# Az Európai Unió L 254/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.254.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 254 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 29. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.254.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 254

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 855/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. szeptember 27.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1631/2005/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 856/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. szeptember 27.) az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 661/2008/EK tanácsi rendelet részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 5 |
| | * | A Tanács 857/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. szeptember 27.) az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 10 |
| | * | A Bizottság 858/2010/EU rendelete (2010. szeptember 28.) a 951/2006/EK rendeletnek a kvótán felüli kivitel és a kiviteli engedélyek tekintetében történő módosításáról | 29 |
| | | A Bizottság 859/2010/EU rendelete (2010. szeptember 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2010/576/KKBP határozata (2010. szeptember 23.) az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo) | 33 |
| | | 2010/577/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. szeptember 28.) az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról | 40 |
| | | 2010/578/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. szeptember 28.) Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről
  (az értesítés a C(2010) 6418. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 46 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 855/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. szeptember 27.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1631/2005/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 856/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. szeptember 27.) az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 661/2008/EK tanácsi rendelet részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

5

*

A Tanács 857/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. szeptember 27.) az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

10

*

A Bizottság 858/2010/EU rendelete (2010. szeptember 28.) a 951/2006/EK rendeletnek a kvótán felüli kivitel és a kiviteli engedélyek tekintetében történő módosításáról

29

A Bizottság 859/2010/EU rendelete (2010. szeptember 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2010/576/KKBP határozata (2010. szeptember 23.) az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo)

33

2010/577/EU

*

A Bizottság határozata (2010. szeptember 28.) az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról

40

2010/578/EU

*

A Bizottság határozata (2010. szeptember 28.) Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről
  (az értesítés a C(2010) 6418. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 6418. számú dokumentummal történt)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/1

---

A TANÁCS 855/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. szeptember 27.)

a többek között a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1631/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és a 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | 2005 októberében a Tanács az 1631/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCCA) behozatalára. A vámok mértéke 7,3–42,6 % közé esett. |
| --- | --- |

(1)

2005 októberében a Tanács az 1631/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCCA) behozatalára. A vámok mértéke 7,3–42,6 % közé esett.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | 2009-ben a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelmet, amely a dömping fennállásának vizsgálatára korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, a Heze Huayi Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Heze vagy kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 14,1 %. |
| --- | --- |

(2)

2009-ben a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelmet, amely a dömping fennállásának vizsgálatára korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, a Heze Huayi Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Heze vagy kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 14,1 %.

| (3) | Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező elsődleges bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. |
| --- | --- |

(3)

Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező elsődleges bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.

| (4) | A kérelem különösen azon az állításon alapul, miszerint a TCCA-nak a kérelmezőre háruló egységnyi költsége az eredeti vizsgálat óta jelentősen csökkent, mivel:






  — | a kérelmező állítja elő a vizsgált termék gyártásához szükséges fő nyersanyagot; valamint |
| --- | --- | --- |

(4)

A kérelem különösen azon az állításon alapul, miszerint a TCCA-nak a kérelmezőre háruló egységnyi költsége az eredeti vizsgálat óta jelentősen csökkent, mivel:

—

a kérelmező állítja elő a vizsgált termék gyártásához szükséges fő nyersanyagot; valamint

| — | a kérelmező megnövelte termelési kapacitását. |
| --- | --- |

—

a kérelmező megnövelte termelési kapacitását.

3.   A felülvizsgálat megindítása

| (5) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. július 2-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indított (3), amelynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta. |
| --- | --- |

(5)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. július 2-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indított (3), amelynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta.

4.   Érintett termék és hasonló termék

| (6) | A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék, amely megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel, a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav – nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén – és az ebből gyártott készítmények (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(6)

A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék, amely megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel, a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav – nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén – és az ebből gyártott készítmények (a továbbiakban: érintett termék).

| (7) | A belföldi piacon értékesített, illetve az Unióba exportált kínai gyártású termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai és felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(7)

A belföldi piacon értékesített, illetve az Unióba exportált kínai gyártású termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai és felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

5.   Az érintett felek

| (8) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazatot és az exportáló ország kormányának képviselőit. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazatot és az exportáló ország kormányának képviselőit.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (10) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság a piacgazdasági elbánás, illetve egyéni elbánás iránti kérelemhez szükséges formanyomtatványokat és egy kérdőívet küldött a kérelmezőnek; a válaszok az arra megállapított határidőn belül beérkeztek a Bizottsághoz. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság a piacgazdasági elbánás, illetve egyéni elbánás iránti kérelemhez szükséges formanyomtatványokat és egy kérdőívet küldött a kérelmezőnek; a válaszok az arra megállapított határidőn belül beérkeztek a Bizottsághoz. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén.

6.   Vizsgálati időszak

| (11) | A dömping vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

B.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Piacgazdasági elbánás

| (12) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésének megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:






  — | az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésének megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:

—

az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;

| — | a vállalat egyetlen átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

—

a vállalat egyetlen átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| — | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági berendezkedésű rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

—

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági berendezkedésű rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| — | a csődre és tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak; |
| --- | --- |

—

a csődre és tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak;

| — | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (13) | A vizsgálat bizonyította, hogy a kérelmező mind az öt piacgazdasági kritériumnak eleget tesz. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak során a Heze üzleti döntéseit bármiféle állami beavatkozás vagy nem piacgazdasági feltételekkel összefüggő torzulás nélkül hozta. A Hezére a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályok vonatkoznak, eltérések nélkül. A vállalat független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel és számviteli rendszerrel rendelkezik, és a Bizottság megítélése szerint könyvviteli gyakorlata összhangban van az általános, nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. A Bizottság megállapította, hogy a költségek és az árak a piaci értékeket tükrözik, és hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történt. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálat bizonyította, hogy a kérelmező mind az öt piacgazdasági kritériumnak eleget tesz. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak során a Heze üzleti döntéseit bármiféle állami beavatkozás vagy nem piacgazdasági feltételekkel összefüggő torzulás nélkül hozta. A Hezére a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályok vonatkoznak, eltérések nélkül. A vállalat független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel és számviteli rendszerrel rendelkezik, és a Bizottság megítélése szerint könyvviteli gyakorlata összhangban van az általános, nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. A Bizottság megállapította, hogy a költségek és az árak a piaci értékeket tükrözik, és hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történt.

| (14) | A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmező piacgazdasági elbánásban részesíthető. |
| --- | --- |

(14)

A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmező piacgazdasági elbánásban részesíthető.

2.   Rendes érték

| (15) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a Heze által belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív volt-e az Unióba irányuló kiviteli értékesítés teljes volumenével összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítések akkor tekinthetők reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene az adott termék Unióba irányuló teljes kiviteli tértékesítésének legalább 5 %-át eléri. A Bizottság megállapította, hogy a TCCA-t a kérelmező összességében reprezentatív mennyiségekben értékesítette a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(15)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a Heze által belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív volt-e az Unióba irányuló kiviteli értékesítés teljes volumenével összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítések akkor tekinthetők reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene az adott termék Unióba irányuló teljes kiviteli tértékesítésének legalább 5 %-át eléri. A Bizottság megállapította, hogy a TCCA-t a kérelmező összességében reprezentatív mennyiségekben értékesítette a belföldi piacon.

| (16) | Ezt követően a Bizottság azonosította a hasonló termék azon típusait, amelyeket a kérelmező a belföldi piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az uniós kivitelre értékesített termékek típusaival. |
| --- | --- |

(16)

Ezt követően a Bizottság azonosította a hasonló termék azon típusait, amelyeket a kérelmező a belföldi piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az uniós kivitelre értékesített termékek típusaival.

| (17) | A Heze által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amely az uniós kivitelre értékesített terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak minősült, megállapították, hogy a nemzeti eladás volumene – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában – reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte az Unióba exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(17)

A Heze által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amely az uniós kivitelre értékesített terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak minősült, megállapították, hogy a nemzeti eladás volumene – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában – reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte az Unióba exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át.

| (18) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az egyes típusok belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek tekinthető-e. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározta, milyen arányú volt a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az egyes típusok belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek tekinthető-e. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározta, milyen arányú volt a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés.

| (19) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes (nyereséges és nem nyereséges) belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes (nyereséges és nem nyereséges) belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva.

| (20) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át érte el, vagy amikor a típus súlyozott átlagára az egységnyi előállítási költség alatt maradt, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(20)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át érte el, vagy amikor a típus súlyozott átlagára az egységnyi előállítási költség alatt maradt, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (21) | Amikor a Heze által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Ilyenkor a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy az exportált terméktípusok előállítási költségeihez eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegeit, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá. Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs összegeit az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint, a Hezének a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei és nyeresége alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(21)

Amikor a Heze által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Ilyenkor a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy az exportált terméktípusok előállítási költségeihez eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegeit, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá. Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs összegeit az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint, a Hezének a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei és nyeresége alapján állapították meg.

| (22) | Az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszereknek megfelelően az előállítás költségét két terméktípusra számították ki. Tekintetbe véve a kérelmezőtől származó információt, az egyik előállítási költséget granulátumra és tablettára, a másikat porra határozták meg. |
| --- | --- |

(22)

Az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszereknek megfelelően az előállítás költségét két terméktípusra számították ki. Tekintetbe véve a kérelmezőtől származó információt, az egyik előállítási költséget granulátumra és tablettára, a másikat porra határozták meg.

