskilt villkor för HKE/571214)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

Kummel

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

VIIIc (särskilt villkor för JAX/2A-14)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

Taggmakrillar

VIIIc

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09.

Taggmakrillar

IX

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

Glasvarar

VII

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56–14

Glasvarar

Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

Glasvarar

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

Glasvarar

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

Makrill

VIIIb (särskilt villkor för MAC/8C3411)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

Makrill

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

Havskräfta

Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII (särskilt villkor för NEP/07.)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

Havskräfta

VII

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

Havskräfta

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

Havskräfta

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

Fläckpagell

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (särskilt villkor för SBR/09-)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

Fläckpagell

Unionens vatten och internationella vatten i IX

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

Fläckpagell

Unionens vatten och internationella vatten i X

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

Fläckpagell

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

Blåvitling

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56–14

Vitling

VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

Sill

Delsektionerna 30–31

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

Beryxar

Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANE/08.

Ansjovis

VIII

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

Marulkfiskar

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07A.

Torsk

VIIa

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

Torsk

VIId

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

Torsk

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII (särskilt villkor för GFB/89-)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (särskilt villkor för GFB/567-)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i X och XII

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa (särskilt villkor för HAD/5BC6A.)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

Sill

IVc, VIId (särskilt villkor för HER/4CXB7D)

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

Sill

IV, VIId och unionens vatten i IIa

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

Sill

IVc, VIId

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

Sill

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

Sill

VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03A.

Kummel

IIIa (särskilt villkor för HKE/2AC4-C)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57–14

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för HKE/8ABDE.)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (särskilt villkor för HKE/571214)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

Kummel

Unionens vatten i IIa och IV

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

Kummel

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

VIIIc (särskilt villkor för JAX/2A-14)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IVb, IVc och VIId (särskilt villkor för JAX/2A-14)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

Taggmakrillar

VIIIc

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

Glasvarar

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (särskilt villkor för LEZ/07.)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

Glasvarar

VII

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

Glasvarar

Unionens vatten i IIa och IV

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56–14

Glasvarar

Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

Glasvarar

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

Glasvarar

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

Makrill

Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2A34.)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

Makrill

VIIIb (särskilt villkor för MAC/8C3411)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

Makrill

Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

Makrill

IIIa och IVbc (särskilt villkor för MAC/2A34.)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4A-EN

Makrill

Unionens vatten i IIa; unionens vatten och norska vatten i IVa. (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

Makrill

VIIIa, VIIIb och VIIId (särskilt villkor för MAC/8C3411)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

Makrill

Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2A34.)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

Makrill

Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

Makrill

IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

Makrill

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

Havskräfta

Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII (särskilt villkor för NEP/07.)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

Havskräfta

VII

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

Havskräfta

Unionens vatten i IIa och IV

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

Havskräfta

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

Havskräfta

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

Trynfiskar och vitling

VIId (särskilt villkor för JAX/*07D)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

Trynfiskar och vitling

VIIIc (särskilt villkor för JAX/2A-14)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2A-14

Trynfiskar, vitling och makrill

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (särskilt villkor för JAX/2A-14)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

Rödspätta

VIId och VIIe

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII (särskilt villkor för RNG/8X14-)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (särskilt villkor för RNG/5B67-)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

Fläckpagell

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

Tunga

VIId

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

Tunga

VIIe

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

Tunga

Unionens vatten i II och IV

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

Tunga

VIIf och VIIg

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56–14

Vitling

VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7A-C

Vitling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07A.

Torsk

VIIa

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07A/MM

Sill

VIIa

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

Sill

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

Sill

VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

Glasvarar

VII

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56–14

Glasvarar

Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

Makrill

Norska vatten i IIa (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4A-EN

Makrill

Unionens vatten i IIa; unionens vatten och norska vatten i IVa. (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

Makrill

Färöiska vatten (särskilt villkor för MAC/2CX14-)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

Havskräfta

Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII (särskilt villkor för NEP/07.)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

Havskräfta

VII

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

Havskräfta

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

Tunga

VIIf och VIIg

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56–14

Vitling

VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7A-C

Vitling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

Skarpsill

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

Torsk

VIId

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

Torsk

IV; Unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

Sill

IV, VIId och unionens vatten i IIa

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

Sill

IVc, VIId

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

Sill

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

Sill

VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

Kummel

Unionens vatten i IIa och IV

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

Kummel

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

Glasvarar

Unionens vatten i IIa och IV

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

Makrill

IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

Makrill

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

Havskräfta

Unionens vatten i IIa och IV

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

Rödspätta

Skagerrak

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07A.

Rödspätta

VIIa

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

Rödspätta

VIId och VIIe

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

Tunga

Unionens vatten i II och IV

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3A/BCD

Tunga

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7A-C

Vitling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

Rödspätta

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

Skarpsill

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

Marulkfiskar

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i X och XII

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

Kummel

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

Taggmakrillar

VIIIc

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09.

Taggmakrillar

IX

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

Makrill

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

Fläckpagell

Unionens vatten och internationella vatten i X

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

Blåvitling

VIIIc, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

Torsk

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3A/BCD

Kolja

IIIa, unionens vatten i delsektionerna 22–32

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03A.

Sill

IIIa

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03A-BC

Sill

IIIa

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

Sill

IV, VIId och unionens vatten i IIa

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

Sill

Delsektionerna 30–31

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

Sill

Unionens vatten i delsektionerna 25–27, 28.2, 29 och 32

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3A/BCD

Kummel

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

Makrill

IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3A/BCD

Havskräfta

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

Rödspätta

Skagerrak

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

Rödspätta

Kattegatt

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

Rödspätta

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3A/BCD

Tunga

IIIa; unionens vatten i delsektionerna 22–32

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

Skarpsill

Unionens vatten i delsektionerna 22–32

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

Beryxar

Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

Birkelånga

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

Dolkfisk

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07A.

Torsk

VIIa

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

Torsk

VIId

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

Torsk

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

Fjällbrosme

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2A-C46

Liten hälleflundra

Unionens vatten i IIa och IV, unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

Kolja

IV; unionens vatten i IIa

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6A.

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VIa

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

Kolja

Unionens vatten och internationella vatten i VIb, XII och XIV

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07A/MM

Sill

VIIa

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

Sill

Unionens, färöiska, norska och internationella vatten i I och II

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

Sill

Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

Sill

IVc, VIId

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

Sill

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VlaN

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

Sill

VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

Kummel

Unionens vatten i IIa och IV

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

Kummel

VI och VII; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2A-14

Taggmakrillar och därtill hörande bifångster

Unionens vatten i IIa och IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; unionens vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII and XIV

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

Glasvarar

VII

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

Glasvarar

Unionens vatten i IIa och IV

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56–14

Glasvarar

Unionens vatten och internationella vatten i Vb; VI; internationella vatten i XII and XIV

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

Makrill

IIIa och IV; unionens vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

Havskräfta

VII

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

Havskräfta

Unionens vatten i IIa och IV

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

Havskräfta

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

Rödspätta

IV; unionens vatten i IIa; den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

Rödspätta

VIId och VIIe

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

Gråsej

IIIa och IV; unionens vatten i IIa

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56–14

Gråsej

VI; unionens vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

Skoläst

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

Tunga

VIId

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

Tunga

VIIe

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

Tunga

Unionens vatten i II och IV

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

Tunga

VIIf och VIIg

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

Blåvitling

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

Vitling

IV; unionens vatten i IIa

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56–14

Vitling

VI, unionens vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7A-C

Vitling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj och VIIk

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  Kvoter som är tillgängliga för en medlemsstat enligt relevanta förordningar om fiskemöjligheter med beaktande av utbyte av fiskemöjligheter enligt artikel 16.8 i Europaparlamentets eller rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22), kvotöverföringar från 2016 till 2017 enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3), enligt artikel 5a i rådets förordning (EU) nr 1221/2014 (EUT L 330, 15.11.2014, s. 16) och enligt artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 eller omfördelning och avdrag av fiskemöjligheter enligt artiklarna 37 och 105 i förordning (EG) nr 1224/2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

(2)  Särskilda villkor som fastställs i bilagorna till relevanta förordningar om fiskemöjligheter.

---

| 9.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 253/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1497

av den 8 oktober 2018

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller livsmedelskategori 17 och användningen av livsmedelstillsatser i kosttillskott

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2), särskilt artikel 7.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Endast livsmedelstillsatser som har införts i unionsförteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 får släppas ut på marknaden som sådana och användas i livsmedel på de villkor som anges däri. |
| --- | --- |

(2)

Endast livsmedelstillsatser som har införts i unionsförteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 får släppas ut på marknaden som sådana och användas i livsmedel på de villkor som anges däri.

| (3) | Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(3)

Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (4) | Unionsförteckningen innehåller livsmedelstillsatser som är införda med utgångspunkt från de kategorier av livsmedel de får tillföras. Livsmedelskategori 17 i del D i den förteckningen omfattar kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3), utom kosttillskott för spädbarn och småbarn. Livsmedelskategori 17 är indelad i tre underkategorier: 17.1, kosttillskott i fast form, inklusive kapslar, tabletter och liknande, dock inte i tuggbar form, 17.2, kosttillskott i flytande form, och 17.3, kosttillskott i sirapsliknande eller tuggbar form. Del E i unionsförteckningen innehåller de godkända tillsatserna för varje underkategori och villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(4)

Unionsförteckningen innehåller livsmedelstillsatser som är införda med utgångspunkt från de kategorier av livsmedel de får tillföras. Livsmedelskategori 17 i del D i den förteckningen omfattar kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3), utom kosttillskott för spädbarn och småbarn. Livsmedelskategori 17 är indelad i tre underkategorier: 17.1, kosttillskott i fast form, inklusive kapslar, tabletter och liknande, dock inte i tuggbar form, 17.2, kosttillskott i flytande form, och 17.3, kosttillskott i sirapsliknande eller tuggbar form. Del E i unionsförteckningen innehåller de godkända tillsatserna för varje underkategori och villkoren för användningen.

| (5) | Det har framgått av diskussionerna med medlemsstaterna (i arbetsgruppen med myndighetsexperter om tillsatser) att det finns problem med tillämpningen av bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser, särskilt när det gäller underkategori 17.3, kosttillskott i sirapsliknande eller tuggbar form. Denna klassificering har lett till feltolkningar, och för att undvika detta bör sirapsliknande eller tuggbara former kategoriseras som flytande respektive fasta former. |
| --- | --- |

(5)

Det har framgått av diskussionerna med medlemsstaterna (i arbetsgruppen med myndighetsexperter om tillsatser) att det finns problem med tillämpningen av bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser, särskilt när det gäller underkategori 17.3, kosttillskott i sirapsliknande eller tuggbar form. Denna klassificering har lett till feltolkningar, och för att undvika detta bör sirapsliknande eller tuggbara former kategoriseras som flytande respektive fasta former.

| (6) | Därför bör underkategori 17.3 strykas och underkategorierna 17.1 och 17.2 döpas om till ”kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn” respektive ”kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”. Detta återspeglar bättre vilka produkter som omfattas av/ingår i var och en av livsmedelskategorierna. Eftersom underkategori 17.3 utgår bör de poster som fanns upptagna där överföras till antingen underkategori 17.1 eller underkategori 17.2, så att man säkerställer öppenhet och rättslig säkerhet när det gäller användningen av livsmedelstillsatser i dessa livsmedel. Även av tydlighetsskäl och för tillsynsändamål bör livsmedelskategori 17 byta namn till ”kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG”. |
| --- | --- |

(6)

Därför bör underkategori 17.3 strykas och underkategorierna 17.1 och 17.2 döpas om till ”kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn” respektive ”kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”. Detta återspeglar bättre vilka produkter som omfattas av/ingår i var och en av livsmedelskategorierna. Eftersom underkategori 17.3 utgår bör de poster som fanns upptagna där överföras till antingen underkategori 17.1 eller underkategori 17.2, så att man säkerställer öppenhet och rättslig säkerhet när det gäller användningen av livsmedelstillsatser i dessa livsmedel. Även av tydlighetsskäl och för tillsynsändamål bör livsmedelskategori 17 byta namn till ”kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG”.

| (7) | Det framgick också av diskussionerna med medlemsstaterna att det bör klargöras om maximihalterna för livsmedelstillsatser i livsmedelskategori 17 ska tillämpas på saluförda livsmedel eller på konsumtionsfärdiga livsmedel. Därför bör det införas ett inledande avsnitt som gäller vissa livsmedelstillsatser som är godkända i den livsmedelskategorin. Detta är i linje med de tidigare posterna för dessa livsmedelstillsatser i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG (4), 94/36/EG (5) och 95/2/EG (6). |
| --- | --- |

(7)

Det framgick också av diskussionerna med medlemsstaterna att det bör klargöras om maximihalterna för livsmedelstillsatser i livsmedelskategori 17 ska tillämpas på saluförda livsmedel eller på konsumtionsfärdiga livsmedel. Därför bör det införas ett inledande avsnitt som gäller vissa livsmedelstillsatser som är godkända i den livsmedelskategorin. Detta är i linje med de tidigare posterna för dessa livsmedelstillsatser i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG (4), 94/36/EG (5) och 95/2/EG (6).

| (8) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan den uppdaterar unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom unionsförteckningen ändras för att förtydliga de gällande godkända användningarna utgör detta en uppdatering som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att begära ett yttrande från myndigheten. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan den uppdaterar unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom unionsförteckningen ändras för att förtydliga de gällande godkända användningarna utgör detta en uppdatering som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att begära ett yttrande från myndigheten.

| (9) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (EGT L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG av den 30 juni 1994 om sötningsmedel för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 3).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG av den 30 juni 1994 om färgämnen för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 13).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EGT L 61, 18.3.1995, s. 1).

6

---

BILAGA

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del D ska posten för livsmedelskategori 17, ”Kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”, ersättas med följande:






  ”17. | Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG |
| --- | --- | --- |
| 17.1 | Kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn |
| 17.2 | Kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn” |

1.

I del D ska posten för livsmedelskategori 17, ”Kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”, ersättas med följande:

”17.

Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG

17.1

Kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn

17.2

Kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”

| 2. | Del E ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för livsmedelskategori 17, ”Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”, ska ersättas med följande:






  ”17. | Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG |
| --- | --- | --- | --- |
| | INLEDANDE DEL, GÄLLER FÖR SAMTLIGA UNDERKATEGORIER |
| | De angivna maximihalterna för färgämnen, polyoler, sötningsmedel samt E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 och E 1521 gäller konsumtionsfärdiga kosttillskott som är beredda enligt tillverkarens bruksanvisningar.
  Utspädningsfaktorn för de kosttillskott som måste spädas ut eller lösas upp ska anges tillsammans med bruksanvisningen.” |

2.

Del E ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för livsmedelskategori 17, ”Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”, ska ersättas med följande:

”17.

Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG

INLEDANDE DEL, GÄLLER FÖR SAMTLIGA UNDERKATEGORIER

De angivna maximihalterna för färgämnen, polyoler, sötningsmedel samt E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 och E 1521 gäller konsumtionsfärdiga kosttillskott som är beredda enligt tillverkarens bruksanvisningar.

Utspädningsfaktorn för de kosttillskott som måste spädas ut eller lösas upp ska anges tillsammans med bruksanvisningen.”

| b) | Posten för underkategori 17.1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken ska ersättas med följande:






  ”17.1 | Kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Posten för underkategori 17.1 ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken ska ersättas med följande:

”17.1

Kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”

| ii) | Alla poster däri ska ersättas med följande poster som ska läggas till i nummerordning: | ”Grupp I | Tillsatser | | | E 410, E 412, E 415, E 417 och E 425 får inte användas vid framställning av torkade kosttillskott som är avsedda att rehydreras direkt vid intag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Grupp II | Färgämnen i quantum satis | quantum satis | | Tillämpningsperiod: till och med den 31 juli 2014 |
| | Grupp II | Färgämnen i quantum satis | quantum satis | (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014 |
| | Grupp III | Färgämnen med kombinerad maximihalt | 300 | | Tillämpningsperiod: till och med den 31 juli 2014 |
| | Grupp III | Färgämnen med kombinerad maximihalt | 300 | (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014 |
| | Grupp IV | Polyoler | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinolingult | 35 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 104 | Kinolingult | 35 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014
  Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 104 | Kinolingult | 10 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 104 | Kinolingult | 10 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014
  Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 110 | Para-orange | 10 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 110 | Para-orange | 10 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014 |
| | E 124 | Nykockin | 35 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 124 | Nykockin | 35 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014
  Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 124 | Nykockin | 10 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 124 | Nykockin | 10 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014
  Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 160 d | Lykopen | 30 | | |
| | E 200–213 | Sorbinsyra – sorbater, bensoesyra – bensoater | 1 000 | (1) (2) | Endast kosttillskott i torr form som innehåller beredningar av vitamin A och av kombinationer av vitamin A och D, utom i tuggbar form |
| | E 310–321 | Propylgallat, TBHQ, BHA och BHT | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater | quantum satis | | |
| | E 392 | Extrakt av rosmarin | 400 | (46) | |
| | E 405 | 1,2-propylenglykolalginat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karayagummi | quantum satis | | |
| | E 426 | Sojabönshemicellulosa | 1 500 | | |
| | E 432–436 | Polysorbater | quantum satis | | |
| | E 459 | Beta-cyklodextrin | quantum satis | | Endast kosttillskott i tablettform, inklusive dragerade |
| | E 468 | Tvärbunden natriumkarboximetylcellulosa | 30 000 | | Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 473–474 | Sackarosestrar av fettsyror – sackarosestrar i blandning med mono- och diglycerider av fettsyror | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Polyglycerolestrar av fettsyror | quantum satis | | |
| | E 491–495 | Sorbitaner | quantum satis | (1) | |
| | E 551–559 | Kiseldioxid – silikater | quantum satis | | Tillämpningsperiod: till och med den 31 januari 2014 |
| | E 551–553 | Kiseldioxid – silikater | quantum satis | | Tillämpningsperiod: från och med den 1 februari 2014 |
| | E 900 | Dimetylpolysiloxan | 10 | (91) | Endast kosttillskott i form av brustabletter |
| | E 901 | Bivax, vitt och gult | quantum satis | | |
| | E 902 | Kandelillavax | quantum satis | | |
| | E 903 | Karnaubavax | 200 | | |
| | E 904 | Shellack | quantum satis | | |
| | E 950 | Acesulfam K | 500 | | |
| | E 950 | Acesulfam K | 2 000 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 951 | Aspartam | 2 000 | | |
| | E 951 | Aspartam | 5 500 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 952 | Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter | 500 | (51) | |
| | E 952 | Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter | 1 250 | (51) | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 954 | Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter | 500 | (52) | |
| | E 954 | Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter | 1 200 | (52) | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 955 | Sukralos | 800 | | |
| | E 955 | Sukralos | 2 400 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 957 | Taumatin | 400 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 100 | | |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 400 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 960 | Steviolglykosider | 670 | (60) | |
| | E 960 | Steviolglykosider | 1 800 | (60) | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 961 | Neotam | 60 | | |
| | E 961 | Neotam | 185 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Endast som smakförstärkare, utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Endast kosttillskott i tuggbar form baserade på vitaminer och/eller mineralämnen, som smakförstärkare |
| | E 962 | Salt av aspartam och acesulfam | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Salt av aspartam och acesulfam | 2 000 | (11)a (49) (50) | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 969 | Advantam | 20 | | |
| | E 969 | Advantam | 55 | | Endast kosttillskott i tuggbar form |
| | E 1201 | Polyvinylpyrrolidon | quantum satis | | Endast kosttillskott i tablettform, inklusive dragerade |
| | E 1202 | Polyvinylpolypyrrolidon | quantum satis | | Endast kosttillskott i tablettform, inklusive dragerade |
| | E 1203 | Polyvinylalkohol | 18 000 | | Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter |
| | E 1204 | Pullulan | quantum satis | | Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter |
| | E 1205 | Basisk metakrylatsampolymer | 100 000 | | Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 1206 | Neutral metakrylatsampolymer | 200 000 | | Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 1207 | Anjonisk metakrylatsampolymer | 100 000 | | Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 1208 | Polyvinylpyrrolidon-vinylacetatsampolymer | 100 000 | | Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 1209 | Polyvinylalkohol-polyetylenglykol-ymp-sampolymer | 100 000 | | Utom kosttillskott i tuggbar form |
| | E 1505 | Trietylcitrat | 3 500 | | Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter |
| | E 1521 | Polyetylenglykol | 10 000 | | Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter” |

ii)

Alla poster däri ska ersättas med följande poster som ska läggas till i nummerordning:

”Grupp I

Tillsatser

E 410, E 412, E 415, E 417 och E 425 får inte användas vid framställning av torkade kosttillskott som är avsedda att rehydreras direkt vid intag

Grupp II

Färgämnen i quantum satis

quantum satis

Tillämpningsperiod: till och med den 31 juli 2014

Grupp II

Färgämnen i quantum satis

quantum satis

(69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Grupp III

Färgämnen med kombinerad maximihalt

300

Tillämpningsperiod: till och med den 31 juli 2014

Grupp III

Färgämnen med kombinerad maximihalt

300

(69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Grupp IV

Polyoler

quantum satis

E 104

Kinolingult

35

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 104

Kinolingult

35

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 104

Kinolingult

10

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 104

Kinolingult

10

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 110

Para-orange

10

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 110

Para-orange

10

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

E 124

Nykockin

35

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 124

Nykockin

35

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 124

Nykockin

10

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 124

Nykockin

10

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 160 d

Lykopen

30

E 200–213

Sorbinsyra – sorbater, bensoesyra – bensoater

1 000

(1) (2)

Endast kosttillskott i torr form som innehåller beredningar av vitamin A och av kombinationer av vitamin A och D, utom i tuggbar form

E 310–321

Propylgallat, TBHQ, BHA och BHT

400

(1)

E 338–452

Fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater

quantum satis

E 392

Extrakt av rosmarin

400

(46)

E 405

1,2-propylenglykolalginat

1 000

E 416

Karayagummi

quantum satis

E 426

Sojabönshemicellulosa

1 500

E 432–436

Polysorbater

quantum satis

E 459

Beta-cyklodextrin

quantum satis

Endast kosttillskott i tablettform, inklusive dragerade

E 468

Tvärbunden natriumkarboximetylcellulosa

30 000

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 473–474

Sackarosestrar av fettsyror – sackarosestrar i blandning med mono- och diglycerider av fettsyror

quantum satis

(1)

E 475

Polyglycerolestrar av fettsyror

quantum satis

E 491–495

Sorbitaner

quantum satis

(1)

E 551–559

Kiseldioxid – silikater

quantum satis

Tillämpningsperiod: till och med den 31 januari 2014

E 551–553

Kiseldioxid – silikater

quantum satis

Tillämpningsperiod: från och med den 1 februari 2014

E 900

Dimetylpolysiloxan

10

(91)

Endast kosttillskott i form av brustabletter

E 901

Bivax, vitt och gult

quantum satis

E 902

Kandelillavax

quantum satis

E 903

Karnaubavax

200

E 904

Shellack

quantum satis

E 950

Acesulfam K

500

E 950

Acesulfam K

2 000

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 951

Aspartam

2 000

E 951

Aspartam

5 500

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 952

Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter

500

(51)

E 952

Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter

1 250

(51)

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 954

Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter

500

(52)

E 954

Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter

1 200

(52)

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 955

Sukralos

800

E 955

Sukralos

2 400

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 957

Taumatin

400

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 959

Neohesperidin DC

100

E 959

Neohesperidin DC

400

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 960

Steviolglykosider

670

(60)

E 960

Steviolglykosider

1 800

(60)

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 961

Neotam

60

E 961

Neotam

185

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 961

Neotam

2

Endast som smakförstärkare, utom kosttillskott i tuggbar form

E 961

Neotam

2

Endast kosttillskott i tuggbar form baserade på vitaminer och/eller mineralämnen, som smakförstärkare

E 962

Salt av aspartam och acesulfam

500

(11)a (49) (50)

E 962

Salt av aspartam och acesulfam

2 000

(11)a (49) (50)

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 969

Advantam

20

E 969

Advantam

55

Endast kosttillskott i tuggbar form

E 1201

Polyvinylpyrrolidon

quantum satis

Endast kosttillskott i tablettform, inklusive dragerade

E 1202

Polyvinylpolypyrrolidon

quantum satis

Endast kosttillskott i tablettform, inklusive dragerade

E 1203

Polyvinylalkohol

18 000

Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter

E 1204

Pullulan

quantum satis

Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter

E 1205

Basisk metakrylatsampolymer

100 000

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 1206

Neutral metakrylatsampolymer

200 000

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 1207

Anjonisk metakrylatsampolymer

100 000

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 1208

Polyvinylpyrrolidon-vinylacetatsampolymer

100 000

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 1209

Polyvinylalkohol-polyetylenglykol-ymp-sampolymer

100 000

Utom kosttillskott i tuggbar form

E 1505

Trietylcitrat

3 500

Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter

E 1521

Polyetylenglykol

10 000

Endast kosttillskott i form av kapslar och tabletter”

| c) | Posten för underkategori 17.2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken ska ersättas med följande:






  ”17.2 | Kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Posten för underkategori 17.2 ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken ska ersättas med följande:

”17.2

Kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn”

| ii) | Alla poster däri ska ersättas med följande poster som ska läggas till i nummerordning: | ”Grupp I | Tillsatser | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Grupp II | Färgämnen i quantum satis | quantum satis | | |
| | Grupp II | Färgämnen i quantum satis | quantum satis | | Tillämpningsperiod: till och med den 31 juli 2014 |
| | Grupp II | Färgämnen i quantum satis | quantum satis | (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014
  Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | Grupp III | Färgämnen med kombinerad maximihalt | 100 | | |
| | Grupp IV | Polyoler | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinolingult | 10 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 104 | Kinolingult | 10 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014 |
| | E 110 | Para-orange | 10 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 110 | Para-orange | 10 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014 |
| | E 124 | Nykockin | 10 | (61) | Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014 |
| | E 124 | Nykockin | 10 | (61) (69) | Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014 |
| | E 160 d | Lykopen | 30 | | |
| | E 200–213 | Sorbinsyra – sorbater, bensoesyra – bensoater | 2 000 | (1) (2) | Utom kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 310–321 | Propylgallat, TBHQ, BHA och BHT | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater | quantum satis | | |
| | E 392 | Extrakt av rosmarin | 400 | (46) | |
| | E 405 | 1,2-propylenglykolalginat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karayagummi | quantum satis | | |
| | E 426 | Sojabönshemicellulosa | 1 500 | | |
| | E 432–436 | Polysorbater | quantum satis | | |
| | E 473–474 | Sackarosestrar av fettsyror – sackarosestrar i blandning med mono- och diglycerider av fettsyror | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Polyglycerolestrar av fettsyror | quantum satis | | |
| | E 491–495 | Sorbitaner | quantum satis | (1) | |
| | E 551–559 | Kiseldioxid – silikater | quantum satis | | Tillämpningsperiod: till och med den 31 januari 2014 |
| | E 551–553 | Kiseldioxid – silikater | quantum satis | | Tillämpningsperiod: från och med den 1 februari 2014 |
| | E 950 | Acesulfam K | 350 | | |
| | E 950 | Acesulfam K | 2 000 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 951 | Aspartam | 600 | | |
| | E 951 | Aspartam | 5 500 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 952 | Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter | 400 | (51) | |
| | E 952 | Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter | 1 250 | (51) | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 954 | Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter | 80 | (52) | |
| | E 954 | Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter | 1 200 | (52) | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 955 | Sukralos | 240 | | |
| | E 955 | Sukralos | 2 400 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 957 | Taumatin | 400 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 50 | | |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 400 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 960 | Steviolglykosider | 200 | (60) | |
| | E 960 | Steviolglykosider | 1 800 | (60) | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 961 | Neotam | 20 | | |
| | E 961 | Neotam | 185 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Endast som smakförstärkare, utom kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form baserade på vitaminer och/eller mineralämnen, som smakförstärkare |
| | E 962 | Salt av aspartam och acesulfam | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Salt av aspartam och acesulfam | 2 000 | (11)a (49) (50) | Endast kosttillskott i sirapsliknande form |
| | E 969 | Advantam | 6 | | |
| | E 969 | Advantam | 55 | | Endast kosttillskott i sirapsliknande form” |

ii)

Alla poster däri ska ersättas med följande poster som ska läggas till i nummerordning:

”Grupp I

Tillsatser

Grupp II

Färgämnen i quantum satis

quantum satis

Grupp II

Färgämnen i quantum satis

quantum satis

Tillämpningsperiod: till och med den 31 juli 2014

Grupp II

Färgämnen i quantum satis

quantum satis

(69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

Grupp III

Färgämnen med kombinerad maximihalt

100

Grupp IV

Polyoler

quantum satis

E 104

Kinolingult

10

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 104

Kinolingult

10

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

E 110

Para-orange

10

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 110

Para-orange

10

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

E 124

Nykockin

10

(61)

Tillämpningsperiod: 1 januari 2014–31 juli 2014

E 124

Nykockin

10

(61) (69)

Tillämpningsperiod: från och med den 1 augusti 2014

E 160 d

Lykopen

30

E 200–213

Sorbinsyra – sorbater, bensoesyra – bensoater

2 000

(1) (2)

Utom kosttillskott i sirapsliknande form

E 310–321

Propylgallat, TBHQ, BHA och BHT

400

(1)

E 338–452

Fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater

quantum satis

E 392

Extrakt av rosmarin

400

(46)

E 405

1,2-propylenglykolalginat

1 000

E 416

Karayagummi

quantum satis

E 426

Sojabönshemicellulosa

1 500

E 432–436

Polysorbater

quantum satis

E 473–474

Sackarosestrar av fettsyror – sackarosestrar i blandning med mono- och diglycerider av fettsyror

quantum satis

(1)

E 475

Polyglycerolestrar av fettsyror

quantum satis

E 491–495

Sorbitaner

quantum satis

(1)

E 551–559

Kiseldioxid – silikater

quantum satis

Tillämpningsperiod: till och med den 31 januari 2014

E 551–553

Kiseldioxid – silikater

quantum satis

Tillämpningsperiod: från och med den 1 februari 2014

E 950

Acesulfam K

350

E 950

Acesulfam K

2 000

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 951

Aspartam

600

E 951

Aspartam

5 500

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 952

Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter

400

(51)

E 952

Cyklaminsyra och dess Na- och Ca-salter

1 250

(51)

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 954

Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter

80

(52)

E 954

Sackarin och dess Na-, K- och Ca-salter

1 200

(52)

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 955

Sukralos

240

E 955

Sukralos

2 400

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 957

Taumatin

400

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 959

Neohesperidin DC

50

E 959

Neohesperidin DC

400

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 960

Steviolglykosider

200

(60)

E 960

Steviolglykosider

1 800

(60)

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 961

Neotam

20

E 961

Neotam

185

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 961

Neotam

2

Endast som smakförstärkare, utom kosttillskott i sirapsliknande form

E 961

Neotam

2

Endast kosttillskott i sirapsliknande form baserade på vitaminer och/eller mineralämnen, som smakförstärkare

E 962

Salt av aspartam och acesulfam

350

(11)a (49) (50)

E 962

Salt av aspartam och acesulfam

2 000

(11)a (49) (50)

Endast kosttillskott i sirapsliknande form

E 969

Advantam

6

E 969

Advantam

55

Endast kosttillskott i sirapsliknande form”

---

BESLUT

| 9.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 253/45

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2018/1498

av den 21 december 2017

om det statliga stöd och de åtgärder SA.38613 (2016/C) (f.d. 2015/NN) som Italien har genomfört till förmån för Ilva SpA in Amministrazione Straordinaria

[delgivet med nr C(2017) 8391]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Till följd av två formella klagomål av den 11 och den 14 april 2014 från konkurrenter (som inte vill att deras identiteter ska röjas) inledde kommissionen en preliminär granskning om påstått stöd till förmån för den italienska ståltillverkaren Ilva SpA in Amministrazione Straordinaria (nedan kallad Ilva). Den 10 april 2015 respektive den 24 juni 2015 ingav även Wirtschaftsvereinigung Stahl (det tyska stålförbundet, nedan kallat WV Stahl) och Eurofer (föreningen för europeiska stålproducenter) formella klagomål. Klagomålen fick stöd av den brittiska föreningen för stålproducenter (British Steel Association) den 25 juni 2015. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av två formella klagomål av den 11 och den 14 april 2014 från konkurrenter (som inte vill att deras identiteter ska röjas) inledde kommissionen en preliminär granskning om påstått stöd till förmån för den italienska ståltillverkaren Ilva SpA in Amministrazione Straordinaria (nedan kallad Ilva). Den 10 april 2015 respektive den 24 juni 2015 ingav även Wirtschaftsvereinigung Stahl (det tyska stålförbundet, nedan kallat WV Stahl) och Eurofer (föreningen för europeiska stålproducenter) formella klagomål. Klagomålen fick stöd av den brittiska föreningen för stålproducenter (British Steel Association) den 25 juni 2015.

in Amministrazione Straordinaria

Ilva

WV Stahl

| (2) | Genom en skrivelse av den 20 januari 2016 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende fyra stödåtgärder som beviljats till förmån för Ilva. Genom en skrivelse av den 13 maj 2016 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att utvidga förfarandet och även låta granskningen omfatta en femte stödåtgärd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 20 januari 2016 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende fyra stödåtgärder som beviljats till förmån för Ilva. Genom en skrivelse av den 13 maj 2016 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att utvidga förfarandet och även låta granskningen omfatta en femte stödåtgärd.

EUF-fördraget

| (3) | Både kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) och kommissionens beslut om att utvidga förfarandet till att omfatta en femte åtgärd (nedan kallat beslutet om att utvidga förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Både kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) och kommissionens beslut om att utvidga förfarandet till att omfatta en femte åtgärd (nedan kallat beslutet om att utvidga förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga.

beslutet om att inleda förfarande

beslutet om att utvidga förfarandet

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Genom skrivelser av den 3 mars och den 26 juli 2016 inkom Italien med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet respektive beslutet om att utvidga förfarandet. |
| --- | --- |

(4)

Genom skrivelser av den 3 mars och den 26 juli 2016 inkom Italien med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet respektive beslutet om att utvidga förfarandet.

| (5) | Kommissionen har även mottagit synpunkter från berörda parter. Dessa har översänts till Italien, som getts tillfälle att bemöta dem. Italiens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 29 juli 2016. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har även mottagit synpunkter från berörda parter. Dessa har översänts till Italien, som getts tillfälle att bemöta dem. Italiens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 29 juli 2016.

| (6) | Genom skrivelser av den 24 februari 2016, den 4 maj 2016, den 30 september 2016, den 1 februari 2017 och den 8 september 2017 begärde kommissionen att Italien skulle inkomma med kompletterande upplysningar. Italien lämnade kompletterande upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 10 mars 2016, den 13 maj 2016, den 8 november 2016, den 10 mars 2017 och den 16 oktober 2017. |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelser av den 24 februari 2016, den 4 maj 2016, den 30 september 2016, den 1 februari 2017 och den 8 september 2017 begärde kommissionen att Italien skulle inkomma med kompletterande upplysningar. Italien lämnade kompletterande upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 10 mars 2016, den 13 maj 2016, den 8 november 2016, den 10 mars 2017 och den 16 oktober 2017.

| (7) | Efter att ha underrättats om Italiens beslut att bjuda ut Ilvas tillgångar till försäljning uppmanade kommissionen Italien att utse en oberoende övervakningsförvaltare, med uppgift att rapportera till kommissionen om hur försäljningen organiserades och genomfördes. Övervakningsförvaltaren översände rapporter till kommissionen den 15 juni 2016, den 3 oktober 2016, den 13 och 14 december 2016, den 1 februari 2017, den 22 februari 2017 och den 30 juni 2017, och lämnade sin slutrapport om försäljningsprocessen den 20 juli 2017. Genom en skrivelse av den 7 juni 2017 underrättade också de italienska myndigheterna kommissionen om resultatet av anbudsförfarandet, och den 24 juli 2017 lämnade de ytterligare upplysningar om försäljningsprocessen. |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha underrättats om Italiens beslut att bjuda ut Ilvas tillgångar till försäljning uppmanade kommissionen Italien att utse en oberoende övervakningsförvaltare, med uppgift att rapportera till kommissionen om hur försäljningen organiserades och genomfördes. Övervakningsförvaltaren översände rapporter till kommissionen den 15 juni 2016, den 3 oktober 2016, den 13 och 14 december 2016, den 1 februari 2017, den 22 februari 2017 och den 30 juni 2017, och lämnade sin slutrapport om försäljningsprocessen den 20 juli 2017. Genom en skrivelse av den 7 juni 2017 underrättade också de italienska myndigheterna kommissionen om resultatet av anbudsförfarandet, och den 24 juli 2017 lämnade de ytterligare upplysningar om försäljningsprocessen.