3.   Kiviteli ár

| (23) | Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére exportálták, a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz az uniós kivitelre való értékesítéskor a termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő kiviteli tár alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(23)

Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére exportálták, a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz az uniós kivitelre való értékesítéskor a termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő kiviteli tár alapján állapították meg.

4.   Összehasonlítás

| (24) | A Bizottság az érintett termék minden egyes típusának átlagos rendes értékét – a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén – összehasonlította az adott terméktípus átlagos kiviteli árával. A rendes érték és a kiviteli árak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek az állítások szerint – és bizonyítottan is – befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. A tisztességes összehasonlítás céljából – megfelelő és indokolt esetben – kiigazítások történtek a fuvarozási, tengeri fuvarozási, biztosítási, kezelési, hitel- és banki költségek tekintetében. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az érintett termék uniós kivitelre történő értékesítése részleges héa-visszatérítéssel járt. Következésképpen – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében – kiigazítás történt a belföldi értékesítés után fizetendő héa tekintetében. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az érintett termék minden egyes típusának átlagos rendes értékét – a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén – összehasonlította az adott terméktípus átlagos kiviteli árával. A rendes érték és a kiviteli árak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek az állítások szerint – és bizonyítottan is – befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. A tisztességes összehasonlítás céljából – megfelelő és indokolt esetben – kiigazítások történtek a fuvarozási, tengeri fuvarozási, biztosítási, kezelési, hitel- és banki költségek tekintetében. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az érintett termék uniós kivitelre történő értékesítése részleges héa-visszatérítéssel járt. Következésképpen – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében – kiigazítás történt a belföldi értékesítés után fizetendő héa tekintetében.

| (25) | A csomagolási költségeket illetőn a kérelmező mind a kínai, mind az uniós piacokon értékesített termékek tekintetében kiigazítást kért. Az ellenőrzés kimutatta, hogy e költségeket egyformán beszámították mind a belföldön értékesített, mind a kivitelre szánt termékek előállítási költségeibe. Ezért a Bizottság a kiigazítási kérelmet nem fogadta el sem a belföldi, sem a külföldi piac vonatkozásában. |
| --- | --- |

(25)

A csomagolási költségeket illetőn a kérelmező mind a kínai, mind az uniós piacokon értékesített termékek tekintetében kiigazítást kért. Az ellenőrzés kimutatta, hogy e költségeket egyformán beszámították mind a belföldön értékesített, mind a kivitelre szánt termékek előállítási költségeibe. Ezért a Bizottság a kiigazítási kérelmet nem fogadta el sem a belföldi, sem a külföldi piac vonatkozásában.

5.   Dömpingkülönbözet

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság árutípusonként összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott kiviteli tár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság árutípusonként összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott kiviteli tár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.

| (27) | A Heze esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 3,2 %. |
| --- | --- |

(27)

A Heze esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 3,2 %.

C.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (28) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy indokolt-e a bizonyítottan megváltozott körülményeket tartósnak tekinteni. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy indokolt-e a bizonyítottan megváltozott körülményeket tartósnak tekinteni.

| (29) | A kérelmező a jelenlegi időszakos felülvizsgálat során teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal; az összegyűjtött és ellenőrzött adatok lehetővé tették a vállalat egyedi uniós kiviteli árán alapuló dömpingkülönbözet megállapítását. E számítás eredménye szerint az intézkedés jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem indokolt. |
| --- | --- |

(29)

A kérelmező a jelenlegi időszakos felülvizsgálat során teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal; az összegyűjtött és ellenőrzött adatok lehetővé tették a vállalat egyedi uniós kiviteli árán alapuló dömpingkülönbözet megállapítását. E számítás eredménye szerint az intézkedés jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem indokolt.

| (30) | A vizsgálat során talált és ellenőrzött bizonyítékok azt mutatják, hogy a dömping szintje mérséklődött, ami a vállalat költségszerkezetén belüli csökkenéssel magyarázható. Az említett csökkenést előidéző két legfontosabb tényező: a termék gyártásához szükséges fő nyersanyag saját vállalaton belüli előállítása és a kérelmező megnövekedett termelési kapacitása. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat során talált és ellenőrzött bizonyítékok azt mutatják, hogy a dömping szintje mérséklődött, ami a vállalat költségszerkezetén belüli csökkenéssel magyarázható. Az említett csökkenést előidéző két legfontosabb tényező: a termék gyártásához szükséges fő nyersanyag saját vállalaton belüli előállítása és a kérelmező megnövekedett termelési kapacitása.

| (31) | A Bizottság azt is megállapította, hogy az eredeti vizsgálat óta a Heze kiviteli árai minden piacra vonatkozóan növekedtek. Az uniós kiviteli árak összhangban vannak a más harmadik országokba irányuló kiviteli árakkel. A helyszínen gyűjtött bizonyítékok tanúsága szerint a vállalat sok olyan uniós ügyféllel rendelkezik, amelyekre hasonló árszinteket alkalmaz. A kérelmező következetes piaci magatartása azt mutatja, hogy a körülményekben beállt változások tartósak. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság azt is megállapította, hogy az eredeti vizsgálat óta a Heze kiviteli árai minden piacra vonatkozóan növekedtek. Az uniós kiviteli árak összhangban vannak a más harmadik országokba irányuló kiviteli árakkel. A helyszínen gyűjtött bizonyítékok tanúsága szerint a vállalat sok olyan uniós ügyféllel rendelkezik, amelyekre hasonló árszinteket alkalmaz. A kérelmező következetes piaci magatartása azt mutatja, hogy a körülményekben beállt változások tartósak.

| (32) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak a közeljövőben olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változásokat tartósnak tekinti, és nem tartja indokoltnak az intézkedést a jelenlegi szinten tovább alkalmazni. |
| --- | --- |

(32)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak a közeljövőben olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változásokat tartósnak tekinti, és nem tartja indokoltnak az intézkedést a jelenlegi szinten tovább alkalmazni.

D.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (33) | A felülvizsgálat eredményei alapján a Bizottság helyénvalónak ítéli a Hezétől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 3,2 %-ra való módosítását, |
| --- | --- |

(33)

A felülvizsgálat eredményei alapján a Bizottság helyénvalónak ítéli a Hezétől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 3,2 %-ra való módosítását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1631/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban a Heze Huayi Chemical Co. Limited vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „Kína | Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629” |
| --- | --- | --- | --- |

„Kína

Heze Huayi Chemical Co. Limited

3,2 %

A629”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. PEETERS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 261., 2005.10.7., 1. o.

2

(3)  HL C 150., 2009.7.2., 14. o. („Értesítés felülvizsgálat megindításáról”).