2.   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH STÖDÅTGÄRDERNA

BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH STÖDÅTGÄRDERNA

2.1   Stödmottagaren

Stödmottagaren

| (8) | Ilva är en av Europas största ståltillverkare. I verksamheten ingår tillverkning, bearbetning och försäljning av kolstålsprodukter. Detta sker bland annat genom drift av industrianläggningar av nationellt strategiskt intresse i den mening som avses i artikel 1 i lagdekret nr 207 av den 3 december 2012, omvandlat med ändringar till lag nr 231 av den 24 december 2012 (nedan kallat lagdekret nr 207/2012). Sedan 1996 ägs Ilva av familjen Riva och innan dess kontrollerades företaget av den italienska staten via Istituto per la Ricostruzione Industriale (nedan kallat IRI). År 2016 hade Ilva totalt omkring 14 000 anställda, varav omkring 11 000 var anställda vid huvudanläggningen i Taranto (i regionen Apulien). Ilva har även andra produktionsanläggningar i Italien samt försäljningsställen i Frankrike, Tunisien och Grekland. |
| --- | --- |

(8)

Ilva är en av Europas största ståltillverkare. I verksamheten ingår tillverkning, bearbetning och försäljning av kolstålsprodukter. Detta sker bland annat genom drift av industrianläggningar av nationellt strategiskt intresse i den mening som avses i artikel 1 i lagdekret nr 207 av den 3 december 2012, omvandlat med ändringar till lag nr 231 av den 24 december 2012 (nedan kallat lagdekret nr 207/2012). Sedan 1996 ägs Ilva av familjen Riva och innan dess kontrollerades företaget av den italienska staten via Istituto per la Ricostruzione Industriale (nedan kallat IRI). År 2016 hade Ilva totalt omkring 14 000 anställda, varav omkring 11 000 var anställda vid huvudanläggningen i Taranto (i regionen Apulien). Ilva har även andra produktionsanläggningar i Italien samt försäljningsställen i Frankrike, Tunisien och Grekland.

lagdekret nr 207/2012

Istituto per la Ricostruzione Industriale

kallat IRI

| (9) | Ilva tillverkar sådana kolstålsprodukter som ingår i den förteckning över produkter i definitionen av stålindustrin som anges i leden a–e i bilaga IV till riktlinjerna för statligt regionalt stöd 2014–2020 (3). |
| --- | --- |

(9)

Ilva tillverkar sådana kolstålsprodukter som ingår i den förteckning över produkter i definitionen av stålindustrin som anges i leden a–e i bilaga IV till riktlinjerna för statligt regionalt stöd 2014–2020 (3).

3

| (10) | Med en årlig produktionskapacitet på [...] (*1) ton står Ilvas anläggning i Taranto för ca 9,8 % av unionens totala produktionskapacitet när det gäller kolstål (4). Inom ramen för den nuvarande särskilda förvaltningen och befintliga miljörestriktioner har Ilva drivits på [...] av sin nominella kapacitet (och använt tre i stället för fem ugnar). Ilva producerade 5,8 miljoner ton kolstål år 2016 (5), vilket utgjorde ca 65 % av Italiens och ca 7 % av unionens totala kolstålsproduktion. Ilva säljer i första hand sitt stål i Italien ([...]), och i andra hand till andra europeiska länder ([...]) och tredjeländer ([...]) (6). |
| --- | --- |

(10)

Med en årlig produktionskapacitet på [...] (*1) ton står Ilvas anläggning i Taranto för ca 9,8 % av unionens totala produktionskapacitet när det gäller kolstål (4). Inom ramen för den nuvarande särskilda förvaltningen och befintliga miljörestriktioner har Ilva drivits på [...] av sin nominella kapacitet (och använt tre i stället för fem ugnar). Ilva producerade 5,8 miljoner ton kolstål år 2016 (5), vilket utgjorde ca 65 % av Italiens och ca 7 % av unionens totala kolstålsproduktion. Ilva säljer i första hand sitt stål i Italien ([...]), och i andra hand till andra europeiska länder ([...]) och tredjeländer ([...]) (6).

*1

4

5

6

| (11) | Taranto-området, där Ilva har sin viktigaste produktionsanläggning, är kraftigt förorenat. Undersökningar har visat att det finns betydande luft-, mark-, yt- och grundvattenföroreningar både på Ilvas anläggning och i närbelägna bostadsområden i staden Taranto, vilket får allvarliga följder för både människors hälsa och miljön (7). Såväl Ilva som dess största aktieägare och tidigare ledning har åtalats i Italien för påstådda miljöbrott (8). Ilva står också i centrum för ett överträdelseförfarande som kommissionen har inlett mot Italien (9). Efter två formella underrättelser (10) översände kommissionen den 16 oktober 2014 ett motiverat yttrande (nedan kallat det motiverade yttrandet) till Italien om överträdelse av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG (11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (12), som fastställer regler för medlemsstaternas beviljande av miljötillstånd till industrianläggningar. |
| --- | --- |

(11)

Taranto-området, där Ilva har sin viktigaste produktionsanläggning, är kraftigt förorenat. Undersökningar har visat att det finns betydande luft-, mark-, yt- och grundvattenföroreningar både på Ilvas anläggning och i närbelägna bostadsområden i staden Taranto, vilket får allvarliga följder för både människors hälsa och miljön (7). Såväl Ilva som dess största aktieägare och tidigare ledning har åtalats i Italien för påstådda miljöbrott (8). Ilva står också i centrum för ett överträdelseförfarande som kommissionen har inlett mot Italien (9). Efter två formella underrättelser (10) översände kommissionen den 16 oktober 2014 ett motiverat yttrande (nedan kallat det motiverade yttrandet) till Italien om överträdelse av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG (11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (12), som fastställer regler för medlemsstaternas beviljande av miljötillstånd till industrianläggningar.

7

8

9

10

det motiverade yttrandet

11

12

| (12) | Samtidigt som detta miljöärende pågick tvingades Ilvas tidigare ledning att avgå och ersattes i juni 2013 med en särskild förvaltare som hade utsetts av regeringen (13). I den särskilda förvaltarens mandat ingick att garantera fortsatt industriverksamhet och samtidigt använda företagets resurser för att täcka kostnaderna för att avhjälpa de miljö- och hälsoskador som orsakats av tidigare överträdelser av Ilvas miljötillstånd. Inom ramen för detta antog ministerrådet den 14 mars 2014 en ”miljöplan” för att förhindra föroreningar och uppgradera anläggningen så att den uppfyllde kraven i miljötillståndet (14). Enligt denna plan behövdes år 2014 investeringar på totalt [...] euro för att anläggningen i Taranto skulle uppfylla kraven i miljötillståndet. |
| --- | --- |

(12)

Samtidigt som detta miljöärende pågick tvingades Ilvas tidigare ledning att avgå och ersattes i juni 2013 med en särskild förvaltare som hade utsetts av regeringen (13). I den särskilda förvaltarens mandat ingick att garantera fortsatt industriverksamhet och samtidigt använda företagets resurser för att täcka kostnaderna för att avhjälpa de miljö- och hälsoskador som orsakats av tidigare överträdelser av Ilvas miljötillstånd. Inom ramen för detta antog ministerrådet den 14 mars 2014 en ”miljöplan” för att förhindra föroreningar och uppgradera anläggningen så att den uppfyllde kraven i miljötillståndet (14). Enligt denna plan behövdes år 2014 investeringar på totalt [...] euro för att anläggningen i Taranto skulle uppfylla kraven i miljötillståndet.

13

14

| (13) | Med tanke på Ilvas allt svårare finansiella situation antog den italienska regeringen den 5 januari 2015 lagdekret nr 1/2015. Härigenom inleddes ett särskilt insolvensförfarande avseende Ilva. Förfarandet byggde på den s.k. Marzanolagen, en specialinsolvenslag om särskild förvaltning av stora företag i svårigheter som har anförtrotts att tillhandahålla grundläggande samhällstjänster. Till följd av detta förklarades Ilva insolvent av domstolen i Milano den 30 januari 2015 (15). I insolvensförklaringen uppgavs att den totala skulden uppgick till 2,9 miljarder euro. Regeringen utsåg tre särskilda förvaltare som gavs i uppdrag att förvalta företaget. Den 3 mars 2015 omvandlades lagdekret nr 1/2015 till lag nr 20/2015, med ändringar (16). |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på Ilvas allt svårare finansiella situation antog den italienska regeringen den 5 januari 2015 lagdekret nr 1/2015. Härigenom inleddes ett särskilt insolvensförfarande avseende Ilva. Förfarandet byggde på den s.k. Marzanolagen, en specialinsolvenslag om särskild förvaltning av stora företag i svårigheter som har anförtrotts att tillhandahålla grundläggande samhällstjänster. Till följd av detta förklarades Ilva insolvent av domstolen i Milano den 30 januari 2015 (15). I insolvensförklaringen uppgavs att den totala skulden uppgick till 2,9 miljarder euro. Regeringen utsåg tre särskilda förvaltare som gavs i uppdrag att förvalta företaget. Den 3 mars 2015 omvandlades lagdekret nr 1/2015 till lag nr 20/2015, med ändringar (16).

15

16

| (14) | Den 4 december 2015 underrättade de italienska myndigheterna kommissionen om att lagdekret nr 191/2015, med titeln ”Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva”, hade antagits samma dag. Den 1 februari 2016 omvandlades lagdekretet med ändringar till lag nr 13/2016 (17). Enligt artikel 1 i lagdekretet ska Ilvas tillgångar senast den 30 juni 2016 säljas genom ett öppet och icke-diskriminerande offentligt förfarande för att säkerställa att det inte föreligger någon kontinuitet med det tidigare företaget. Den 5 januari 2016 offentliggjorde Ilvas särskilda förvaltare en inbjudan att anmäla intresse beträffande överföringen av de affärsverksamheter som kontrollerades av Ilva och andra företag inom samma koncern. Av dessa togs 25 intressenter ut för en närmare granskning (en s.k. due diligence-undersökning). Därefter bildades konsortier för att lämna in formella anbud före den 30 juni 2016. Den 30 juni 2016 godtogs två budgivare till det sista stadiet i anbudsförfarandet: i) ett konsortium under ledning av det globala stålföretaget ArcelorMittal, där även den italienska ståltillverkaren Marcegaglia och banken Intesa Sanpaolo ingick (nedan kallat AM-konsortiet), och ii) det s.k. AcciaItalia-konsortiet (nedan kallat AcciaItalia-konsortiet), som bland annat bestod av den italienska ståltillverkaren Arvedi, det indiska stålföretaget Jindal Steel och den statsägda investeringsbanken Cassa Depositi e Prestiti (nedan kallad CDP). |
| --- | --- |

(14)

Den 4 december 2015 underrättade de italienska myndigheterna kommissionen om att lagdekret nr 191/2015, med titeln ”Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva”, hade antagits samma dag. Den 1 februari 2016 omvandlades lagdekretet med ändringar till lag nr 13/2016 (17). Enligt artikel 1 i lagdekretet ska Ilvas tillgångar senast den 30 juni 2016 säljas genom ett öppet och icke-diskriminerande offentligt förfarande för att säkerställa att det inte föreligger någon kontinuitet med det tidigare företaget. Den 5 januari 2016 offentliggjorde Ilvas särskilda förvaltare en inbjudan att anmäla intresse beträffande överföringen av de affärsverksamheter som kontrollerades av Ilva och andra företag inom samma koncern. Av dessa togs 25 intressenter ut för en närmare granskning (en s.k. due diligence-undersökning). Därefter bildades konsortier för att lämna in formella anbud före den 30 juni 2016. Den 30 juni 2016 godtogs två budgivare till det sista stadiet i anbudsförfarandet: i) ett konsortium under ledning av det globala stålföretaget ArcelorMittal, där även den italienska ståltillverkaren Marcegaglia och banken Intesa Sanpaolo ingick (nedan kallat AM-konsortiet), och ii) det s.k. AcciaItalia-konsortiet (nedan kallat AcciaItalia-konsortiet), som bland annat bestod av den italienska ståltillverkaren Arvedi, det indiska stålföretaget Jindal Steel och den statsägda investeringsbanken Cassa Depositi e Prestiti (nedan kallad CDP).

Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva

17

AM-konsortiet

AcciaItalia-konsortiet

CDP

| (15) | Försäljningsprocessen drabbades av vissa förseningar. I slutet av processen, den 26 maj 2017, rekommenderade Ilvas förvaltare att Ilvas tillgångar skulle tillfalla AM-konsortiet, som erbjöd sig att betala 1,8 miljarder euro (18). Ministern för ekonomisk utveckling följde denna rekommendation och utfärdade det slutliga beslutet till förmån för AM-konsortiet den 5 juni 2017 (19). Transaktionen har ännu inte avslutats eftersom parterna fortfarande väntar på att kommissionen ska godkänna företagssammanslagningen. Den 21 september 2017 anmälde AM-konsortiet transaktionen till kommissionen, som den 8 november 2017 beslutade att inleda en fördjupad undersökning (20). |
| --- | --- |

(15)

Försäljningsprocessen drabbades av vissa förseningar. I slutet av processen, den 26 maj 2017, rekommenderade Ilvas förvaltare att Ilvas tillgångar skulle tillfalla AM-konsortiet, som erbjöd sig att betala 1,8 miljarder euro (18). Ministern för ekonomisk utveckling följde denna rekommendation och utfärdade det slutliga beslutet till förmån för AM-konsortiet den 5 juni 2017 (19). Transaktionen har ännu inte avslutats eftersom parterna fortfarande väntar på att kommissionen ska godkänna företagssammanslagningen. Den 21 september 2017 anmälde AM-konsortiet transaktionen till kommissionen, som den 8 november 2017 beslutade att inleda en fördjupad undersökning (20).

18

19

20

2.2   De granskade åtgärderna

De granskade åtgärderna

| (16) | De italienska myndigheterna har antagit och ändrat en rad olika åtgärder för att stödja Ilva. Detta beslut rör följande fem åtgärder som omfattas av beslutet om att inleda förfarandet och beslutet om att utvidga förfarandet.






  a) | Åtgärd 1: överföring av de tillgångar som beslagtagits under det straffrättsliga förfarandet mot Ilvas tidigare ägare. |
| --- | --- | --- |

(16)

De italienska myndigheterna har antagit och ändrat en rad olika åtgärder för att stödja Ilva. Detta beslut rör följande fem åtgärder som omfattas av beslutet om att inleda förfarandet och beslutet om att utvidga förfarandet.

a)

Åtgärd 1: överföring av de tillgångar som beslagtagits under det straffrättsliga förfarandet mot Ilvas tidigare ägare.

| b) | Åtgärd 2: lagen om förhandsavdragsberättigade lån tillämpad på ett privat lån på 250 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

Åtgärd 2: lagen om förhandsavdragsberättigade lån tillämpad på ett privat lån på 250 miljoner euro.

| c) | Åtgärd 3: den statliga garantin för ett lån på 400 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Åtgärd 3: den statliga garantin för ett lån på 400 miljoner euro.

| d) | Åtgärd 4: förlikningsavtalet med Fintecna. |
| --- | --- |

d)

Åtgärd 4: förlikningsavtalet med Fintecna.

| e) | Åtgärd 5: det statliga lånet på 300 miljoner euro. |
| --- | --- |

e)

Åtgärd 5: det statliga lånet på 300 miljoner euro.

2.2.1   Åtgärd 1: överföring av de tillgångar som beslagtagits under det straffrättsliga förfarandet mot Ilvas tidigare ägare

Åtgärd 1: överföring av de tillgångar som beslagtagits under det straffrättsliga förfarandet mot Ilvas tidigare ägare

| (17) | Några personer i familjen Riva som tidigare hade ledande befattningar i Ilva har åtalats vid de italienska domstolarna för olika bedrägerirelaterade brott. I maj 2013 beslagtog (sequestro preventivo) en nationell domstol [...] euro av familjen Rivas likvida medel (nedan kallade Rivatillgångarna) i avvaktan på resultatet av det straffrättsliga förfarandet mot dessa familjemedlemmar. |
| --- | --- |

(17)

Några personer i familjen Riva som tidigare hade ledande befattningar i Ilva har åtalats vid de italienska domstolarna för olika bedrägerirelaterade brott. I maj 2013 beslagtog (sequestro preventivo) en nationell domstol [...] euro av familjen Rivas likvida medel (nedan kallade Rivatillgångarna) i avvaktan på resultatet av det straffrättsliga förfarandet mot dessa familjemedlemmar.

sequestro preventivo

Rivatillgångarna)

| (18) | Enligt den italienska straffrättslagstiftningen måste tillgångar som beslagtas inom ramen för ett straffrättsligt förfarande överföras till den s.k. rättsfonden (Fondo Unico di Giustizia). Denna fond tillhör det italienska justitieministeriet som fungerar som ”förvaltare” (custode ex lege) fram till dess att det straffrättsliga förfarandet avslutas. Förvaltningen av fonden garanteras av Equitalia Giustizia SpA (nedan kallad Equitalia) (21). I enlighet med Equitalias investeringsmandat får likvida tillgångar som innehas av Fondo Unico di Giustizia enbart sättas in på transaktionskonton som uppvisar en tillräckligt hög säkerhets- och tillförlitlighetsnivå, eller investeras i italienska statsobligationer (22). Under hela domstolsförfarandet fortsätter de beslagtagna tillgångarna att tillhöra de ursprungliga ägarna, som dock inte kan förfoga över dem. |
| --- | --- |

(18)

Enligt den italienska straffrättslagstiftningen måste tillgångar som beslagtas inom ramen för ett straffrättsligt förfarande överföras till den s.k. rättsfonden (Fondo Unico di Giustizia). Denna fond tillhör det italienska justitieministeriet som fungerar som ”förvaltare” (custode ex lege) fram till dess att det straffrättsliga förfarandet avslutas. Förvaltningen av fonden garanteras av Equitalia Giustizia SpA (nedan kallad Equitalia) (21). I enlighet med Equitalias investeringsmandat får likvida tillgångar som innehas av Fondo Unico di Giustizia enbart sättas in på transaktionskonton som uppvisar en tillräckligt hög säkerhets- och tillförlitlighetsnivå, eller investeras i italienska statsobligationer (22). Under hela domstolsförfarandet fortsätter de beslagtagna tillgångarna att tillhöra de ursprungliga ägarna, som dock inte kan förfoga över dem.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

Equitalia)

21

Fondo Unico di Giustizia

22

| (19) | När det gäller Rivatillgångarna infördes genom artikel 3.1 i lagdekret nr 1/2015 en särskild bestämmelse som gjorde det möjligt att överföra dessa tillgångar till Ilva innan det straffrättsliga förfarandet avslutades (23). Enligt denna bestämmelse måste vissa villkor och förutsättningar vara uppfyllda för att en överföring ska kunna ske. Ilva ska först emittera obligationer till ett belopp motsvarande värdet på Rivatillgångarna. Fondo Unico di Giustizia ska sedan använda sig av de Rivatillgångar som de förvaltar för att teckna dessa obligationer. Till följd av detta kommer Ilvas obligationer att ersätta Rivatillgångarna i Fondo Unico di Giustizias bankkonton som säkerhet i samband med det pågående straffrättsliga förfarandet. I samma lagdekret angavs att pengar som Ilva tagit emot efter denna överföring måste öronmärkas för genomförandet av företagets miljöplan. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller Rivatillgångarna infördes genom artikel 3.1 i lagdekret nr 1/2015 en särskild bestämmelse som gjorde det möjligt att överföra dessa tillgångar till Ilva innan det straffrättsliga förfarandet avslutades (23). Enligt denna bestämmelse måste vissa villkor och förutsättningar vara uppfyllda för att en överföring ska kunna ske. Ilva ska först emittera obligationer till ett belopp motsvarande värdet på Rivatillgångarna. Fondo Unico di Giustizia ska sedan använda sig av de Rivatillgångar som de förvaltar för att teckna dessa obligationer. Till följd av detta kommer Ilvas obligationer att ersätta Rivatillgångarna i Fondo Unico di Giustizias bankkonton som säkerhet i samband med det pågående straffrättsliga förfarandet. I samma lagdekret angavs att pengar som Ilva tagit emot efter denna överföring måste öronmärkas för genomförandet av företagets miljöplan.

23

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizias

| (20) | Genom ett överföringsbeslut (Decreto di Trasferimento) av den 11 maj 2015 meddelade den nationella domaren att Rivatillgångarna skulle överföras. Överföringen till Fondo Unico di Giustizia kunde emellertid inte genomföras eftersom familjen Riva hade sina tillgångar på bankkonton utanför Italien (24), och de utländska domstolarna med behörighet i fråga om dessa konton konsekvent vägrade att överföra tillgångarna till Italien (25). |
| --- | --- |

(20)

Genom ett överföringsbeslut (Decreto di Trasferimento) av den 11 maj 2015 meddelade den nationella domaren att Rivatillgångarna skulle överföras. Överföringen till Fondo Unico di Giustizia kunde emellertid inte genomföras eftersom familjen Riva hade sina tillgångar på bankkonton utanför Italien (24), och de utländska domstolarna med behörighet i fråga om dessa konton konsekvent vägrade att överföra tillgångarna till Italien (25).

Decreto di Trasferimento

Fondo Unico di Giustizia

24

25

| (21) | Den låsta situationen fick en lösning i december 2016 när familjen Riva och Ilva ingick ett förlikningsavtal. Genom avtalet godkände de berörda medlemmarna av familjen Riva att Rivatillgångarna på deras utländska bankkonton skulle göras tillgängliga för Ilva i den rättsliga form som anges i artikel 3.1 i lagdekret nr 1/2015. [...]. Enligt de italienska myndigheterna kunde Ilvas skadeståndsanspråk gentemot familjen ha nått ca [...] euro. Utöver det belopp på 1,1 miljarder euro som var föremål för beslagtagandet och i lagen öronmärkt för miljöplanen gick familjen Riva även med på att ställa ytterligare 145 miljoner euro till Ilvas förfogande för att stödja företagets affärsverksamhet. Till följd av förlikningsavtalet återfördes Rivatillgångarna till Italien (26) och överfördes till Fondo Unico di Giustizia, som den 13 och 22 juni 2017 tecknade obligationer som nyligen emitterats av Ilva till ett totalt värde av [...] euro. |
| --- | --- |

(21)

Den låsta situationen fick en lösning i december 2016 när familjen Riva och Ilva ingick ett förlikningsavtal. Genom avtalet godkände de berörda medlemmarna av familjen Riva att Rivatillgångarna på deras utländska bankkonton skulle göras tillgängliga för Ilva i den rättsliga form som anges i artikel 3.1 i lagdekret nr 1/2015. [...]. Enligt de italienska myndigheterna kunde Ilvas skadeståndsanspråk gentemot familjen ha nått ca [...] euro. Utöver det belopp på 1,1 miljarder euro som var föremål för beslagtagandet och i lagen öronmärkt för miljöplanen gick familjen Riva även med på att ställa ytterligare 145 miljoner euro till Ilvas förfogande för att stödja företagets affärsverksamhet. Till följd av förlikningsavtalet återfördes Rivatillgångarna till Italien (26) och överfördes till Fondo Unico di Giustizia, som den 13 och 22 juni 2017 tecknade obligationer som nyligen emitterats av Ilva till ett totalt värde av [...] euro.

26

Fondo Unico di Giustizia

2.2.2   Åtgärd 2: lagen om förhandsavdragsberättigade lån

Åtgärd 2: lagen om förhandsavdragsberättigade lån

| (22) | Enligt pressuppgifter hade Ilva i maj 2014 svårt att betala löner och leverantörer (27). Tidningarna rapporterade att bankerna verkade tveksamma till att bevilja en överbryggningskredit för att täcka företagets likviditetsbehov (28). Under hela 2014 förefaller de italienska myndigheterna (särskilt ministern för ekonomisk utveckling och de regionala myndigheterna i Apulien) dessutom ha varit fullt involverade i alla möten och diskussioner med olika finansinstitut beträffande beviljandet av sådana lån (29). |
| --- | --- |

(22)

Enligt pressuppgifter hade Ilva i maj 2014 svårt att betala löner och leverantörer (27). Tidningarna rapporterade att bankerna verkade tveksamma till att bevilja en överbryggningskredit för att täcka företagets likviditetsbehov (28). Under hela 2014 förefaller de italienska myndigheterna (särskilt ministern för ekonomisk utveckling och de regionala myndigheterna i Apulien) dessutom ha varit fullt involverade i alla möten och diskussioner med olika finansinstitut beträffande beviljandet av sådana lån (29).

27

28

29

| (23) | Den 11 augusti 2014 ändrade Italien artikel 12.5 i lagdekret nr 101/2013, så att lån som beviljas företag av strategiskt nationellt intresse under särskild förvaltning, för att dessa ska kunna genomföra miljö- och hälsoplaner, i undantagsfall kan klassificeras som förhandsavdragsberättigade lån (30). Förhandsavdragsberättigade lån ska betalas tillbaka först vid likvideringen av ett insolvent företag, och prioriteras framför andra lån och skulder till företagets fordringsägare. Ilvas situation motsvarade definitionen i lagen och således kunde lån till Ilva fortsättningsvis klassificeras som förhandsavdragsberättigade lån (31). |
| --- | --- |

(23)

Den 11 augusti 2014 ändrade Italien artikel 12.5 i lagdekret nr 101/2013, så att lån som beviljas företag av strategiskt nationellt intresse under särskild förvaltning, för att dessa ska kunna genomföra miljö- och hälsoplaner, i undantagsfall kan klassificeras som förhandsavdragsberättigade lån (30). Förhandsavdragsberättigade lån ska betalas tillbaka först vid likvideringen av ett insolvent företag, och prioriteras framför andra lån och skulder till företagets fordringsägare. Ilvas situation motsvarade definitionen i lagen och således kunde lån till Ilva fortsättningsvis klassificeras som förhandsavdragsberättigade lån (31).

30

31

| (24) | En månad efter ändringen av lagen, den 11 september 2014, gick tre privata banker med på att bevilja Ilva ett lån på 250 miljoner euro (32). Ilva återbetalade inte lånet när det löpte ut den 28 februari 2015. |
| --- | --- |

(24)

En månad efter ändringen av lagen, den 11 september 2014, gick tre privata banker med på att bevilja Ilva ett lån på 250 miljoner euro (32). Ilva återbetalade inte lånet när det löpte ut den 28 februari 2015.

32

2.2.3   Åtgärd 3: den statliga garantin för ett lån på 400 miljoner euro.

Åtgärd 3: den statliga garantin för ett lån på 400 miljoner euro.

| (25) | Artikel 3.1 ter i lagdekret nr 1/2015 gjorde det möjligt för Ilva att förhandla med privata banker om ett förhandsavdragsberättigat lån på 400 miljoner euro med en statlig garanti som säkerhet. Lånet skulle användas för att genomföra Ilvas miljöplan (33). |
| --- | --- |

(25)

Artikel 3.1 ter i lagdekret nr 1/2015 gjorde det möjligt för Ilva att förhandla med privata banker om ett förhandsavdragsberättigat lån på 400 miljoner euro med en statlig garanti som säkerhet. Lånet skulle användas för att genomföra Ilvas miljöplan (33).

33

| (26) | Genom ett dekret av den 30 april 2015 utfärdade ekonomi- och finansministern en statlig garanti med en premie på 3,12 % per år. |
| --- | --- |

(26)

Genom ett dekret av den 30 april 2015 utfärdade ekonomi- och finansministern en statlig garanti med en premie på 3,12 % per år.

| (27) | Efter utfärdandet av den statliga garantin gick tre finansinstitut den 27 maj 2015 med på att bevilja Ilva ett lån på 400 miljoner euro. Lånet fördelades på följande sätt: 330 miljoner euro från CDP, 50 miljoner euro från Intesa Sanpaolo och 20 miljoner euro från Banco Popolare. Intesa Sanpaolo och Banco Popolare är samma två privata banker som deltog i åtgärd 2. |
| --- | --- |

(27)

Efter utfärdandet av den statliga garantin gick tre finansinstitut den 27 maj 2015 med på att bevilja Ilva ett lån på 400 miljoner euro. Lånet fördelades på följande sätt: 330 miljoner euro från CDP, 50 miljoner euro från Intesa Sanpaolo och 20 miljoner euro från Banco Popolare. Intesa Sanpaolo och Banco Popolare är samma två privata banker som deltog i åtgärd 2.

| (28) | Lånet på 400 miljoner betalades ut i fyra delbetalningar om vardera 100 miljoner euro. Utbetalningarna gjordes den 10 juni, den 9 oktober, den 10 december respektive den 28 december 2015. Räntan är sex månaders årlig Euribor + [...] som utbetalas per halvår och ska återbetalas [...] efter utbetalningen med en inledande [...] anståndsperiod. |
| --- | --- |

(28)

Lånet på 400 miljoner betalades ut i fyra delbetalningar om vardera 100 miljoner euro. Utbetalningarna gjordes den 10 juni, den 9 oktober, den 10 december respektive den 28 december 2015. Räntan är sex månaders årlig Euribor + [...] som utbetalas per halvår och ska återbetalas [...] efter utbetalningen med en inledande [...] anståndsperiod.

2.2.4   Åtgärd 4: förlikningsavtalet med Fintecna.

Åtgärd 4: förlikningsavtalet med Fintecna.

| (29) | Under Ilvas privatisering år 1995 gick det statsägda IRI med på att i enlighet med artikel 17.7 i privatiseringsavtalet garantera framtida skadeståndskrav för miljöskador som inträffat före privatiseringen med upp till [...] italienska lire (LIT), jämte ränta (dvs. omkring [...] euro vid den aktuella tidpunkten och [...] euro, exklusive ränta, eller [...] euro, inklusive ränta, den 31 december 2014). I privatiseringsavtalet angavs den 31 december 1996 som sista datum för att framställa sådana miljöskadeståndskrav. Den 16 april 1996 inledde IRI ett skiljeförfarande beträffande försäljningspriset. Förfarandet avslutades år 2000 utan att man hade löst tvisten om miljöansvaret. Den 6 maj 1996 inledde Ilva ett parallellt skiljeförfarande om miljöansvaret. Detta slutfördes dock aldrig. |
| --- | --- |

(29)

Under Ilvas privatisering år 1995 gick det statsägda IRI med på att i enlighet med artikel 17.7 i privatiseringsavtalet garantera framtida skadeståndskrav för miljöskador som inträffat före privatiseringen med upp till [...] italienska lire (LIT), jämte ränta (dvs. omkring [...] euro vid den aktuella tidpunkten och [...] euro, exklusive ränta, eller [...] euro, inklusive ränta, den 31 december 2014). I privatiseringsavtalet angavs den 31 december 1996 som sista datum för att framställa sådana miljöskadeståndskrav. Den 16 april 1996 inledde IRI ett skiljeförfarande beträffande försäljningspriset. Förfarandet avslutades år 2000 utan att man hade löst tvisten om miljöansvaret. Den 6 maj 1996 inledde Ilva ett parallellt skiljeförfarande om miljöansvaret. Detta slutfördes dock aldrig.

| (30) | År 2002 efterträddes IRI av det statsägda Fintecna. Sedan 2012 ägs Fintecna till 100 % av CDP, som i sin tur ägs till 100 % av staten. Fintecnas redovisning och förvaltning kontrolleras av en domare som utnämnts av den italienska revisionsrätten, och som deltar i lednings- och tillsynsorganens möten i enlighet med artiklarna 7 och 12 i lag nr 259/1958. |
| --- | --- |

(30)

År 2002 efterträddes IRI av det statsägda Fintecna. Sedan 2012 ägs Fintecna till 100 % av CDP, som i sin tur ägs till 100 % av staten. Fintecnas redovisning och förvaltning kontrolleras av en domare som utnämnts av den italienska revisionsrätten, och som deltar i lednings- och tillsynsorganens möten i enlighet med artiklarna 7 och 12 i lag nr 259/1958.

| (31) | I samband med att IRI år 2002 omvandlades till Fintecna beslutade den tidigare ledningen för IRI att avsätta [...] euro för de beräknade miljöskador som Ilva skulle kunna tvingas att betala för. |
| --- | --- |

(31)

I samband med att IRI år 2002 omvandlades till Fintecna beslutade den tidigare ledningen för IRI att avsätta [...] euro för de beräknade miljöskador som Ilva skulle kunna tvingas att betala för.

| (32) | Den 12 juni 2008 undertecknade Ilva och Fintecna protokollet från ett möte (verbale di incontro) där de kom överens om att de viktigaste olösta miljöproblemen rörde anläggningen i Taranto. I samband med detta kom parterna överens om att en fördelning av kostnaderna mellan dem kunde ske först när dessa kostnader hade fastställts. Under tiden planerade miljöministern, genom ett avtalsutkast av den 3 december 2008, tillsammans med andra statliga organ en uppgörelse på grundval av en kostnadskalkyl för saneringen av grundvattnet och miljöskadorna. Tredjemansskador från luftföroreningar ingick uttryckligen inte i kostnadskalkylen. |
| --- | --- |

(32)

Den 12 juni 2008 undertecknade Ilva och Fintecna protokollet från ett möte (verbale di incontro) där de kom överens om att de viktigaste olösta miljöproblemen rörde anläggningen i Taranto. I samband med detta kom parterna överens om att en fördelning av kostnaderna mellan dem kunde ske först när dessa kostnader hade fastställts. Under tiden planerade miljöministern, genom ett avtalsutkast av den 3 december 2008, tillsammans med andra statliga organ en uppgörelse på grundval av en kostnadskalkyl för saneringen av grundvattnet och miljöskadorna. Tredjemansskador från luftföroreningar ingick uttryckligen inte i kostnadskalkylen.

verbale di incontro

| (33) | Ilva översände flera meddelanden till Fintecna, de sista den 2 maj 2011 respektive den 10 juni 2013. Fintecna bestred allt ansvar, särskilt tredjemansskador kopplade till luftföroreningar. |
| --- | --- |

(33)

Ilva översände flera meddelanden till Fintecna, de sista den 2 maj 2011 respektive den 10 juni 2013. Fintecna bestred allt ansvar, särskilt tredjemansskador kopplade till luftföroreningar.

| (34) | Under utarbetandet av årsredovisningen för 2011 uppskattade Fintecnas behöriga avdelningar att Ilva hade orsakat skador motsvarande [...] euro, vilket justerades till [...] år 2014. |
| --- | --- |

(34)

Under utarbetandet av årsredovisningen för 2011 uppskattade Fintecnas behöriga avdelningar att Ilva hade orsakat skador motsvarande [...] euro, vilket justerades till [...] år 2014.

| (35) | Den 19 december 2013 antog miljöministern ett ministerbeslut (provvedimento) riktat mot Fintecna, med ett föreläggande om att forsla bort avfall från Ilvas lokaler. En talan mot ministerbeslutet väcktes vid den regionala förvaltningsdomstolen (Tribunale Amministrativo Regionale) i Apulien. Ministerbeslutet upphävdes på formella grunder den 14 november 2014. I sakfrågan konstaterade emellertid domstolen att föroreningarna definitivt härrörde från tiden före 1995 och därför omfattades av Fintecnas ansvar. |
| --- | --- |

(35)

Den 19 december 2013 antog miljöministern ett ministerbeslut (provvedimento) riktat mot Fintecna, med ett föreläggande om att forsla bort avfall från Ilvas lokaler. En talan mot ministerbeslutet väcktes vid den regionala förvaltningsdomstolen (Tribunale Amministrativo Regionale) i Apulien. Ministerbeslutet upphävdes på formella grunder den 14 november 2014. I sakfrågan konstaterade emellertid domstolen att föroreningarna definitivt härrörde från tiden före 1995 och därför omfattades av Fintecnas ansvar.

provvedimento

Tribunale Amministrativo Regionale

| (36) | Artikel 3.5 i lagdekret nr 1/2015 gjorde det möjligt för Ilvas särskilda förvaltare att, inom 60 dagar från ikraftträdandet av lagdekret nr 1/2015, genom förlikning lösa tvisten med Fintecna beträffande de miljöskador som avses i artikel 17.7 i 1995 års privatiseringsavtal. I samma artikel fastställdes förlikningsbeloppet till 156 miljoner euro och angavs det att en sådan förlikning skulle vara slutlig och definitiv (34). |
| --- | --- |

(36)

Artikel 3.5 i lagdekret nr 1/2015 gjorde det möjligt för Ilvas särskilda förvaltare att, inom 60 dagar från ikraftträdandet av lagdekret nr 1/2015, genom förlikning lösa tvisten med Fintecna beträffande de miljöskador som avses i artikel 17.7 i 1995 års privatiseringsavtal. I samma artikel fastställdes förlikningsbeloppet till 156 miljoner euro och angavs det att en sådan förlikning skulle vara slutlig och definitiv (34).