3

---

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/5

---

A TANÁCS 856/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. szeptember 27.)

az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 661/2008/EK tanácsi rendelet részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére, 9. cikkére, valamint 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   A MEGELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A 2022/1995/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó, 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát importjára. Az alaprendelet 12. cikkének megfelelően elvégzett, a vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedést a 663/1998/EK rendelettel (3) módosították. Az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti lejárati és időközi felülvizsgálati kérelmet követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (4) tonnánként 47,07 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára. Végül a termékkörre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálat után a 945/2005/EK tanácsi rendelettel (5) tonnánként 41,42 EUR és 47,07 EUR összeg közötti végleges dömpingellenes vám kivetésére került sor az Oroszországból származó 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A 2022/1995/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó, 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát importjára. Az alaprendelet 12. cikkének megfelelően elvégzett, a vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedést a 663/1998/EK rendelettel (3) módosították. Az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti lejárati és időközi felülvizsgálati kérelmet követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (4) tonnánként 47,07 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára. Végül a termékkörre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálat után a 945/2005/EK tanácsi rendelettel (5) tonnánként 41,42 EUR és 47,07 EUR összeg közötti végleges dömpingellenes vám kivetésére került sor az Oroszországból származó 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya behozatalára.

| (2) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti lejárati és időközi felülvizsgálati kérelmet követően (a továbbiakban: legutóbbi lejárati felülvizsgálat) a Tanács a 661/2008/EK rendelettel (6) tonnánként 28,88 EUR és 47,07 EUR összeg közötti végleges dömpingellenes vámot vetett ki további öt évre. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti lejárati és időközi felülvizsgálati kérelmet követően (a továbbiakban: legutóbbi lejárati felülvizsgálat) a Tanács a 661/2008/EK rendelettel (6) tonnánként 28,88 EUR és 47,07 EUR összeg közötti végleges dömpingellenes vámot vetett ki további öt évre.

| (3) | Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a 945/2005/EK tanácsi rendeletet részben megsemmisítő határozatát követően a Tanács a 989/2009/EK rendelettel (7) módosította a Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat részvénytársaságra vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának a 945/2005/EK tanácsi rendeletet részben megsemmisítő határozatát követően a Tanács a 989/2009/EK rendelettel (7) módosította a Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat részvénytársaságra vonatkozó végleges dömpingellenes vámot.

| (4) | A 2008/577/EK bizottsági határozattal (8) a Bizottság elfogadta a különböző exportáló gyártók – többek között az egymással kapcsolatban álló oroszországi Acron részvénytársaság és Dorogobuzh részvénytársaság („Acron” holding) – által az Oroszországból és Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/577/EK bizottsági határozattal (8) a Bizottság elfogadta a különböző exportáló gyártók – többek között az egymással kapcsolatban álló oroszországi Acron részvénytársaság és Dorogobuzh részvénytársaság („Acron” holding) – által az Oroszországból és Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat.

B.   A JELENLEGI ELJÁRÁS

1.   Felülvizsgálati kérelem

| (5) | Az „Acron” holdinghoz (a továbbiakban: kérelmező) tartozó Acron részvénytársaság, Dorogobuzh részvénytársaság és a velük kapcsolatban álló Agronova International Inc. kereskedelmi vállalat az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: jelenlegi felülvizsgálat) iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem az intézkedés formájának vizsgálatára és különösen arra korlátozódott, hogy az Agronova International Inc. vállalatot is bevonják-e az Acron részvénytársaság és a Dorogobuzh részvénytársaság árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásába. |
| --- | --- |

(5)

Az „Acron” holdinghoz (a továbbiakban: kérelmező) tartozó Acron részvénytársaság, Dorogobuzh részvénytársaság és a velük kapcsolatban álló Agronova International Inc. kereskedelmi vállalat az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: jelenlegi felülvizsgálat) iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem az intézkedés formájának vizsgálatára és különösen arra korlátozódott, hogy az Agronova International Inc. vállalatot is bevonják-e az Acron részvénytársaság és a Dorogobuzh részvénytársaság árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásába.

| (6) | A kérelmező állítása szerint megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján az árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásokat elfogadták, különösen abban a tekintetben, hogy az újonnan alakult USA-beli Agronova International Inc. vállalatot az „Acron” holding részévé tették. Emellett a kérelmező állítása szerint ezek a körülmények tartós jellegűek. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező állítása szerint megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján az árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásokat elfogadták, különösen abban a tekintetben, hogy az újonnan alakult USA-beli Agronova International Inc. vállalatot az „Acron” holding részévé tették. Emellett a kérelmező állítása szerint ezek a körülmények tartós jellegűek.

2.   A felülvizsgálat megindítása

| (7) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott elsődleges bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az elegendően indokolja az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges felülvizsgálat megindítását. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megindította (9) a 661/2008/EK rendelet által előírt dömpingellenes intézkedések (a továbbiakban: hatályos intézkedések) felülvizsgálatát, amely az intézkedés formájának vizsgálatára és különösen az Agronova International Inc. vállalat az Acron részvénytársaság és a Dorogobuzh részvénytársaság árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásába való felvételének lehetséges hatásaira korlátozódik. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott elsődleges bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az elegendően indokolja az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges felülvizsgálat megindítását. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megindította (9) a 661/2008/EK rendelet által előírt dömpingellenes intézkedések (a továbbiakban: hatályos intézkedések) felülvizsgálatát, amely az intézkedés formájának vizsgálatára és különösen az Agronova International Inc. vállalat az Acron részvénytársaság és a Dorogobuzh részvénytársaság árra vonatkozóan tett kötelezettségvállalásába való felvételének lehetséges hatásaira korlátozódik.

3.   Az érintett termék

| (8) | A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék megegyezik a legutóbbi lejárati felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz az Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyákkal (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá tartoznak. |
| --- | --- |

(8)

A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék megegyezik a legutóbbi lejárati felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz az Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyákkal (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá tartoznak.

4.   Az érintett felek

| (9) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezték, illetve ismertették a meghallgatást indokoló különös okokat. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezték, illetve ismertették a meghallgatást indokoló különös okokat.

| (10) | A Bizottság a kérelmezőnek kérdőíveket küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a válaszokat. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett az Agronova International Inc., Hallandale, USA (a továbbiakban: Agronova) telephelyén. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a kérelmezőnek kérdőíveket küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a válaszokat. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett az Agronova International Inc., Hallandale, USA (a továbbiakban: Agronova) telephelyén.

5.   A felülvizsgálati időszak

| (11) | A felülvizsgálati időszak 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(11)

A felülvizsgálati időszak 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartott.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

| (12) | A felülvizsgálat során megerősítést nyert, hogy az Agronova vállalat egy, az Acron holdinghoz tartozó új kereskedelmi társaság. |
| --- | --- |

(12)

A felülvizsgálat során megerősítést nyert, hogy az Agronova vállalat egy, az Acron holdinghoz tartozó új kereskedelmi társaság.

1.   A kötelezettségvállalás megvalósíthatósága

| (13) | Egy új kereskedelmi vállalatnak a jelenlegi kötelezettségvállalásba való felvételét illetően a kötelezettségvállalás kivitelezhetősége volt a legfőbb mérlegelendő szempont, vagyis a felügyelet hatékonysága és mindenekelőtt a keresztfinanszírozás kockázatának, valamint a különböző értékesítési csatornák és/vagy a potenciálisan azonos ügyfeleknek eladott különböző termékek árképzése útján való kijátszás kockázatának a felmérése. |
| --- | --- |

(13)

Egy új kereskedelmi vállalatnak a jelenlegi kötelezettségvállalásba való felvételét illetően a kötelezettségvállalás kivitelezhetősége volt a legfőbb mérlegelendő szempont, vagyis a felügyelet hatékonysága és mindenekelőtt a keresztfinanszírozás kockázatának, valamint a különböző értékesítési csatornák és/vagy a potenciálisan azonos ügyfeleknek eladott különböző termékek árképzése útján való kijátszás kockázatának a felmérése.