34

| (37) | Den 12 januari 2015 anställde Fintecna en oberoende juridisk konsult för att bistå det vid förhandlingen om förlikningsavtalet med Ilva. I det juridiska utlåtande som avgavs den 3 mars 2015 bekräftade denne att en lösning av tvisten genom betalning av 156 miljoner euro låg inom den maximigräns som fastställdes i privatiseringsavtalet och att detta belopp även var lägre än Fintecnas egna beräkningar. |
| --- | --- |

(37)

Den 12 januari 2015 anställde Fintecna en oberoende juridisk konsult för att bistå det vid förhandlingen om förlikningsavtalet med Ilva. I det juridiska utlåtande som avgavs den 3 mars 2015 bekräftade denne att en lösning av tvisten genom betalning av 156 miljoner euro låg inom den maximigräns som fastställdes i privatiseringsavtalet och att detta belopp även var lägre än Fintecnas egna beräkningar.

| (38) | Fintecna begärde in ett juridiskt utlåtande från ytterligare en konsult om i) tidigare betalningar till Ilva inom ramen för det tidigare skiljeförfarandet och ii) startdatum för beräkningen av ränta på garantibeloppet. Utlåtandet avgavs den 16 februari 2015. Enligt utlåtandet hade Fintecna i) inte gjort några utbetalningar till Ilva inom ramen för det tidigare skiljeförfarandet avseende tillämpningen av artikel 17.7 i privatiseringsavtalet och ii) borde ränta tas ut från och med 1996. |
| --- | --- |

(38)

Fintecna begärde in ett juridiskt utlåtande från ytterligare en konsult om i) tidigare betalningar till Ilva inom ramen för det tidigare skiljeförfarandet och ii) startdatum för beräkningen av ränta på garantibeloppet. Utlåtandet avgavs den 16 februari 2015. Enligt utlåtandet hade Fintecna i) inte gjort några utbetalningar till Ilva inom ramen för det tidigare skiljeförfarandet avseende tillämpningen av artikel 17.7 i privatiseringsavtalet och ii) borde ränta tas ut från och med 1996.

| (39) | Efter att lagdekret nr 1/2015 hade omvandlats till lag den 4 mars 2015 bestämde sig Fintecnas styrelse för att lösa tvisten genom förlikning, med beaktande av utlåtandena från de två konsulterna. Styrelsen framhöll förlikningens definitiva karaktär även gentemot tredje man (t.ex. gentemot Ilvas fordringsägare i händelse av konkurs och andra potentiella miljöskadeståndsanspråk mot Fintecna) och att den maximala exponeringen till följd av privatiseringsavtalet skulle motsvara [...] euro, exklusive ränta, eller [...] euro, inklusive ränta. Styrelsen noterade i sitt beslut att Fintecnas aktieägare CDP hade avgett ett positivt yttrande, i enlighet med punkt 8.3.2 i förordningen för utövandet av kontrollen i CDP-gruppen (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP). |
| --- | --- |

(39)

Efter att lagdekret nr 1/2015 hade omvandlats till lag den 4 mars 2015 bestämde sig Fintecnas styrelse för att lösa tvisten genom förlikning, med beaktande av utlåtandena från de två konsulterna. Styrelsen framhöll förlikningens definitiva karaktär även gentemot tredje man (t.ex. gentemot Ilvas fordringsägare i händelse av konkurs och andra potentiella miljöskadeståndsanspråk mot Fintecna) och att den maximala exponeringen till följd av privatiseringsavtalet skulle motsvara [...] euro, exklusive ränta, eller [...] euro, inklusive ränta. Styrelsen noterade i sitt beslut att Fintecnas aktieägare CDP hade avgett ett positivt yttrande, i enlighet med punkt 8.3.2 i förordningen för utövandet av kontrollen i CDP-gruppen (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP).

Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP

| (40) | Fintecna löste därför tvisten med Ilva genom en förlikning den 5 mars 2015. Den 6 mars 2015 överfördes 156 miljoner euro till Ilva. |
| --- | --- |

(40)

Fintecna löste därför tvisten med Ilva genom en förlikning den 5 mars 2015. Den 6 mars 2015 överfördes 156 miljoner euro till Ilva.

| (41) | Enligt det pressmeddelande som CDP och Fintecna utfärdade den 11 mars 2015 skedde överföringen ”för att genomföra artikel 3.5 i lagdekret nr 1 av den 5 januari 2015, som omvandlats med ändringar till lag nr 20 av den 4 mars 2015 (nedan kallat Ilvadekretet)” (35). |
| --- | --- |

(41)

Enligt det pressmeddelande som CDP och Fintecna utfärdade den 11 mars 2015 skedde överföringen ”för att genomföra artikel 3.5 i lagdekret nr 1 av den 5 januari 2015, som omvandlats med ändringar till lag nr 20 av den 4 mars 2015 (nedan kallat Ilvadekretet)” (35).

Ilvadekretet

35

2.2.5   Åtgärd 5: det statliga lånet på 300 miljoner euro.

Åtgärd 5: det statliga lånet på 300 miljoner euro.

| (42) | Som påpekades i skäl 14 underrättade de italienska myndigheterna den 4 december 2015 kommission om att lagdekret nr 191/2015 hade antagits samma dag. Utöver bestämmelser om försäljningen av Ilvas tillgångar gavs staten i artikel 1.3 i lagdekretet befogenhet att genom minsterdekret bevilja Ilva ett lån på 300 miljoner euro, till en årlig ränta på sex månaders Euribor + 300 räntepunkter, för att klara Ilvas akuta likviditetsbehov. Enligt lagdekretet skulle lånet betalas tillbaka av den som förvärvade Ilvas tillgångar 60 dagar efter det att behörig domstol hade förklarat att Ilvas verksamhet hade upphört enligt artikel 73 i lagdekret nr 270/99, efter den slutliga avyttringen av företagets tillgångar. |
| --- | --- |

(42)

Som påpekades i skäl 14 underrättade de italienska myndigheterna den 4 december 2015 kommission om att lagdekret nr 191/2015 hade antagits samma dag. Utöver bestämmelser om försäljningen av Ilvas tillgångar gavs staten i artikel 1.3 i lagdekretet befogenhet att genom minsterdekret bevilja Ilva ett lån på 300 miljoner euro, till en årlig ränta på sex månaders Euribor + 300 räntepunkter, för att klara Ilvas akuta likviditetsbehov. Enligt lagdekretet skulle lånet betalas tillbaka av den som förvärvade Ilvas tillgångar 60 dagar efter det att behörig domstol hade förklarat att Ilvas verksamhet hade upphört enligt artikel 73 i lagdekret nr 270/99, efter den slutliga avyttringen av företagets tillgångar.

| (43) | Det minsterdekretet som beviljade lånet till Ilva antogs den 15 december 2015 och lånebeloppet betalades ut den 23 december 2015. I ministerdekretet angavs att lånet beviljades Ilvas särskilda förvaltning. |
| --- | --- |

(43)

Det minsterdekretet som beviljade lånet till Ilva antogs den 15 december 2015 och lånebeloppet betalades ut den 23 december 2015. I ministerdekretet angavs att lånet beviljades Ilvas särskilda förvaltning.

| (44) | Den 9 juni 2016 antog den italienska regeringen lagdekret nr 98/2016 som ändrade lagdekret nr 191/2015. Enligt artikel 1.1 a i lagdekretet överfördes skyldigheten att betala tillbaka lånet på 300 miljoner euro från förvärvaren av Ilvas tillgångar till Ilva självt. Lagdekretet omvandlades med ändringar den 1 augusti 2016 till lag nr 151/2016 (36). |
| --- | --- |

(44)

Den 9 juni 2016 antog den italienska regeringen lagdekret nr 98/2016 som ändrade lagdekret nr 191/2015. Enligt artikel 1.1 a i lagdekretet överfördes skyldigheten att betala tillbaka lånet på 300 miljoner euro från förvärvaren av Ilvas tillgångar till Ilva självt. Lagdekretet omvandlades med ändringar den 1 augusti 2016 till lag nr 151/2016 (36).

36

| (45) | Den 29 december 2016 antog den italienska regeringen lagdekret nr 243/2016, som den 27 februari 2017 omvandlades med ändringar till lag nr 18/2017 (37). Genom artikel 1.1 b i lagdekretet förlängdes Ilvas särskilda förvaltning till efter slutförandet av överföringen av tillgångar, för att ge Ilvas särskilda förvaltare möjlighet att identifiera och genomföra ytterligare saneringsåtgärder på de verksamhetsområden som inte övertagits av förvärvaren. Till följd av detta sköt man upp antagandet av dekretet med förklaringen om att Ilvas verksamhet hade upphört enligt artikel 73 i lagstiftningsdekret nr 270/99 till dess att ovannämnda saneringsåtgärder hade slutförts. För att inte dagen för återbetalningen av lånet på 300 miljoner euro skulle skjutas upp ändrades återbetalningsdagen genom artikel 1.1 a i lagdekretet till 60 dagar efter den slutliga avyttringen av Ilvas tillgångar, för att på så sätt frikoppla återbetalningsdagen från förklaringen om att Ilvas verksamhet hade upphört. |
| --- | --- |

(45)

Den 29 december 2016 antog den italienska regeringen lagdekret nr 243/2016, som den 27 februari 2017 omvandlades med ändringar till lag nr 18/2017 (37). Genom artikel 1.1 b i lagdekretet förlängdes Ilvas särskilda förvaltning till efter slutförandet av överföringen av tillgångar, för att ge Ilvas särskilda förvaltare möjlighet att identifiera och genomföra ytterligare saneringsåtgärder på de verksamhetsområden som inte övertagits av förvärvaren. Till följd av detta sköt man upp antagandet av dekretet med förklaringen om att Ilvas verksamhet hade upphört enligt artikel 73 i lagstiftningsdekret nr 270/99 till dess att ovannämnda saneringsåtgärder hade slutförts. För att inte dagen för återbetalningen av lånet på 300 miljoner euro skulle skjutas upp ändrades återbetalningsdagen genom artikel 1.1 a i lagdekretet till 60 dagar efter den slutliga avyttringen av Ilvas tillgångar, för att på så sätt frikoppla återbetalningsdagen från förklaringen om att Ilvas verksamhet hade upphört.

37

2.3   Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet

Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet

| (46) | Efter den preliminära granskning som nämns i skäl 1 uppgav kommissionen att den hyste tvivel beträffande huruvida stödåtgärderna var förenliga med unionens regler om statligt stöd. Kommissionens preliminära slutsats var att åtgärderna föreföll utgöra statligt stöd och att det inte fanns något som talade för att detta stöd kunde anses förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(46)

Efter den preliminära granskning som nämns i skäl 1 uppgav kommissionen att den hyste tvivel beträffande huruvida stödåtgärderna var förenliga med unionens regler om statligt stöd. Kommissionens preliminära slutsats var att åtgärderna föreföll utgöra statligt stöd och att det inte fanns något som talade för att detta stöd kunde anses förenligt med den inre marknaden.

2.3.1   Klassificering som statligt stöd

Klassificering som statligt stöd

| (47) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen preliminärt att alla åtgärder som omfattades av den fördjupade undersökningen kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna på grund av närvaron av konkurrenter på de stålmarknader där Ilva är aktivt och omfattningen av handeln inom unionen med stålprodukter, som Ilva bidrar till. |
| --- | --- |

(47)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen preliminärt att alla åtgärder som omfattades av den fördjupade undersökningen kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna på grund av närvaron av konkurrenter på de stålmarknader där Ilva är aktivt och omfattningen av handeln inom unionen med stålprodukter, som Ilva bidrar till.

| (48) | Kommissionens preliminära bedömning av de övriga kriterierna för att avgöra huruvida statligt stöd föreligger (att stödet kan tillskrivas staten, statliga medel, selektivitet och ekonomisk fördel) sammanfattas åtgärd för åtgärd i avsnitten 2.3.1.1–2.3.1.5. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionens preliminära bedömning av de övriga kriterierna för att avgöra huruvida statligt stöd föreligger (att stödet kan tillskrivas staten, statliga medel, selektivitet och ekonomisk fördel) sammanfattas åtgärd för åtgärd i avsnitten 2.3.1.1–2.3.1.5.

2.3.1.1   Åtgärd 1

Åtgärd 1

| (49) | När det gäller frågan huruvida åtgärd 1 kan tillskrivas staten konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet preliminärt att beslutet att överföra Rivatillgångarna till Ilva genom att teckna obligationer kan tillskrivas den italienska regeringen, som lät denna bestämmelse ingå i lagdekret nr 1/2015. Kommissionen ansåg även preliminärt att Fondo Unico di Giustizia, som verkställde detta beslut (via Equitalia), agerade på grundval av instruktioner från den rättsliga myndigheten, som är ett statligt organ och därmed bunden av skyldigheten om lojalt samarbete (38). |
| --- | --- |

(49)

När det gäller frågan huruvida åtgärd 1 kan tillskrivas staten konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet preliminärt att beslutet att överföra Rivatillgångarna till Ilva genom att teckna obligationer kan tillskrivas den italienska regeringen, som lät denna bestämmelse ingå i lagdekret nr 1/2015. Kommissionen ansåg även preliminärt att Fondo Unico di Giustizia, som verkställde detta beslut (via Equitalia), agerade på grundval av instruktioner från den rättsliga myndigheten, som är ett statligt organ och därmed bunden av skyldigheten om lojalt samarbete (38).

Fondo Unico di Giustizia

38

| (50) | Grundat på de fastställda faktiska omständigheterna vid tidpunkten för beslutet om att inleda förfarandet var kommissionens preliminära uppfattning att åtgärd 1 utgör statligt stöd på grund av att Rivatillgångarna måste anses ha kontrollerats av staten när de förvaltades av Fondo Unico di Giustizia. Dessutom kunde kommissionen inte utesluta att staten (via Fondo Unico di Giustizia) skulle efterskänka eventuella intäkter genom att investera Rivatillgångarna i riskfyllda Ilvaobligationer utan ordentlig ersättning, i stället för att försöka få en säker avkastning från ett bankkonto eller statsobligationer. |
| --- | --- |

(50)

Grundat på de fastställda faktiska omständigheterna vid tidpunkten för beslutet om att inleda förfarandet var kommissionens preliminära uppfattning att åtgärd 1 utgör statligt stöd på grund av att Rivatillgångarna måste anses ha kontrollerats av staten när de förvaltades av Fondo Unico di Giustizia. Dessutom kunde kommissionen inte utesluta att staten (via Fondo Unico di Giustizia) skulle efterskänka eventuella intäkter genom att investera Rivatillgångarna i riskfyllda Ilvaobligationer utan ordentlig ersättning, i stället för att försöka få en säker avkastning från ett bankkonto eller statsobligationer.

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (51) | Enligt kommissionens beslut om att inleda förfarandet grundas beviljandet av en selektiv ekonomisk fördel på den omständigheten att Rivatillgångarna tack vare ett särskilt undantag från det straffrättsliga standardförfarandet skulle ställas till Ilvas förfogande innan det straffrättsliga förfarandet hade avslutats, och ge företaget likviditet i utbyte mot obligationer som emitterats till ett okänt och inte nödvändigtvis marknadsbaserat pris. |
| --- | --- |

(51)

Enligt kommissionens beslut om att inleda förfarandet grundas beviljandet av en selektiv ekonomisk fördel på den omständigheten att Rivatillgångarna tack vare ett särskilt undantag från det straffrättsliga standardförfarandet skulle ställas till Ilvas förfogande innan det straffrättsliga förfarandet hade avslutats, och ge företaget likviditet i utbyte mot obligationer som emitterats till ett okänt och inte nödvändigtvis marknadsbaserat pris.

2.3.1.2   Åtgärd 2

Åtgärd 2

| (52) | Trots att lånet på 250 miljoner euro hade beviljats av privata banker var kommissionens preliminära slutsats att åtgärden kan tillskrivas staten på grund av det faktiska händelseförloppet, dvs. ändringen av lagdekret nr 101/2013 och statens inblandning i Ilvas förhandlingar med bankerna, som i slutändan ledde fram till att lånet beviljades. |
| --- | --- |

(52)

Trots att lånet på 250 miljoner euro hade beviljats av privata banker var kommissionens preliminära slutsats att åtgärden kan tillskrivas staten på grund av det faktiska händelseförloppet, dvs. ändringen av lagdekret nr 101/2013 och statens inblandning i Ilvas förhandlingar med bankerna, som i slutändan ledde fram till att lånet beviljades.

| (53) | Kommissionens ansåg preliminärt att om staten eller andra offentliga organ var Ilvas främsta fordringsägare, genom att prioriteras högre vid återbetalningen av det nyemitterade privata lånet på 250 miljoner euro, skulle åtgärd 2 i praktiken innebära att statliga fordringar efterskänktes (39). I så fall består åtgärd 2 av statliga medel. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionens ansåg preliminärt att om staten eller andra offentliga organ var Ilvas främsta fordringsägare, genom att prioriteras högre vid återbetalningen av det nyemitterade privata lånet på 250 miljoner euro, skulle åtgärd 2 i praktiken innebära att statliga fordringar efterskänktes (39). I så fall består åtgärd 2 av statliga medel.

39

| (54) | Trots de allmänna formuleringarna i den nya lagen tillämpades åtgärden enligt kommissionen vid den aktuella tidpunkten endast på Ilva och är därför i praktiken selektiv. Genom att göra det möjligt för Ilva att tillgodose sina likviditetsbehov förefaller åtgärden ha gett Ilva en fördel som företaget inte hade kunnat få under normala marknadsvillkor. Enligt kommissionens preliminära uppfattning ger därför åtgärden Ilva en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(54)

Trots de allmänna formuleringarna i den nya lagen tillämpades åtgärden enligt kommissionen vid den aktuella tidpunkten endast på Ilva och är därför i praktiken selektiv. Genom att göra det möjligt för Ilva att tillgodose sina likviditetsbehov förefaller åtgärden ha gett Ilva en fördel som företaget inte hade kunnat få under normala marknadsvillkor. Enligt kommissionens preliminära uppfattning ger därför åtgärden Ilva en selektiv fördel.

2.3.1.3   Åtgärd 3

Åtgärd 3

| (55) | Med tanke på att den statliga garantin utfärdades genom ett ministerdekret grundat på bestämmelserna i ett lagdekret från regeringen ansåg kommissionen preliminärt att åtgärd 3 kan tillskrivas staten. Risken avseende statliga medel kan härledas från den omständigheten att om en statlig garanti utlöses belastar den statsbudgeten. |
| --- | --- |

(55)

Med tanke på att den statliga garantin utfärdades genom ett ministerdekret grundat på bestämmelserna i ett lagdekret från regeringen ansåg kommissionen preliminärt att åtgärd 3 kan tillskrivas staten. Risken avseende statliga medel kan härledas från den omständigheten att om en statlig garanti utlöses belastar den statsbudgeten.

| (56) | När det gäller förekomsten av en selektiv fördel ifrågasatte kommissionen huruvida den statliga garantin var förenlig med marknaden. För det första var det oklart huruvida en marknadsaktör över huvud taget skulle ha gått med på att bevilja Ilva en garanti endast två månader efter att företaget inte hade kunnat betala tillbaka ett tidigare lån. Även om Ilva kunde ha haft tillgång till externa finansieringskällor och/eller externa garantier betvivlade kommissionen för det andra att den premie som den italienska staten tog ut utgjorde tillräcklig ersättning för statens kreditrisk. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller förekomsten av en selektiv fördel ifrågasatte kommissionen huruvida den statliga garantin var förenlig med marknaden. För det första var det oklart huruvida en marknadsaktör över huvud taget skulle ha gått med på att bevilja Ilva en garanti endast två månader efter att företaget inte hade kunnat betala tillbaka ett tidigare lån. Även om Ilva kunde ha haft tillgång till externa finansieringskällor och/eller externa garantier betvivlade kommissionen för det andra att den premie som den italienska staten tog ut utgjorde tillräcklig ersättning för statens kreditrisk.

2.3.1.4   Åtgärd 4

Åtgärd 4

| (57) | Grundat på den relevanta uppsättning indikatorer som anges i unionens rättspraxis (40) var kommissionens preliminära uppfattning att åtgärd 4, som vidtogs av Fintecna, kan tillskrivas den italienska staten. Vad gäller de aktuella medlens ursprung konstaterade kommissionen att Fintecna kan klassificeras som ett offentligt företag. Följaktligen måste dess medel anses vara statliga medel. |
| --- | --- |

(57)

Grundat på den relevanta uppsättning indikatorer som anges i unionens rättspraxis (40) var kommissionens preliminära uppfattning att åtgärd 4, som vidtogs av Fintecna, kan tillskrivas den italienska staten. Vad gäller de aktuella medlens ursprung konstaterade kommissionen att Fintecna kan klassificeras som ett offentligt företag. Följaktligen måste dess medel anses vara statliga medel.

40

| (58) | När det gäller förekomsten av en selektiv ekonomisk fördel ifrågasatte kommissionen både storleken på förlikningsbeloppet och tidpunkten för förlikningsavtalet och frågade sig om en marknadsekonomisk aktör hade betett sig på samma sätt i en jämförbar situation. Samtidigt konstaterade kommissionen att statens begränsade garanti för miljöskador, som fastställdes då företaget var statsägt och innan Ilva privatiserades och såldes till familjen Riva, i princip motsvarade marknadspraxis och därför inte kunde kritiseras |
| --- | --- |

(58)

När det gäller förekomsten av en selektiv ekonomisk fördel ifrågasatte kommissionen både storleken på förlikningsbeloppet och tidpunkten för förlikningsavtalet och frågade sig om en marknadsekonomisk aktör hade betett sig på samma sätt i en jämförbar situation. Samtidigt konstaterade kommissionen att statens begränsade garanti för miljöskador, som fastställdes då företaget var statsägt och innan Ilva privatiserades och såldes till familjen Riva, i princip motsvarade marknadspraxis och därför inte kunde kritiseras

2.3.1.5   Åtgärd 5

Åtgärd 5

| (59) | Eftersom åtgärden består av ett lån som beviljats av ministern för ekonomisk utveckling och ekonomi- och finansministern, och utgörs av medel ur den italienska statsbudgeten, ansåg kommissionen preliminärt att åtgärden kan tillskrivas staten och innefattar statliga medel. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom åtgärden består av ett lån som beviljats av ministern för ekonomisk utveckling och ekonomi- och finansministern, och utgörs av medel ur den italienska statsbudgeten, ansåg kommissionen preliminärt att åtgärden kan tillskrivas staten och innefattar statliga medel.

| (60) | När det gäller förekomsten av en selektiv ekonomisk fördel frågade sig kommissionen med tanke på Ilvas svårigheter huruvida en privat marknadsaktör skulle ha gått med på att låna ut 300 miljoner euro till Ilva på samma villkor som Italien, eller över huvud taget. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller förekomsten av en selektiv ekonomisk fördel frågade sig kommissionen med tanke på Ilvas svårigheter huruvida en privat marknadsaktör skulle ha gått med på att låna ut 300 miljoner euro till Ilva på samma villkor som Italien, eller över huvud taget.

2.3.2   Förenlighetsgrunder

Förenlighetsgrunder

| (61) | Eftersom kommissionen inte kunde hitta någon anledning till varför statligt stöd till förmån för Ilva borde anses förenligt med den inre marknaden uppmanade kommissionen Italien att styrka alla grunder som anförts till stöd för denna uppfattning och upplysa kommissionen om eventuell relevant rättslig grund. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom kommissionen inte kunde hitta någon anledning till varför statligt stöd till förmån för Ilva borde anses förenligt med den inre marknaden uppmanade kommissionen Italien att styrka alla grunder som anförts till stöd för denna uppfattning och upplysa kommissionen om eventuell relevant rättslig grund.

2.3.3   Eventuell ekonomisk kontinuitet mellan Ilva och den nya enhet som förvärvat dess tillgångar

Eventuell ekonomisk kontinuitet mellan Ilva och den nya enhet som förvärvat dess tillgångar

| (62) | I skäl 107 i beslutet om att inleda förfarandet erinrade kommissionen om att i händelse av ekonomisk kontinuitet mellan mottagaren av det stöd som kommissionen förklarat oförenligt med den inre marknaden och förvärvaren kan den sistnämnda anmodas att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

(62)

I skäl 107 i beslutet om att inleda förfarandet erinrade kommissionen om att i händelse av ekonomisk kontinuitet mellan mottagaren av det stöd som kommissionen förklarat oförenligt med den inre marknaden och förvärvaren kan den sistnämnda anmodas att betala tillbaka stödet.

| (63) | Den slutliga omfattningen av försäljningen kan fortfarande utökas till följd av den pågående granskning av sammanslagningen som nämndes i skäl 15 ovan. Italien och Peacelink har inkommit med synpunkter på frågan om ekonomisk (dis)kontinuitet mellan det nuvarande Ilva och förvärvaren av Ilvas tillgångar. I detta skede av granskningsförfarandet är det emellertid för tidigt för kommissionen att dra definitiva slutsatser och denna fråga undersöks därför inte vidare i detta beslut. |
| --- | --- |

(63)

Den slutliga omfattningen av försäljningen kan fortfarande utökas till följd av den pågående granskning av sammanslagningen som nämndes i skäl 15 ovan. Italien och Peacelink har inkommit med synpunkter på frågan om ekonomisk (dis)kontinuitet mellan det nuvarande Ilva och förvärvaren av Ilvas tillgångar. I detta skede av granskningsförfarandet är det emellertid för tidigt för kommissionen att dra definitiva slutsatser och denna fråga undersöks därför inte vidare i detta beslut.

2.3.4   Ingen invändning mot brådskande miljö- och hälsoåtgärder

Ingen invändning mot brådskande miljö- och hälsoåtgärder

| (64) | I skäl 114 i beslutet om att inleda förfarandet förtydligade kommissionen att den inte tänkte invända mot sådana brådskande åtgärder som de italienska myndigheterna anser nödvändiga för att skydda medborgares hälsa till följd av de officiellt erkända akuta miljö- och hälsoproblemen i Taranto som beskrevs i skäl 11. Därför påverkade beslutet om att inleda förfarandet inte eventuellt statligt stöd för utgifter i samband med saneringen av Ilvas anläggningar och det omgivande området, i den utsträckning arbetet är akut nödvändigt för att klara de nuvarande föroreningarna och garantera folkhälsan i staden Taranto, detta i avvaktan på att förorenaren identitet styrks i enlighet med gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

(64)

I skäl 114 i beslutet om att inleda förfarandet förtydligade kommissionen att den inte tänkte invända mot sådana brådskande åtgärder som de italienska myndigheterna anser nödvändiga för att skydda medborgares hälsa till följd av de officiellt erkända akuta miljö- och hälsoproblemen i Taranto som beskrevs i skäl 11. Därför påverkade beslutet om att inleda förfarandet inte eventuellt statligt stöd för utgifter i samband med saneringen av Ilvas anläggningar och det omgivande området, i den utsträckning arbetet är akut nödvändigt för att klara de nuvarande föroreningarna och garantera folkhälsan i staden Taranto, detta i avvaktan på att förorenaren identitet styrks i enlighet med gällande bestämmelser.

| (65) | Vad gäller denna aspekt konstaterade kommissionen i skäl 115 i beslutet om att inleda förfarandet att de italienska myndigheterna hade vidtagit nödvändiga åtgärder för att identifiera förorenaren. I avvaktan på resultatet av det straffrättsliga förfarandet ansåg kommissionen att det var motiverat att den italienska staten agerade för att se till att de föroreningar som dittills hade byggts upp inte skulle skada folkhälsan och miljön i Taranto-området. Kommissionen förtydligade att om en förorenare identifierades i det rättsliga förfarandet bör denna, i enlighet med gällande bestämmelser om fastställandet eller genomförandet av principen om att ”förorenaren betalar”, betala de belopp som staten redan har lagt ut på saneringsåtgärder, jämte ränta. |
| --- | --- |

(65)

Vad gäller denna aspekt konstaterade kommissionen i skäl 115 i beslutet om att inleda förfarandet att de italienska myndigheterna hade vidtagit nödvändiga åtgärder för att identifiera förorenaren. I avvaktan på resultatet av det straffrättsliga förfarandet ansåg kommissionen att det var motiverat att den italienska staten agerade för att se till att de föroreningar som dittills hade byggts upp inte skulle skada folkhälsan och miljön i Taranto-området. Kommissionen förtydligade att om en förorenare identifierades i det rättsliga förfarandet bör denna, i enlighet med gällande bestämmelser om fastställandet eller genomförandet av principen om att ”förorenaren betalar”, betala de belopp som staten redan har lagt ut på saneringsåtgärder, jämte ränta.

| (66) | Eftersom de italienska rättsliga myndigheterna vidtar lämpliga åtgärder för att identifiera förorenaren, och vederbörandes finansiella ansvar för sina handlingar, påverkar detta beslut inte de finansiella konsekvenserna av hur de kostnader som har uppkommit för att avhjälpa befintliga föroreningar ska fördelas mellan staten eller andra offentliga eller privata organ och förorenaren/förorenarna i enlighet med den princip om att förorenaren betalar som fastställs i artikel 191.2 i EUF-fördraget. När det gäller framtida saneringskostnader konstaterar kommissionen att det belopp på 1,1 miljarder euro som Ilvas nuvarande aktieägare har överfört i lag har öronmärkts för miljöplanen (skäl 21), utöver alla ytterligare investeringar för att förbättra miljöprestandan vid anläggningen i Taranto som den eventuellt framtida ägaren och ledningen kan tänkas genomföra (se skälen 15 och 63). |
| --- | --- |

(66)

Eftersom de italienska rättsliga myndigheterna vidtar lämpliga åtgärder för att identifiera förorenaren, och vederbörandes finansiella ansvar för sina handlingar, påverkar detta beslut inte de finansiella konsekvenserna av hur de kostnader som har uppkommit för att avhjälpa befintliga föroreningar ska fördelas mellan staten eller andra offentliga eller privata organ och förorenaren/förorenarna i enlighet med den princip om att förorenaren betalar som fastställs i artikel 191.2 i EUF-fördraget. När det gäller framtida saneringskostnader konstaterar kommissionen att det belopp på 1,1 miljarder euro som Ilvas nuvarande aktieägare har överfört i lag har öronmärkts för miljöplanen (skäl 21), utöver alla ytterligare investeringar för att förbättra miljöprestandan vid anläggningen i Taranto som den eventuellt framtida ägaren och ledningen kan tänkas genomföra (se skälen 15 och 63).

3.   ITALIENS KOMMENTARER

ITALIENS KOMMENTARER

3.1   Allmänna kommentarer om syftet med åtgärderna

Allmänna kommentarer om syftet med åtgärderna

| (67) | Enligt Italien var de åtgärder som den italienska regeringen vidtog nödvändiga för att skydda samhällsintressen, och åtgärderna omfattas därför inte av tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget. Italien hävdar att skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet rör sådana situationer som de som beskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG (41) och artikel 250 i den italienska miljölagen (42), enligt vilken den offentliga förvaltningen själv måste utföra det arbete som krävs för att avhjälpa miljöskador i väntan på att förorenaren identifieras. Mot bakgrund av dessa bestämmelser gavs Ilvas särskilda förvaltare, genom lagdekret nr 1/2015 och dekretet från ministerrådets ordförande (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) av den 14 mars 2014, om antagande av miljöplanen offentligrättslig befogenhet att agera för statens räkning vid Ilvas miljösanering |
| --- | --- |

(67)

Enligt Italien var de åtgärder som den italienska regeringen vidtog nödvändiga för att skydda samhällsintressen, och åtgärderna omfattas därför inte av tillämpningsområdet för artikel 107 i EUF-fördraget. Italien hävdar att skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet rör sådana situationer som de som beskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG (41) och artikel 250 i den italienska miljölagen (42), enligt vilken den offentliga förvaltningen själv måste utföra det arbete som krävs för att avhjälpa miljöskador i väntan på att förorenaren identifieras. Mot bakgrund av dessa bestämmelser gavs Ilvas särskilda förvaltare, genom lagdekret nr 1/2015 och dekretet från ministerrådets ordförande (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) av den 14 mars 2014, om antagande av miljöplanen offentligrättslig befogenhet att agera för statens räkning vid Ilvas miljösanering

41

42

Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri)

| (68) | Mot denna bakgrund ska miljöarbeten till ett belopp av [...] euro anses tillåtna enligt skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet. I dessa arbeten ingår följande:






  a) | Saneringsarbeten (sanering av vattendrag och kontaminerade områden, avfallshantering, asbestsanering) och de arbeten som anges i kommissionens motiverade yttrande (43). Totalbeloppet för denna kategori är [...] euro. |
| --- | --- | --- |

(68)

Mot denna bakgrund ska miljöarbeten till ett belopp av [...] euro anses tillåtna enligt skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet. I dessa arbeten ingår följande:

a)

Saneringsarbeten (sanering av vattendrag och kontaminerade områden, avfallshantering, asbestsanering) och de arbeten som anges i kommissionens motiverade yttrande (43). Totalbeloppet för denna kategori är [...] euro.

43

| b) | Ytterligare arbeten som kommissionen kräver i sitt motiverade yttrande för att komma till rätta med överträdelserna av direktiv 2008/1/EG fram till den 7 januari 2014 och direktiv 2010/75/EU från och med den dagen. Totalbeloppet för denna kategori är [...] euro. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare arbeten som kommissionen kräver i sitt motiverade yttrande för att komma till rätta med överträdelserna av direktiv 2008/1/EG fram till den 7 januari 2014 och direktiv 2010/75/EU från och med den dagen. Totalbeloppet för denna kategori är [...] euro.

| (69) | De italienska myndigheterna konstaterar att totalbeloppet för dessa tillåtna arbeten överstiger det samlade beloppet i åtgärderna 2, 3, och 4. |
| --- | --- |

(69)

De italienska myndigheterna konstaterar att totalbeloppet för dessa tillåtna arbeten överstiger det samlade beloppet i åtgärderna 2, 3, och 4.

| (70) | De italienska myndigheterna framhåller dessutom att kommissionens förfarande i samband med statligt stöd är nära förbundet med kommissionens parallella överträdelseförfarande. I kommissionens motiverade yttrande medges att Ilvas svårigheter att hitta finansiella medel kunde försena genomförandet av de arbeten som är nödvändiga för att följa föreskrifterna i dessa miljötillstånd i Taranto. De italienska myndigheterna har valt att bevilja offentliga medel till Ilvas särskilda förvaltare för att fullgöra de skyldigheter som anges i det motiverade yttrandet, och för att genomföra de nödvändiga arbetena. Enligt de italienska myndigheterna tyder skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet på att kommissionen inte har några invändningar mot denna typ av åtgärder. |
| --- | --- |

(70)

De italienska myndigheterna framhåller dessutom att kommissionens förfarande i samband med statligt stöd är nära förbundet med kommissionens parallella överträdelseförfarande. I kommissionens motiverade yttrande medges att Ilvas svårigheter att hitta finansiella medel kunde försena genomförandet av de arbeten som är nödvändiga för att följa föreskrifterna i dessa miljötillstånd i Taranto. De italienska myndigheterna har valt att bevilja offentliga medel till Ilvas särskilda förvaltare för att fullgöra de skyldigheter som anges i det motiverade yttrandet, och för att genomföra de nödvändiga arbetena. Enligt de italienska myndigheterna tyder skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet på att kommissionen inte har några invändningar mot denna typ av åtgärder.

| (71) | Slutligen framhåller Italien Tarantoanläggningens socioekonomiska betydelse, eftersom denna anläggning direkt och indirekt sysselsätter omkring 24 % av den totala arbetskraften i provinsen Taranto, i en region där arbetslösheten har stigit från 15,5 % år 2013 till 18,5 % år 2014. |
| --- | --- |

(71)

Slutligen framhåller Italien Tarantoanläggningens socioekonomiska betydelse, eftersom denna anläggning direkt och indirekt sysselsätter omkring 24 % av den totala arbetskraften i provinsen Taranto, i en region där arbetslösheten har stigit från 15,5 % år 2013 till 18,5 % år 2014.