1.1.   Egy meg nem nevezett kereskedelmi vállalaton keresztül megvalósuló keresztfinanszírozás fokozott veszélye

| (14) | A vizsgálat arra derített fényt, hogy az Agronova vállalatot szoros személyi és operatív szálak fűzik legalább egy, a műtrágya-kereskedelmi és -értékesítési üzletágban működő meg nem nevezett vállalathoz. Kiderült, hogy az Agronova vállalatot működtető személyek kivétel nélkül ténylegesen érintettek az említett kereskedelmi vállalat tevékenységeiben is. A rendelkezésre álló bizonyítékok különösen arra engednek következtetni, hogy a felülvizsgálati időszak legnagyobb részében a két vállalat ugyanazt az igazgatót és vezető tisztségviselőt foglalkoztatta; egy harmadik személy pedig (aki egyidejűleg a szóban forgó kereskedelmi vállalat igazgatósági elnökének is bizonyult), aki hivatalosan nem volt ugyan az Agronova munkatársa, gyakorlatilag ennek napi vállalati feladatait intézte, és emellett ő koordinálta az ellenőrző látogatást is, amelynek keretében az Agronova tanácsadójaként mutatták be. A szoros személyi összefonódások mellett arra is fény derült, hogy a két vállalatot csaknem a teljes felülvizsgálati időszak alatt ugyanazokból az irodákból működtették, és ehhez ugyanazt a titkárt, irodai felszerelést és ugyanazokat a számítógépeket vették igénybe. Az Agronova vállalat sem a kérdőív kitöltésekor, sem az ellenőrző látogatás alkalmával nem nyilatkozott e másik kereskedelmi vállalat létéről és működéséről. A Bizottság további információkat kért a helyzet tisztázása érdekében; e kérésnek a kérelmező csak részben tett eleget, mivel többek között sem az említett kereskedelmi vállalat tulajdonosi viszonyait, sem a pontos tevékenységét nem fedte fel. A szolgáltatott információkat ezért elégtelennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat arra derített fényt, hogy az Agronova vállalatot szoros személyi és operatív szálak fűzik legalább egy, a műtrágya-kereskedelmi és -értékesítési üzletágban működő meg nem nevezett vállalathoz. Kiderült, hogy az Agronova vállalatot működtető személyek kivétel nélkül ténylegesen érintettek az említett kereskedelmi vállalat tevékenységeiben is. A rendelkezésre álló bizonyítékok különösen arra engednek következtetni, hogy a felülvizsgálati időszak legnagyobb részében a két vállalat ugyanazt az igazgatót és vezető tisztségviselőt foglalkoztatta; egy harmadik személy pedig (aki egyidejűleg a szóban forgó kereskedelmi vállalat igazgatósági elnökének is bizonyult), aki hivatalosan nem volt ugyan az Agronova munkatársa, gyakorlatilag ennek napi vállalati feladatait intézte, és emellett ő koordinálta az ellenőrző látogatást is, amelynek keretében az Agronova tanácsadójaként mutatták be. A szoros személyi összefonódások mellett arra is fény derült, hogy a két vállalatot csaknem a teljes felülvizsgálati időszak alatt ugyanazokból az irodákból működtették, és ehhez ugyanazt a titkárt, irodai felszerelést és ugyanazokat a számítógépeket vették igénybe. Az Agronova vállalat sem a kérdőív kitöltésekor, sem az ellenőrző látogatás alkalmával nem nyilatkozott e másik kereskedelmi vállalat létéről és működéséről. A Bizottság további információkat kért a helyzet tisztázása érdekében; e kérésnek a kérelmező csak részben tett eleget, mivel többek között sem az említett kereskedelmi vállalat tulajdonosi viszonyait, sem a pontos tevékenységét nem fedte fel. A szolgáltatott információkat ezért elégtelennek kell tekinteni.

| (15) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett kereskedelmi vállalat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról, szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelet (10) 143. cikke értelmében kapcsolatban áll az Agronova vállalattal, ezért a kérelmezőnek a kérdőívre adott válaszaiban említést kellett volna tennie róla. A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében arról tájékoztatta a kérelmezőt, hogy a rendelkezésre álló tények alapján ténymegállapításokat készül tenni, és arra szólította fel, hogy az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint ezzel kapcsolatban magyarázattal szolgáljon. |
| --- | --- |

(15)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett kereskedelmi vállalat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról, szóló 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelet (10) 143. cikke értelmében kapcsolatban áll az Agronova vállalattal, ezért a kérelmezőnek a kérdőívre adott válaszaiban említést kellett volna tennie róla. A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében arról tájékoztatta a kérelmezőt, hogy a rendelkezésre álló tények alapján ténymegállapításokat készül tenni, és arra szólította fel, hogy az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint ezzel kapcsolatban magyarázattal szolgáljon.

| (16) | A kérelmező tagadta, hogy az Agronova kapcsolatban állna az említett kereskedelmi vállalattal vagy bármilyen más vállalattal. Emellett a Bizottság további felkérésére sem szolgáltatott a megadott határidőn belül pontos és ellenőrizhető információkat a szóban forgó kereskedelmi vállalat tulajdonosi viszonyaira és tevékenységére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

A kérelmező tagadta, hogy az Agronova kapcsolatban állna az említett kereskedelmi vállalattal vagy bármilyen más vállalattal. Emellett a Bizottság további felkérésére sem szolgáltatott a megadott határidőn belül pontos és ellenőrizhető információkat a szóban forgó kereskedelmi vállalat tulajdonosi viszonyaira és tevékenységére vonatkozóan.

| (17) | Miután a Bizottság kinyilvánította szándékát, miszerint ténymegállapításait az alaprendelet 18. cikke alapján készül megtenni, a kérelmező továbbra is tagadta, hogy a 2454/93/EGK rendelet 143. cikke szerinti kapcsolat állna fenn az Agronova és a kereskedelmi vállalat között. A két vállalatnál tevékenységet folytató személyek pontos szerepét illetően a kérelmező tagadta, hogy a két vállalatnál ugyanazok a személyek töltenének be igazgatói vagy vezetői pozíciókat. Mi több, a kérelmező visszavont néhány előzőleg szolgáltatott információt, azt állítva, hogy azok tévesek vagy pontatlanok. Az új információkat azonban nem támasztotta alá megfelelő bizonyítékokkal. Összességében véve a kérelmező által e tekintetben szolgáltatott információk és bizonyítékok zavarosak és bizonyos esetekben ellentmondásosak voltak, ezért a szolgáltatott információ megbízhatósága alapvetően kétségbe vonható. |
| --- | --- |

(17)

Miután a Bizottság kinyilvánította szándékát, miszerint ténymegállapításait az alaprendelet 18. cikke alapján készül megtenni, a kérelmező továbbra is tagadta, hogy a 2454/93/EGK rendelet 143. cikke szerinti kapcsolat állna fenn az Agronova és a kereskedelmi vállalat között. A két vállalatnál tevékenységet folytató személyek pontos szerepét illetően a kérelmező tagadta, hogy a két vállalatnál ugyanazok a személyek töltenének be igazgatói vagy vezetői pozíciókat. Mi több, a kérelmező visszavont néhány előzőleg szolgáltatott információt, azt állítva, hogy azok tévesek vagy pontatlanok. Az új információkat azonban nem támasztotta alá megfelelő bizonyítékokkal. Összességében véve a kérelmező által e tekintetben szolgáltatott információk és bizonyítékok zavarosak és bizonyos esetekben ellentmondásosak voltak, ezért a szolgáltatott információ megbízhatósága alapvetően kétségbe vonható.

| (18) | Így például a kérelmező eredetileg azt állította, hogy az Agronova igazgatósági elnöke egyben a szóban forgó kereskedelmi vállalat igazgatója is, később viszont módosította kijelentését, hangsúlyozva, hogy az Agronova igazgatósági elnökének a kereskedelmi vállalatban végzett munkája semmilyen irányítási és döntési feladatot nem foglalt magában. Hasonlóképpen, a szolgáltatott bizonyítékok (éves beszámolók) arra engedtek következtetni, hogy egy másik személy mindkét vállalatnál „vezető tisztségviselőként” tevékenykedett, ellenben később azt állították, hogy e személy valójában jogi tanácsadóként tevékenykedett. |
| --- | --- |

(18)

Így például a kérelmező eredetileg azt állította, hogy az Agronova igazgatósági elnöke egyben a szóban forgó kereskedelmi vállalat igazgatója is, később viszont módosította kijelentését, hangsúlyozva, hogy az Agronova igazgatósági elnökének a kereskedelmi vállalatban végzett munkája semmilyen irányítási és döntési feladatot nem foglalt magában. Hasonlóképpen, a szolgáltatott bizonyítékok (éves beszámolók) arra engedtek következtetni, hogy egy másik személy mindkét vállalatnál „vezető tisztségviselőként” tevékenykedett, ellenben később azt állították, hogy e személy valójában jogi tanácsadóként tevékenykedett.

| (19) | A kérelmező tehát nem szolgáltatott kellően megbízható információkat vagy bizonyítékokat, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az érintettek szerepét és feladatkörét úgy határozták meg és azokat az érintettek úgy gyakorolták, hogy kizárható legyen a vállalatok közötti kapcsolat megléte. |
| --- | --- |

(19)

A kérelmező tehát nem szolgáltatott kellően megbízható információkat vagy bizonyítékokat, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az érintettek szerepét és feladatkörét úgy határozták meg és azokat az érintettek úgy gyakorolták, hogy kizárható legyen a vállalatok közötti kapcsolat megléte.

| (20) | A kérelmező azt is tagadta, hogy a szóban forgó vállalat kereskedelmi vállalatnak tekintendő, mivel nem műtrágyatermékek értékesítésével, hanem főként marketingjével foglalkozik. Ezt az állítást azonban a vállalat nem támasztotta alá bizonyítékokkal, emellett több ízben is kijelentette, hogy valóban foglalkozik műtrágyák értékesítésével, de azokat csak kis mennyiségben, az európai piacon kívül értékesíti. A vállalat ezért kereskedőnek minősült, így érvelését el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(20)