3.2   Åtgärd 1

Åtgärd 1

3.2.1   Statliga medel

Statliga medel

| (72) | Enligt de italienska myndigheterna består åtgärd 1 inte av statliga medel. De italienska myndigheterna anförde en mängd argument innan ingåendet av det förlikningsavtal mellan familjen Riva och Ilva som nämndes i skäl 21 ovan. Dessa argument redovisas i skälen 73–77. Efter förlikningsavtalet kompletterade de italienska myndigheterna sina synpunkter med ytterligare argument för att visa på frånvaron av statliga medel (se skäl 78). |
| --- | --- |

(72)

Enligt de italienska myndigheterna består åtgärd 1 inte av statliga medel. De italienska myndigheterna anförde en mängd argument innan ingåendet av det förlikningsavtal mellan familjen Riva och Ilva som nämndes i skäl 21 ovan. Dessa argument redovisas i skälen 73–77. Efter förlikningsavtalet kompletterade de italienska myndigheterna sina synpunkter med ytterligare argument för att visa på frånvaron av statliga medel (se skäl 78).

| (73) | För det första anser de italienska myndigheterna att den rättspraxis som citeras i beslutet om att inleda förfarandet, särskilt domen i målet Doux Elevage (44) utvecklades under helt andra omständigheter. Italien citerar i detta avseende punkterna 208 och 209 i tribunalens dom av den 24 september 2015 i mål T-674/11 för att visa att medel från privata parter endast kan anses utgöra statliga medel om (i) de har ställts till statens förfogande av innehavarna eller ii) har övergetts av innehavarna och förvaltas av staten i enlighet med dess suveräna befogenheter (45). Däremot kan inte medel anses stå under statens kontroll och följaktligen utgöra statliga medel i den mening som avses ovan enbart till följd av den omständigheten att staten genom en lagstiftningsåtgärd föreskriver att tredje part ska använda sina egna medel på ett särskilt sätt. |
| --- | --- |

(73)

För det första anser de italienska myndigheterna att den rättspraxis som citeras i beslutet om att inleda förfarandet, särskilt domen i målet Doux Elevage (44) utvecklades under helt andra omständigheter. Italien citerar i detta avseende punkterna 208 och 209 i tribunalens dom av den 24 september 2015 i mål T-674/11 för att visa att medel från privata parter endast kan anses utgöra statliga medel om (i) de har ställts till statens förfogande av innehavarna eller ii) har övergetts av innehavarna och förvaltas av staten i enlighet med dess suveräna befogenheter (45). Däremot kan inte medel anses stå under statens kontroll och följaktligen utgöra statliga medel i den mening som avses ovan enbart till följd av den omständigheten att staten genom en lagstiftningsåtgärd föreskriver att tredje part ska använda sina egna medel på ett särskilt sätt.

44

45

| (74) | Enligt Italien är dessa villkor inte uppfyllda i fråga om åtgärd 1, eftersom beloppet på 1,1 miljarder euro tillhörde Ilvas största aktieägare och tidigare ledning. Med andra ord fastställde lagen i fråga endast att de tillgångar som ägdes av Ilvas största aktieägare och tidigare ledning, och inte av staten, skulle användas på ett visst sätt. |
| --- | --- |

(74)

Enligt Italien är dessa villkor inte uppfyllda i fråga om åtgärd 1, eftersom beloppet på 1,1 miljarder euro tillhörde Ilvas största aktieägare och tidigare ledning. Med andra ord fastställde lagen i fråga endast att de tillgångar som ägdes av Ilvas största aktieägare och tidigare ledning, och inte av staten, skulle användas på ett visst sätt.

| (75) | Enligt Italien kan åtgärden inte klassificeras som en expropriering till förmån för staten. Det rör sig enbart om tillämpning av en allmän bestämmelse i artikel 2497 i civillagen enligt vilken moderbolaget är ansvarsskyldigt gentemot sina dotterbolags aktieägare och fordringsägare i händelse av administrativa missförhållanden (responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding), vilket slogs fast i ett rättsligt beslut i saken av den 28 oktober 2014. |
| --- | --- |

(75)

Enligt Italien kan åtgärden inte klassificeras som en expropriering till förmån för staten. Det rör sig enbart om tillämpning av en allmän bestämmelse i artikel 2497 i civillagen enligt vilken moderbolaget är ansvarsskyldigt gentemot sina dotterbolags aktieägare och fordringsägare i händelse av administrativa missförhållanden (responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding), vilket slogs fast i ett rättsligt beslut i saken av den 28 oktober 2014.

responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding

| (76) | Fondo Unico di Giustizia fungerar dessutom enbart som förmyndare av beslagtagen egendom (custode ex lege) och är skyldig att iaktta gällande bestämmelser (t.ex. ministerdekretet av den 30 juli 2009) och den rättsliga myndighetens anvisningar. Fonden förfogar inte fritt över beloppen. Det aktuella beloppet kommer endast att användas för att återställa miljöskadorna, i enlighet med principen om att ”förorenaren betalar”. |
| --- | --- |

(76)

Fondo Unico di Giustizia fungerar dessutom enbart som förmyndare av beslagtagen egendom (custode ex lege) och är skyldig att iaktta gällande bestämmelser (t.ex. ministerdekretet av den 30 juli 2009) och den rättsliga myndighetens anvisningar. Fonden förfogar inte fritt över beloppen. Det aktuella beloppet kommer endast att användas för att återställa miljöskadorna, i enlighet med principen om att ”förorenaren betalar”.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

| (77) | De ursprungliga ägarna till de beslagtagna tillgångarna förlorar dessutom inte sin äganderätt, eftersom de, i händelse av ett frikännande, erhåller obligationerna och rätten att lösa in dem till relevant värde jämte ränta. |
| --- | --- |

(77)

De ursprungliga ägarna till de beslagtagna tillgångarna förlorar dessutom inte sin äganderätt, eftersom de, i händelse av ett frikännande, erhåller obligationerna och rätten att lösa in dem till relevant värde jämte ränta.

| (78) | Efter undertecknandet av det förlikningsavtal som nämndes i skäl 21 anförde de italienska myndigheterna följande kompletterande argument. Genom förlikningsavtalet gav familjen Riva formellt sitt samtycke till att ställa de beslagtagna beloppen (som de fortfarande hade tillgång till i Schweiz) till Ilvas förfogande, inbegripet i händelse av ett frikännande. Till följd av detta har beloppen frivilligt överförts från familjen Riva till Ilva, en gång för alla, utan att Fondo Unico di Giustizia utövar någon kontroll över dem |
| --- | --- |

(78)

Efter undertecknandet av det förlikningsavtal som nämndes i skäl 21 anförde de italienska myndigheterna följande kompletterande argument. Genom förlikningsavtalet gav familjen Riva formellt sitt samtycke till att ställa de beslagtagna beloppen (som de fortfarande hade tillgång till i Schweiz) till Ilvas förfogande, inbegripet i händelse av ett frikännande. Till följd av detta har beloppen frivilligt överförts från familjen Riva till Ilva, en gång för alla, utan att Fondo Unico di Giustizia utövar någon kontroll över dem

Fondo Unico di Giustizia

3.2.2   Effekt på statsbudgeten

Effekt på statsbudgeten

| (79) | Enligt Italien är det för att kunna fastställa att statligt stöd föreligger nödvändigt att visa att det finns ett tillräckligt direkt samband mellan den fördel som beviljas stödmottagaren och en minskning av statens budget, eller en tillräckligt konkret ekonomisk risk för en belastning för denna budget (46). Mot denna bakgrund är kommissionens argument i beslutet om att inleda förfarandet, nämligen att staten, genom att investera de beslagtagna beloppen i Ilvas obligationer i stället för i statsobligationer kan gå miste om eventuella intäkter, rent hypotetiskt och ogrundat. |
| --- | --- |

(79)

Enligt Italien är det för att kunna fastställa att statligt stöd föreligger nödvändigt att visa att det finns ett tillräckligt direkt samband mellan den fördel som beviljas stödmottagaren och en minskning av statens budget, eller en tillräckligt konkret ekonomisk risk för en belastning för denna budget (46). Mot denna bakgrund är kommissionens argument i beslutet om att inleda förfarandet, nämligen att staten, genom att investera de beslagtagna beloppen i Ilvas obligationer i stället för i statsobligationer kan gå miste om eventuella intäkter, rent hypotetiskt och ogrundat.

46

| (80) | För det första finns det ingen anledning att tro att de beslagtagna beloppen i ett kontrafaktiskt scenario skulle ha investerats i statsobligationer och inte bara satts in på ett av Fondo Unico di Giustizias bankkonton. |
| --- | --- |

(80)

För det första finns det ingen anledning att tro att de beslagtagna beloppen i ett kontrafaktiskt scenario skulle ha investerats i statsobligationer och inte bara satts in på ett av Fondo Unico di Giustizias bankkonton.

Fondo Unico di Giustizias

| (81) | För det andra har kommissionen inte visat att det råder ett tillräckligt direkt samband mellan beslutet att inte investera de beslagtagna beloppen i statsobligationer och dess potentiellt negativa effekt på statsbudgeten. |
| --- | --- |

(81)

För det andra har kommissionen inte visat att det råder ett tillräckligt direkt samband mellan beslutet att inte investera de beslagtagna beloppen i statsobligationer och dess potentiellt negativa effekt på statsbudgeten.

| (82) | De italienska myndigheternas slutsats är därför att åtgärd 1 inte har en negativ effekt på statsbudgeten. Tvärtom kan den ha en positiv effekt på budgeten. |
| --- | --- |

(82)

De italienska myndigheternas slutsats är därför att åtgärd 1 inte har en negativ effekt på statsbudgeten. Tvärtom kan den ha en positiv effekt på budgeten.

3.2.3   Selektiv fördel

Selektiv fördel

| (83) | Italien hävdar dessutom att Ilva inte har tilldelats någon selektiv fördel. |
| --- | --- |

(83)

Italien hävdar dessutom att Ilva inte har tilldelats någon selektiv fördel.

| (84) | Beloppen i fråga är tänkta att placeras i separata konton och öronmärkas för miljöplanen, inbegripet de arbeten som föreskrivs i det motiverade yttrandet. Åtgärden iakttar därför bara principen om att ”förorenaren betalar” genom att försöka hitta rätt balans mellan det konstitutionella intresset av att skydda både folkhälsan, sysselsättningen och miljön. I praktiken är syftet i) att underlätta Ilvas särskilda förvaltning genom att till dess förfogande ställa de medel som behövs för att genomföra de arbeten som kommissionen i sitt motiverade yttrande har fastställt att Italien måste utföra, och ii) att skydda de juridiska rättigheterna för de personer som är föremål för brottsutredningen. |
| --- | --- |

(84)

Beloppen i fråga är tänkta att placeras i separata konton och öronmärkas för miljöplanen, inbegripet de arbeten som föreskrivs i det motiverade yttrandet. Åtgärden iakttar därför bara principen om att ”förorenaren betalar” genom att försöka hitta rätt balans mellan det konstitutionella intresset av att skydda både folkhälsan, sysselsättningen och miljön. I praktiken är syftet i) att underlätta Ilvas särskilda förvaltning genom att till dess förfogande ställa de medel som behövs för att genomföra de arbeten som kommissionen i sitt motiverade yttrande har fastställt att Italien måste utföra, och ii) att skydda de juridiska rättigheterna för de personer som är föremål för brottsutredningen.

| (85) | Mer allmänt kan den aktuella åtgärden på grund av sin särskilda karaktär inte anses tilldela Ilva en selektiv fördel och detta av minst två skäl. För det första är det upp till medlemsstaterna att välja hur de hanterar situationen i avvaktan på att det straffrättsliga förfarandet avslutas (res controversa), eftersom denna fråga enligt reglerna om statligt stöd inte omfattas av kommissionens granskning. För det andra är en preliminär planering som bygger på ett framtida resultat av ett pågående straffrättsligt förfarande en allmän princip i många av de europeiska rättssystemen och kan därför inte i sig ge det företaget som gynnas av denna planering en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(85)

Mer allmänt kan den aktuella åtgärden på grund av sin särskilda karaktär inte anses tilldela Ilva en selektiv fördel och detta av minst två skäl. För det första är det upp till medlemsstaterna att välja hur de hanterar situationen i avvaktan på att det straffrättsliga förfarandet avslutas (res controversa), eftersom denna fråga enligt reglerna om statligt stöd inte omfattas av kommissionens granskning. För det andra är en preliminär planering som bygger på ett framtida resultat av ett pågående straffrättsligt förfarande en allmän princip i många av de europeiska rättssystemen och kan därför inte i sig ge det företaget som gynnas av denna planering en selektiv fördel.

res controversa

| (86) | Vad gäller de ekonomiska villkoren för de obligationer som emitteras av Ilva, förklarar de italienska myndigheterna slutligen att obligationerna kommer att emitteras till den genomsnittliga ränta som tillämpas på konton som står i Fondo Unico di Giustizias namn, exempelvis [...] under år 2015. Myndigheterna framhåller dessutom att det inte är ovanligt att företag i svårigheter eller företag som har ställts under särskild förvaltning emitterar obligationer för att täcka sina finansiella behov. |
| --- | --- |

(86)

Vad gäller de ekonomiska villkoren för de obligationer som emitteras av Ilva, förklarar de italienska myndigheterna slutligen att obligationerna kommer att emitteras till den genomsnittliga ränta som tillämpas på konton som står i Fondo Unico di Giustizias namn, exempelvis [...] under år 2015. Myndigheterna framhåller dessutom att det inte är ovanligt att företag i svårigheter eller företag som har ställts under särskild förvaltning emitterar obligationer för att täcka sina finansiella behov.

Fondo Unico di Giustizias

3.3   Åtgärd 2

Åtgärd 2

3.3.1   Selektivitet

Selektivitet

| (87) | Enligt Italien genomför den aktuella lagbestämmelsen enbart en allmän rättsprincip som gör det möjligt att på förhand dra av krediter om detta är nödvändigt för att skydda ett företags värde och förvaltningen av företagets tillgångar. Det offer som vissa fordringsägare tvingas göra kompenseras av att företagets tillgångar skyddas. Att inte något annat företag har gynnats av denna bestämmelse beror enbart på att denna lagbestämmelse nyligen infördes. |
| --- | --- |

(87)

Enligt Italien genomför den aktuella lagbestämmelsen enbart en allmän rättsprincip som gör det möjligt att på förhand dra av krediter om detta är nödvändigt för att skydda ett företags värde och förvaltningen av företagets tillgångar. Det offer som vissa fordringsägare tvingas göra kompenseras av att företagets tillgångar skyddas. Att inte något annat företag har gynnats av denna bestämmelse beror enbart på att denna lagbestämmelse nyligen infördes.

3.3.2   Statliga medel och effekt på statsbudgeten

Statliga medel och effekt på statsbudgeten

| (88) | Enligt Italien omfattar åtgärd 2 inte statliga medel. Den aktuella lagbestämmelsen gav inte den behöriga myndigheten ”rätt att leda eller påverka medlens förvaltning” (47). I detta fall var de italienska myndigheterna inte inblandade i förhållandet mellan finansinstituten och Ilva. |
| --- | --- |

(88)

Enligt Italien omfattar åtgärd 2 inte statliga medel. Den aktuella lagbestämmelsen gav inte den behöriga myndigheten ”rätt att leda eller påverka medlens förvaltning” (47). I detta fall var de italienska myndigheterna inte inblandade i förhållandet mellan finansinstituten och Ilva.

47

| (89) | Åtgärden har dessutom inte heller någon negativ effekt på statsbudgeten när det gäller statens krediter gentemot Ilva. |
| --- | --- |

(89)

Åtgärden har dessutom inte heller någon negativ effekt på statsbudgeten när det gäller statens krediter gentemot Ilva.

| (90) | Utöver skatteåtgärder måste kommissionen visa att det föreligger ett tillräckligt direkt samband mellan den fördel som beviljas stödmottagaren och en konkret ekonomisk risk för att statsbudget ska belastas (48). |
| --- | --- |

(90)

Utöver skatteåtgärder måste kommissionen visa att det föreligger ett tillräckligt direkt samband mellan den fördel som beviljas stödmottagaren och en konkret ekonomisk risk för att statsbudget ska belastas (48).

48

| (91) | I det aktuella fallet finns inget sådant samband. För det första avstår inte staten från några medel, oavsett källa (skatter, bidrag eller övrigt), som Ilva borde betala till staten. För det andra minskar inte åtgärden statens möjligheter att driva in sina krediter och missgynnar inte statliga krediter mer än andra krediter. Tvärtom, genom att skydda Ilvas tillgångar hade åtgärden en positiv effekt på samtliga fordringsägare, inbegripet staten, som kommer att kunna driva in sina fordringar med hjälp av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

(91)

I det aktuella fallet finns inget sådant samband. För det första avstår inte staten från några medel, oavsett källa (skatter, bidrag eller övrigt), som Ilva borde betala till staten. För det andra minskar inte åtgärden statens möjligheter att driva in sina krediter och missgynnar inte statliga krediter mer än andra krediter. Tvärtom, genom att skydda Ilvas tillgångar hade åtgärden en positiv effekt på samtliga fordringsägare, inbegripet staten, som kommer att kunna driva in sina fordringar med hjälp av dessa tillgångar.

| (92) | I domen i målet Piaggio fann domstolen dessutom att potentiell påverkan på offentliga fordringsägare inte är en avgörande aspekt, utan enbart en av många indikatorer för att fastställa att det föreligger en selektiv fördel som finansieras via statliga medel (49). I den domen åläggs kommissionen dessutom att bevisa att staten eller offentliga organ finns bland de främsta fordringsägarna gentemot företaget i svårigheter, vilket enligt Italien inte är fallet här. Slutligen framhåller Italien att den omtvistade åtgärden i det aktuella fallet endast genomför en allmän italiensk rättsprincip som anges i artikel 111 i lagen om insolvens (Legge Fallimentare, Regio decreto av den 16 mars 1942, nr 267), som även ingår i andra bestämmelser i samma lag, t.ex. artikel 182-quarter and quinquies, som ger ordinarie domare behörighet att göra vissa lån förhandsavdragsberättigade, särskilt om sådana lån är nödvändiga för att fortsätta företagets verksamhet och säkerställa att fordringsägarnas intressen tillgodoses på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(92)

I domen i målet Piaggio fann domstolen dessutom att potentiell påverkan på offentliga fordringsägare inte är en avgörande aspekt, utan enbart en av många indikatorer för att fastställa att det föreligger en selektiv fördel som finansieras via statliga medel (49). I den domen åläggs kommissionen dessutom att bevisa att staten eller offentliga organ finns bland de främsta fordringsägarna gentemot företaget i svårigheter, vilket enligt Italien inte är fallet här. Slutligen framhåller Italien att den omtvistade åtgärden i det aktuella fallet endast genomför en allmän italiensk rättsprincip som anges i artikel 111 i lagen om insolvens (Legge Fallimentare, Regio decreto av den 16 mars 1942, nr 267), som även ingår i andra bestämmelser i samma lag, t.ex. artikel 182-quarter and quinquies, som ger ordinarie domare behörighet att göra vissa lån förhandsavdragsberättigade, särskilt om sådana lån är nödvändiga för att fortsätta företagets verksamhet och säkerställa att fordringsägarnas intressen tillgodoses på ett bättre sätt.

49

Legge Fallimentare

Regio decreto

3.3.3   Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (93) | De italienska myndigheterna anser att lånevillkoren är normala marknadsvillkor för ett lån som beviljas mot låg säkerhet. Det lån som finansinstituten har beviljat har en ränta på tre månaders Euribor + [...] räntepunkter per år. Lånet löper från och med den 11 september 2014 till och med den 28 februari 2015. Låneavtalet innehåller alla sedvanliga villkor. Eftersom Ilva under tiden ställdes under särskild förvaltning, under vilken fordringsägare inte har rätt att driva in fordringar, återbetalades inte lånet när det löpte ut. Under den särskilda förvaltningen måste alla skulder betalas i enlighet med tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(93)

De italienska myndigheterna anser att lånevillkoren är normala marknadsvillkor för ett lån som beviljas mot låg säkerhet. Det lån som finansinstituten har beviljat har en ränta på tre månaders Euribor + [...] räntepunkter per år. Lånet löper från och med den 11 september 2014 till och med den 28 februari 2015. Låneavtalet innehåller alla sedvanliga villkor. Eftersom Ilva under tiden ställdes under särskild förvaltning, under vilken fordringsägare inte har rätt att driva in fordringar, återbetalades inte lånet när det löpte ut. Under den särskilda förvaltningen måste alla skulder betalas i enlighet med tillämpliga bestämmelser.

| (94) | När det gäller frågan huruvida beviljandet av lånen möjliggjordes av att de gjordes förhandsavdragsberättigade hävdar de italienska myndigheterna att lånen kommer att vara förhandsavdragsberättigade först efter det att den behöriga nationella domstolen bekräftar att lånet uppfyller alla villkor som anges i artikel 12.5 i lagdekret nr 101/2013, och förfarandet för att fullborda förteckningen över fordringsägare (accertamento del passivo) har iakttagits. Då krediten beviljades var klassificeringen som förhandsavdragsberättigat lån enbart rent hypotetisk. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller frågan huruvida beviljandet av lånen möjliggjordes av att de gjordes förhandsavdragsberättigade hävdar de italienska myndigheterna att lånen kommer att vara förhandsavdragsberättigade först efter det att den behöriga nationella domstolen bekräftar att lånet uppfyller alla villkor som anges i artikel 12.5 i lagdekret nr 101/2013, och förfarandet för att fullborda förteckningen över fordringsägare (accertamento del passivo) har iakttagits. Då krediten beviljades var klassificeringen som förhandsavdragsberättigat lån enbart rent hypotetisk.

accertamento del passivo)

3.4   Åtgärd 3

Åtgärd 3

| (95) | De italienska myndigheterna konstaterar för det första att det garanterade lånet i lag har öronmärkts för investeringarna inom ramen för miljöplanen. Syftet är därför att ta i tu med de problem som kommissionen redogjorde för i det motiverade yttrandet. |
| --- | --- |

(95)

De italienska myndigheterna konstaterar för det första att det garanterade lånet i lag har öronmärkts för investeringarna inom ramen för miljöplanen. Syftet är därför att ta i tu med de problem som kommissionen redogjorde för i det motiverade yttrandet.

3.4.1   Statliga medel och ekonomisk fördel

Statliga medel och ekonomisk fördel

| (96) | Enligt de italienska myndigheterna grundas användningen av statliga medel inte på den omständigheten att statliga garantier innebär en risk för statens medel om de utlöses. Statliga medel påverkas enbart om den potentiella förlusten för staten inte ersätts ordentligt. |
| --- | --- |

(96)

Enligt de italienska myndigheterna grundas användningen av statliga medel inte på den omständigheten att statliga garantier innebär en risk för statens medel om de utlöses. Statliga medel påverkas enbart om den potentiella förlusten för staten inte ersätts ordentligt.

| (97) | Vad gäller denna aspekt anser de italienska myndigheterna att garantipremien på 3,12 % är marknadsmässig, och det av flera skäl. |
| --- | --- |

(97)

Vad gäller denna aspekt anser de italienska myndigheterna att garantipremien på 3,12 % är marknadsmässig, och det av flera skäl.

| (98) | För det första lät de italienska myndigheterna en expert genomföra en undersökning (nedan kallad [...] yttrandet) för att fastställa denna premie. [...] Yttrandet bygger på en metodik som fastställts i enlighet med artikel 3.2 d i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat garantimeddelandet) (50):






  a) | Låntagarens kreditrisk analyserades med hjälp av en modell som gjorde det möjligt att dela ut ett kreditbetyg grundat på tillgänglig information. |
| --- | --- | --- |

(98)

För det första lät de italienska myndigheterna en expert genomföra en undersökning (nedan kallad [...] yttrandet) för att fastställa denna premie. [...] Yttrandet bygger på en metodik som fastställts i enlighet med artikel 3.2 d i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat garantimeddelandet) (50):

yttrandet

garantimeddelandet

50

a)

Låntagarens kreditrisk analyserades med hjälp av en modell som gjorde det möjligt att dela ut ett kreditbetyg grundat på tillgänglig information.

| b) | Med beaktande av detta kreditbetyg genomfördes en riktmärkesanalys för att välja ut en rimlig mängd marknadsvärden för garantipremien grundat på de olika metoder som används i internationell praxis. |
| --- | --- |

b)

Med beaktande av detta kreditbetyg genomfördes en riktmärkesanalys för att välja ut en rimlig mängd marknadsvärden för garantipremien grundat på de olika metoder som används i internationell praxis.

| c) | Resultaten bekräftades dessutom genom ytterligare utvärderingskriterier. |
| --- | --- |

c)

Resultaten bekräftades dessutom genom ytterligare utvärderingskriterier.

| d) | Resultatet var en ränta på sexmånaders Euribor + ett spann på 2,5 % till 3,12 %. |
| --- | --- |

d)

Resultatet var en ränta på sexmånaders Euribor + ett spann på 2,5 % till 3,12 %.

| e) | Den högsta procentvärdet valdes. |
| --- | --- |

e)

Den högsta procentvärdet valdes.

| (99) | För det andra faller garantipremien och den ränta som Ilva har betalat på lånet inom det spann som angavs i skäl 90 i beslutet om att inleda förfarandet (dvs. att marginalen för ett lån till ett tekniskt sett insolvent företag med ett kreditbetyg under CCC skulle vara 400–1 000 räntepunkter). Vid den kreditrisk som är förbunden med lånet bör hänsyn därför tas till att det rör sig om ett förhandsavdragsberättigat lån. |
| --- | --- |

(99)

För det andra faller garantipremien och den ränta som Ilva har betalat på lånet inom det spann som angavs i skäl 90 i beslutet om att inleda förfarandet (dvs. att marginalen för ett lån till ett tekniskt sett insolvent företag med ett kreditbetyg under CCC skulle vara 400–1 000 räntepunkter). Vid den kreditrisk som är förbunden med lånet bör hänsyn därför tas till att det rör sig om ett förhandsavdragsberättigat lån.

| (100) | För det tredje måste den risk som staten bär bedömas mot statens övergripande lönsamhetsmål. I detta avseende bör det understrykas att åtgärden var öronmärkt för att täcka kostnaderna för att fullgöra den italienska statens miljöskyldigheter enligt kommissionens motiverade yttrande. Principen om en privat aktör i en marknadsekonomi bör därför bedömas i förhållande till alla relevanta statliga överväganden, inklusive att den slutliga belastningen på statsbudgeten skulle bli lägre om miljöinvesteringarna genomförs tack vare åtgärd 3 (51). |
| --- | --- |

(100)

För det tredje måste den risk som staten bär bedömas mot statens övergripande lönsamhetsmål. I detta avseende bör det understrykas att åtgärden var öronmärkt för att täcka kostnaderna för att fullgöra den italienska statens miljöskyldigheter enligt kommissionens motiverade yttrande. Principen om en privat aktör i en marknadsekonomi bör därför bedömas i förhållande till alla relevanta statliga överväganden, inklusive att den slutliga belastningen på statsbudgeten skulle bli lägre om miljöinvesteringarna genomförs tack vare åtgärd 3 (51).

51

| (101) | Sammanfattningsvis anser Italien att i) garantin ersätts på marknadsmässiga villkor och ii) den risk som staten bär som garantigivare är ekonomiskt rationell och förenlig med statens övergripande lönsamhetsmål. |
| --- | --- |

(101)

Sammanfattningsvis anser Italien att i) garantin ersätts på marknadsmässiga villkor och ii) den risk som staten bär som garantigivare är ekonomiskt rationell och förenlig med statens övergripande lönsamhetsmål.

| (102) | Slutligen framhåller Italien att det inte är ovanligt att kreditinstitutioner som redan är exponerade mot ett företag som är föremål för ett insolvensförfarande tillhandahåller kompletterande förhandsavdragsberättigad interimfinansiering för detta företag, även när sådan finansiering inte backas upp av en statlig garanti. Bankerna Intesa Sanpaolos och Banco Popolares beteende i samband med åtgärd 3 är därför inte ovanligt. Dessa banker är i likhet med andra banker redan exponerade mot Ilva eftersom de har hållit kreditlinor öppna till förmån för Ilva, trots att det saknats statliga garantier för dessa kreditlinor. |
| --- | --- |

(102)

Slutligen framhåller Italien att det inte är ovanligt att kreditinstitutioner som redan är exponerade mot ett företag som är föremål för ett insolvensförfarande tillhandahåller kompletterande förhandsavdragsberättigad interimfinansiering för detta företag, även när sådan finansiering inte backas upp av en statlig garanti. Bankerna Intesa Sanpaolos och Banco Popolares beteende i samband med åtgärd 3 är därför inte ovanligt. Dessa banker är i likhet med andra banker redan exponerade mot Ilva eftersom de har hållit kreditlinor öppna till förmån för Ilva, trots att det saknats statliga garantier för dessa kreditlinor.

3.5   Åtgärd 4

Åtgärd 4

| (103) | De italienska myndigheterna betonar att bestämmelsen i artikel 3.5 i lagdekret nr 1/2015 inte förpliktade företag att ingå ett förlikningsavtal utan endast avsåg själva förfarandet, och gjorde det möjligt för Ilvas särskilda förvaltare att använda medel från förlikningen inom ramen för förfarandet för den särskilda förvaltningen. Ilva och Fintecna ingick frivilligt förlikningsavtalet. |
| --- | --- |

(103)

De italienska myndigheterna betonar att bestämmelsen i artikel 3.5 i lagdekret nr 1/2015 inte förpliktade företag att ingå ett förlikningsavtal utan endast avsåg själva förfarandet, och gjorde det möjligt för Ilvas särskilda förvaltare att använda medel från förlikningen inom ramen för förfarandet för den särskilda förvaltningen. Ilva och Fintecna ingick frivilligt förlikningsavtalet.

3.5.1   Principen om marknadsekonomisk aktör

Principen om marknadsekonomisk aktör

| (104) | De italienska myndigheterna upprepar att de anser att det statliga företaget Fintecna generellt sett bedriver sin verksamhet som vilken annan marknadsekonomisk aktör som helst (52). Detta bekräftades i själva beslutet om att inleda förfarandet, där det enligt de italienska myndigheterna konstaterades att 1996 års avtalsklausul var ett åtagande som även en privat försäljare hade gjort och att det belopp som Fintecna betalade var förenligt med ett rationellt beslut av en privat investerare (53). |
| --- | --- |

(104)

De italienska myndigheterna upprepar att de anser att det statliga företaget Fintecna generellt sett bedriver sin verksamhet som vilken annan marknadsekonomisk aktör som helst (52). Detta bekräftades i själva beslutet om att inleda förfarandet, där det enligt de italienska myndigheterna konstaterades att 1996 års avtalsklausul var ett åtagande som även en privat försäljare hade gjort och att det belopp som Fintecna betalade var förenligt med ett rationellt beslut av en privat investerare (53).

52

53

| (105) | I beslutet om att inleda förfarandet frågade sig kommissionen emellertid huruvida en privat aktör skulle ha väntat med att fullgöra sitt åtagande till ett senare skede av Ilvas omstrukturering. De italienska myndigheterna anser att transaktionen enbart ska ses som fullgörandet av en avtalsförpliktelse i fråga om miljöskador. Den finansiella börda som Fintecna ålagts ger därför inte de berörda företagen en bestämd fördel, enligt definitionen i EU-domstolens domar i målen Sloman Neptun (54) och Ecotrade (55). |
| --- | --- |

(105)

I beslutet om att inleda förfarandet frågade sig kommissionen emellertid huruvida en privat aktör skulle ha väntat med att fullgöra sitt åtagande till ett senare skede av Ilvas omstrukturering. De italienska myndigheterna anser att transaktionen enbart ska ses som fullgörandet av en avtalsförpliktelse i fråga om miljöskador. Den finansiella börda som Fintecna ålagts ger därför inte de berörda företagen en bestämd fördel, enligt definitionen i EU-domstolens domar i målen Sloman Neptun (54) och Ecotrade (55).

54

55

| (106) | De italienska myndigheterna erinrar om att Fintecna genomförde ett grundligt preliminärt förfarande, inbegripet utlåtanden och rapporter från experter, innan det fattade det slutliga förlikningsbeslutet den 4 mars 2015. Genom att ingå förlikningsavtalet befriades Fintecna från allt juridiskt ansvar som kunde ha utlöst ännu högre skadestånd i framtiden. Att tillämpa den alternativa metod som nämns i skäl 96 i beslutet om att inleda förfarandet (dvs. att mot bakgrund av ändringarna i Ilvas ledning inte, eller inte omedelbart, betala skadestånd) hade varit opportunistiskt och riskabelt och hade inte varit förenligt med en marknadsekonomisk aktörs agerande enligt domstolens definition (56). |
| --- | --- |

(106)

De italienska myndigheterna erinrar om att Fintecna genomförde ett grundligt preliminärt förfarande, inbegripet utlåtanden och rapporter från experter, innan det fattade det slutliga förlikningsbeslutet den 4 mars 2015. Genom att ingå förlikningsavtalet befriades Fintecna från allt juridiskt ansvar som kunde ha utlöst ännu högre skadestånd i framtiden. Att tillämpa den alternativa metod som nämns i skäl 96 i beslutet om att inleda förfarandet (dvs. att mot bakgrund av ändringarna i Ilvas ledning inte, eller inte omedelbart, betala skadestånd) hade varit opportunistiskt och riskabelt och hade inte varit förenligt med en marknadsekonomisk aktörs agerande enligt domstolens definition (56).

56

3.6   Åtgärd 5

Åtgärd 5

3.6.1   Selektiv ekonomisk fördel

Selektiv ekonomisk fördel

| (107) | De italienska myndigheterna anser därför att lånet ställdes ut på marknadsmässiga villkor. Det lån som staten beviljade har en årlig ränta på sexmånaders Euribor + 300 räntepunkter. En arbetsdag innan lånet beviljades låg sexmånaders Euribor på -0,04 %. Räntan fastställdes därför till 2,96 %. |
| --- | --- |

(107)

De italienska myndigheterna anser därför att lånet ställdes ut på marknadsmässiga villkor. Det lån som staten beviljade har en årlig ränta på sexmånaders Euribor + 300 räntepunkter. En arbetsdag innan lånet beviljades låg sexmånaders Euribor på -0,04 %. Räntan fastställdes därför till 2,96 %.

| (108) | Italien hävdar att detta ligger i linje med [...] det yttrande som förbereddes inför beviljandet av åtgärd 3 (se skäl 98). I [...] yttrandet anges att en ränta på mellan 2,50 % och 3,12 % skulle vara förenlig med marknaden. Eftersom Ilvas situation inte dramatiskt förändrades mellan beviljandet av åtgärd 3 och beviljandet av åtgärd 5 (i april 2015 respektive i december 2015) anser de italienska myndigheterna att [...] yttrandet kan användas för att bedöma huruvida åtgärd 5 är förenlig med marknaden. |
| --- | --- |

(108)

Italien hävdar att detta ligger i linje med [...] det yttrande som förbereddes inför beviljandet av åtgärd 3 (se skäl 98). I [...] yttrandet anges att en ränta på mellan 2,50 % och 3,12 % skulle vara förenlig med marknaden. Eftersom Ilvas situation inte dramatiskt förändrades mellan beviljandet av åtgärd 3 och beviljandet av åtgärd 5 (i april 2015 respektive i december 2015) anser de italienska myndigheterna att [...] yttrandet kan användas för att bedöma huruvida åtgärd 5 är förenlig med marknaden.

| (109) | Italien betonar dessutom att lånet är förhandsavdragsberättigat – en viktig omständighet som kommissionen bör ta hänsyn till när den bedömer kreditrisken i samband med lånet. |
| --- | --- |

(109)

Italien betonar dessutom att lånet är förhandsavdragsberättigat – en viktig omständighet som kommissionen bör ta hänsyn till när den bedömer kreditrisken i samband med lånet.

| (110) | Italien hävdar dessutom att syftet med åtgärd 5 är att underlätta processen för att avyttra Ilva och att åtgärden under tiden garanterar att verksamheten bedrivs på ett sätt som är förenligt med kraven om skydd för miljön, hälsan och sysselsättningen. |
| --- | --- |

(110)

Italien hävdar dessutom att syftet med åtgärd 5 är att underlätta processen för att avyttra Ilva och att åtgärden under tiden garanterar att verksamheten bedrivs på ett sätt som är förenligt med kraven om skydd för miljön, hälsan och sysselsättningen.

| (111) | Slutligen erinrar Italien om att den 9 juni 2016 ändrade lagdekret nr 98/2016 återbetalningsskyldigheten för lånet och överförde denna från förvärvaren av Ilvas tillgångar till Ilva självt. På grund av ändringar i försäljningsprocessen och för att undvika att dagen för den slutliga återbetalningen av lånet sköts upp till efter avyttringen av Ilvas tillgångar ändrade artikel 1.1. a i lagdekret nr 243/2016 dessutom dagen för återbetalningen av lånet till 60 dagar efter den slutliga avyttringen av Ilvas tillgångar, vilket frikopplade återbetalningsdagen från det beslut i vilket det förklarades att Ilvas verksamhet hade upphört. |
| --- | --- |

(111)

Slutligen erinrar Italien om att den 9 juni 2016 ändrade lagdekret nr 98/2016 återbetalningsskyldigheten för lånet och överförde denna från förvärvaren av Ilvas tillgångar till Ilva självt. På grund av ändringar i försäljningsprocessen och för att undvika att dagen för den slutliga återbetalningen av lånet sköts upp till efter avyttringen av Ilvas tillgångar ändrade artikel 1.1. a i lagdekret nr 243/2016 dessutom dagen för återbetalningen av lånet till 60 dagar efter den slutliga avyttringen av Ilvas tillgångar, vilket frikopplade återbetalningsdagen från det beslut i vilket det förklarades att Ilvas verksamhet hade upphört.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

4.1   Synpunkter från Ilva

Synpunkter från Ilva

| (112) | Ilva underrättade kommissionen om att det till fullo ställer sig bakom de italienska myndigheternas synpunkter, som sammanfattas i avsnitt 3 i detta beslut. |
| --- | --- |

(112)

Ilva underrättade kommissionen om att det till fullo ställer sig bakom de italienska myndigheternas synpunkter, som sammanfattas i avsnitt 3 i detta beslut.