A kérelmező azt is tagadta, hogy a szóban forgó vállalat kereskedelmi vállalatnak tekintendő, mivel nem műtrágyatermékek értékesítésével, hanem főként marketingjével foglalkozik. Ezt az állítást azonban a vállalat nem támasztotta alá bizonyítékokkal, emellett több ízben is kijelentette, hogy valóban foglalkozik műtrágyák értékesítésével, de azokat csak kis mennyiségben, az európai piacon kívül értékesíti. A vállalat ezért kereskedőnek minősült, így érvelését el kellett utasítani.

| (21) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében hátráltatja a vizsgálatot, mivel csak fokozatosan, kérésre szolgáltatott lényeges információkat, és a legtöbb esetben utólagosan helyesbítette, módosította vagy visszavonta a szolgáltatott információkat. Az Agronova elégtelen együttműködése miatt tehát nem jött létre bizalmon alapuló kapcsolat a Bizottság és a vállalat között, ami viszont általános szabályként előfeltétele a kötelezettségvállalás elfogadásának. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében hátráltatja a vizsgálatot, mivel csak fokozatosan, kérésre szolgáltatott lényeges információkat, és a legtöbb esetben utólagosan helyesbítette, módosította vagy visszavonta a szolgáltatott információkat. Az Agronova elégtelen együttműködése miatt tehát nem jött létre bizalmon alapuló kapcsolat a Bizottság és a vállalat között, ami viszont általános szabályként előfeltétele a kötelezettségvállalás elfogadásának.

| (22) | Mint ismeretes, a keresztfinanszírozás kockázatának felméréséhez elengedhetetlen a különböző értékesítési csatornák ismerete és az e csatornákon való termékáramlásra vonatkozó adatok. Tekintve az Agronova és a másik kereskedelmi vállalat közötti nagyon szoros személyi és operatív kapcsolatot, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a keresztfinanszírozás, illetve a különböző értékesítési csatornák útján való kijátszás kockázata túl magas, ezért az Agronova vállalat nem vehető fel a jelenlegi kötelezettségvállalásba. |
| --- | --- |

(22)

Mint ismeretes, a keresztfinanszírozás kockázatának felméréséhez elengedhetetlen a különböző értékesítési csatornák ismerete és az e csatornákon való termékáramlásra vonatkozó adatok. Tekintve az Agronova és a másik kereskedelmi vállalat közötti nagyon szoros személyi és operatív kapcsolatot, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a keresztfinanszírozás, illetve a különböző értékesítési csatornák útján való kijátszás kockázata túl magas, ezért az Agronova vállalat nem vehető fel a jelenlegi kötelezettségvállalásba.

| (23) | A tájékoztatást követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a keresztfinanszírozás kockázata csak az egymásban tulajdoni részesedéssel rendelkező vállalatok esetében áll fenn. Ezzel kapcsolatban azonban először is rá kell mutatni arra, hogy a keresztfinanszírozás különböző módozataiból adódóan annak kockázata nem csak az egymásban tulajdoni részesedéssel rendelkező vállalatok esetében áll fenn. Ezért ebben az esetben a Bizottság a fenti bekezdésben kifejtett okoknál fogva magasnak ítélte a keresztfinanszírozás kockázatát annak ellenére, hogy a kérelmező és az Agronova nem rendelkezik egymásban tulajdoni részesedéssel. Másrészt a kérelmező sem jogi, sem tényszerű érvekkel, illetve bizonyítékokkal nem támasztotta alá állítását. Érvelését emiatt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(23)

A tájékoztatást követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a keresztfinanszírozás kockázata csak az egymásban tulajdoni részesedéssel rendelkező vállalatok esetében áll fenn. Ezzel kapcsolatban azonban először is rá kell mutatni arra, hogy a keresztfinanszírozás különböző módozataiból adódóan annak kockázata nem csak az egymásban tulajdoni részesedéssel rendelkező vállalatok esetében áll fenn. Ezért ebben az esetben a Bizottság a fenti bekezdésben kifejtett okoknál fogva magasnak ítélte a keresztfinanszírozás kockázatát annak ellenére, hogy a kérelmező és az Agronova nem rendelkezik egymásban tulajdoni részesedéssel. Másrészt a kérelmező sem jogi, sem tényszerű érvekkel, illetve bizonyítékokkal nem támasztotta alá állítását. Érvelését emiatt el kellett utasítani.

1.2.   A különböző termékek árképzése útján megvalósuló keresztfinanszírozás jelentős kockázata

| (24) | A jelenlegi kötelezettségvállalás nemcsak az ammónium-nitrátra terjed ki, hanem a keresztfinanszírozás kockázatának elkerülése érdekében a csoport által értékesített egyéb termékekre vonatkozóan is tartalmaz árszabályozást. A kitöltött kérdőívben a kérelmező azt válaszolta, hogy az Agronova vállalaton keresztül többek között az árszabályozásban nem szereplő termékeket, sőt egyéb, Oroszországban és más országban működő gyártók által termelt műtrágyatermékeket is forgalmazni kíván. Ezért magasnak bizonyult a különböző termékek azonos ügyfeleknek való kivitele révén megvalósuló keresztfinanszírozás kockázata. |
| --- | --- |

(24)

A jelenlegi kötelezettségvállalás nemcsak az ammónium-nitrátra terjed ki, hanem a keresztfinanszírozás kockázatának elkerülése érdekében a csoport által értékesített egyéb termékekre vonatkozóan is tartalmaz árszabályozást. A kitöltött kérdőívben a kérelmező azt válaszolta, hogy az Agronova vállalaton keresztül többek között az árszabályozásban nem szereplő termékeket, sőt egyéb, Oroszországban és más országban működő gyártók által termelt műtrágyatermékeket is forgalmazni kíván. Ezért magasnak bizonyult a különböző termékek azonos ügyfeleknek való kivitele révén megvalósuló keresztfinanszírozás kockázata.

| (25) | Az Agronova által eladásra szánt termékek egy részének nincs jegyzett piaci ára, amely viszonyítási alapként szolgálhatna a felügyelet során. A kötelezettségvállalás felügyelete ezért nem lenne megvalósítható. |
| --- | --- |

(25)

Az Agronova által eladásra szánt termékek egy részének nincs jegyzett piaci ára, amely viszonyítási alapként szolgálhatna a felügyelet során. A kötelezettségvállalás felügyelete ezért nem lenne megvalósítható.

| (26) | A tájékoztatást követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta arra irányuló ajánlatát, hogy – amennyiben a Bizottság ezt szükségesnek tartja – elálljon a kevert műtrágyákra és egyéb termékekre vonatkozó üzleti terveitől. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság csak az eljárás későbbi szakaszában kapta kézhez a módosított ajánlatokat. A Bizottság úgy vélte, hogy a kérelmező azzal, hogy üzleti tervét a Bizottság vélt elvárásai alapján folyamatosan módosította, az ajánlat hitelességének kétségbe vonására adott okot. E tekintetben a Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat során az Agronova által tanúsított elégtelen együttműködés megakadályozta a bizalmon alapuló kapcsolat létrejöttét a Bizottság és az Agronova között. A Bizottság ezért nem volt meggyőződve arról, hogy a kérelmező egy ilyen jellegű kötelezettségvállalást valóban betartana. |
| --- | --- |

(26)

A tájékoztatást követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta arra irányuló ajánlatát, hogy – amennyiben a Bizottság ezt szükségesnek tartja – elálljon a kevert műtrágyákra és egyéb termékekre vonatkozó üzleti terveitől. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság csak az eljárás későbbi szakaszában kapta kézhez a módosított ajánlatokat. A Bizottság úgy vélte, hogy a kérelmező azzal, hogy üzleti tervét a Bizottság vélt elvárásai alapján folyamatosan módosította, az ajánlat hitelességének kétségbe vonására adott okot. E tekintetben a Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat során az Agronova által tanúsított elégtelen együttműködés megakadályozta a bizalmon alapuló kapcsolat létrejöttét a Bizottság és az Agronova között. A Bizottság ezért nem volt meggyőződve arról, hogy a kérelmező egy ilyen jellegű kötelezettségvállalást valóban betartana.

| (27) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az „Acron” holding értékesítési csatornáinak az Agronova vállalatra történő kiterjesztése nagymértékben növelné a keresztfinanszírozás és a kijátszás kockázatát, továbbá befolyásolná a vállalt kötelezettségek megvalósíthatóságát és hatékony felügyeletét. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az „Acron” holding értékesítési csatornáinak az Agronova vállalatra történő kiterjesztése nagymértékben növelné a keresztfinanszírozás és a kijátszás kockázatát, továbbá befolyásolná a vállalt kötelezettségek megvalósíthatóságát és hatékony felügyeletét.

2.   A megváltozott körülmények tartós jellege

| (28) | A vizsgálatok alatt az „Acron” holding megalapította az Agronova Europe AG (a továbbiakban: Agronova Europe) kereskedelmi vállalatot, amelynek – állítása szerint – az a szerepe, hogy átvegye az európai ügyfelekkel folytatott kereskedelmi tevékenység nagy részét, és ezzel fokozatosan az Agronova helyébe lépjen. Az eljárás egy adott szakaszában a kérelmező az új kereskedelmi vállalatnak a jelenlegi felülvizsgálatba történő bevonását kérte annak érdekében, hogy az árra vonatkozóan tett jelenlegi kötelezettségvállalás mindkét kereskedőre kiterjedjen; ennek alternatívájaként új felülvizsgálat indítását kérte, hogy a kötelezettségvállalás értékesítési csatornája erre az új kereskedőre is kiterjeszthető legyen. Mindez arra utal, hogy a jelenlegi felülvizsgálatra okot adó megváltozott körülmények nem tartós jellegűek. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálatok alatt az „Acron” holding megalapította az Agronova Europe AG (a továbbiakban: Agronova Europe) kereskedelmi vállalatot, amelynek – állítása szerint – az a szerepe, hogy átvegye az európai ügyfelekkel folytatott kereskedelmi tevékenység nagy részét, és ezzel fokozatosan az Agronova helyébe lépjen. Az eljárás egy adott szakaszában a kérelmező az új kereskedelmi vállalatnak a jelenlegi felülvizsgálatba történő bevonását kérte annak érdekében, hogy az árra vonatkozóan tett jelenlegi kötelezettségvállalás mindkét kereskedőre kiterjedjen; ennek alternatívájaként új felülvizsgálat indítását kérte, hogy a kötelezettségvállalás értékesítési csatornája erre az új kereskedőre is kiterjeszthető legyen. Mindez arra utal, hogy a jelenlegi felülvizsgálatra okot adó megváltozott körülmények nem tartós jellegűek.

| (29) | A tájékoztatást követően a kérelmező azzal érvelt, hogy az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó jelenlegi időközi felülvizsgálat tekintetében nem lenne jelentősége a jelenlegi felülvizsgálatra okot adó megváltozott körülmények tartós jellegét vizsgáló elemzésnek. A kérelmező állítása szerint egy ilyen elemzésre csak dömping és/vagy kár megállapítása esetén lenne szükség. |
| --- | --- |

(29)

A tájékoztatást követően a kérelmező azzal érvelt, hogy az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó jelenlegi időközi felülvizsgálat tekintetében nem lenne jelentősége a jelenlegi felülvizsgálatra okot adó megváltozott körülmények tartós jellegét vizsgáló elemzésnek. A kérelmező állítása szerint egy ilyen elemzésre csak dömping és/vagy kár megállapítása esetén lenne szükség.

| (30) | Emellett a kérelmező azt is állította, hogy már nem áll szándékában az Agronova Europe vállalaton keresztül ammónium-nitrátot forgalmazni. |
| --- | --- |

(30)

Emellett a kérelmező azt is állította, hogy már nem áll szándékában az Agronova Europe vállalaton keresztül ammónium-nitrátot forgalmazni.

| (31) | A kérelmező azon állítását, hogy a megváltozott körülmények tartós fennállására vonatkozó elemzés nem bír jelentőséggel, semmiféle jogi érveléssel nem támasztotta alá. A jelenlegi felülvizsgálat során a Bizottság úgy vélte, hogy az értékesítési csatorna/csatornák stabilitása fontos szerepet játszik annak mérlegelésében, hogy elfogadható-e az újonnan megalakult kereskedelmi vállalat kötelezettségvállalásba való felvétele, mivel minden egyes új kereskedő felvételével megnő a keresztfinanszírozás, illetve a kijátszás kockázata, amelynek kezelésére megfelelő felügyeleti intézkedéseket is alkalmazni kell. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartós jellege valóban releváns tényező, és a kérelmező érvelését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(31)

A kérelmező azon állítását, hogy a megváltozott körülmények tartós fennállására vonatkozó elemzés nem bír jelentőséggel, semmiféle jogi érveléssel nem támasztotta alá. A jelenlegi felülvizsgálat során a Bizottság úgy vélte, hogy az értékesítési csatorna/csatornák stabilitása fontos szerepet játszik annak mérlegelésében, hogy elfogadható-e az újonnan megalakult kereskedelmi vállalat kötelezettségvállalásba való felvétele, mivel minden egyes új kereskedő felvételével megnő a keresztfinanszírozás, illetve a kijátszás kockázata, amelynek kezelésére megfelelő felügyeleti intézkedéseket is alkalmazni kell. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartós jellege valóban releváns tényező, és a kérelmező érvelését el kell utasítani.

| (32) | Azt az érvelést, amelynek értelmében az Agronova Europe vállalat mégsem foglalkozik majd az ammónium-nitrát európai uniós piacon történő értékesítésével, a kérelmező a vizsgálat legutolsó szakaszában (a végső nyilvánosságra hozatalt követően) terjesztette elő, és ezzel ellentmondott az azt megelőzően nyújtott tájékoztatásnak. A kérelmező emellett nem tudott elegendő biztosítékot adni arra nézve, hogy ezt a kötelezettségvállalást valóban betartja majd. A Bizottság ezúttal is úgy vélte, hogy a kérelmező az ajánlat hitelességének kétségbe vonására adott okot azzal, hogy üzleti terveit a Bizottság vélt elvárásai alapján folyamatosan módosította. Mint ahogyan arra a (26) preambulumbekezdés is utal, a Bizottság úgy véli, hogy az Agronova által tanúsított, vizsgálatot hátráltató magatartás akadályozza a bizalmon alapuló kapcsolat létrejöttét a kötelezettségvállalás részes felei között. Ezért el kellett utasítani a kérelmező érvelését. |
| --- | --- |

(32)

Azt az érvelést, amelynek értelmében az Agronova Europe vállalat mégsem foglalkozik majd az ammónium-nitrát európai uniós piacon történő értékesítésével, a kérelmező a vizsgálat legutolsó szakaszában (a végső nyilvánosságra hozatalt követően) terjesztette elő, és ezzel ellentmondott az azt megelőzően nyújtott tájékoztatásnak. A kérelmező emellett nem tudott elegendő biztosítékot adni arra nézve, hogy ezt a kötelezettségvállalást valóban betartja majd. A Bizottság ezúttal is úgy vélte, hogy a kérelmező az ajánlat hitelességének kétségbe vonására adott okot azzal, hogy üzleti terveit a Bizottság vélt elvárásai alapján folyamatosan módosította. Mint ahogyan arra a (26) preambulumbekezdés is utal, a Bizottság úgy véli, hogy az Agronova által tanúsított, vizsgálatot hátráltató magatartás akadályozza a bizalmon alapuló kapcsolat létrejöttét a kötelezettségvállalás részes felei között. Ezért el kellett utasítani a kérelmező érvelését.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (33) | A kötelezettségvállalás megvalósíthatóságára és a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó következtetések fényében a vizsgálatot a kérelmező jelenlegi kötelezettségvállalásának megváltoztatása nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(33)

A kötelezettségvállalás megvalósíthatóságára és a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó következtetések fényében a vizsgálatot a kérelmező jelenlegi kötelezettségvállalásának megváltoztatása nélkül meg kell szüntetni.