4.2   Synpunkter från Peacelink

Synpunkter från Peacelink

| (113) | Peacelink är en italiensk icke-statlig organisation vars arbete går ut på att ge allmänheten transparent information i olika frågor, t.ex. militära konflikter eller miljökonflikter. |
| --- | --- |

(113)

Peacelink är en italiensk icke-statlig organisation vars arbete går ut på att ge allmänheten transparent information i olika frågor, t.ex. militära konflikter eller miljökonflikter.

| (114) | Peacelink anser att de tvivel som kommissionen ger uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet är fullt motiverade. När det gäller åtgärd 1 gör organisationen gällande att den planerade betalningen av beslagtagna belopp skulle resultera i att staten tvingas bära risken av resultatet av det rättsliga förfarandet. Ingen privat aktör skulle godta att bära en sådan risk. När det gäller åtgärd 2 anser Peacelink att ingen marknadsaktör hade beviljat något lån till Ilva utan statligt ingripande. Detta ingripande innebär dessutom en risk för att statliga medel måste tillgripas, eftersom det påverkar i vilken ordningsföljd statliga krediter ska återbetalas. När det gäller åtgärd 3 är Peacelink av den uppfattningen att ingen privat långivare på marknaden hade beviljat ett lån på de villkor som Ilva erbjöds. När det gäller åtgärd 4 anser Peacelink slutligen att det föreligger statligt stöd eftersom Fintecna endast gick med på förlikning i fråga om sin fordran på grund av bestämmelserna i lagdekret nr 1/2015. Den omständigheten att Fintecna ägs av staten gör också att det är tveksamt om det har förmåga att bete sig som en privat aktör. |
| --- | --- |

(114)

Peacelink anser att de tvivel som kommissionen ger uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet är fullt motiverade. När det gäller åtgärd 1 gör organisationen gällande att den planerade betalningen av beslagtagna belopp skulle resultera i att staten tvingas bära risken av resultatet av det rättsliga förfarandet. Ingen privat aktör skulle godta att bära en sådan risk. När det gäller åtgärd 2 anser Peacelink att ingen marknadsaktör hade beviljat något lån till Ilva utan statligt ingripande. Detta ingripande innebär dessutom en risk för att statliga medel måste tillgripas, eftersom det påverkar i vilken ordningsföljd statliga krediter ska återbetalas. När det gäller åtgärd 3 är Peacelink av den uppfattningen att ingen privat långivare på marknaden hade beviljat ett lån på de villkor som Ilva erbjöds. När det gäller åtgärd 4 anser Peacelink slutligen att det föreligger statligt stöd eftersom Fintecna endast gick med på förlikning i fråga om sin fordran på grund av bestämmelserna i lagdekret nr 1/2015. Den omständigheten att Fintecna ägs av staten gör också att det är tveksamt om det har förmåga att bete sig som en privat aktör.

| (115) | Peacelink bad dessutom kommissionen att utvidga omfattningen av den fördjupade undersökningen av det offentliga stöd som tillhandahölls genom lagdekret nr 191/2015 i form av ett lån på 300 miljoner euro och ett annat lån på 800 miljoner euro. |
| --- | --- |

(115)

Peacelink bad dessutom kommissionen att utvidga omfattningen av den fördjupade undersökningen av det offentliga stöd som tillhandahölls genom lagdekret nr 191/2015 i form av ett lån på 300 miljoner euro och ett annat lån på 800 miljoner euro.

| (116) | Slutligen hade Peacelink synpunkter på miljöaspekter i samband med Ilva. Dessa saknar dock relevans för det aktuella förfarandet om statligt stöd. |
| --- | --- |

(116)

Slutligen hade Peacelink synpunkter på miljöaspekter i samband med Ilva. Dessa saknar dock relevans för det aktuella förfarandet om statligt stöd.

4.3   Synpunkter från WF Stahl

Synpunkter från WF Stahl

| (117) | WV Stahl är den tyska stålindustrins branschorganisation. Organisationen har sitt säte Düsseldorf. |
| --- | --- |

(117)

WV Stahl är den tyska stålindustrins branschorganisation. Organisationen har sitt säte Düsseldorf.

| (118) | WV Stahl delar de tvivel som kommissionen gav uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet. När det gäller åtgärd 1 anser WV Stahl att förskottsbetalningen av beslagtagna belopp skulle ge Ilva en ekonomisk fördel. När det gäller åtgärd 2 anser WV Stahl att omständigheten att lånet är förhandsavdragsberättigat fungerar som en typ av garanti och därför är ett tecken på olagligt statligt stöd. Enligt WV Stahl är det uppenbart att det föreligger statligt stöd i åtgärd 3. När det gäller åtgärd 4 förklarar WV Stahl att en marknadsekonomisk aktör inte hade godtagit en sådan uppgörelse. |
| --- | --- |

(118)

WV Stahl delar de tvivel som kommissionen gav uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet. När det gäller åtgärd 1 anser WV Stahl att förskottsbetalningen av beslagtagna belopp skulle ge Ilva en ekonomisk fördel. När det gäller åtgärd 2 anser WV Stahl att omständigheten att lånet är förhandsavdragsberättigat fungerar som en typ av garanti och därför är ett tecken på olagligt statligt stöd. Enligt WV Stahl är det uppenbart att det föreligger statligt stöd i åtgärd 3. När det gäller åtgärd 4 förklarar WV Stahl att en marknadsekonomisk aktör inte hade godtagit en sådan uppgörelse.

| (119) | WV Stahl varnade kommissionen för att ytterligare statligt stöd kunde beviljas i form av två på lån på 300 miljoner euro respektive 800 miljoner euro. WV Stahl uppmanar kommissionen att se till att Ilva inte beviljas ytterligare statligt stöd. Framför allt bör man vid alla statliga utgifter för åtgärder som är akut nödvändiga för att klara de existerande föroreningarna och garantera folkhälsan i Taranto även i fortsättningen iaktta principen om att förorenaren betalar och se till att stödet inte används som en förevändning för att uppgradera Ilvas stålverk. |
| --- | --- |

(119)

WV Stahl varnade kommissionen för att ytterligare statligt stöd kunde beviljas i form av två på lån på 300 miljoner euro respektive 800 miljoner euro. WV Stahl uppmanar kommissionen att se till att Ilva inte beviljas ytterligare statligt stöd. Framför allt bör man vid alla statliga utgifter för åtgärder som är akut nödvändiga för att klara de existerande föroreningarna och garantera folkhälsan i Taranto även i fortsättningen iaktta principen om att förorenaren betalar och se till att stödet inte används som en förevändning för att uppgradera Ilvas stålverk.

| (120) | Slutligen uppmanar WV Stahl kommissionen att säkerställa att allt stöd som enligt den fördjupade undersökningen är oförenligt snabbt betalas tillbaka. När det gäller statligt stöd i form av lån bör beloppet beräknas grundat på skillnaden mellan den ränta som staten tar ut och den ränta kan anses ha varit en marknadsmässig ränta då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(120)

Slutligen uppmanar WV Stahl kommissionen att säkerställa att allt stöd som enligt den fördjupade undersökningen är oförenligt snabbt betalas tillbaka. När det gäller statligt stöd i form av lån bör beloppet beräknas grundat på skillnaden mellan den ränta som staten tar ut och den ränta kan anses ha varit en marknadsmässig ränta då stödet beviljades.

4.4   Synpunkter från Riva Fire SpA

Synpunkter från Riva Fire SpA

| (121) | Riva Fire SpA (nedan kallat Riva Fire) kontrollerade Ilva från 1995, när det förvärvade företaget från IRI, och fram till den 4 juni 2013, då ledningen för Ilvas stålverk överfördes till en förvaltare som utsetts av regeringen i enlighet med lagdekret nr 61/2013. |
| --- | --- |

(121)

Riva Fire SpA (nedan kallat Riva Fire) kontrollerade Ilva från 1995, när det förvärvade företaget från IRI, och fram till den 4 juni 2013, då ledningen för Ilvas stålverk överfördes till en förvaltare som utsetts av regeringen i enlighet med lagdekret nr 61/2013.

Riva Fire)

| (122) | I sina synpunkter vill Riva Fire ge vad det anser vara den sanna versionen av företagets historia fram till dess att det senare blev föremål för ett insolvensförfarande i enlighet med lagdekret nr 1/2015. Framför allt hävdar Riva Fire att det genom en rad åtgärder från de italienska rättsliga och verkställande myndigheternas sida på ett otillbörligt sätt tvingades lämna Ilvas ledning, utan att det gavs möjlighet att försvara sin uppfattning i ett riktigt kontradiktoriskt förfarande som säkerställde dess rätt till försvar. |
| --- | --- |

(122)

I sina synpunkter vill Riva Fire ge vad det anser vara den sanna versionen av företagets historia fram till dess att det senare blev föremål för ett insolvensförfarande i enlighet med lagdekret nr 1/2015. Framför allt hävdar Riva Fire att det genom en rad åtgärder från de italienska rättsliga och verkställande myndigheternas sida på ett otillbörligt sätt tvingades lämna Ilvas ledning, utan att det gavs möjlighet att försvara sin uppfattning i ett riktigt kontradiktoriskt förfarande som säkerställde dess rätt till försvar.

| (123) | Riva Fire kommenterar inte i detalj de åtgärder som är föremål för beslutet om att inleda förfarandet eller beslutet om att utvidga förfarandet. |
| --- | --- |

(123)

Riva Fire kommenterar inte i detalj de åtgärder som är föremål för beslutet om att inleda förfarandet eller beslutet om att utvidga förfarandet.

| (124) | Företaget betonar emellertid de motsägelser som det anser präglar de italienska myndigheternas framställning. Enligt Riva Fire har de italienska myndigheterna inom ramen för kommissionen granskning om statligt stöd å ena sidan hävdat att de offentliga medel som Ilva beviljades inte utgjorde statligt stöd på grund av att medlen skulle användas för att avhjälpa miljöskador. Å andra sidan har myndigheterna inom ramen för kommissionens förfarande för överträdelse av miljölagstiftningen hävdat att Ilvas anläggning i Taranto inte utgjorde någon miljö- eller hälsorisk. |
| --- | --- |

(124)

Företaget betonar emellertid de motsägelser som det anser präglar de italienska myndigheternas framställning. Enligt Riva Fire har de italienska myndigheterna inom ramen för kommissionen granskning om statligt stöd å ena sidan hävdat att de offentliga medel som Ilva beviljades inte utgjorde statligt stöd på grund av att medlen skulle användas för att avhjälpa miljöskador. Å andra sidan har myndigheterna inom ramen för kommissionens förfarande för överträdelse av miljölagstiftningen hävdat att Ilvas anläggning i Taranto inte utgjorde någon miljö- eller hälsorisk.

4.5   Italiens kommentarer till synpunkterna från berörda parter

Italiens kommentarer till synpunkterna från berörda parter

| (125) | Kommissionen översände synpunkterna från Riva Fire, Peacelink, WV Stahl och Ilva till de italienska myndigheterna. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen översände synpunkterna från Riva Fire, Peacelink, WV Stahl och Ilva till de italienska myndigheterna.

| (126) | De italienska myndigheterna anser att dessa synpunkter antingen är för allmänt formulerade eller irrelevanta för det aktuella förfarandet. Enligt myndigheterna har de allmänna argumenten i dessa synpunkter redan behandlats i de synpunkter som de italienska myndigheterna har lämnat som svar på beslutet om att inleda förfarandet och beslutet om att utvidga förfarandet. |
| --- | --- |

(126)

De italienska myndigheterna anser att dessa synpunkter antingen är för allmänt formulerade eller irrelevanta för det aktuella förfarandet. Enligt myndigheterna har de allmänna argumenten i dessa synpunkter redan behandlats i de synpunkter som de italienska myndigheterna har lämnat som svar på beslutet om att inleda förfarandet och beslutet om att utvidga förfarandet.

| (127) | Dessutom anser de italienska myndigheterna att Riva Fires påstående beträffande de uppenbara motsägelser som beskrivs i skäl 124 är ogrundat. De italienska myndigheterna har otvetydigt medgett att finns akuta hälso- och miljöproblem i Taranto-området. Det enskilda citat som Riva Fire återger, om att anläggningen i Taranto inte ger upphov till några miljö- eller hälsorisker, är taget ur sitt sammanhang och speglar i vilket fall som helst inte alls de italienska myndigheternas officiella ståndpunkt. |
| --- | --- |

(127)

Dessutom anser de italienska myndigheterna att Riva Fires påstående beträffande de uppenbara motsägelser som beskrivs i skäl 124 är ogrundat. De italienska myndigheterna har otvetydigt medgett att finns akuta hälso- och miljöproblem i Taranto-området. Det enskilda citat som Riva Fire återger, om att anläggningen i Taranto inte ger upphov till några miljö- eller hälsorisker, är taget ur sitt sammanhang och speglar i vilket fall som helst inte alls de italienska myndigheternas officiella ståndpunkt.

5.   BEDÖMNING AV STÖDET

BEDÖMNING AV STÖDET

5.1   Påstådd motsägelse mellan förfarandet om statligt stöd och förfarandet om överträdelse av unionens miljölagstiftning

Påstådd motsägelse mellan förfarandet om statligt stöd och förfarandet om överträdelse av unionens miljölagstiftning

| (128) | Rent allmänt hävdar de italienska myndigheterna att de olika statliga ingripandena till förmån för Ilva i första hand har haft som mål att ta i tu med de farhågor som kommissionen har gett uttryck för i det motiverade yttrandet. Riva Fire konstaterar i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet att det finns en motsättning mellan de italienska myndigheterna uppfattning i överträdelseförfarandet och deras uppfattning i förfarandet om statligt stöd (se skäl 124 och Italiens motargument i skäl 127). Enligt Italien skulle kommissionen motsäga sig själv om den dels kräver att Italien snabbt genomför det arbete som krävs för att få anläggningen i Taranto att uppfylla tillämpliga miljöbestämmelser, dels hindrar de italienska myndigheterna från att finansiera detta arbete. |
| --- | --- |

(128)

Rent allmänt hävdar de italienska myndigheterna att de olika statliga ingripandena till förmån för Ilva i första hand har haft som mål att ta i tu med de farhågor som kommissionen har gett uttryck för i det motiverade yttrandet. Riva Fire konstaterar i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet att det finns en motsättning mellan de italienska myndigheterna uppfattning i överträdelseförfarandet och deras uppfattning i förfarandet om statligt stöd (se skäl 124 och Italiens motargument i skäl 127). Enligt Italien skulle kommissionen motsäga sig själv om den dels kräver att Italien snabbt genomför det arbete som krävs för att få anläggningen i Taranto att uppfylla tillämpliga miljöbestämmelser, dels hindrar de italienska myndigheterna från att finansiera detta arbete.

| (129) | Kommissionen avvisar detta argument. Rent principiellt kan upphörandet av en överträdelse av en viss uppsättning regler inte motivera att en annan uppsättning regler överträds. I det aktuella fallet bör arbetet med att få Ilva att följa den tillämpliga EU-miljölagstiftningen inte ske på ett sätt som bryter mot unionens regler om statligt stöd genom att man tillhandahåller sådant offentligt stöd som inte är tillgängligt för Ilvas konkurrenter, som också måste också följa EU:s miljölagstiftning men som inte gynnas av liknande olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen avvisar detta argument. Rent principiellt kan upphörandet av en överträdelse av en viss uppsättning regler inte motivera att en annan uppsättning regler överträds. I det aktuella fallet bör arbetet med att få Ilva att följa den tillämpliga EU-miljölagstiftningen inte ske på ett sätt som bryter mot unionens regler om statligt stöd genom att man tillhandahåller sådant offentligt stöd som inte är tillgängligt för Ilvas konkurrenter, som också måste också följa EU:s miljölagstiftning men som inte gynnas av liknande olagligt statligt stöd.

| (130) | De italienska myndigheterna hävdar också att de offentliga stödåtgärder som öronmärkts för att genomföra miljöplanen inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom åtgärdernas syfte är att avhjälpa miljöskador i avvaktan på att förorenaren ska identifieras, vilket ligger i linje med direktiv 2004/35/EG och artikel 250 i den italienska miljölagen samt skälen 114 och 115 i kommissionens beslut om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(130)

De italienska myndigheterna hävdar också att de offentliga stödåtgärder som öronmärkts för att genomföra miljöplanen inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom åtgärdernas syfte är att avhjälpa miljöskador i avvaktan på att förorenaren ska identifieras, vilket ligger i linje med direktiv 2004/35/EG och artikel 250 i den italienska miljölagen samt skälen 114 och 115 i kommissionens beslut om att inleda förfarandet.

| (131) | Av nedanstående skäl anser kommissionen anser att de italienska myndigheternas resonemang är felaktigt. |
| --- | --- |

(131)

Av nedanstående skäl anser kommissionen anser att de italienska myndigheternas resonemang är felaktigt.

| (132) | För det första erinrar kommissionen om att endast åtgärderna 1 och 3 i lag har öronmärkts för att genomföra miljöplanen. |
| --- | --- |

(132)

För det första erinrar kommissionen om att endast åtgärderna 1 och 3 i lag har öronmärkts för att genomföra miljöplanen.

| (133) | Framför allt är det endast åtgärdens effekt på företaget som är relevant, och inte orsaken till eller syftet med det statliga ingripandet (57). Eftersom det endast är effekten av åtgärden på företaget som har betydelse är miljömål eller andra bakomliggande mål med åtgärder i sig irrelevanta. Det är också irrelevant huruvida fördelen är obligatorisk för företaget på så sätt att det inte kunde undvika eller vägra den (58). |
| --- | --- |

(133)

Framför allt är det endast åtgärdens effekt på företaget som är relevant, och inte orsaken till eller syftet med det statliga ingripandet (57). Eftersom det endast är effekten av åtgärden på företaget som har betydelse är miljömål eller andra bakomliggande mål med åtgärder i sig irrelevanta. Det är också irrelevant huruvida fördelen är obligatorisk för företaget på så sätt att det inte kunde undvika eller vägra den (58).

57

58

| (134) | Statliga ingripanden som genomförs i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 2004/35/EG omfattas därför inte av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget. Artikel 107.1 i EUF-fördraget kan i lika hög grad tillämpas i båda scenarierna, dvs. i) när förorenaren ännu inte har identifierats och ii) när förorenaren har identifierats men har underlåtit att vidta de avhjälpande åtgärder som krävs. I båda scenarierna blir de saneringsåtgärder som staten genomför statligt stöd om staten lättar på den börda som normalt bärs av en stödmottagare som Ilva och inte försöker kräva tillbaka de medel som företaget använde för saneringen från den identifierade förorenaren. |
| --- | --- |

(134)

Statliga ingripanden som genomförs i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 2004/35/EG omfattas därför inte av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget. Artikel 107.1 i EUF-fördraget kan i lika hög grad tillämpas i båda scenarierna, dvs. i) när förorenaren ännu inte har identifierats och ii) när förorenaren har identifierats men har underlåtit att vidta de avhjälpande åtgärder som krävs. I båda scenarierna blir de saneringsåtgärder som staten genomför statligt stöd om staten lättar på den börda som normalt bärs av en stödmottagare som Ilva och inte försöker kräva tillbaka de medel som företaget använde för saneringen från den identifierade förorenaren.

| (135) | I det aktuella fallet ges staten i beslutet om att inleda förfarandet endast tillåtelse att tillfälligt täcka akuta saneringsåtgärder, nämligen endast till dess att förorenaren har identifierats, och detta på villkor att Italien kräver tillbaka kostnaderna från förorenaren (59). I beslutet om att inleda förfarandet ges därför ingen absolut och ovillkorlig tillåtelse att använda statliga medel för att uppfylla de krav som anges i det motiverade yttrandet och/eller i Ilvas miljöplan. |
| --- | --- |

(135)

I det aktuella fallet ges staten i beslutet om att inleda förfarandet endast tillåtelse att tillfälligt täcka akuta saneringsåtgärder, nämligen endast till dess att förorenaren har identifierats, och detta på villkor att Italien kräver tillbaka kostnaderna från förorenaren (59). I beslutet om att inleda förfarandet ges därför ingen absolut och ovillkorlig tillåtelse att använda statliga medel för att uppfylla de krav som anges i det motiverade yttrandet och/eller i Ilvas miljöplan.

59

| (136) | Vad gäller denna aspekt konstaterar kommissionen exempelvis att den miljöplan som Italien hänvisar till innehåller en rad åtgärder som inte kan klassificeras som ”akuta saneringsåtgärder”, utan snarare som uppgraderingar i syfte att förbättra Ilvas möjligheter att uppfylla miljöstandarderna vid ståltillverkning, i enlighet med Ilvas miljötillstånd. |
| --- | --- |

(136)

Vad gäller denna aspekt konstaterar kommissionen exempelvis att den miljöplan som Italien hänvisar till innehåller en rad åtgärder som inte kan klassificeras som ”akuta saneringsåtgärder”, utan snarare som uppgraderingar i syfte att förbättra Ilvas möjligheter att uppfylla miljöstandarderna vid ståltillverkning, i enlighet med Ilvas miljötillstånd.

| (137) | Med tanke på att det endast är statliga åtgärders effekt som är relevant (och inte orsaken till eller syftet med dem) går det framför allt inte att dra slutsatsen att åtgärder som i sig utgör statligt stöd skulle upphöra att vara stöd bara för att de används för Ilvas miljöplan. Beslutet om att inleda förfarandet tillåter inte (och kunde inte ha tillåtit) detta. |
| --- | --- |

(137)

Med tanke på att det endast är statliga åtgärders effekt som är relevant (och inte orsaken till eller syftet med dem) går det framför allt inte att dra slutsatsen att åtgärder som i sig utgör statligt stöd skulle upphöra att vara stöd bara för att de används för Ilvas miljöplan. Beslutet om att inleda förfarandet tillåter inte (och kunde inte ha tillåtit) detta.

| (138) | Kommissionens slutsats är därför att Italien inte kan åberopa kraven i det motiverade yttrandet eller formuleringarna i skälen 114 och 115 i kommissionens beslut om att inleda förfarandet för att inte klassificera statens finansiering av Ilvas nuvarande verksamhet och miljökostnader som stöd. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionens slutsats är därför att Italien inte kan åberopa kraven i det motiverade yttrandet eller formuleringarna i skälen 114 och 115 i kommissionens beslut om att inleda förfarandet för att inte klassificera statens finansiering av Ilvas nuvarande verksamhet och miljökostnader som stöd.

5.2   Förekomst av stöd

Förekomst av stöd

| (139) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(139)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (140) | Kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att fastställa huruvida den aktuella åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget måste samtliga nedanstående villkor vara uppfyllda:






  a) | Stödmottagaren är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, det vill säga utövar ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

(140)

Kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att fastställa huruvida den aktuella åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget måste samtliga nedanstående villkor vara uppfyllda:

a)

Stödmottagaren är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, det vill säga utövar ekonomisk verksamhet.

| b) | Åtgärden i fråga finansieras med statliga medel och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden i fråga finansieras med statliga medel och kan tillskrivas staten.

| c) | Åtgärden ger en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

c)

Åtgärden ger en ekonomisk fördel.

| d) | Fördelen är selektiv. |
| --- | --- |

d)

Fördelen är selektiv.

| e) | Åtgärden snedvrider eller riskerar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

e)

Åtgärden snedvrider eller riskerar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (141) | När det gäller villkoret att stödmottagaren måste vara ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget har EU-domstolen konsekvent definierat företag som enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och oavsett hur den finansieras (60) medan all verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet (61). Kommissionen konstaterar att Ilva producerar och säljer stål på den inre marknaden och utomlands, vilket gör att Ilva kan klassificeras som en ekonomisk verksamhet. Kommissionens slutsats är därför att Ilva, oavsett dess ägare eller den omständigheten att företaget är ställt under särskild förvaltning enligt italiensk rätt, är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(141)

När det gäller villkoret att stödmottagaren måste vara ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget har EU-domstolen konsekvent definierat företag som enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och oavsett hur den finansieras (60) medan all verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet (61). Kommissionen konstaterar att Ilva producerar och säljer stål på den inre marknaden och utomlands, vilket gör att Ilva kan klassificeras som en ekonomisk verksamhet. Kommissionens slutsats är därför att Ilva, oavsett dess ägare eller den omständigheten att företaget är ställt under särskild förvaltning enligt italiensk rätt, är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

60

61

| (142) | Kommissionen måste bedöma huruvida de aktuella åtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eller riskerar att påverka handeln mellan medlemsstaterna. Om en förmån som en medlemsstat har beviljat stärker en företagskategoris ställning vad gäller handeln inom gemenskapen i jämförelse med andra konkurrerande företag, antas denna handel påverkas genom denna förmån (62). Därför är tillräckligt att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på en konkurrensutsatt marknad (63). De marknader för kolstål som Ilva bedriver sin verksamhet på är föremål för extrem konkurrens och handel inom gemenskapen (64) och Ilva säljer sina produkter i Italien och andra medlemsstater. Resultatet blir att samtliga granskade åtgärder snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen måste bedöma huruvida de aktuella åtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eller riskerar att påverka handeln mellan medlemsstaterna. Om en förmån som en medlemsstat har beviljat stärker en företagskategoris ställning vad gäller handeln inom gemenskapen i jämförelse med andra konkurrerande företag, antas denna handel påverkas genom denna förmån (62). Därför är tillräckligt att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på en konkurrensutsatt marknad (63). De marknader för kolstål som Ilva bedriver sin verksamhet på är föremål för extrem konkurrens och handel inom gemenskapen (64) och Ilva säljer sina produkter i Italien och andra medlemsstater. Resultatet blir att samtliga granskade åtgärder snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

62

63

64

| (143) | För de andra kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget och räknas upp i leden b, c och d i skäl 140 kommer kommissionen att göra en separat bedömning för varje åtgärd. |
| --- | --- |

(143)

För de andra kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget och räknas upp i leden b, c och d i skäl 140 kommer kommissionen att göra en separat bedömning för varje åtgärd.

5.2.1   Åtgärd 1

Åtgärd 1

| (144) | Som förklarades i skäl 21 ingick familjen Riva och Ilva den 24 maj 2017 ett förlikningsavtal som löste den pågående tvisten mellan Ilvas särskilda förvaltning och medlemmarna i familjen Riva. |
| --- | --- |

(144)

Som förklarades i skäl 21 ingick familjen Riva och Ilva den 24 maj 2017 ett förlikningsavtal som löste den pågående tvisten mellan Ilvas särskilda förvaltning och medlemmarna i familjen Riva.

| (145) | Förlikningsavtalet är helt och hållet en uppgörelse mellan privata parter, nämligen vissa medlemmar av familjen Riva i deras egenskap av aktieägare i Ilva och Ilvas nuvarande ledning av företaget under särskild förvaltning. [...]. Ilva är inte en part i det straffrättsliga förfarandet. Det belopp som ska överföras till Ilva enligt förlikningsavtalet är i) de Rivatillgångar som familjen Riva har på sina utländska bankkonton, som ska göras direkt tillgängliga för Ilva i den rättsliga form som anges i artikel 3.1 i lagdekret nr 1/2015, dvs. i form av obligationer som ska tecknas av Fondo Unico di Giustizia, utan att dessa obligationer behöver lämnas tillbaka till medlemmarna av familjen Riva, inte ens vid ett frikännande, och ii) ett belopp på ytterligare 145 miljoner euro. |
| --- | --- |

(145)

Förlikningsavtalet är helt och hållet en uppgörelse mellan privata parter, nämligen vissa medlemmar av familjen Riva i deras egenskap av aktieägare i Ilva och Ilvas nuvarande ledning av företaget under särskild förvaltning. [...]. Ilva är inte en part i det straffrättsliga förfarandet. Det belopp som ska överföras till Ilva enligt förlikningsavtalet är i) de Rivatillgångar som familjen Riva har på sina utländska bankkonton, som ska göras direkt tillgängliga för Ilva i den rättsliga form som anges i artikel 3.1 i lagdekret nr 1/2015, dvs. i form av obligationer som ska tecknas av Fondo Unico di Giustizia, utan att dessa obligationer behöver lämnas tillbaka till medlemmarna av familjen Riva, inte ens vid ett frikännande, och ii) ett belopp på ytterligare 145 miljoner euro.

Fondo Unico di Giustizia

| (146) | Jämfört med situationen vid tidpunkten för beslutet om att inleda förfarandet utgör förlikningsavtalet en ny omständighet som kommissionen måste ta hänsyn till vid sin slutliga bedömning av åtgärd 1, särskilt när det gäller den eventuella fördel som Ilva getts och huruvida åtgärden kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(146)

Jämfört med situationen vid tidpunkten för beslutet om att inleda förfarandet utgör förlikningsavtalet en ny omständighet som kommissionen måste ta hänsyn till vid sin slutliga bedömning av åtgärd 1, särskilt när det gäller den eventuella fördel som Ilva getts och huruvida åtgärden kan tillskrivas staten.

| (147) | Enligt beslutet om att inleda förfarandet är det ostridigt mellan parterna att det ursprungligen var de italienska myndigheterna som ville att Rivatillgångarna skulle överföras till Ilva innan det straffrättsliga förfarandet avslutades. Trots bestämmelserna i lagdekret nr 1/2015 och det efterföljande Decreto di Trasferimento ägde överföringen av Rivatillgångarna dock aldrig rum, eftersom den schweiziska domstolen konstant vägrade att verkställa beslutet om inte de förmodade ägarna av tillgångarna – dvs. medlemmarna av familjen Riva – gav sitt förhandsgodkännande. Situationen kunde endast lösas då medlemmarna av familjen Riva bestämde sig för att själva överföra de tillgångar som de kontrollerade till Ilva, med hjälp av ett helt och hållet privat förlikningsavtal (65). Dessutom motsvarar omfattningen av förlikningsavtalet inte riktigt det arrangemang som de italienska myndigheterna utformade i lagdekret nr 1/2015. För det första överfördes högre belopp till Ilva än vad som föreskrevs i det lagdekretet och för det andra gavs familjen Riva viktiga motprestationer i utbyte mot överföringen av beloppen. |
| --- | --- |

(147)

Enligt beslutet om att inleda förfarandet är det ostridigt mellan parterna att det ursprungligen var de italienska myndigheterna som ville att Rivatillgångarna skulle överföras till Ilva innan det straffrättsliga förfarandet avslutades. Trots bestämmelserna i lagdekret nr 1/2015 och det efterföljande Decreto di Trasferimento ägde överföringen av Rivatillgångarna dock aldrig rum, eftersom den schweiziska domstolen konstant vägrade att verkställa beslutet om inte de förmodade ägarna av tillgångarna – dvs. medlemmarna av familjen Riva – gav sitt förhandsgodkännande. Situationen kunde endast lösas då medlemmarna av familjen Riva bestämde sig för att själva överföra de tillgångar som de kontrollerade till Ilva, med hjälp av ett helt och hållet privat förlikningsavtal (65). Dessutom motsvarar omfattningen av förlikningsavtalet inte riktigt det arrangemang som de italienska myndigheterna utformade i lagdekret nr 1/2015. För det första överfördes högre belopp till Ilva än vad som föreskrevs i det lagdekretet och för det andra gavs familjen Riva viktiga motprestationer i utbyte mot överföringen av beloppen.

Decreto di Trasferiment

65

| (148) | Förekomsten av detta privata förlikningsavtal och den omständigheten att situationen löstes först efter det att detta avtal hade ingåtts visar att beslutet att överföra Rivatillgångarna till Ilva i slutändan i) var ett led i en större uppgörelse som förenade både familjen Rivas och Ilvas privata intressen och ii) fattades av familjen Riva och Ilva (och inte av staten). Kommissionen måste ta hänsyn till detta vid bedömningen av huruvida dess ursprungliga misstanke kvarstår om att transaktion ger Ilva en ekonomisk fördel och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(148)

Förekomsten av detta privata förlikningsavtal och den omständigheten att situationen löstes först efter det att detta avtal hade ingåtts visar att beslutet att överföra Rivatillgångarna till Ilva i slutändan i) var ett led i en större uppgörelse som förenade både familjen Rivas och Ilvas privata intressen och ii) fattades av familjen Riva och Ilva (och inte av staten). Kommissionen måste ta hänsyn till detta vid bedömningen av huruvida dess ursprungliga misstanke kvarstår om att transaktion ger Ilva en ekonomisk fördel och kan tillskrivas staten.

| (149) | När det gäller frågan huruvida överföringen av Rivatillgångarna till Ilva kan tillskrivas staten konstaterar kommissionen att överföringen skedde som ett led i en större uppgörelse som familjen Riva och Ilva bestämde sig för att göra. Kommissionen upprepar att det är ostridigt mellan parterna att det ursprungligen var de italienska myndigheterna som ville att Rivatillgångarna skulle överföras till Ilva innan det straffrättsliga förfarandet avslutades. Det slutliga beslutet fattades dock av familjen Riva genom ett förlikningsavtal, och den faktiska överföringen av medlen till Ilva möjliggjordes genom ett brev från familjen Riva i vilket de utländska bankerna gavs instruktioner om att frigöra medlen. Det privata förlikningsavtalet mellan familjen Riva och Ilva ligger därför till grund för överföringen av Rivatillgångarna till Ilva och detta avtal kan inte tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(149)

När det gäller frågan huruvida överföringen av Rivatillgångarna till Ilva kan tillskrivas staten konstaterar kommissionen att överföringen skedde som ett led i en större uppgörelse som familjen Riva och Ilva bestämde sig för att göra. Kommissionen upprepar att det är ostridigt mellan parterna att det ursprungligen var de italienska myndigheterna som ville att Rivatillgångarna skulle överföras till Ilva innan det straffrättsliga förfarandet avslutades. Det slutliga beslutet fattades dock av familjen Riva genom ett förlikningsavtal, och den faktiska överföringen av medlen till Ilva möjliggjordes genom ett brev från familjen Riva i vilket de utländska bankerna gavs instruktioner om att frigöra medlen. Det privata förlikningsavtalet mellan familjen Riva och Ilva ligger därför till grund för överföringen av Rivatillgångarna till Ilva och detta avtal kan inte tillskrivas staten.

| (150) | När det gäller förekomsten av en ekonomisk fördel konstaterar kommissionen dessutom att Ilva i förlikningsavtalet med familjen Riva inte tycks ha getts någon fördel som det inte hade kunnat få under normala marknadsvillkor. Det fanns ett incitament för familjen Riva att förhandla fram ett förlikningsavtal eftersom familjen riskerade att bli skyldig Ilva upp till [...] euro i skadestånd om den nationella domstolen biföll alla Ilvas yrkanden. Ilva hade å sin sida ett akut behov av likvida medel, både för att finansiera befintlig verksamhet och för de saneringsåtgärder som anges i miljöplanen. Ilva gick därför med på att avstå från framtida anspråk (potentiellt värda upp till [...] euro) i utbyte mot den omedelbara överföringen av 1,2 miljarder euro, varav en del utgjordes av de Rivatillgångar som omfattades av lagdekret nr 1/2015. Detta beteende visar att försiktiga aktörer som vill undvika förluster kan föredra att efter en tids processande göra upp i godo i stället för att vända sig till en domstol eller skiljedomstol. Mot denna bakgrund finns det inget som tyder på att förlikningsavtalet mellan Ilva och familjen Riva inte ingicks med båda parters ömsesidiga intresse för ögonen. Eftersom förlikningsavtalet som helhet har ingåtts mellan Ilva och dess aktieägare under normala marknadsvillkor, och därför inte ger Ilva någon ekonomisk fördel, ger inte heller den överföring av Rivatillgångarna som ingår i förlikningsavtalet Ilva någon ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(150)

När det gäller förekomsten av en ekonomisk fördel konstaterar kommissionen dessutom att Ilva i förlikningsavtalet med familjen Riva inte tycks ha getts någon fördel som det inte hade kunnat få under normala marknadsvillkor. Det fanns ett incitament för familjen Riva att förhandla fram ett förlikningsavtal eftersom familjen riskerade att bli skyldig Ilva upp till [...] euro i skadestånd om den nationella domstolen biföll alla Ilvas yrkanden. Ilva hade å sin sida ett akut behov av likvida medel, både för att finansiera befintlig verksamhet och för de saneringsåtgärder som anges i miljöplanen. Ilva gick därför med på att avstå från framtida anspråk (potentiellt värda upp till [...] euro) i utbyte mot den omedelbara överföringen av 1,2 miljarder euro, varav en del utgjordes av de Rivatillgångar som omfattades av lagdekret nr 1/2015. Detta beteende visar att försiktiga aktörer som vill undvika förluster kan föredra att efter en tids processande göra upp i godo i stället för att vända sig till en domstol eller skiljedomstol. Mot denna bakgrund finns det inget som tyder på att förlikningsavtalet mellan Ilva och familjen Riva inte ingicks med båda parters ömsesidiga intresse för ögonen. Eftersom förlikningsavtalet som helhet har ingåtts mellan Ilva och dess aktieägare under normala marknadsvillkor, och därför inte ger Ilva någon ekonomisk fördel, ger inte heller den överföring av Rivatillgångarna som ingår i förlikningsavtalet Ilva någon ekonomisk fördel.

| (151) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att överföringen av Rivatillgångarna till Ilva i den rättsliga form som anges i lagdekret nr 1/2015 varken ger Ilva en ekonomisk fördel eller kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(151)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att överföringen av Rivatillgångarna till Ilva i den rättsliga form som anges i lagdekret nr 1/2015 varken ger Ilva en ekonomisk fördel eller kan tillskrivas staten.

5.2.1.1   Slutsats beträffande åtgärd 1.

Slutsats beträffande åtgärd 1.

| (152) | Mot bakgrund av ovanstående är kommissionens slutsats att den genomförda åtgärden inte kan tillskrivas staten. Eftersom de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa är kommissionens slutsats att åtgärd 1 inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(152)

Mot bakgrund av ovanstående är kommissionens slutsats att den genomförda åtgärden inte kan tillskrivas staten. Eftersom de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa är kommissionens slutsats att åtgärd 1 inte utgör statligt stöd.

5.2.2   Åtgärd 2

Åtgärd 2

5.2.2.1   Ekonomisk fördel som härrör från statliga medel

Ekonomisk fördel som härrör från statliga medel

| (153) | För att bedöma huruvida åtgärd 2 ger Ilva en ekonomisk fördel analyserade kommissionen först Italiens argument i skäl 87 om åtgärdens lagstiftningskaraktär. Enligt Italien genomför den aktuella lagbestämmelsen enbart en allmän rättsprincip som gör det möjligt att på förhand dra av krediter om detta är nödvändigt för att skydda ett företags värde och förvaltningen av företagets tillgångar. |
| --- | --- |

(153)

För att bedöma huruvida åtgärd 2 ger Ilva en ekonomisk fördel analyserade kommissionen först Italiens argument i skäl 87 om åtgärdens lagstiftningskaraktär. Enligt Italien genomför den aktuella lagbestämmelsen enbart en allmän rättsprincip som gör det möjligt att på förhand dra av krediter om detta är nödvändigt för att skydda ett företags värde och förvaltningen av företagets tillgångar.

| (154) | Genom att anta åtgärd 2 lät Italien nästan alla insolventa företag, som t.ex. Ilva, som är av nationellt strategiskt intresse omfattas av systemet med förhandsavdragsberättigande, som är ett gemensamt inslag i alla insolvensförfaranden. Det är ett väsentligt inslag i det allmänna insolvensrättsliga regelverk som gäller för alla företag som är verksamma i Italien och som är föremål för eller nära insolvens (Legge Fallimentare i Regio decreto av den 16 mars 1942, nr 267 (se skäl 92). |
| --- | --- |

(154)

Genom att anta åtgärd 2 lät Italien nästan alla insolventa företag, som t.ex. Ilva, som är av nationellt strategiskt intresse omfattas av systemet med förhandsavdragsberättigande, som är ett gemensamt inslag i alla insolvensförfaranden. Det är ett väsentligt inslag i det allmänna insolvensrättsliga regelverk som gäller för alla företag som är verksamma i Italien och som är föremål för eller nära insolvens (Legge Fallimentare i Regio decreto av den 16 mars 1942, nr 267 (se skäl 92).

Legge Fallimentare

Regio decreto

| (155) | Kommissionen anser att eftersom Italien agerade som en myndighetsutövare snarare än en investerare finns det ingen anledning att tillämpa kriteriet om en marknadsekonomisk aktör på åtgärd 2 (66). Genom att anta åtgärd 2 agerade Italien med andra ord som myndighetsutövare och utövade sina statliga befogenheter för att skydda värdet på tillgångar tillhörande företag som riskerade att bli insolventa och inte som en marknadsaktör. Genom åtgärd 2 fastställde Italien nämligen ensidigt en ny prioriteringsordning bland Ilvas fordringsägare, en åtgärd som inte kan jämföras med de åtgärder som privatpersoner kan vidta. Endast staten har befogenhet att låta alla befintliga fordringar (inbegripet prioriterade skulder) efterställas nyare fordringar, något som privata fordringsägare eller privatpersoner i allmänhet inte kan göra. Därför kan kriteriet om en marknadsekonomisk aktör inte tillämpas på åtgärd 2. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen anser att eftersom Italien agerade som en myndighetsutövare snarare än en investerare finns det ingen anledning att tillämpa kriteriet om en marknadsekonomisk aktör på åtgärd 2 (66). Genom att anta åtgärd 2 agerade Italien med andra ord som myndighetsutövare och utövade sina statliga befogenheter för att skydda värdet på tillgångar tillhörande företag som riskerade att bli insolventa och inte som en marknadsaktör. Genom åtgärd 2 fastställde Italien nämligen ensidigt en ny prioriteringsordning bland Ilvas fordringsägare, en åtgärd som inte kan jämföras med de åtgärder som privatpersoner kan vidta. Endast staten har befogenhet att låta alla befintliga fordringar (inbegripet prioriterade skulder) efterställas nyare fordringar, något som privata fordringsägare eller privatpersoner i allmänhet inte kan göra. Därför kan kriteriet om en marknadsekonomisk aktör inte tillämpas på åtgärd 2.

66

| (156) | Eftersom kriteriet om en marknadsekonomisk aktör inte kan tillämpas är det avgörande kriteriet för att bedöma om åtgärd 2 ger en fördel huruvida staten maximerar avkastningen eller minimerar förlusten av de statliga medel som används för åtgärden. Kommissionen måste dock fortfarande bedöma huruvida åtgärd 2 ger någon annan fördel som härrör från statliga medel. |
| --- | --- |

(156)

Eftersom kriteriet om en marknadsekonomisk aktör inte kan tillämpas är det avgörande kriteriet för att bedöma om åtgärd 2 ger en fördel huruvida staten maximerar avkastningen eller minimerar förlusten av de statliga medel som används för åtgärden. Kommissionen måste dock fortfarande bedöma huruvida åtgärd 2 ger någon annan fördel som härrör från statliga medel.

| (157) | Att ovanstående omständigheter eventuellt minskar sannolikheten för att staten ska kunna driva in skulder till vissa offentliga organ efter att en ny skuld har gjorts avdragsberättigad är enbart en bieffekt av den aktuella regleringsåtgärden. Huvudsyftet och effekten av ändringen av den aktuella lagen var inte att efterskänka Ilvas skuld till staten och på så sätt gynna Ilva. De italienska myndigheterna har dessutom konstaterat att lån även kan göras förhandsavdragsberättigade enligt de allmänna insolvensbestämmelserna (skäl 92) och att det finns empiriska bevis på att användning i Italien av krediter till företag i insolvenssituationer som ingår ackordsuppgörelser under överinseende av en domstol har ökat sedan vissa reformer infördes 2010, vilket gradvis har ökat omfattningen av förhandsavdragsberättigade krediter (67). EU-domstolen har bekräftat att en negativ indirekt effekt på statliga intäkter som härrör från regleringsåtgärder inte utgör en överföring av statliga medel när detta är oskiljaktigt förenat med åtgärden (68). Eftersom en tänkbar negativ effekt på statliga krediter till förmån för Ilva är oskiljaktigt förenad med systemet med förhandsavdragsberättigande i insolvensförfaranden i Italien kan detta inte utgöra ett sätt att bevilja Ilva en bestämd fördel som härrör från statliga medel. |
| --- | --- |

(157)

Att ovanstående omständigheter eventuellt minskar sannolikheten för att staten ska kunna driva in skulder till vissa offentliga organ efter att en ny skuld har gjorts avdragsberättigad är enbart en bieffekt av den aktuella regleringsåtgärden. Huvudsyftet och effekten av ändringen av den aktuella lagen var inte att efterskänka Ilvas skuld till staten och på så sätt gynna Ilva. De italienska myndigheterna har dessutom konstaterat att lån även kan göras förhandsavdragsberättigade enligt de allmänna insolvensbestämmelserna (skäl 92) och att det finns empiriska bevis på att användning i Italien av krediter till företag i insolvenssituationer som ingår ackordsuppgörelser under överinseende av en domstol har ökat sedan vissa reformer infördes 2010, vilket gradvis har ökat omfattningen av förhandsavdragsberättigade krediter (67). EU-domstolen har bekräftat att en negativ indirekt effekt på statliga intäkter som härrör från regleringsåtgärder inte utgör en överföring av statliga medel när detta är oskiljaktigt förenat med åtgärden (68). Eftersom en tänkbar negativ effekt på statliga krediter till förmån för Ilva är oskiljaktigt förenad med systemet med förhandsavdragsberättigande i insolvensförfaranden i Italien kan detta inte utgöra ett sätt att bevilja Ilva en bestämd fördel som härrör från statliga medel.

67

68

5.2.2.2   Slutsats beträffande åtgärd 2.

Slutsats beträffande åtgärd 2.

| (158) | Kommissionens slutsats är att åtgärd 2 inte ger Ilva en ekonomisk fördel som härrör från statliga medel. Eftersom de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa är kommissionens slutsats att åtgärd 2 inte utgör statligt stöd |
| --- | --- |

(158)

Kommissionens slutsats är att åtgärd 2 inte ger Ilva en ekonomisk fördel som härrör från statliga medel. Eftersom de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa är kommissionens slutsats att åtgärd 2 inte utgör statligt stöd

5.2.3   Åtgärd 3

Åtgärd 3

5.2.3.1   Statliga medel och huruvida åtgärden kan tillskrivas staten

Statliga medel och huruvida åtgärden kan tillskrivas staten

| (159) | När det gäller huruvida åtgärden kan tillskrivas staten konstaterar kommissionen att åtgärden består av en lånegaranti som ekonomi- och finansministern har beviljat. |
| --- | --- |

(159)

När det gäller huruvida åtgärden kan tillskrivas staten konstaterar kommissionen att åtgärden består av en lånegaranti som ekonomi- och finansministern har beviljat.

| (160) | Med tanke på att begreppet medlemsstat inbegriper alla myndighetsnivåer, oavsett om det rör sig om en nationell, regional eller lokal myndighet, är kommissionens slutsats att åtgärden kan tillskrivas staten |
| --- | --- |

(160)

Med tanke på att begreppet medlemsstat inbegriper alla myndighetsnivåer, oavsett om det rör sig om en nationell, regional eller lokal myndighet, är kommissionens slutsats att åtgärden kan tillskrivas staten

| (161) | Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. Just därför, och tvärtemot vad de italienska myndigheterna har anfört, tar även korrekt ersatta statliga garantier statliga medel i anspråk. Eftersom den garantiavgift som Italien tar ut är lägre än en marknadsmässig avgift finner kommissionen som framgår nedan dessutom att den italienska staten i det aktuella fallet efterskänkte – och fortfarande efterskänker – medel som staten hade erhållit om den tagit ut en högre marknadsbaserad garantiavgift. Bedömningen av villkoren för en statlig garanti, inbegripet den avgift som tas ut för garantin, kan endast utgöra hinder för slutsatsen att det rör sig om en ekonomisk fördel (om villkoren inte motsvarar marknadsmässiga villkor), inte för slutsatsen att det rör sig om statliga medel, vilket är odiskutabelt. Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 3 innefattar statliga medel |
| --- | --- |

(161)

Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. Just därför, och tvärtemot vad de italienska myndigheterna har anfört, tar även korrekt ersatta statliga garantier statliga medel i anspråk. Eftersom den garantiavgift som Italien tar ut är lägre än en marknadsmässig avgift finner kommissionen som framgår nedan dessutom att den italienska staten i det aktuella fallet efterskänkte – och fortfarande efterskänker – medel som staten hade erhållit om den tagit ut en högre marknadsbaserad garantiavgift. Bedömningen av villkoren för en statlig garanti, inbegripet den avgift som tas ut för garantin, kan endast utgöra hinder för slutsatsen att det rör sig om en ekonomisk fördel (om villkoren inte motsvarar marknadsmässiga villkor), inte för slutsatsen att det rör sig om statliga medel, vilket är odiskutabelt. Kommissionens slutsats är därför att åtgärd 3 innefattar statliga medel

5.2.3.2   Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (162) | För att avgöra huruvida en statlig åtgärd utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det enligt fast rättspraxis bland annat avgöras om det mottagande företaget får ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsvillkor (69). |
| --- | --- |

(162)

För att avgöra huruvida en statlig åtgärd utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det enligt fast rättspraxis bland annat avgöras om det mottagande företaget får ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsvillkor (69).

69

| (163) | En ekonomisk fördel föreligger närhelst ett företags ekonomiska situation förbättras till följd av statligt ingripande på villkor som avviker från normala marknadsvillkor (70). En offentlig myndighets ingripande medför dock inte nödvändigtvis en fördel för mottagaren och utgör av detta skäl inte ett stöd om det genomförs under normala marknadsvillkor. Om den offentliga myndigheten har agerat som en rationell aktör i en marknadsekonomi skulle ha gjort i en liknande situation rör det sig med andra ord inte om statligt stöd. |
| --- | --- |

(163)

En ekonomisk fördel föreligger närhelst ett företags ekonomiska situation förbättras till följd av statligt ingripande på villkor som avviker från normala marknadsvillkor (70). En offentlig myndighets ingripande medför dock inte nödvändigtvis en fördel för mottagaren och utgör av detta skäl inte ett stöd om det genomförs under normala marknadsvillkor. Om den offentliga myndigheten har agerat som en rationell aktör i en marknadsekonomi skulle ha gjort i en liknande situation rör det sig med andra ord inte om statligt stöd.

70

| (164) | Vad gäller denna aspekt har de italienska myndigheterna anfört att den premie som de italienska myndigheterna tog ut för den statliga garantin fastställdes i enlighet med rekommendationen från [...] experten (71). Enligt myndigheterna ligger den risk som staten bär därför i linje med den ersättning som en rationell aktör i en marknadsekonomi hade krävt, och garantin ger inte Ilva en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(164)

Vad gäller denna aspekt har de italienska myndigheterna anfört att den premie som de italienska myndigheterna tog ut för den statliga garantin fastställdes i enlighet med rekommendationen från [...] experten (71). Enligt myndigheterna ligger den risk som staten bär därför i linje med den ersättning som en rationell aktör i en marknadsekonomi hade krävt, och garantin ger inte Ilva en ekonomisk fördel.

71

| (165) | De berörda parter som har lämnat synpunkter på åtgärd 3 anser å sin sida att en marknadsekonomisk aktör inte hade godtagit sådana finansiella villkor. Framför allt WV Stahl ber kommissionen att fastställa gällande marknadsränta och driva in det oförenliga stödbeloppet i form av skillnaden mellan denna marknadsränta och den faktiska ränta som de italienska myndigheterna påförde Ilva. |
| --- | --- |

(165)

De berörda parter som har lämnat synpunkter på åtgärd 3 anser å sin sida att en marknadsekonomisk aktör inte hade godtagit sådana finansiella villkor. Framför allt WV Stahl ber kommissionen att fastställa gällande marknadsränta och driva in det oförenliga stödbeloppet i form av skillnaden mellan denna marknadsränta och den faktiska ränta som de italienska myndigheterna påförde Ilva.

| (166) | Kommissionen påpekar till att börja med att när den omtvistade statliga garantin beviljades var Ilva föremål för ett insolvensförfarande. Det kunde därför klassificeras som ett företag i svårigheter i enlighet med artikel 20 c i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna om undsättning och omstrukturering) (72). |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen påpekar till att börja med att när den omtvistade statliga garantin beviljades var Ilva föremål för ett insolvensförfarande. Det kunde därför klassificeras som ett företag i svårigheter i enlighet med artikel 20 c i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna om undsättning och omstrukturering) (72).

riktlinjerna om undsättning och omstrukturering

72

| (167) | I avsnitt 4.1 i garantimeddelandet förklarar kommissionen att ”för företag i svårigheter skulle en eventuell garantigivare på marknaden ta ut en hög avgift när garantin beviljas med tanke på den förväntade risken för betalningsförsummelse. Om sannolikheten för att låntagaren inte kommer att kunna betala tillbaka lånet blir särskilt stor kan det hända att en sådan marknadsmässig avgift inte finns, och i undantagsfall kan stödinslaget i garantin visa sig vara lika stort som det belopp som garantin faktiskt täcker” (73). Detta synsätt delas även av EU-domstolen, som har funnit att en garanti för ett banklån till förmån för företag i svårigheter ”som inte lämnade adekvat ersättning” anses vara stöd motsvarande hela det garanterade lånet (74). |
| --- | --- |

(167)

I avsnitt 4.1 i garantimeddelandet förklarar kommissionen att ”för företag i svårigheter skulle en eventuell garantigivare på marknaden ta ut en hög avgift när garantin beviljas med tanke på den förväntade risken för betalningsförsummelse. Om sannolikheten för att låntagaren inte kommer att kunna betala tillbaka lånet blir särskilt stor kan det hända att en sådan marknadsmässig avgift inte finns, och i undantagsfall kan stödinslaget i garantin visa sig vara lika stort som det belopp som garantin faktiskt täcker” (73). Detta synsätt delas även av EU-domstolen, som har funnit att en garanti för ett banklån till förmån för företag i svårigheter ”som inte lämnade adekvat ersättning” anses vara stöd motsvarande hela det garanterade lånet (74).

73

74

| (168) | Kommissionen har därför först bedömt huruvida det aktuella fallet innehåller omständigheter som gör att sannolikheten för att låntagaren inte kommer att kunna betala tillbaka lånet är så stor att hela det garanterade lånen utgör statligt stöd. Ett företag i svårigheter är ett företag med allvarliga ekonomiska och finansiella problem som med största säkerhet går i konkurs på kort eller medellång sikt om inte staten ingriper. Under sådana omständigheter skulle sannolikt ingen marknadsaktör ställa ut ett lån eller en garanti till ett sådant företag, oavsett ersättning. Ett lån eller en garanti från staten till ett sådant företag bör därför i princip betraktas som ett stöd som motsvarar hela (det garanterade) lånet. Detta principiella antagande måste dock kontrolleras mot de faktiska omständigheterna i varje enskilt fall och, när stödmottagaren är föremål för ett insolvensförfarande, mot gällande insolvensbestämmelser i relevant medlemsstat. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen har därför först bedömt huruvida det aktuella fallet innehåller omständigheter som gör att sannolikheten för att låntagaren inte kommer att kunna betala tillbaka lånet är så stor att hela det garanterade lånen utgör statligt stöd. Ett företag i svårigheter är ett företag med allvarliga ekonomiska och finansiella problem som med största säkerhet går i konkurs på kort eller medellång sikt om inte staten ingriper. Under sådana omständigheter skulle sannolikt ingen marknadsaktör ställa ut ett lån eller en garanti till ett sådant företag, oavsett ersättning. Ett lån eller en garanti från staten till ett sådant företag bör därför i princip betraktas som ett stöd som motsvarar hela (det garanterade) lånet. Detta principiella antagande måste dock kontrolleras mot de faktiska omständigheterna i varje enskilt fall och, när stödmottagaren är föremål för ett insolvensförfarande, mot gällande insolvensbestämmelser i relevant medlemsstat.

| (169) | Vad gäller den sistnämnda aspekten konstaterar kommissionen att den italienska insolvenslagen för stora företag prioriterar att likvidationstillgångarna (pre deduzione) går till att betala tillbaka nya lån som beviljats under insolvensförfarandet, framför lån som beviljats före insolvensförklaringen. Till skillnad från lån som beviljats före insolvensförklaringen fortsätter dessutom ränta att utgå för lån som beviljats under insolvensförfarandet. Syftet med dessa bestämmelser är att ge potentiella fordringsägare ett incitament att stödja företaget under insolvensförfarandet och på så sätt skydda det ekonomiska värdet på företagets tillgångar i avvaktan på resultatet av förfarandet (vändning, försäljning eller likvidation). |
| --- | --- |

(169)

Vad gäller den sistnämnda aspekten konstaterar kommissionen att den italienska insolvenslagen för stora företag prioriterar att likvidationstillgångarna (pre deduzione) går till att betala tillbaka nya lån som beviljats under insolvensförfarandet, framför lån som beviljats före insolvensförklaringen. Till skillnad från lån som beviljats före insolvensförklaringen fortsätter dessutom ränta att utgå för lån som beviljats under insolvensförfarandet. Syftet med dessa bestämmelser är att ge potentiella fordringsägare ett incitament att stödja företaget under insolvensförfarandet och på så sätt skydda det ekonomiska värdet på företagets tillgångar i avvaktan på resultatet av förfarandet (vändning, försäljning eller likvidation).

pre deduzione

| (170) | Att bestämmelser som dessa ens existerar tyder på att långivare ibland går med på att bevilja nya lån till företag som är föremål för ett insolvensförfarande (dvs. till företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(170)

Att bestämmelser som dessa ens existerar tyder på att långivare ibland går med på att bevilja nya lån till företag som är föremål för ett insolvensförfarande (dvs. till företag i svårigheter.

| (171) | Detta tyder även på att en lån- eller garantigivare som har att göra med en låntagare i svårigheter resonerar lite annorlunda än i vanliga fall. Å ena sidan bedömer lån- eller garantigivaren i båda situationerna sannolikheten för att låntagaren inte kommer att kunna betala tillbaka lånet. Å andra sidan kan de välja att i första hand prioritera sannolikheten för låntagarens betalningsförsummelse i en vanlig ”business-as-usual-situation”, och eventuellt lägga större vikt vid förlusten vid fallissemang (LGD) i samband med lånet eller garantin när det rör sig om en låntagare som sannolikt förr eller senare kommer att ställa in betalningarna. |
| --- | --- |

(171)

Detta tyder även på att en lån- eller garantigivare som har att göra med en låntagare i svårigheter resonerar lite annorlunda än i vanliga fall. Å ena sidan bedömer lån- eller garantigivaren i båda situationerna sannolikheten för att låntagaren inte kommer att kunna betala tillbaka lånet. Å andra sidan kan de välja att i första hand prioritera sannolikheten för låntagarens betalningsförsummelse i en vanlig ”business-as-usual-situation”, och eventuellt lägga större vikt vid förlusten vid fallissemang (LGD) i samband med lånet eller garantin när det rör sig om en låntagare som sannolikt förr eller senare kommer att ställa in betalningarna.

LGD

| (172) | Om det inte bedöms som högst troligt att ett företag på egen hand kan genomföra en framgångsrik omstrukturering eller förvärvas av en ny investerare tillsammans med sina skulder beror förlusten vid fallissemang vid ett nytt lån för ett företag som är föremål för ett insolvensförfarande framför allt på företagets förväntade likvidationsvärde, där långivaren kommer att prioriteras vid återbetalningen i enlighet med gällande regler om förhandsavdragsberättigade lån. I vissa fall kan det förväntade likvidationsvärdet vara lågt i jämförelse med företagets förhandsavdragsberättigade skulder. I så fall kan företaget få svårt att få privat finansiering och är det troligare att en statlig garanti ger en fördel som motsvarar hela det garanterade beloppet. I situationer där det förväntade likvidationsvärdet är högt kan det emellertid finnas affärsmässiga skäl för privata långivare (eller garantigivare) som är vana att hantera osäkra krediter att bevilja nya lån. |
| --- | --- |

(172)

Om det inte bedöms som högst troligt att ett företag på egen hand kan genomföra en framgångsrik omstrukturering eller förvärvas av en ny investerare tillsammans med sina skulder beror förlusten vid fallissemang vid ett nytt lån för ett företag som är föremål för ett insolvensförfarande framför allt på företagets förväntade likvidationsvärde, där långivaren kommer att prioriteras vid återbetalningen i enlighet med gällande regler om förhandsavdragsberättigade lån. I vissa fall kan det förväntade likvidationsvärdet vara lågt i jämförelse med företagets förhandsavdragsberättigade skulder. I så fall kan företaget få svårt att få privat finansiering och är det troligare att en statlig garanti ger en fördel som motsvarar hela det garanterade beloppet. I situationer där det förväntade likvidationsvärdet är högt kan det emellertid finnas affärsmässiga skäl för privata långivare (eller garantigivare) som är vana att hantera osäkra krediter att bevilja nya lån.

| (173) | I Ilvas fall visar den framgångsrika försäljningsprocessen att marknadsvärdet för Ilvas tillgångar vid fortsatt verksamhet låg kvar på en hög nivå trots företagets ekonomiska svårigheter. Tillgångarna såldes nämligen för 1,8 miljoner euro. Med tanke på Ilvas konkurrenskraft är detta belopp inte särskilt förvånande. Anläggningen i Taranto är det största integrerade stålverket i södra Europa och Ilvas anläggningar är strategiskt belägna längs viktiga import- och exportrutter och nära Europas näst största stålmarknad (Italien). |
| --- | --- |

(173)

I Ilvas fall visar den framgångsrika försäljningsprocessen att marknadsvärdet för Ilvas tillgångar vid fortsatt verksamhet låg kvar på en hög nivå trots företagets ekonomiska svårigheter. Tillgångarna såldes nämligen för 1,8 miljoner euro. Med tanke på Ilvas konkurrenskraft är detta belopp inte särskilt förvånande. Anläggningen i Taranto är det största integrerade stålverket i södra Europa och Ilvas anläggningar är strategiskt belägna längs viktiga import- och exportrutter och nära Europas näst största stålmarknad (Italien).

| (174) | Skillnaden mellan marknadsvärdet på Ilvas tillgångar och företagets dåliga ekonomiska resultat kan förklaras av flera faktorer som är specifika för just detta fall, däribland följande två faktorer:






  a) | Ilvas produktion har begränsats till 6 miljoner ton, långt under dess totala produktionskapacitet, på grund av de miljöskador som skulle bli följden om företaget körde med full kapacitet och använde nuvarande miljöutrustning. Eftersom stålverk som anläggningen i Taranto är extremt kapitalintensiva med höga fasta kostnader måste de köras nära sin fulla kapacitet för att vara lönsamma. Det fanns goda miljöskäl för att begränsa Ilvas produktion men begränsningen ledde oundvikligen till sämre lönsamhet. Med rätt miljöinvesteringar kan Ilva dock återfå sin normala produktionsnivå. Detta förklarar varför Ilvas tillgångar fortfarande hade ett högt värde för potentiella investerare som var beredda att göra lämpliga investeringar. |
| --- | --- | --- |

(174)

Skillnaden mellan marknadsvärdet på Ilvas tillgångar och företagets dåliga ekonomiska resultat kan förklaras av flera faktorer som är specifika för just detta fall, däribland följande två faktorer:

a)

Ilvas produktion har begränsats till 6 miljoner ton, långt under dess totala produktionskapacitet, på grund av de miljöskador som skulle bli följden om företaget körde med full kapacitet och använde nuvarande miljöutrustning. Eftersom stålverk som anläggningen i Taranto är extremt kapitalintensiva med höga fasta kostnader måste de köras nära sin fulla kapacitet för att vara lönsamma. Det fanns goda miljöskäl för att begränsa Ilvas produktion men begränsningen ledde oundvikligen till sämre lönsamhet. Med rätt miljöinvesteringar kan Ilva dock återfå sin normala produktionsnivå. Detta förklarar varför Ilvas tillgångar fortfarande hade ett högt värde för potentiella investerare som var beredda att göra lämpliga investeringar.

| b) | Ilva har varit ställd under särskild förvaltning i fem år – först av miljöskäl och sedan på grund av sina finansiella svårigheter. Eftersom Ilvas tillgångar under flera år inte användes under normala marknadsvillkor fick företaget finansiella svårigheter. Detta innebär dock inte att samma tillgångar inte kan användas på ett lönsamt sätt under normala marknadsvillkor och med rätt investeringsnivå. |
| --- | --- |

b)

Ilva har varit ställd under särskild förvaltning i fem år – först av miljöskäl och sedan på grund av sina finansiella svårigheter. Eftersom Ilvas tillgångar under flera år inte användes under normala marknadsvillkor fick företaget finansiella svårigheter. Detta innebär dock inte att samma tillgångar inte kan användas på ett lönsamt sätt under normala marknadsvillkor och med rätt investeringsnivå.

| (175) | Orsakerna till Ilvas finansiella svårigheter var kända sedan länge. Eftersom orsakerna inte var kopplade till det verkliga värdet på Ilvas tillgångar avskräckte de inte marknadsaktörer från att visa intresse för att förvärva Ilvas tillgångar, inte enbart under den försäljningsprocess som nyligen genomfördes utan även långt tidigare (75). |
| --- | --- |

(175)

Orsakerna till Ilvas finansiella svårigheter var kända sedan länge. Eftersom orsakerna inte var kopplade till det verkliga värdet på Ilvas tillgångar avskräckte de inte marknadsaktörer från att visa intresse för att förvärva Ilvas tillgångar, inte enbart under den försäljningsprocess som nyligen genomfördes utan även långt tidigare (75).

75

| (176) | Av detta följer att redan när den statliga garantin beviljades i april 2015 kunde försäljningen eller likvidationen av Ilvas tillgångar förväntas ge ett ganska högt pris. Eftersom det i den italienska insolvenslagen för stora företag anges att nya lån är förhandsavdragsberättigade skulle försäljningspriset, som ökar likvidationstillgångarna, i första hand gå till att betala tillbaka nya lån (eller garantier på dessa lån, om det begärs att de ska återbetalas). Grundat på de uppgifter som de italienska myndigheterna har lämnat förväntades Ilvas skulder vid tidpunkten för beviljandet av åtgärd 3 betalas tillbaka i följande prioriteringsordning (76).

  Diagram 1


  Prioriteringsordning för återbetalning av Ilvas skuld i april 2015

  [...] |
| --- | --- |

(176)

Av detta följer att redan när den statliga garantin beviljades i april 2015 kunde försäljningen eller likvidationen av Ilvas tillgångar förväntas ge ett ganska högt pris. Eftersom det i den italienska insolvenslagen för stora företag anges att nya lån är förhandsavdragsberättigade skulle försäljningspriset, som ökar likvidationstillgångarna, i första hand gå till att betala tillbaka nya lån (eller garantier på dessa lån, om det begärs att de ska återbetalas). Grundat på de uppgifter som de italienska myndigheterna har lämnat förväntades Ilvas skulder vid tidpunkten för beviljandet av åtgärd 3 betalas tillbaka i följande prioriteringsordning (76).

76

Diagram 1

Diagram 1

Prioriteringsordning för återbetalning av Ilvas skuld i april 2015

Prioriteringsordning för återbetalning av Ilvas skuld i april 2015

[...]

| (177) | Med tanke på skillnaden i storlek mellan dels det garanterade lånet i fråga (400 miljoner euro), dels andra skulder vars återbetalning prioriteras lika högt eller högre (ca [...] euro) och värdet på Ilvas likvidationstillgångar (1,8 miljarder euro om man tar hänsyn till det pris som erbjöds av den budgivare som lämnade det högsta budet i den nyligen avslutade försäljningsprocessen) drar kommissionen slutsatsen att en marknadsekonomisk aktör kunde ha beviljat Ilva ett lån eller en garanti till rimlig ränta under den period företaget befann sig i svårigheter. |
| --- | --- |

(177)

Med tanke på skillnaden i storlek mellan dels det garanterade lånet i fråga (400 miljoner euro), dels andra skulder vars återbetalning prioriteras lika högt eller högre (ca [...] euro) och värdet på Ilvas likvidationstillgångar (1,8 miljarder euro om man tar hänsyn till det pris som erbjöds av den budgivare som lämnade det högsta budet i den nyligen avslutade försäljningsprocessen) drar kommissionen slutsatsen att en marknadsekonomisk aktör kunde ha beviljat Ilva ett lån eller en garanti till rimlig ränta under den period företaget befann sig i svårigheter.

| (178) | Denna slutsats får stöd av den omständigheten att Ilva fortsatte att ha tillgång till privat finansiering under tiden företaget var föremål för ett insolvensförfarande. När den statliga garantin beviljades (i slutet april 2015) hade Ilva minst tre kreditlinor hos privata banker: EUR [...] hos [...] (77), EUR [...] hos [...] och EUR [...] hos [...]). Dessa krediter var s.k. factoringlinor, som har en annan riskprofil än det lån på 400 miljoner euro som den italienska staten garanterade. Kreditlinorna utgör trots det ytterligare ett tecken på att Ilva inte befann sig i en situation där ingen fordringsägare till något pris och under några omständigheter hade gått med på att finansiera dess verksamhet. |
| --- | --- |

(178)

Denna slutsats får stöd av den omständigheten att Ilva fortsatte att ha tillgång till privat finansiering under tiden företaget var föremål för ett insolvensförfarande. När den statliga garantin beviljades (i slutet april 2015) hade Ilva minst tre kreditlinor hos privata banker: EUR [...] hos [...] (77), EUR [...] hos [...] och EUR [...] hos [...]). Dessa krediter var s.k. factoringlinor, som har en annan riskprofil än det lån på 400 miljoner euro som den italienska staten garanterade. Kreditlinorna utgör trots det ytterligare ett tecken på att Ilva inte befann sig i en situation där ingen fordringsägare till något pris och under några omständigheter hade gått med på att finansiera dess verksamhet.