E.   KÖZZÉTÉTEL

| (34) | A kérelmező és az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság le kívánja zárni a vizsgálatot. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. |
| --- | --- |

(34)

A kérelmező és az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság le kívánja zárni a vizsgálatot. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni.

| (35) | A kérelmező állítása szerint a védelemhez és tisztességes tárgyaláshoz való joga sérült az eljárás során. A kérelmezőnek azonban számos alkalma volt előterjeszteni álláspontját, amivel valóban élt is; emellett elegendő idő állt rendelkezésére ahhoz, hogy az eljárás során információkat és bizonyítékokat szolgáltasson. A kérelmezőnek emellett több alkalommal lehetősége volt arra is, hogy meghallgatást kérjen. Ezért megalapozatlanok az ezzel kapcsolatos igényei, |
| --- | --- |

(35)

A kérelmező állítása szerint a védelemhez és tisztességes tárgyaláshoz való joga sérült az eljárás során. A kérelmezőnek azonban számos alkalma volt előterjeszteni álláspontját, amivel valóban élt is; emellett elegendő idő állt rendelkezésére ahhoz, hogy az eljárás során információkat és bizonyítékokat szolgáltasson. A kérelmezőnek emellett több alkalommal lehetősége volt arra is, hogy meghallgatást kérjen. Ezért megalapozatlanok az ezzel kapcsolatos igényei,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Oroszországból származó, az Acron részvénytársaság és a Dorogobuzh részvénytársaság által termelt 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó, jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá besorolt szilárd műtrágyák behozatalára vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat az intézkedések formájának módosítása nélkül lezárul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. PEETERS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 198., 1995.8.23., 1. o.

2

(3)  HL L 93., 1998.3.26., 1. o.

3

(4)  HL L 102., 2002.4.18., 1. o.

4

(5)  HL L 160., 2005.6.23., 1. o.

5

(6)  HL L 185., 2008.7.12., 1. o.

6

(7)  HL L 278., 2009.10.23., 1. o.

7

(8)  HL L 185., 2008.7.12., 43. o.

8

(9)  HL C 152., 2009.7.4., 40. o.

9

(10)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

10

---

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/10

---

A TANÁCS 857/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. szeptember 27.)

az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Átmeneti intézkedések

| (1) | A Bizottság 473/2010/EU rendeletében (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 473/2010/EU rendeletében (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára.

| (2) | Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy a Plastics Europe polietilén-tereftaláttal foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: panaszos) 2009. július 20-án panasszal élt olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy a Plastics Europe polietilén-tereftaláttal foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: panaszos) 2009. július 20-án panasszal élt olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint a támogatás és a károkozás vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A károkozás értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint a támogatás és a károkozás vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A károkozás értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (4) | A párhuzamosan zajló dömpingellenes eljárásban a Bizottság 473/2010/EU rendeletében (3) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

A párhuzamosan zajló dömpingellenes eljárásban a Bizottság 473/2010/EU rendeletében (3) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára.

1.2.   A további eljárás

| (5) | Miután feltárták az ideiglenes kiegyenlítő intézkedések bevezetésének alapjául szolgáló lényeges tényeket és szempontokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos beadványban ismertette az ideiglenes megállapításokra vonatkozó nézeteit. E felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is. |
| --- | --- |

(5)

Miután feltárták az ideiglenes kiegyenlítő intézkedések bevezetésének alapjául szolgáló lényeges tényeket és szempontokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos beadványban ismertette az ideiglenes megállapításokra vonatkozó nézeteit. E felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.

| (6) | A Bizottság továbbra is törekedett a végleges megállapításaihoz általa szükségesnek tartott minden információ beszerzésére és ellenőrzésére. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, az indokolt esetekben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság továbbra is törekedett a végleges megállapításaihoz általa szükségesnek tartott minden információ beszerzésére és ellenőrzésére. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, az indokolt esetekben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosította.

| (7) | Minden felet tájékoztattak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges kiegyenlítő vám kivetésére vonatkozó javaslatot kívántak előterjeszteni az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedéséről (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Emellett a nyilvánosságra hozatalt követő időszakban lehetőséget biztosítottak a nyilatkozattételre. |
| --- | --- |

(7)

Minden felet tájékoztattak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges kiegyenlítő vám kivetésére vonatkozó javaslatot kívántak előterjeszteni az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedéséről (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Emellett a nyilvánosságra hozatalt követő időszakban lehetőséget biztosítottak a nyilatkozattételre.

| (8) | Az érdekelt felek által beterjesztett szóbeli és írásos észrevételeket megvizsgálták, és indokolt esetekben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek által beterjesztett szóbeli és írásos észrevételeket megvizsgálták, és indokolt esetekben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.

1.3.   Az eljárásban érintett felek

| (9) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók mintája nem reprezentatív és inkonzisztens, ennélfogva a károkozásra vonatkozó elemzés hiányos. Különösen arra hivatkoztak, hogy mintavételre nincs szükség, mivel a gyártók száma nem nagy. Emellett hivatkoztak arra is, hogy a vállalatcsoportok önálló jogi személyekre való „mesterséges” bontása révén a minta nem tartalmaz egyes piacvezetőket (Artenius, M&G Polimeri), továbbá a minta kiválasztásának módszere inkonzisztens, mivel a mintában is szerepelt két vállalati csoport. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a minta nem reprezentatív, mivel nem szerepel benne olyan gyártó, amely elégséges mennyiségben értékesít kapcsolódó PET-feldolgozó részére. Ennek eredményeképpen az intézmények állítólag nem tudták felmérni az uniós iparág tényleges szállítási kapacitását, és nem vették figyelembe az uniós iparág érdekellentétét. Ezen túlmenően, mivel egy vállalat nem szolgáltatta az összes szükséges információt és a mintából kizárták, a reprezentativitás állítólagosan az uniós termelés 28 %-ára csökkent. Ugyanezek a felek hivatkoztak arra is, hogy a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes. |
| --- | --- |

(9)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók mintája nem reprezentatív és inkonzisztens, ennélfogva a károkozásra vonatkozó elemzés hiányos. Különösen arra hivatkoztak, hogy mintavételre nincs szükség, mivel a gyártók száma nem nagy. Emellett hivatkoztak arra is, hogy a vállalatcsoportok önálló jogi személyekre való „mesterséges” bontása révén a minta nem tartalmaz egyes piacvezetőket (Artenius, M&G Polimeri), továbbá a minta kiválasztásának módszere inkonzisztens, mivel a mintában is szerepelt két vállalati csoport. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a minta nem reprezentatív, mivel nem szerepel benne olyan gyártó, amely elégséges mennyiségben értékesít kapcsolódó PET-feldolgozó részére. Ennek eredményeképpen az intézmények állítólag nem tudták felmérni az uniós iparág tényleges szállítási kapacitását, és nem vették figyelembe az uniós iparág érdekellentétét. Ezen túlmenően, mivel egy vállalat nem szolgáltatta az összes szükséges információt és a mintából kizárták, a reprezentativitás állítólagosan az uniós termelés 28 %-ára csökkent. Ugyanezek a felek hivatkoztak arra is, hogy a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes.

| (10) | Azon érv tekintetében, hogy mintavételre nincs szükség, mivel a gyártók száma nem nagy, megismételjük, hogy a mintavétel során nyolc vállalatcsoporthoz tartozó 14 uniós gyártó jelent meg. Tekintve az együttműködő uniós gyártók objektíve nagy számát – 14 -, az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően mintavételt alkalmaztak a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján. A kiválasztott minta öt önálló vállalatból állt (hat termelő telephellyel). |
| --- | --- |

(10)

Azon érv tekintetében, hogy mintavételre nincs szükség, mivel a gyártók száma nem nagy, megismételjük, hogy a mintavétel során nyolc vállalatcsoporthoz tartozó 14 uniós gyártó jelent meg. Tekintve az együttműködő uniós gyártók objektíve nagy számát – 14 -, az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően mintavételt alkalmaztak a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján. A kiválasztott minta öt önálló vállalatból állt (hat termelő telephellyel).

| (11) | A minta reprezentativitására vonatkozó első hivatkozás tekintetében meg kell jegyezni, hogy az intézmények szerepeltethetnek vállalatcsoport részét képező egyedi vállalatokat a mintában, feltéve, hogy azok reprezentatívak és elkülönült pénzügyi nyilvántartásokat vezetnek. Egyébiránt a nyolc vállalatcsoporthoz tartozó mind a tizennégy uniós gyártó vizsgálata a vizsgálat időben történő befejezését akadályozta volna. Az a tény azonban, hogy a mintában két vállalatcsoport is szerepelt, nem összeegyeztethetetlen a jelen esetben alkalmazott mintavételi módszerrel, azaz az uniós ügyfeleknek teljesített legnagyobb értékesítési volumen módszerével. |
| --- | --- |

(11)

A minta reprezentativitására vonatkozó első hivatkozás tekintetében meg kell jegyezni, hogy az intézmények szerepeltethetnek vállalatcsoport részét képező egyedi vállalatokat a mintában, feltéve, hogy azok reprezentatívak és elkülönült pénzügyi nyilvántartásokat vezetnek. Egyébiránt a nyolc vállalatcsoporthoz tartozó mind a tizennégy uniós gyártó vizsgálata a vizsgálat időben történő befejezését akadályozta volna. Az a tény azonban, hogy a mintában két vállalatcsoport is szerepelt, nem összeegyeztethetetlen a jelen esetben alkalmazott mintavételi módszerrel, azaz az uniós ügyfeleknek teljesített legnagyobb értékesítési volumen módszerével.