77

| (179) | Av ovanstående följer att omständigheterna i det aktuella fallet inte är sådana att det går att utesluta att stödmottagaren kan få privat finansiering, och att stödinslaget i ett offentligt lån eller en offentlig garanti därför ska betraktas som statligt stöd motsvarande hela låne- eller garantibeloppet. |
| --- | --- |

(179)

Av ovanstående följer att omständigheterna i det aktuella fallet inte är sådana att det går att utesluta att stödmottagaren kan få privat finansiering, och att stödinslaget i ett offentligt lån eller en offentlig garanti därför ska betraktas som statligt stöd motsvarande hela låne- eller garantibeloppet.

| (180) | Kommissionen har därefter bedömt huruvida de finansiella villkoren i den statliga garanti på 400 miljoner euro som Ilva beviljades utgör tillräcklig ersättning för den risk som staten bär. I detta avseende erinrar kommissionen om att det i garantimeddelandet anges att ”för företag i svårigheter skulle en eventuell garantigivare på marknaden ta ut en hög avgift när garantin beviljas med tanke på den förväntade risken för betalningsförsummelse.” |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen har därefter bedömt huruvida de finansiella villkoren i den statliga garanti på 400 miljoner euro som Ilva beviljades utgör tillräcklig ersättning för den risk som staten bär. I detta avseende erinrar kommissionen om att det i garantimeddelandet anges att ”för företag i svårigheter skulle en eventuell garantigivare på marknaden ta ut en hög avgift när garantin beviljas med tanke på den förväntade risken för betalningsförsummelse.”

| (181) | I det aktuella fallet beviljades den statliga garantin med en årlig premie på 3,12 %. Premien fastställdes på grundval av [...] yttrandet. |
| --- | --- |

(181)

I det aktuella fallet beviljades den statliga garantin med en årlig premie på 3,12 %. Premien fastställdes på grundval av [...] yttrandet.

| (182) | Till skillnad från de italienska myndigheterna anser kommissionen att det i [...] yttrandet inte görs en korrekt uppskattning av den ersättning som en rationell marknadsekonomisk aktör skulle ha begärt i utbyte för sin garanti, eftersom [...] yttrandet inte innehåller någon ordentlig uppskattning av sannolikheten för att garantin kommer att tas i anspråk och i så fall återbetalas. I själva verket bygger [...] yttrandet helt på det felaktiga antagandet att det lån på 400 miljoner euro som Ilva beviljats skulle överföras till ett nytt företag (nedan kallat NewCo), som hade kunnat använda Ilvas tillgångar till bättre villkor. I [...] yttrandet görs en grundlig bedömning av detta hypotetiska företags kreditvärdighet och slutsatsen, grundat på NewCos beräknade kreditbetyg, är att den italienska staten bör tillämpa en garantipremie på mellan 1,53 % och 3,12 %. När garantin beviljades saknades det emellertid anledning att anta att lånet på 400 miljoner euro automatiskt skulle överföras till en hypotetisk ny ägare av Ilvas tillgångar (78). Därför borde de italienska myndigheterna ha bedömt Ilvas kreditvärdighet (inte en hypotetisk förvärvares kreditvärdighet) och beräknat lånets LGD-värde på grundval av detta. |
| --- | --- |

(182)

Till skillnad från de italienska myndigheterna anser kommissionen att det i [...] yttrandet inte görs en korrekt uppskattning av den ersättning som en rationell marknadsekonomisk aktör skulle ha begärt i utbyte för sin garanti, eftersom [...] yttrandet inte innehåller någon ordentlig uppskattning av sannolikheten för att garantin kommer att tas i anspråk och i så fall återbetalas. I själva verket bygger [...] yttrandet helt på det felaktiga antagandet att det lån på 400 miljoner euro som Ilva beviljats skulle överföras till ett nytt företag (nedan kallat NewCo), som hade kunnat använda Ilvas tillgångar till bättre villkor. I [...] yttrandet görs en grundlig bedömning av detta hypotetiska företags kreditvärdighet och slutsatsen, grundat på NewCos beräknade kreditbetyg, är att den italienska staten bör tillämpa en garantipremie på mellan 1,53 % och 3,12 %. När garantin beviljades saknades det emellertid anledning att anta att lånet på 400 miljoner euro automatiskt skulle överföras till en hypotetisk ny ägare av Ilvas tillgångar (78). Därför borde de italienska myndigheterna ha bedömt Ilvas kreditvärdighet (inte en hypotetisk förvärvares kreditvärdighet) och beräknat lånets LGD-värde på grundval av detta.

NewCo)

78

| (183) | Eftersom [...] yttrandet inte kunde användas för att bedöma huruvida den premie som den italienska staten tog ut utgör en rimlig ersättning för den risk som staten bär, var kommissionen för att få ett riktmärke tvungen att jämföra de avgifter som tas ut av enheter i en liknande finansiell situation som den som Ilva befinner sig i. I enlighet med fast och aktuell beslutspraxis beträffande företag mot vilka ett insolvensförfarande har inletts och som har öronmärkts för försäljning (79), anser kommissionen att Ilvas kreditbetyg, utan tillgång till något alternativt kreditbetyg och mot bakgrund av att företaget har klassificerats som ett företag i svårigheter, i bästa fall är CCC (se även skäl 189). Kommissionen samlade följaktligen in finansiella uppgifter från databasen S&P Capital IQ Platform (80) om kreditswappsspreadar och obligationsavkastning för företag som hade ett kreditbetyg på CCC+, D eller SD den dag åtgärd 3 beviljades. |
| --- | --- |

(183)

Eftersom [...] yttrandet inte kunde användas för att bedöma huruvida den premie som den italienska staten tog ut utgör en rimlig ersättning för den risk som staten bär, var kommissionen för att få ett riktmärke tvungen att jämföra de avgifter som tas ut av enheter i en liknande finansiell situation som den som Ilva befinner sig i. I enlighet med fast och aktuell beslutspraxis beträffande företag mot vilka ett insolvensförfarande har inletts och som har öronmärkts för försäljning (79), anser kommissionen att Ilvas kreditbetyg, utan tillgång till något alternativt kreditbetyg och mot bakgrund av att företaget har klassificerats som ett företag i svårigheter, i bästa fall är CCC (se även skäl 189). Kommissionen samlade följaktligen in finansiella uppgifter från databasen S&P Capital IQ Platform (80) om kreditswappsspreadar och obligationsavkastning för företag som hade ett kreditbetyg på CCC+, D eller SD den dag åtgärd 3 beviljades.

79

S&P Capital IQ Platform

80

| (184) | En kreditswapp är ett finansiellt swapparrangemang där säljaren av kreditswappen kompenserar köparen (vanligtvis referenslånets borgenär) i händelse av att lånet inte kan betalas tillbaka (av gäldenären). Säljaren av kreditswappen försäkrar med andra ord i viss utsträckning köparen mot risken för att referenslånet inte kommer att betalas tillbaka. Detta instrument kan i sig ge en bra indikation på vilken riskpremie/garantiavgift som en marknadsaktör kan behöva för att försäkra sig mot att lånet inte kommer att betalas tillbaka. De uppgifter som samlats in från de 11 observationer som var tillgängliga i maj 2015 visar kreditswappsspreadar för löptider på tio år på allt från 6,3 % till 277,7 %, med ett medianvärde på 17,6 %. |
| --- | --- |

(184)

En kreditswapp är ett finansiellt swapparrangemang där säljaren av kreditswappen kompenserar köparen (vanligtvis referenslånets borgenär) i händelse av att lånet inte kan betalas tillbaka (av gäldenären). Säljaren av kreditswappen försäkrar med andra ord i viss utsträckning köparen mot risken för att referenslånet inte kommer att betalas tillbaka. Detta instrument kan i sig ge en bra indikation på vilken riskpremie/garantiavgift som en marknadsaktör kan behöva för att försäkra sig mot att lånet inte kommer att betalas tillbaka. De uppgifter som samlats in från de 11 observationer som var tillgängliga i maj 2015 visar kreditswappsspreadar för löptider på tio år på allt från 6,3 % till 277,7 %, med ett medianvärde på 17,6 %.

| (185) | Obligationsavkastningen är en bra indikation på ett företags totala lånekostnad, dvs. ränta plus garantipremie i procent. De insamlade uppgifterna från de 8 observationer som fanns tillgängliga i maj 2015 tyder på en avkastning på mellan 5,3 % och 35,6 %, med ett medianvärde på 17,0 %, för obligationer med en löptid på tio år. Endast två observationer var tillgängliga för obligationer med en löptid på tjugofem år. Enligt dessa låg avkastningen på 14,2 %. |
| --- | --- |

(185)

Obligationsavkastningen är en bra indikation på ett företags totala lånekostnad, dvs. ränta plus garantipremie i procent. De insamlade uppgifterna från de 8 observationer som fanns tillgängliga i maj 2015 tyder på en avkastning på mellan 5,3 % och 35,6 %, med ett medianvärde på 17,0 %, för obligationer med en löptid på tio år. Endast två observationer var tillgängliga för obligationer med en löptid på tjugofem år. Enligt dessa låg avkastningen på 14,2 %.

| (186) | De analyserade uppgifterna visar att finansieringskostnaderna för företag som hade ett kreditbetyg på CCC+, D eller SD den dag åtgärd 3 beviljades var väsentligt högre än det belopp Ilva erhöll tack vare den statliga garantin. Ilva lyckades få ett lån till en totalkostnad (ränta på [...] + garantipremie på 3,12 %) på [...] medan marknadsuppgifterna visar på en totalkostnad på närmare 17 % under samma period. |
| --- | --- |

(186)

De analyserade uppgifterna visar att finansieringskostnaderna för företag som hade ett kreditbetyg på CCC+, D eller SD den dag åtgärd 3 beviljades var väsentligt högre än det belopp Ilva erhöll tack vare den statliga garantin. Ilva lyckades få ett lån till en totalkostnad (ränta på [...] + garantipremie på 3,12 %) på [...] medan marknadsuppgifterna visar på en totalkostnad på närmare 17 % under samma period.

| (187) | Denna sannolikhetskalkyl visar att den statliga garantin i form av åtgärd 3 ger Ilva en ekonomisk fördel som Ilva inte hade fått under marknadsmässiga villkor. Denna slutsats ligger i linje med konkurrenternas uppfattning (se skäl 118). Efter att ha slagit fast att det föreligger en ekonomisk fördel som inte hade varit tillgänglig under marknadsmässiga villkor är det nödvändigt att fastställa hur stor denna fördel är. |
| --- | --- |

(187)

Denna sannolikhetskalkyl visar att den statliga garantin i form av åtgärd 3 ger Ilva en ekonomisk fördel som Ilva inte hade fått under marknadsmässiga villkor. Denna slutsats ligger i linje med konkurrenternas uppfattning (se skäl 118). Efter att ha slagit fast att det föreligger en ekonomisk fördel som inte hade varit tillgänglig under marknadsmässiga villkor är det nödvändigt att fastställa hur stor denna fördel är.

| (188) | Som påpekades ovan kunde kommissionen samla in vissa uppgifter om marknadspriser för garantier under den aktuella perioden. Dessa uppgifter har dock hämtats från enheter som inte är helt jämförbara med Ilva och från finansiella instrument som skiljer sig från det lån och den garanti som Ilva beviljades och kan därför inte i sig fungera som ett lämpligt riktmärke för att på ett tillräckligt tillförlitligt sätt fastställa det exakta marknadspriset för den aktuella garantin. Granskningen har inte heller fått fram några aktuella noteringar om räntor för liknande lån till Ilva med eller utan den statliga garantin eller marknadsnoteringar om den sistnämnda garantin. Under sådana omständigheter anges det i garantimeddelandet att den potentiella fördel som är kopplad till beviljandet av en garanti (som motsvarar det potentiella stödinslaget) bör beräknas som skillnaden mellan den specifika marknadsränta som stödmottagaren skulle ha betalat utan garantin och den ränta som betalats tack vare den statliga garantin, efter att ha tagit hänsyn till eventuella premier som har betalats. |
| --- | --- |

(188)

Som påpekades ovan kunde kommissionen samla in vissa uppgifter om marknadspriser för garantier under den aktuella perioden. Dessa uppgifter har dock hämtats från enheter som inte är helt jämförbara med Ilva och från finansiella instrument som skiljer sig från det lån och den garanti som Ilva beviljades och kan därför inte i sig fungera som ett lämpligt riktmärke för att på ett tillräckligt tillförlitligt sätt fastställa det exakta marknadspriset för den aktuella garantin. Granskningen har inte heller fått fram några aktuella noteringar om räntor för liknande lån till Ilva med eller utan den statliga garantin eller marknadsnoteringar om den sistnämnda garantin. Under sådana omständigheter anges det i garantimeddelandet att den potentiella fördel som är kopplad till beviljandet av en garanti (som motsvarar det potentiella stödinslaget) bör beräknas som skillnaden mellan den specifika marknadsränta som stödmottagaren skulle ha betalat utan garantin och den ränta som betalats tack vare den statliga garantin, efter att ha tagit hänsyn till eventuella premier som har betalats.

| (189) | Kommissionen anser att man även bör ta hänsyn till 2008 års meddelande om referens- och diskonteringsräntor (nedan kallat 2008 års meddelande) för att få ett mått på marknadsräntan för det aktuella lånet. I det avseendet verkar Ilvas kreditvärdighet vara den lägsta av de tänkbara kreditbetyg som anges i 2008 års meddelande, nämligen ”Dålig/Finansiella svårigheter (CCC och lägre)”. Dessutom ställdes ingen säkerhet för lånet, som gav långivarna (eller garantigivaren) en tillräckligt likvid, eventuellt överförbar och direkt rätt till Ilvas tillgångar i händelse av betalningsförsummelse. Kommissionen anser därför att marknadsräntan på det lån och den garanti som utgör åtgärd 3 måste beräknas för lånet som summan av en lämplig basränta plus 1 000 räntepunkter enligt definitionen i 2008 års meddelande. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen anser att man även bör ta hänsyn till 2008 års meddelande om referens- och diskonteringsräntor (nedan kallat 2008 års meddelande) för att få ett mått på marknadsräntan för det aktuella lånet. I det avseendet verkar Ilvas kreditvärdighet vara den lägsta av de tänkbara kreditbetyg som anges i 2008 års meddelande, nämligen ”Dålig/Finansiella svårigheter (CCC och lägre)”. Dessutom ställdes ingen säkerhet för lånet, som gav långivarna (eller garantigivaren) en tillräckligt likvid, eventuellt överförbar och direkt rätt till Ilvas tillgångar i händelse av betalningsförsummelse. Kommissionen anser därför att marknadsräntan på det lån och den garanti som utgör åtgärd 3 måste beräknas för lånet som summan av en lämplig basränta plus 1 000 räntepunkter enligt definitionen i 2008 års meddelande.

2008 års meddelande)

| (190) | När det gäller lämplig basränta är rekommendationen i 2008 års meddelande att basräntan ska grundas på en penningmarknadsränta på ett år (dvs. i Italiens fall den ettåriga Euribor-räntan). Kommissionen förbehåller sig rätten att anpassa löptiderna och i vissa fall tillämpa kortare eller längre löptider. I det aktuella fallet anser kommissionen att den långa löptiden för det lån på 400 miljoner euro som omfattas av den statliga garantin motiverar valet av en basränta som lämpar sig för denna långa löptid. Kommissionen har därför beslutat att använda en swappränta som motsvarar den viktade genomsnittliga löptiden för det garanterade lånet. Eftersom återbetalningsprofilen för lånet på 400 miljoner euro ger en viktad genomsnittlig löptid på 14,86 år, bör den lämpliga basräntan vara en 15-årig swappränta. Den 27 maj 2015, dvs. när de tre privata långivarna beviljade lånet på 400 miljoner euro, låg swappräntan för 15-åriga löptider på 1,18 % (81). På grundval av detta är marknadsräntan enligt 2008 års meddelande 1,18 % + 1 000 räntepunkter, dvs. 11,18 %. |
| --- | --- |

(190)

När det gäller lämplig basränta är rekommendationen i 2008 års meddelande att basräntan ska grundas på en penningmarknadsränta på ett år (dvs. i Italiens fall den ettåriga Euribor-räntan). Kommissionen förbehåller sig rätten att anpassa löptiderna och i vissa fall tillämpa kortare eller längre löptider. I det aktuella fallet anser kommissionen att den långa löptiden för det lån på 400 miljoner euro som omfattas av den statliga garantin motiverar valet av en basränta som lämpar sig för denna långa löptid. Kommissionen har därför beslutat att använda en swappränta som motsvarar den viktade genomsnittliga löptiden för det garanterade lånet. Eftersom återbetalningsprofilen för lånet på 400 miljoner euro ger en viktad genomsnittlig löptid på 14,86 år, bör den lämpliga basräntan vara en 15-årig swappränta. Den 27 maj 2015, dvs. när de tre privata långivarna beviljade lånet på 400 miljoner euro, låg swappräntan för 15-åriga löptider på 1,18 % (81). På grundval av detta är marknadsräntan enligt 2008 års meddelande 1,18 % + 1 000 räntepunkter, dvs. 11,18 %.

81

| (191) | Storleken på den fördel som är knuten till den statliga garantin måste beräknas separat för lånet i enlighet med följande metod: skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 190 och påförts kapitalbeloppet och ii) den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet beräknat som summan av den ränta som bankerna påfört kapitalbeloppet och den garantipremie som staten tar ut, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande. |
| --- | --- |

(191)

Storleken på den fördel som är knuten till den statliga garantin måste beräknas separat för lånet i enlighet med följande metod: skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 190 och påförts kapitalbeloppet och ii) den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet beräknat som summan av den ränta som bankerna påfört kapitalbeloppet och den garantipremie som staten tar ut, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande.

5.2.3.3   Selektivitet

Selektivitet

| (192) | Den statliga garantin i form av åtgärd 3 är ett särskilt stöd som beviljats till förmån för ett enda företag, nämligen Ilva. Därför är åtgärd 3 selektiv. |
| --- | --- |

(192)

Den statliga garantin i form av åtgärd 3 är ett särskilt stöd som beviljats till förmån för ett enda företag, nämligen Ilva. Därför är åtgärd 3 selektiv.

5.2.3.4   Slutsats beträffande åtgärd 3.

Slutsats beträffande åtgärd 3.

| (193) | Eftersom åtgärd 3 uppfyller alla kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kommissionens slutsats att åtgärd 3 utgör statligt stöd, vars storlek kan fastställas med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 191. |
| --- | --- |

(193)

Eftersom åtgärd 3 uppfyller alla kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kommissionens slutsats att åtgärd 3 utgör statligt stöd, vars storlek kan fastställas med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 191.

5.2.4   Åtgärd 4

Åtgärd 4

| (194) | I beslutat om att inleda förfarandet var kommissionens preliminära bedömning att den uppgörelse som gjordes för att lösa tvisten mellan Fintecna och Ilva kan tillskrivas staten och innebär att statliga medel tas i anspråk. Kommissionen var också tveksam till huruvida Fintecna, genom att godta att lösa en lång tvist i mars 2015, precis efter det att Ilva hade förklarats insolvent, fattade ett rationellt beslut som en marknadsekonomisk aktör hade fattat i en liknande situation. |
| --- | --- |

(194)

I beslutat om att inleda förfarandet var kommissionens preliminära bedömning att den uppgörelse som gjordes för att lösa tvisten mellan Fintecna och Ilva kan tillskrivas staten och innebär att statliga medel tas i anspråk. Kommissionen var också tveksam till huruvida Fintecna, genom att godta att lösa en lång tvist i mars 2015, precis efter det att Ilva hade förklarats insolvent, fattade ett rationellt beslut som en marknadsekonomisk aktör hade fattat i en liknande situation.

| (195) | Grundat på de synpunkter som inkommit under det formella granskningsförfarandet har kommissionen först bedömt huruvida beslutet att lösa tvisten verkligen var ett rationellt beslut sett ur en marknadsaktörs synvinkel, dvs. huruvida beslutet ger Ilva en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(195)

Grundat på de synpunkter som inkommit under det formella granskningsförfarandet har kommissionen först bedömt huruvida beslutet att lösa tvisten verkligen var ett rationellt beslut sett ur en marknadsaktörs synvinkel, dvs. huruvida beslutet ger Ilva en ekonomisk fördel.

5.2.4.1   Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (196) | Som påpekades i skäl 163 medför en offentlig myndighets ingripande inte nödvändigtvis en fördel för mottagaren och utgör av detta skäl inte ett stöd om ingripandet genomförts under normala marknadsvillkor, det vill säga om den offentliga myndigheten har agerat som en rationell aktör i en marknadsekonomi skulle ha gjort i en liknande situation. |
| --- | --- |

(196)

Som påpekades i skäl 163 medför en offentlig myndighets ingripande inte nödvändigtvis en fördel för mottagaren och utgör av detta skäl inte ett stöd om ingripandet genomförts under normala marknadsvillkor, det vill säga om den offentliga myndigheten har agerat som en rationell aktör i en marknadsekonomi skulle ha gjort i en liknande situation.

| (197) | I den fördjupade undersökningen bedömde kommissionen för det första de omständigheter under vilka Fintecna beslutade att efter en lång period lösa tvisten med Ilva genom att betala 156 miljoner euro. När Fintecna fattade sitt beslut måste det ha tagit hänsyn till den ekonomiska situationen vid tidpunkten för beslutet att ingå förlikningsavtalet, risknivån och framtida förväntningar (82). |
| --- | --- |

(197)

I den fördjupade undersökningen bedömde kommissionen för det första de omständigheter under vilka Fintecna beslutade att efter en lång period lösa tvisten med Ilva genom att betala 156 miljoner euro. När Fintecna fattade sitt beslut måste det ha tagit hänsyn till den ekonomiska situationen vid tidpunkten för beslutet att ingå förlikningsavtalet, risknivån och framtida förväntningar (82).

82

| (198) | Vad gäller denna aspekt konstaterar kommissionen att den skuld som staten har ådragit eller påtagit sig som säljare före privatiseringen inte kan bestridas i sak och att Fintecna när det gäller förlikningsbeloppet på 156 miljoner euro i likhet med en rationell fordringsägare gjorde en uppskattning av sin exponering mot Ilva år 2011 och justerade denna uppskattning år 2014. Beräkningarna visade på en exponering på [...] euro, dvs. det justerade beloppet på [...] euro år 2014. För att kunna göra en ordentlig bedömning av de rättsliga riskerna beställde Fintecna två juridiska utlåtanden. Dessa bekräftade oberoende av varandra att 156 miljoner euro var ett godtagbart belopp som låg under det tak som man hade kommit överens om i privatiseringsavtalet ([...] euro, exklusive ränta, eller [...] euro, inklusive ränta) och den uppskattade potentiella exponeringen ([...] euro år 2014. |
| --- | --- |

(198)

Vad gäller denna aspekt konstaterar kommissionen att den skuld som staten har ådragit eller påtagit sig som säljare före privatiseringen inte kan bestridas i sak och att Fintecna när det gäller förlikningsbeloppet på 156 miljoner euro i likhet med en rationell fordringsägare gjorde en uppskattning av sin exponering mot Ilva år 2011 och justerade denna uppskattning år 2014. Beräkningarna visade på en exponering på [...] euro, dvs. det justerade beloppet på [...] euro år 2014. För att kunna göra en ordentlig bedömning av de rättsliga riskerna beställde Fintecna två juridiska utlåtanden. Dessa bekräftade oberoende av varandra att 156 miljoner euro var ett godtagbart belopp som låg under det tak som man hade kommit överens om i privatiseringsavtalet ([...] euro, exklusive ränta, eller [...] euro, inklusive ränta) och den uppskattade potentiella exponeringen ([...] euro år 2014.

| (199) | Fintecna fattade beslutet om förlikning inom ramen för lagdekret nr 1/2015 och detta ledde fram till avtalet mellan parterna. Med tanke på de oberoende juridiska rådgivarnas mycket rimliga uppskattning av riskerna i händelse av Ilvas insolvens ändrar den omständigheten att Fintecna fattade sitt beslut om förlikning först då, och inte innan det ovannämnda lagdekretet antogs, inte i sig att beslutet om förlikning kan klassificeras som ett rationellt beslut som en marknadsekonomisk aktör hade fattat i en liknande situation. I själva verket kan en rationell aktör som vill undvika förlust föredra att efter en viss tids processande lösa en tvist i godo i stället för att vända sig till en allmän domstol eller en skiljedomstol i en situation där dess ansvarsskyldighet inte i sig kan ifrågasättas och dess exponering kan leda till belopp som är mellan [...] och [...] högre än förlikningsbeloppet. Att skjuta upp förlikningen ytterligare förefaller inte ha kunnat ge Fintecna ett bättre finansiellt resultat. |
| --- | --- |

(199)

Fintecna fattade beslutet om förlikning inom ramen för lagdekret nr 1/2015 och detta ledde fram till avtalet mellan parterna. Med tanke på de oberoende juridiska rådgivarnas mycket rimliga uppskattning av riskerna i händelse av Ilvas insolvens ändrar den omständigheten att Fintecna fattade sitt beslut om förlikning först då, och inte innan det ovannämnda lagdekretet antogs, inte i sig att beslutet om förlikning kan klassificeras som ett rationellt beslut som en marknadsekonomisk aktör hade fattat i en liknande situation. I själva verket kan en rationell aktör som vill undvika förlust föredra att efter en viss tids processande lösa en tvist i godo i stället för att vända sig till en allmän domstol eller en skiljedomstol i en situation där dess ansvarsskyldighet inte i sig kan ifrågasättas och dess exponering kan leda till belopp som är mellan [...] och [...] högre än förlikningsbeloppet. Att skjuta upp förlikningen ytterligare förefaller inte ha kunnat ge Fintecna ett bättre finansiellt resultat.

| (200) | Mot bakgrund av att de åtgärder som Fintecna har vidtagit motsvarar hur en rationell marknadsekonomisk aktör hade uppträtt och att den process som föregick beslutet speglar Fintecnas försiktiga syn på vilket förlikningsbelopp en eventuell förlikning med Ilva skulle kunna resultera i, är kommissionens slutsats att ett belopp som är lägre än de egna uppskattningarna i princip är ett rimligt beslut av en privat marknadsaktör som deltar i en förlikning och inte i sig kan ge Ilva en fördel. |
| --- | --- |

(200)

Mot bakgrund av att de åtgärder som Fintecna har vidtagit motsvarar hur en rationell marknadsekonomisk aktör hade uppträtt och att den process som föregick beslutet speglar Fintecnas försiktiga syn på vilket förlikningsbelopp en eventuell förlikning med Ilva skulle kunna resultera i, är kommissionens slutsats att ett belopp som är lägre än de egna uppskattningarna i princip är ett rimligt beslut av en privat marknadsaktör som deltar i en förlikning och inte i sig kan ge Ilva en fördel.

5.2.4.2   Slutsats beträffande åtgärd 4.

Slutsats beträffande åtgärd 4.

| (201) | Kommissionen har visat att åtgärd 4 inte ger Ilva en ekonomisk fördel. Eftersom de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa är kommissionens slutsats att åtgärd 4 inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen har visat att åtgärd 4 inte ger Ilva en ekonomisk fördel. Eftersom de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa är kommissionens slutsats att åtgärd 4 inte utgör statligt stöd.

5.2.5   Åtgärd 5

Åtgärd 5

5.2.5.1   Statliga medel och huruvida åtgärden kan tillskrivas staten

Statliga medel och huruvida åtgärden kan tillskrivas staten

| (202) | När det gäller statens roll konstaterar kommissionen att åtgärden består av ett lån som beviljats av ekonomi- och finansministern och att lånet belastar statsbudgeten. |
| --- | --- |

(202)

När det gäller statens roll konstaterar kommissionen att åtgärden består av ett lån som beviljats av ekonomi- och finansministern och att lånet belastar statsbudgeten.

| (203) | Med tanke på att begreppet medlemsstat inbegriper alla myndighetsnivåer, oavsett om det rör sig om en nationell, regional eller lokal myndighet, är kommissionens slutsats att åtgärden kan tillskrivas staten och innebär en överföring av statliga medel. |
| --- | --- |

(203)

Med tanke på att begreppet medlemsstat inbegriper alla myndighetsnivåer, oavsett om det rör sig om en nationell, regional eller lokal myndighet, är kommissionens slutsats att åtgärden kan tillskrivas staten och innebär en överföring av statliga medel.

5.2.5.2   Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (204) | I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet begärde WV Stahl att kommissionen skulle säkerställa en snabb återbetalning av statligt stöd som beviljats Ilva i form av lån som inte ställts ut på marknadsmässiga villkor, grundat på skillnaden mellan den ränta som påförts och marknadsräntan när lånen beviljades (se skäl 120). För att avgöra huruvida åtgärd 5 ger en ekonomisk fördel anser kommissionen att det går att tillämpa samma resonemang som vid åtgärd 3, trots att det finns två viktiga faktiska skillnader mellan åtgärderna. |
| --- | --- |

(204)

I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet begärde WV Stahl att kommissionen skulle säkerställa en snabb återbetalning av statligt stöd som beviljats Ilva i form av lån som inte ställts ut på marknadsmässiga villkor, grundat på skillnaden mellan den ränta som påförts och marknadsräntan när lånen beviljades (se skäl 120). För att avgöra huruvida åtgärd 5 ger en ekonomisk fördel anser kommissionen att det går att tillämpa samma resonemang som vid åtgärd 3, trots att det finns två viktiga faktiska skillnader mellan åtgärderna.

| (205) | Den första faktiska skillnaden är att åtgärd 5 är ett offentligt lån medan åtgärd 3 är en statlig garanti på ett syndikerat lån. Denna faktiska skillnad påverkar dock inte resonemanget i skälen 166–179, som i lika hög grad gäller för både ett lån och en garanti. |
| --- | --- |

(205)

Den första faktiska skillnaden är att åtgärd 5 är ett offentligt lån medan åtgärd 3 är en statlig garanti på ett syndikerat lån. Denna faktiska skillnad påverkar dock inte resonemanget i skälen 166–179, som i lika hög grad gäller för både ett lån och en garanti.

| (206) | Den andra faktiska skillnaden är dagen för beviljandet, nämligen den 30 april 2015 för åtgärd 3 jämfört med den 15 december 2015 för åtgärd 5. Kommissionen anser emellertid att resonemanget i skälen 166–179 även är giltigt vid beviljandet av åtgärd 5. I december 2015 kunde likvidationsvärdet på Ilvas tillgångar fortfarande förväntas vara högt och det aggregerade beloppet av förhandsavdragsberättigade anspråk hade ökat med 400 miljoner euro (dvs. beloppet i åtgärd 3) jämfört med i april 2015 och uppgick totalt till ca [...] euro – vilket fortfarande var betydligt lägre än de förväntade likvidationstillgångarna på 1,8 miljarder euro. I lagdekret nr. 191/2015 prioriteras återbetalningen av åtgärd 5 framför andra förhandsavdragsberättigade anspråk (se diagram 2), vilket ytterligare ökar den potentiella förlusten vid fallissemang i samband med åtgärd 5.

  Diagram 2


  Prioriteringsordning för återbetalning av Ilvas skuld i december 2015

  [...] |
| --- | --- |

(206)

Den andra faktiska skillnaden är dagen för beviljandet, nämligen den 30 april 2015 för åtgärd 3 jämfört med den 15 december 2015 för åtgärd 5. Kommissionen anser emellertid att resonemanget i skälen 166–179 även är giltigt vid beviljandet av åtgärd 5. I december 2015 kunde likvidationsvärdet på Ilvas tillgångar fortfarande förväntas vara högt och det aggregerade beloppet av förhandsavdragsberättigade anspråk hade ökat med 400 miljoner euro (dvs. beloppet i åtgärd 3) jämfört med i april 2015 och uppgick totalt till ca [...] euro – vilket fortfarande var betydligt lägre än de förväntade likvidationstillgångarna på 1,8 miljarder euro. I lagdekret nr. 191/2015 prioriteras återbetalningen av åtgärd 5 framför andra förhandsavdragsberättigade anspråk (se diagram 2), vilket ytterligare ökar den potentiella förlusten vid fallissemang i samband med åtgärd 5.

Diagram 2

Diagram 2

Prioriteringsordning för återbetalning av Ilvas skuld i december 2015

Prioriteringsordning för återbetalning av Ilvas skuld i december 2015

[...]

| (207) | Mot bakgrund av ovanstående förefaller lånets LGD-värde fortfarande ha varit ganska högt och kommissionen slutsats är därför att kan finnas affärsmässiga skäl för en privat långivare som är van att hantera osäkra krediter att bevilja Ilva ett lån. |
| --- | --- |

(207)

Mot bakgrund av ovanstående förefaller lånets LGD-värde fortfarande ha varit ganska högt och kommissionen slutsats är därför att kan finnas affärsmässiga skäl för en privat långivare som är van att hantera osäkra krediter att bevilja Ilva ett lån.

| (208) | På samma sätt som vid åtgärd 3 har kommissionen därefter bedömt huruvida de finansiella villkoren för det statliga lånet medför en tillräcklig ersättning för statens risk. Av samma skäl som vid åtgärd 3 anser kommissionen att [...] yttrandet inte tillhandahåller en lämplig metod för att fastställa huruvida den årliga räntesats som staten påfört (2,94 %) är lämplig. Kommissionen samlade därför in liknande offentliga uppgifter som för åtgärd 3 (kreditswappsspreadar och obligationsavkastning) från databasen S&P Capital IQ Platform (83). Uppgifterna avsåg dock den dag åtgärd 5 beviljades. |
| --- | --- |

(208)

På samma sätt som vid åtgärd 3 har kommissionen därefter bedömt huruvida de finansiella villkoren för det statliga lånet medför en tillräcklig ersättning för statens risk. Av samma skäl som vid åtgärd 3 anser kommissionen att [...] yttrandet inte tillhandahåller en lämplig metod för att fastställa huruvida den årliga räntesats som staten påfört (2,94 %) är lämplig. Kommissionen samlade därför in liknande offentliga uppgifter som för åtgärd 3 (kreditswappsspreadar och obligationsavkastning) från databasen S&P Capital IQ Platform (83). Uppgifterna avsåg dock den dag åtgärd 5 beviljades.

S&P Capital IQ Platform

83

| (209) | De uppgifter som samlades in från de 14 observationer som var tillgängliga i december 2015 visar kreditswappsspreadar för löptider på fem år på mellan 6,2 % och 300,5 % (med ett medianvärde på 44,1 %) och kreditswappsspreadar för löptider på ett år på mellan 3,0 % och 648 % (med ett medianvärde på 32,7 %). |
| --- | --- |

(209)

De uppgifter som samlades in från de 14 observationer som var tillgängliga i december 2015 visar kreditswappsspreadar för löptider på fem år på mellan 6,2 % och 300,5 % (med ett medianvärde på 44,1 %) och kreditswappsspreadar för löptider på ett år på mellan 3,0 % och 648 % (med ett medianvärde på 32,7 %).

| (210) | De uppgifter som samlades in från de 31 observationer som var tillgängliga i december 2015 visade på en obligationsavkastning på mellan 2,2 % och 99,0 % (med ett medianvärde på 17,6 %) för obligationer med en löptid på tre år. |
| --- | --- |

(210)

De uppgifter som samlades in från de 31 observationer som var tillgängliga i december 2015 visade på en obligationsavkastning på mellan 2,2 % och 99,0 % (med ett medianvärde på 17,6 %) för obligationer med en löptid på tre år.

| (211) | De analyserade uppgifterna visar att finansieringskostnaderna för företag med ett kreditbetyg på CCC+, D eller SD den dag åtgärd 5 beviljades var väsentligt högre än det belopp Ilva erhöll från staten. Den årliga räntan på lånet till Ilva låg på 2,94 %, medan marknadsuppgifterna visar en mycket högre totalkostnad under samma period. |
| --- | --- |

(211)

De analyserade uppgifterna visar att finansieringskostnaderna för företag med ett kreditbetyg på CCC+, D eller SD den dag åtgärd 5 beviljades var väsentligt högre än det belopp Ilva erhöll från staten. Den årliga räntan på lånet till Ilva låg på 2,94 %, medan marknadsuppgifterna visar en mycket högre totalkostnad under samma period.

| (212) | Precis som för åtgärd 3 visar sannolikhetskalkylen att det statliga lånet i form av åtgärd 5 ger Ilva en ekonomisk fördel som Ilva inte hade fått under marknadsmässiga villkor. Efter att ha slagit fast att det föreligger en ekonomisk fördel som inte hade varit tillgänglig under marknadsmässiga villkor är det nödvändigt att fastställa hur stor denna fördel är. |
| --- | --- |

(212)

Precis som för åtgärd 3 visar sannolikhetskalkylen att det statliga lånet i form av åtgärd 5 ger Ilva en ekonomisk fördel som Ilva inte hade fått under marknadsmässiga villkor. Efter att ha slagit fast att det föreligger en ekonomisk fördel som inte hade varit tillgänglig under marknadsmässiga villkor är det nödvändigt att fastställa hur stor denna fördel är.

| (213) | Genom att (i tillämpliga delar) använda sig av samma resonemang som för åtgärd 3 beslutade kommissionen att även ta hänsyn till 2008 års meddelande. Detta resulterade i att kommissionen fastställde den lämpliga marknadsräntan för att beräkna storleken på stödinslaget i det lån som beviljats utan säkerhet till 10,06 %, beräknat som summan av en basränta på 0,06 % motsvarande den ettåriga Euribor-räntan den 15 december 2015, och en kreditmarginal på 1 000 räntepunkter. |
| --- | --- |

(213)

Genom att (i tillämpliga delar) använda sig av samma resonemang som för åtgärd 3 beslutade kommissionen att även ta hänsyn till 2008 års meddelande. Detta resulterade i att kommissionen fastställde den lämpliga marknadsräntan för att beräkna storleken på stödinslaget i det lån som beviljats utan säkerhet till 10,06 %, beräknat som summan av en basränta på 0,06 % motsvarande den ettåriga Euribor-räntan den 15 december 2015, och en kreditmarginal på 1 000 räntepunkter.

| (214) | Storleken på den fördel som är knuten till det statliga lånet i form av åtgärd 5 måste beräknas som skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 213 och påförts kapitalbeloppet och ii) den faktiska ränta som Ilva ska betala, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande. |
| --- | --- |

(214)

Storleken på den fördel som är knuten till det statliga lånet i form av åtgärd 5 måste beräknas som skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 213 och påförts kapitalbeloppet och ii) den faktiska ränta som Ilva ska betala, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande.

5.2.5.3   Selektivitet

Selektivitet

| (215) | Det statliga lånet i form av åtgärd 5 är ett särskilt stöd som beviljats ett enda företag, nämligen Ilva. Därför är åtgärd 5 selektiv. Slutsats beträffande åtgärd 5 |
| --- | --- |

(215)

Det statliga lånet i form av åtgärd 5 är ett särskilt stöd som beviljats ett enda företag, nämligen Ilva. Därför är åtgärd 5 selektiv. Slutsats beträffande åtgärd 5

5.2.5.4   Slutsats beträffande åtgärd 5

Slutsats beträffande åtgärd 5

| (216) | Eftersom åtgärd 5 uppfyller alla kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kommissionens slutsats att åtgärd 5 utgör statligt stöd, vars storlek kan beräknas med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 214. |
| --- | --- |

(216)

Eftersom åtgärd 5 uppfyller alla kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kommissionens slutsats att åtgärd 5 utgör statligt stöd, vars storlek kan beräknas med hjälp av den metod som beskrivs i skäl 214.

5.3   Huruvida stödet är olagligt

Huruvida stödet är olagligt

| (217) | Åtgärderna 3 och 5 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, som i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget har genomförts utan att först ha anmälts till kommissionen. Åtgärderna har därför genomförts på ett olagligt sätt. |
| --- | --- |

(217)

Åtgärderna 3 och 5 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, som i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget har genomförts utan att först ha anmälts till kommissionen. Åtgärderna har därför genomförts på ett olagligt sätt.

5.4   Huruvida stödet är förenligt med den inre marknaden

Huruvida stödet är förenligt med den inre marknaden

| (218) | Förbudet mot statligt stöd är varken absolut eller ovillkorligt. Särskilt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget erbjuder rättsliga grunder för att betrakta vissa stöd som förenliga med den inre marknaden. Eftersom de italienska myndigheterna anser att de granskade åtgärderna inte utgör statligt stöd har de inte kommenterat stödets förenlighet. |
| --- | --- |

(218)

Förbudet mot statligt stöd är varken absolut eller ovillkorligt. Särskilt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget erbjuder rättsliga grunder för att betrakta vissa stöd som förenliga med den inre marknaden. Eftersom de italienska myndigheterna anser att de granskade åtgärderna inte utgör statligt stöd har de inte kommenterat stödets förenlighet.

| (219) | Därför kommer kommissionen på eget initiativ att göra en bedömning av huruvida de statliga stödåtgärder som beviljats till förmån för Ilva, dvs. åtgärderna 3 och 5, kan anses förenliga med den inre marknaden enligt någon av ovannämnda tänkbara rättsliga grunder. |
| --- | --- |

(219)

Därför kommer kommissionen på eget initiativ att göra en bedömning av huruvida de statliga stödåtgärder som beviljats till förmån för Ilva, dvs. åtgärderna 3 och 5, kan anses förenliga med den inre marknaden enligt någon av ovannämnda tänkbara rättsliga grunder.

| (220) | Kommissionen konstaterar att det är uppenbart att undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget inte kan tillämpas. Av undantagen i artikel 107.3 i EUF-fördraget är det endast de undantag som anges i leden a och c som skulle kunna användas. I led a anges att stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning kan anses förenligt med den inre marknaden. I led c anges att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, också kan anses förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen konstaterar att det är uppenbart att undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget inte kan tillämpas. Av undantagen i artikel 107.3 i EUF-fördraget är det endast de undantag som anges i leden a och c som skulle kunna användas. I led a anges att stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning kan anses förenligt med den inre marknaden. I led c anges att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, också kan anses förenligt med den inre marknaden.

| (221) | När det gäller artikel 107.3 a i EUF-fördraget är företag verksamma inom stålsektorn, som Ilva, inte berättigade till regionalstöd enligt punkt 9 i riktlinjerna för statligt regionalstöd (84). Följaktligen kan denna rättsliga grund inte tillämpas på de granskade åtgärderna. |
| --- | --- |

(221)

När det gäller artikel 107.3 a i EUF-fördraget är företag verksamma inom stålsektorn, som Ilva, inte berättigade till regionalstöd enligt punkt 9 i riktlinjerna för statligt regionalstöd (84). Följaktligen kan denna rättsliga grund inte tillämpas på de granskade åtgärderna.

84

| (222) | När det gäller artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan kommissionen inte hitta något regelverk eller några riktlinjer för tillämpningen av artikel 107.3 som skulle kunna tillämpas på de granskade åtgärderna. Framför allt är företag verksamma inom stålsektorn, som Ilva, inte berättigade till undsättnings- och omstruktureringsstöd enligt punkt 18 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (85). Eftersom Ilva kan klassificeras som ett företag i svårigheter enligt punkt 20 c i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter är Ilva inte heller berättigat till miljöstöd enligt punkt 16 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi (86). |
| --- | --- |

(222)

När det gäller artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan kommissionen inte hitta något regelverk eller några riktlinjer för tillämpningen av artikel 107.3 som skulle kunna tillämpas på de granskade åtgärderna. Framför allt är företag verksamma inom stålsektorn, som Ilva, inte berättigade till undsättnings- och omstruktureringsstöd enligt punkt 18 i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (85). Eftersom Ilva kan klassificeras som ett företag i svårigheter enligt punkt 20 c i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter är Ilva inte heller berättigat till miljöstöd enligt punkt 16 i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi (86).

85

86

| (223) | Mot bakgrund av ovanstående är kommissionens slutsats att de statliga stödåtgärder som Ilva beviljats inte är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(223)

Mot bakgrund av ovanstående är kommissionens slutsats att de statliga stödåtgärder som Ilva beviljats inte är förenliga med den inre marknaden.

5.5   Återkrav av stöd som är oförenligt med den inre marknaden

Återkrav av stöd som är oförenligt med den inre marknaden

| (224) | Enligt EUF-fördraget och EU-domstolens fasta rättspraxis är kommissionen, om den har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (87). Enligt domstolens fasta rättspraxis syftar dessutom den skyldighet som ålagts en medlemsstat att upphäva ett stöd som kommissionen anser vara oförenligt med den inre marknaden till att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (88). |
| --- | --- |

(224)

Enligt EUF-fördraget och EU-domstolens fasta rättspraxis är kommissionen, om den har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (87). Enligt domstolens fasta rättspraxis syftar dessutom den skyldighet som ålagts en medlemsstat att upphäva ett stöd som kommissionen anser vara oförenligt med den inre marknaden till att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (88).

87

88

| (225) | Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd, och denne alltså förlorar den fördel som företaget åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd (89). |
| --- | --- |

(225)

Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd, och denne alltså förlorar den fördel som företaget åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd (89).

89

| (226) | I linje med EU-domstolens rättspraxis anges följande i artikel 16.1 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (90): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(226)

I linje med EU-domstolens rättspraxis anges följande i artikel 16.1 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (90): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

90

| (227) | Med tanke på att de ifrågavarande åtgärderna genomfördes i strid med artikel 108 i fördraget, och måste betraktas som olagligt och oförenligt stöd, måste de följaktligen återkrävas så att den situation som rådde på marknaden innan de beviljades återställs. Återkravet bör omfatta tiden mellan när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande, fram till det faktiska återkravet, och det stöd som ska återkrävas bör löpa med ränta fram till den dag då stödet faktiskt har återbetalats. |
| --- | --- |

(227)

Med tanke på att de ifrågavarande åtgärderna genomfördes i strid med artikel 108 i fördraget, och måste betraktas som olagligt och oförenligt stöd, måste de följaktligen återkrävas så att den situation som rådde på marknaden innan de beviljades återställs. Återkravet bör omfatta tiden mellan när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande, fram till det faktiska återkravet, och det stöd som ska återkrävas bör löpa med ränta fram till den dag då stödet faktiskt har återbetalats.

| (228) | Mot bakgrund av bedömningen i avsnitten 5.2.3 och 5.2.5 ovan måste stödinslaget i åtgärderna 3 och 5 återkrävas enligt följande:






  a) | För åtgärd 3, skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 190 och påförts kapitalbeloppet och ii) den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet beräknat som summan av den ränta som bankerna påfört kapitalbeloppet och den garantipremie som staten tar ut, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande. |
| --- | --- | --- |

(228)

Mot bakgrund av bedömningen i avsnitten 5.2.3 och 5.2.5 ovan måste stödinslaget i åtgärderna 3 och 5 återkrävas enligt följande:

a)

För åtgärd 3, skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 190 och påförts kapitalbeloppet och ii) den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet beräknat som summan av den ränta som bankerna påfört kapitalbeloppet och den garantipremie som staten tar ut, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande.

| b) | För åtgärd 5, skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 213 och påförts kapitalbeloppet och ii) den faktiska ränta som Ilva ska betala, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande. |
| --- | --- |

b)

För åtgärd 5, skillnaden mellan i) den ränta som beräknats på det sätt som anges i skäl 213 och påförts kapitalbeloppet och ii) den faktiska ränta som Ilva ska betala, beräknad och debiterad för den period då beloppen ställdes till Ilvas förfogande.

| (229) | I enlighet med principen om lojalt samarbete i artikel 4.3 i EU-fördraget måste Italien inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut tillhandahålla kommissionen uppgifter om det exakta stödbelopp som Ilva beviljats, särskilt med beaktande av, för det stöd som getts i form av lån, de faktiska utbetalnings- eller återbetalningsdatumen och alla andra relevanta omständigheter som Italien har uppgett. I varje enskilt fall ska de belopp som ska återkrävas inkludera ränta fram till dess att återbetalningen genomförts. |
| --- | --- |

(229)

I enlighet med principen om lojalt samarbete i artikel 4.3 i EU-fördraget måste Italien inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut tillhandahålla kommissionen uppgifter om det exakta stödbelopp som Ilva beviljats, särskilt med beaktande av, för det stöd som getts i form av lån, de faktiska utbetalnings- eller återbetalningsdatumen och alla andra relevanta omständigheter som Italien har uppgett. I varje enskilt fall ska de belopp som ska återkrävas inkludera ränta fram till dess att återbetalningen genomförts.

| (230) | Inom samma tvåmånadersfrist måste Italien underrätta kommissionen om avlägsnandet av framtida ekonomiska fördelar som härrör från åtgärderna 3 och 5. Italien bör i detta syfte säkerställa att de relevanta totala finansieringskostnaderna och räntorna åtminstone motsvarar de marknadsbaserade räntor som anges i skälen 190 respektive 213. Alla belopp som ställts till Ilvas förfogande innan justeringen av räntorna kommer fortsatt att betraktas som stöd som är oförenligt med den inre marknaden och vara föremål för återkrav, tillsammans med den upplupna räntan på de återkrävda beloppen fram till återbetalningsdagen. |
| --- | --- |

(230)

Inom samma tvåmånadersfrist måste Italien underrätta kommissionen om avlägsnandet av framtida ekonomiska fördelar som härrör från åtgärderna 3 och 5. Italien bör i detta syfte säkerställa att de relevanta totala finansieringskostnaderna och räntorna åtminstone motsvarar de marknadsbaserade räntor som anges i skälen 190 respektive 213. Alla belopp som ställts till Ilvas förfogande innan justeringen av räntorna kommer fortsatt att betraktas som stöd som är oförenligt med den inre marknaden och vara föremål för återkrav, tillsammans med den upplupna räntan på de återkrävda beloppen fram till återbetalningsdagen.

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (231) | Kommissionen finner att Italien i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligen har genomfört åtgärderna 3 och 5, som beskrivs i avsnitten 2.2.3 och 2.2.5 i detta beslut. |
| --- | --- |

(231)

Kommissionen finner att Italien i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligen har genomfört åtgärderna 3 och 5, som beskrivs i avsnitten 2.2.3 och 2.2.5 i detta beslut.

| (232) | Kommissionens slutsats är att stödinslaget i åtgärderna 3 och 5 är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas från stödmottagaren Ilva, jämte ränta. |
| --- | --- |

(232)

Kommissionens slutsats är att stödinslaget i åtgärderna 3 och 5 är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas från stödmottagaren Ilva, jämte ränta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande åtgärder som omfattas av detta beslut utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| a) | Överföringen av de tillgångar till ett värde av 1,1 miljarder euro som beslagtogs i samband med ett straffrättsligt förfarande mot Ilvas tidigare ägare och verkställdes genom det förlikningsavtal som ingicks med Ilva. |
| --- | --- |

a)

Överföringen av de tillgångar till ett värde av 1,1 miljarder euro som beslagtogs i samband med ett straffrättsligt förfarande mot Ilvas tidigare ägare och verkställdes genom det förlikningsavtal som ingicks med Ilva.

| b) | Lagdekret nr 101/2013 av den 11 augusti 2014 och dess artikel 12.5 om förhandsavdragsberättigade lån, tillämpat på ett privat lån på 250 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

Lagdekret nr 101/2013 av den 11 augusti 2014 och dess artikel 12.5 om förhandsavdragsberättigade lån, tillämpat på ett privat lån på 250 miljoner euro.

| c) | Det förlikningsavtal beträffande ett belopp på 156 miljoner euro som ingicks mellan Fintecna och Ilva den 5 mars 2015 på grundval av lagdekret nr 1/2015 av den 4 mars 2015. |
| --- | --- |

c)

Det förlikningsavtal beträffande ett belopp på 156 miljoner euro som ingicks mellan Fintecna och Ilva den 5 mars 2015 på grundval av lagdekret nr 1/2015 av den 4 mars 2015.

Artikel 2

De övriga åtgärder som omfattas av detta beslut, som Italien olagligen har genomfört i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden:

| a) | Den statliga garanti för ett lån på 400 miljoner euro som beviljades Ilva genom ministerdekret av den 30 april 2015 i enlighet med lagdekret nr 1/2015. |
| --- | --- |

a)

Den statliga garanti för ett lån på 400 miljoner euro som beviljades Ilva genom ministerdekret av den 30 april 2015 i enlighet med lagdekret nr 1/2015.

| b) | Det statliga lån på 300 miljoner euro som beviljades Ilva genom ministerdekret av den 15 december 2015 i enlighet med lagdekret nr 191/2015 |
| --- | --- |

b)

Det statliga lån på 300 miljoner euro som beviljades Ilva genom ministerdekret av den 15 december 2015 i enlighet med lagdekret nr 191/2015

Artikel 3

1.   Italien ska från stödmottagaren återkräva det oförenliga stöd som har beviljats enligt de åtgärder som avses i artikel 2.

2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då de ställdes till stödmottagarens förfogande till och med den dag de faktiskt har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (91) och kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (92) om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.

4.   Italien ska justera alla utestående betalningar av stöd enligt de åtgärder som avses i artikel 2 till de marknadsmässiga villkor som anges i skälen 190 och 213, inom två månader från den dag då detta beslut delges.

Artikel 4

1.   Återkravet av det stöd som har beviljats enligt de åtgärder som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Italien ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader från den dag då detta beslut delges.

Artikel 5

1.   Inom två månader från den dag då detta beslut delges ska Italien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

a)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| b) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

b)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

| c) | Dokument som visar att de justeringar som avses i artikel 3.4 i detta beslut har genomförts. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att de justeringar som avses i artikel 3.4 i detta beslut har genomförts.

2.   Italien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 2 har slutförts. Italien ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Italien ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2017.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 142, 22.4.2016, s. 37 och EUT C 241, 1.7.2016, s. 12.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  
  EUT C 209, 23.7.2013, s. 1.

3

(*1)  [...] Konfidentiella uppgifter.

*1

(4)  Ilvas och Eurofers produktionskapacitetsprognoser.

4

(5)  Enligt redogörelsen från Ilvas särskilda förvaltare till den italienska deputeradekammaren den 10 januari 2017: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari.

5

(6)  Enligt Ilvas interna uppgifter för år 2015.

6

(7)  Se http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm

7

(8)  Brottmål nr 938/2010, R.G.

8

(9)  Överträdelseförfarande nr 2013/2177.

9

(10)  I september 2013 och april 2014.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG av den 15 januari 2008 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (EUT L 24, 29.1.2008, s. 8).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  Grundat på lagdekret nr 61/2013 av den 4 juni 2013, omvandlat till lag nr 89/2013 den 3 augusti 2013. Lag nr 89/2013 ändrades den 10 december 2013 genom artikel 7 i lagdekret nr 136/2013, omvandlat till lag nr 6/2014 den 6 februari 2014.

13

(14)  Se Italiens officiella tidning nr 105 av den 8 maj 2014, tillgänglig på: http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg

14

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf

15

(16)  Lagdekretstexten, i dess lydelse efter omvandlingen till lag, är tillgänglig på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig=

16

(17)  Lagdekretstexten, i dess lydelse efter omvandlingen till lag, är tillgänglig på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig=

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm

20

(21)  Enligt artikel 2.4 i lagdekret nr 143/2008.

21

(22)  Se i detta avseende http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp

22

(23)  Den rättsliga grunden angavs först i artikel 1.11 quinquies i lagdekret nr 61/2013, som ändrades i december 2013, i augusti 2014 och slutligen i mars 2015.

23

(24)  [...]

24

(25)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml och http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/ilva_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/

25

(26)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml

26

(27)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB.

27

(28)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch.

28

(29)  Se ”
  L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria
  ” i artikeln i http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB: Se även artikeln från maj 2014: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: ”
  L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo
  ”.

29

L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria

L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo

(30)  Artikel 22-quater i lag nr 116/2014 som ändrade och omvandlade lagdekret nr 91/2014 av den 24 juni 2014 till lag.

30

(31)  Grundat på artikel 1.1 i lagdekret nr 61/2013 jämförd med artikel 1 i lagdekret nr 207/2012 av den 3 december 2012, omvandlad till lag den 24 december 2012 genom lag nr 231/2012.

31

(32)  Intesa Sanpaolo SpA, Unicredit SpA och Banco Popolare Società Cooperativa.

32

(33)  
  ”L'organo commissariale di ILVA SpA al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti (...).”

33

(34)  
  ”Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA SpA, in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA SpA). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA SpA), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario”.

34

(35)  Pressmeddelandet är tillgängligt på: http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf

35

(36)  Lagdekretstexten, i dess lydelse efter omvandlingen till lag, är tillgänglig på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig=

36

(37)  Lagdekretstexten, i dess lydelse efter omvandlingen till lag, är tillgänglig på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig=

37

(38)  Domstolens dom av den 11 september 2014, kommissionen/Tyskland, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, punkt 56. Se även domstolens dom av den 18 juli 2007, Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato/Lucchini SpA, C-119/05, ECLI:EU:C:2007:434, punkt 59.

38

(39)  Domstolens dom av den 1 december 1998, Ecotrade Srl/Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, och domstolens dom av den 17 juni 1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA/International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH och Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

39

(40)  Domstolens dom av den 16 maj 2002, Frankrike/kommissionen (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punkterna 55 och 56. Se även generaladvokaten Jacobs förslag till avgörande i målet Frankrike/kommissionen (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2001:685, punkterna 65–68.

40

(41)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56), artikel 6.3, och artikel 8.2 i.

41

(42)  Artikel 250 i lagstiftningsdekret nr 152/2006 genomför bestämmelsen i artikel 6.3 i direktiv 2004/35/EG.

42

(43)  Föreskrifterna nr 4, 5, 6–16i, 40, 51, 58, 65 och 67.

43

(44)  Domstolens dom av den 30 maj 2013, Doux Élevage SNC och Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire och Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 35.

44

(45)  Tribunalens dom av den 24 september 2015, TV2/Danmark/kommissionen, T-674/11, ECLI:EU:T:2015:684.

45

(46)  Domstolens dom av den 14 januari 2015, The Queen, på begäran av Eventech Ltd/Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 34.

46

(47)  Domstolens dom av den 30 maj 2013, Doux Élevage SNC och Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire och Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 38.

47

(48)  Domstolens dom av den 19 mars 2013, Bouygues SA och Bouygues Télécom SA/kommissionen, C 399/10 P och C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, punkt 109.

48

(49)  Dom av den 17 juni 1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA/International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH och Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

49

(50)  Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EUT C 155, 20.6.2008, s. 10).

50

(51)  Domstolens dom av den 5 juni 2012, kommissionen/Électricité de France (EDF), C 124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punkterna 86–87.

51

(52)  Kommissionens beslut av den 7 juni 2005 i stödärende C2/2005 Alitalia – Plan industriel de restructuration, skälen 207 och 217–218.

52

(53)  Skälen 93 och 94 i beslutet om att inleda förfarandet.

53

(54)  Domstolens dom av den 17 mars 1993, Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG/Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG, C-72/91, ECLI:EU:C:1993:97, punkt 21.

54

(55)  Domstolens dom av den 1 december 1998, Ecotrade Srl/Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, punkt 36.

55

(56)  Se, bland annat, domstolens dom av den 19 mars 2013, Bouygues SA och Bouygues Télécom SA/kommissionen, förenade målen C-399/10 P och C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175.

56

(57)  Domstolens dom av den 2 juli 1974, Italien/kommissionen, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

57

(58)  Kommissionens beslut 2004/339/EG av den 15 oktober 2003 om åtgärder som vidtagits av Italien till förmån för RAI SpA (EUT L 119, 23.4.2004, s. 1), skäl 69, och generaladvokaten Fennellys förslag till avgörande av den 26 november 1998, Frankrike/kommissionen, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, punkt 26.

58

(59)  Skälen 114 och 115 i beslutet om att inleda förfarandet.

59

(60)  Domstolens dom av den 12 september 2000, Pavlov m.fl., C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 74, och domstolens dom av den 10 januari 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., C-222/04, ECLI:EU: C:2006:8, punkt 107.

60

(61)  Se domstolens dom av den 16 juni 1987, kommissionen/Italien, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7, domstolens dom av den 18 juni 1998, kommissionen/Italien, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36, och domstolens dom av den 12 september 2000, Pavlov m.fl., C-180/98–C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 75.

61

(62)  Se, särskilt, domstolens dom av den 17 september 1980, Philip Morris/kommissionen, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11, domstolens dom av den 22 november 2001, Ferring, C 53/00, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21, och domstolens dom av den 29 april 2004, Italien/kommissionen, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

62

(63)  Tribunalens dom av den 30 april 1998, Het Vlaamse Gewest/kommissionen, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

63

(64)  Se exempelvis kommissionens beslut av den 2 juni 2006 om fusionen mellan Mittal och Arcelor (M.4137), i vilket kommissionen ansåg att den relevanta geografiska definitionen för kolstålsmarknaderna åtminstone omfattade EES-området.

64

(65)  I detta avseende är det värt att notera att Rivatillgångarna stannade kvar på de bankkonton som medlemmarna av familjen Riva hade utanför Italien fram till dess att genomförandet av förlikningsavtalet avslutades i juni 2017.

65

(66)  Domstolens dom av den 5 juni 2012, kommissionen/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punkterna 80–81.

66

(67)  
  ”Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo” E.Brodi, L. Casolaro, den italienska centralbanken, tillfällig rapport nr 387, september 2017.

67

(68)  Domstolens dom av den 13 mars 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, punkt 62, domstolens dom av den 17 mars 1993, Sloman Neptun Schiffahrts AG, förenade målen C-72/91 och C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, punkterna 20 och 21. Se även domstolens dom av den 7 maj 1998, Viscido m.fl., C-52/97, C-53/97 och C-54/97, ECLI:EU:C:1998:209, punkterna 13 och 14, och domstolens dom av den 30 november 1993, Kirsammer-Hack, C-189/91, ECLI:EU:C:1993:907, punkterna 17 och 18, om att underlåtenhet att tillämpa vissa arbetsrättsliga bestämmelser inte utgör en överföring av statliga medel.

68

(69)  Domstolens dom av den 29 juni 1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punkt 22.

69

(70)  Domstolens dom av den 11 juli 1996, SFEI m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60, och domstolens dom av den 29 april 1999, Spanien/kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

70

(71)  Se skäl 98 i detta beslut.

71

(72)  
  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

72

(73)  
  EUT C 155, 20.6.2008, s. 10.

73

(74)  Domstolens dom av den 28 januari 2003, Tyskland/kommissionen, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, punkt 138.

74

(75)  Enligt pressuppgifter visade ArcelorMittal, Marcegaglia och Arvedi, som samtliga är stålproducenter, exempelvis så tidigt som hösten 2014 ett intresse av att förvärva Ilvas tillgångar, se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC.

75

(76)  Dessa uppgifter tillhandahölls av de italienska myndigheterna på grundval av en intern analys som Ilva och dess finansiella rådgivare hade gjort, utan att detta påverkar slutsatserna från domstolen i Milano om i vilken ordningsföljd varje skuld ska betalas.

76

(77)  Efter att insolvensförfarandet hade inletts mot Ilva, sänkte [...] krediten till [...] av det ursprungliga beloppet på [...] euro

77

(78)  I själva verket kommer lånet inte att överlåtas på förvärvaren av Ilvas tillgångar, ArcelorMittal.

78

(79)  Se, bland många andra beslut, och för de senaste besluten, kommissionens slutliga beslut i följande ärenden: SA.38544 Kem One (28.7.2015), SA 38545 Mory Global (6 november 2015) och SA.38644 Brandt Groupe (21 mars 2016).

79

(80)  https://www.capitaliq.com

80

(81)  Enligt de uppgifter som kommissionen har hämtat från S&P Capital IQ:s databas

81

(82)  Förstainstansrättens dom av den 29 mars 2007, Scott/kommissionen, T-366/00, EU:T:2012:649, punkt 158.

82

(83)  https://www.capitaliq.com

83

(84)  
  EUT C 209, 23.7.2013, s. 1.

84

(85)  
  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

85

(86)  Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1).

86

(87)  Domstolens dom av den 12 juli 1973, kommissionen/Tyskland, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

87

(88)  Domstolens dom av den 14 september 1994, Spanien/kommissionen, C-278/92, C-279/92 och C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

88

(89)  Domstolens dom av den 17 juni 1999, Belgien/kommissionen, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punkterna 64 och 65.

89

(90)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

90

(91)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

91

(92)  Kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 82, 25.3.2008, s. 1).

92

---

| 9.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 253/76

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1499

av den 8 oktober 2018

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/954 om fastställande av vissa skyddsåtgärder för att förhindra spridning av får- och getpest i Bulgarien

[delgivet med nr C(2018) 6662]

(Endast den bulgariska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Får- och getpest är en allvarlig virussjukdom hos små idisslare, nämligen får och getter, som främst överförs genom direkt kontakt. Sjukligheten och dödligheten till följd av får- och getpest kan vara mycket hög, särskilt i områden där får- och getpest förekommer för första gången, och den kan orsaka allvarliga ekonomiska konsekvenser för jordbrukssektorn. Får- och getpest överförs inte till människor. Får- och getpest är endemisk i många av länderna i Afrika, Mellanöstern och Asien och sjukdomen är ett stort problem för djurs hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

(1)

Får- och getpest är en allvarlig virussjukdom hos små idisslare, nämligen får och getter, som främst överförs genom direkt kontakt. Sjukligheten och dödligheten till följd av får- och getpest kan vara mycket hög, särskilt i områden där får- och getpest förekommer för första gången, och den kan orsaka allvarliga ekonomiska konsekvenser för jordbrukssektorn. Får- och getpest överförs inte till människor. Får- och getpest är endemisk i många av länderna i Afrika, Mellanöstern och Asien och sjukdomen är ett stort problem för djurs hälsa och välbefinnande.

| (2) | I rådets direktiv 92/119/EEG (3) fastställs allmänna åtgärder som ska vidtas för bekämpning av vissa djursjukdomar, inklusive får- och getpest. Dessa omfattar även bekämpningsåtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftelse av får- och getpest på en anläggning. Dessa bekämpningsåtgärder omfattar också upprättandet av skydds- och övervakningszoner runt utbrotten samt andra ytterligare åtgärder för att bekämpa spridningen av sjukdomen. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 92/119/EEG (3) fastställs allmänna åtgärder som ska vidtas för bekämpning av vissa djursjukdomar, inklusive får- och getpest. Dessa omfattar även bekämpningsåtgärder som ska vidtas vid misstanke om och bekräftelse av får- och getpest på en anläggning. Dessa bekämpningsåtgärder omfattar också upprättandet av skydds- och övervakningszoner runt utbrotten samt andra ytterligare åtgärder för att bekämpa spridningen av sjukdomen.

| (3) | Den 23 juni 2018 underrättade Bulgarien kommissionen och de övriga medlemsstaterna om ett utbrott av får- och getpest på tre anläggningar för små idisslare där djuren från dessa anläggningar betar tillsammans i kommunen Boljarovo i regionen Jambol i Bulgarien. Den 28 juni 2018 anmäldes ett andra utbrott i regionen Burgas. |
| --- | --- |

(3)

Den 23 juni 2018 underrättade Bulgarien kommissionen och de övriga medlemsstaterna om ett utbrott av får- och getpest på tre anläggningar för små idisslare där djuren från dessa anläggningar betar tillsammans i kommunen Boljarovo i regionen Jambol i Bulgarien. Den 28 juni 2018 anmäldes ett andra utbrott i regionen Burgas.

| (4) | Bulgarien har vidtagit bekämpningsåtgärder enligt direktiv 92/119/EEG och har i synnerhet genomfört utslaktning av smittade besättningar och upprättat skydds- och övervakningszoner runt utbrotten i enlighet med det direktivet. Övervakningen har också intensifierats i de kommuner som gränsar till de drabbade områdena samt i de kommuner som ligger längs med unionens gräns med tredjeländer som inte är fria från får- och getpest. |
| --- | --- |

(4)

Bulgarien har vidtagit bekämpningsåtgärder enligt direktiv 92/119/EEG och har i synnerhet genomfört utslaktning av smittade besättningar och upprättat skydds- och övervakningszoner runt utbrotten i enlighet med det direktivet. Övervakningen har också intensifierats i de kommuner som gränsar till de drabbade områdena samt i de kommuner som ligger längs med unionens gräns med tredjeländer som inte är fria från får- och getpest.

| (5) | För att förhindra att sjukdomen sprids till andra delar av Bulgarien, andra medlemsstater och tredjeländer vidtog kommissionen därefter ytterligare åtgärder genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/954 (4), som innehåller bestämmelser om ytterligare skyddsåtgärder samt om förbud mot avsändande av sändningar av små idisslare och utsläppande på marknaden av vissa produkter som framställts av små idisslare från kommunerna Boljarovo och Elhovo i regionen Jambol och kommunerna Sredets, Sozopol, Primorsko, Malko Tarnovo och Tsarevo i regionen Burgas. |
| --- | --- |

(5)

För att förhindra att sjukdomen sprids till andra delar av Bulgarien, andra medlemsstater och tredjeländer vidtog kommissionen därefter ytterligare åtgärder genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/954 (4), som innehåller bestämmelser om ytterligare skyddsåtgärder samt om förbud mot avsändande av sändningar av små idisslare och utsläppande på marknaden av vissa produkter som framställts av små idisslare från kommunerna Boljarovo och Elhovo i regionen Jambol och kommunerna Sredets, Sozopol, Primorsko, Malko Tarnovo och Tsarevo i regionen Burgas.

| (6) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/954 antogs har Bulgarien underrättat kommissionen om ytterligare fem nya utbrott av får- och getpest i de områden som omfattas av restriktioner i regionen Jambol i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(6)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/954 antogs har Bulgarien underrättat kommissionen om ytterligare fem nya utbrott av får- och getpest i de områden som omfattas av restriktioner i regionen Jambol i den medlemsstaten.

| (7) | Den 18 september 2018 underrättade Bulgarien kommissionen och de övriga medlemsstaterna om resultaten av en serologisk övervakning som genomförts kring de tidigare bekräftade utbrotten av får- och getpest. Resultaten av denna övervakning visar att djur med antikroppar mot får- och getpestvirus har påvisats på anläggningar inom de områden som redan omfattas av restriktioner, men att inga kliniska symptom på sjukdomen har rapporterats. Några av dessa anläggningar ligger mycket nära gränsen mellan de områden som omfattas av restriktioner och resten av Bulgariens territorium, där hittills inga utbrott av får- och getpest har rapporterats. |
| --- | --- |

(7)

Den 18 september 2018 underrättade Bulgarien kommissionen och de övriga medlemsstaterna om resultaten av en serologisk övervakning som genomförts kring de tidigare bekräftade utbrotten av får- och getpest. Resultaten av denna övervakning visar att djur med antikroppar mot får- och getpestvirus har påvisats på anläggningar inom de områden som redan omfattas av restriktioner, men att inga kliniska symptom på sjukdomen har rapporterats. Några av dessa anläggningar ligger mycket nära gränsen mellan de områden som omfattas av restriktioner och resten av Bulgariens territorium, där hittills inga utbrott av får- och getpest har rapporterats.

| (8) | Till följd av de seropositiva djurens vistelseplats och avsaknaden av kliniska symptom är det nödvändigt att utvidga det område som omfattas av de ytterligare skyddsåtgärderna mot får- och getpest och att inom detta nya område vidta ytterligare skyddsåtgärder som förbjuder avsändande av sändningar av små idisslare och vissa produkter som framställts av små idisslare, i syfte att förhindra all eventuell spridning av får- och getpest. Genomförandebeslut (EU) 2018/954 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av de seropositiva djurens vistelseplats och avsaknaden av kliniska symptom är det nödvändigt att utvidga det område som omfattas av de ytterligare skyddsåtgärderna mot får- och getpest och att inom detta nya område vidta ytterligare skyddsåtgärder som förbjuder avsändande av sändningar av små idisslare och vissa produkter som framställts av små idisslare, i syfte att förhindra all eventuell spridning av får- och getpest. Genomförandebeslut (EU) 2018/954 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter artikel 3 i genomförandebeslut (EU) 2018/954 ska följande artikel införas som artikel 3a:

”Artikel 3a

1.   Bulgarien ska förbjuda avsändande av följande varor inom de områden som förtecknas i bilagan:

| a) | Små idisslare. |
| --- | --- |

a)

Små idisslare.

| b) | Sperma, ägg och embryon från små idisslare. |
| --- | --- |

b)

Sperma, ägg och embryon från små idisslare.

2.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 får den behöriga myndigheten tillåta förflyttning av små idisslare till en bestämmelseort inom de områden som förtecknas i bilagan, under förutsättning att ursprungsanläggningen inte omfattas av någon restriktion i direktiv 92/119/EEG som rör får- och getpest och att de små idisslarna uppfyller följande villkor:

| a) | Alla små idisslare på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt på dagen för avsändandet och inget av dessa djur visade några kliniska symptom på får- och getpest. |
| --- | --- |

a)

Alla små idisslare på ursprungsanläggningen undersöktes kliniskt på dagen för avsändandet och inget av dessa djur visade några kliniska symptom på får- och getpest.

| b) | De små idisslarna sänds för omedelbar slakt direkt till ett slakteri som utsetts av den behöriga myndigheten och som är beläget inom de områden som förtecknas i bilagan. |
| --- | --- |

b)

De små idisslarna sänds för omedelbar slakt direkt till ett slakteri som utsetts av den behöriga myndigheten och som är beläget inom de områden som förtecknas i bilagan.

| c) | De små idisslarna genomgick med negativt resultat ett diagnostiskt test för påvisande av antikroppar mot får- och getpest högst sju dagar före dagen för avsändandet. |
| --- | --- |

c)

De små idisslarna genomgick med negativt resultat ett diagnostiskt test för påvisande av antikroppar mot får- och getpest högst sju dagar före dagen för avsändandet.

| d) | En serologisk undersökning, med provtagning av ett tillräckligt stort antal små idisslare för att påvisa en seroprevalens på minst 5 % med en konfidensnivå på 95 %, genomfördes med negativt resultat på anläggningen högst 14 dagar före dagen för avsändandet.” |
| --- | --- |

d)

En serologisk undersökning, med provtagning av ett tillräckligt stort antal små idisslare för att påvisa en seroprevalens på minst 5 % med en konfidensnivå på 95 %, genomfördes med negativt resultat på anläggningen högst 14 dagar före dagen för avsändandet.”

Artikel 2

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2018/954 ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien.

Utfärdat i Bryssel den 8 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 92/119/EEG av den 17 december 1992 om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka (EGT L 62, 15.3.1993, s. 69).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/954 av den 4 juli 2018 om fastställande av vissa skyddsåtgärder för att förhindra spridning av får- och getpest i Bulgarien (EUT L 168, 5.7.2018, s. 7).

4

---

BILAGA

Följande provinser i Bulgarien:

| — | Jambol |
| --- | --- |

—

Jambol

| — | Burgas |
| --- | --- |

—

Burgas

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

---