| (12) | Az Indorama esetében e csoport a vizsgálati időszakon belül két különböző termelő telephellyel rendelkezett, eggyel Hollandiában, eggyel pedig az Egyesült Királyságban. E csoport szerepeltetése a mintában megfelel az alkalmazott mintavételi módszernek, mivel jogi és pénzügyi szempontból a telephelyek egy személyt képeztek. A vizsgálati időszak alatt a két különálló (egy Olaszországban, egy másik Németországban) PET-gyártó szervezettel rendelkező Equipolymers esetében a vállalat mindkét helyszínre vonatkozóan konszolidált adatokról számolt be. Tekintve, hogy a vállalat központjánál tett látogatás alkalmával lehetőség nyílt e konszolidált adatok ellenőrzésére, az a döntés született, hogy ezen eljárás szempontjából az Equipolymers PET-gyártó vállalatait egy szervezetként kezelik. Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint az Arteniusnak és az M&G Polimerinek piacvezető volta miatt szerepelnie kellett volna a mintában, meg kell jegyezni, hogy ezek egyedi szervezetei közül egy sem szerepelt az uniós ügyfeleknek teljesített értékesítés legnagyobb volumenét mutató vállalatok között. |
| --- | --- |

(12)

Az Indorama esetében e csoport a vizsgálati időszakon belül két különböző termelő telephellyel rendelkezett, eggyel Hollandiában, eggyel pedig az Egyesült Királyságban. E csoport szerepeltetése a mintában megfelel az alkalmazott mintavételi módszernek, mivel jogi és pénzügyi szempontból a telephelyek egy személyt képeztek. A vizsgálati időszak alatt a két különálló (egy Olaszországban, egy másik Németországban) PET-gyártó szervezettel rendelkező Equipolymers esetében a vállalat mindkét helyszínre vonatkozóan konszolidált adatokról számolt be. Tekintve, hogy a vállalat központjánál tett látogatás alkalmával lehetőség nyílt e konszolidált adatok ellenőrzésére, az a döntés született, hogy ezen eljárás szempontjából az Equipolymers PET-gyártó vállalatait egy szervezetként kezelik. Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint az Arteniusnak és az M&G Polimerinek piacvezető volta miatt szerepelnie kellett volna a mintában, meg kell jegyezni, hogy ezek egyedi szervezetei közül egy sem szerepelt az uniós ügyfeleknek teljesített értékesítés legnagyobb volumenét mutató vállalatok között.

| (13) | Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint a minta azért nem reprezentatív, mert nem tartalmaz egy olyan gyártót, amely főleg belső felhasználásra termel, meg kell jegyezni, hogy a szállítási képességet az uniós érdekek elemzésének keretében lehet vizsgálni ilyen hivatkozás esetén, e célból a saját célú felhasználás a termelési volumenből levonható. Így az egyes károkozási tényezők vizsgálata érdekében nincs szükség ilyen gyártó szerepeltetésére a mintában. Másodszor, az adott vállalat uniós gyártói és ugyanakkor feldolgozói pozíciójából fakadó esetleges kettős érdeket szintén vizsgálni lehet az uniós érdekek elemzése során. Az, hogy egy vállalat uniós gyártó és feldolgozó is, nem kapcsolódik az uniós iparág teljesítményéhez, ahol a nem kapcsolt uniós vevőknek teljesített értékesítés minősül referenciaértéknek. Ennélfogva az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(13)

Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint a minta azért nem reprezentatív, mert nem tartalmaz egy olyan gyártót, amely főleg belső felhasználásra termel, meg kell jegyezni, hogy a szállítási képességet az uniós érdekek elemzésének keretében lehet vizsgálni ilyen hivatkozás esetén, e célból a saját célú felhasználás a termelési volumenből levonható. Így az egyes károkozási tényezők vizsgálata érdekében nincs szükség ilyen gyártó szerepeltetésére a mintában. Másodszor, az adott vállalat uniós gyártói és ugyanakkor feldolgozói pozíciójából fakadó esetleges kettős érdeket szintén vizsgálni lehet az uniós érdekek elemzése során. Az, hogy egy vállalat uniós gyártó és feldolgozó is, nem kapcsolódik az uniós iparág teljesítményéhez, ahol a nem kapcsolt uniós vevőknek teljesített értékesítés minősül referenciaértéknek. Ennélfogva az állítást elutasították.

| (14) | A minta átfogó reprezentatív voltára vonatkozó hivatkozás tekintetében meg kell ismételni, hogy a minta négy vállalatra csökkentése az összes együttműködő gyártó értékesítésének reprezentativitását 65 %-ról 47 %-ra csökkentette. Ugyane négy vállalat tette ki az uniós termelés 52 %-át. Ez az unión belüli független vevőknek teljesített értékesítés szempontjából az uniós gyártók reprezentatív mintájának minősül. |
| --- | --- |

(14)

A minta átfogó reprezentatív voltára vonatkozó hivatkozás tekintetében meg kell ismételni, hogy a minta négy vállalatra csökkentése az összes együttműködő gyártó értékesítésének reprezentativitását 65 %-ról 47 %-ra csökkentette. Ugyane négy vállalat tette ki az uniós termelés 52 %-át. Ez az unión belüli független vevőknek teljesített értékesítés szempontjából az uniós gyártók reprezentatív mintájának minősül.

| (15) | Azon hivatkozást tekintve, amely szerint a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 27. cikk (1) bekezdése a „statisztikailag érvényes” minta alternatívájaként egyértelműen lehetővé teszi, hogy a minta a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható értékesítések legnagyobb reprezentatív volumenére alapuljon. |
| --- | --- |

(15)

Azon hivatkozást tekintve, amely szerint a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 27. cikk (1) bekezdése a „statisztikailag érvényes” minta alternatívájaként egyértelműen lehetővé teszi, hogy a minta a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható értékesítések legnagyobb reprezentatív volumenére alapuljon.

| (16) | A mintavételre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (5)–(14) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(16)

A mintavételre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (5)–(14) preambulumbekezdéseiben szereplő megállapításokat megerősítik.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (17) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése szerint az érintett termék meghatározása: a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalát. |
| --- | --- |

(17)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése szerint az érintett termék meghatározása: a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalát.

| (18) | Emellett az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szerepelt, hogy a vizsgálat szerint az Unióban az uniós gyártók által előállított és eladott PET valamint az érintett országok belső piacain gyártott és eladott, valamint az Unióba exportált PET hasonló termékek. |
| --- | --- |

(18)

Emellett az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szerepelt, hogy a vizsgálat szerint az Unióban az uniós gyártók által előállított és eladott PET valamint az érintett országok belső piacain gyártott és eladott, valamint az Unióba exportált PET hasonló termékek.

| (19) | Mivel a vizsgálat tárgyát képező termék homogén terméknek minősült, azt a károkozás mértékének kiszámítása céljából nem osztották további terméktípusokra. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a vizsgálat tárgyát képező termék homogén terméknek minősült, azt a károkozás mértékének kiszámítása céljából nem osztották további terméktípusokra.

| (20) | Egy exportőr gyártó arra hivatkozott, hogy a PET-et a különböző viszkozitási értékek szerint különböző terméktípusokra kellene osztani, mivel a termelt PET-típus különböző lehetséges alkalmazásainak meghatározása szempontjából lényeges a viszkozitási érték. Az állítást elfogadandóként értékelték, ennek megfelelően kiigazították a károkozás mértékének kiszámítási módszerét. |
| --- | --- |

(20)

Egy exportőr gyártó arra hivatkozott, hogy a PET-et a különböző viszkozitási értékek szerint különböző terméktípusokra kellene osztani, mivel a termelt PET-típus különböző lehetséges alkalmazásainak meghatározása szempontjából lényeges a viszkozitási érték. Az állítást elfogadandóként értékelték, ennek megfelelően kiigazították a károkozás mértékének kiszámítási módszerét.

3.   TÁMOGATÁS

3.1.   Irán

3.1.1.   Bevezetés

| (21) | Az iráni kormány és az együttműködő exportőr gyártó az ideiglenes rendeletben kiegyenlített alábbi konstrukciókhoz nyújtott be észrevételt:






  I. | A különleges gazdasági övezetekhez kapcsolódó intézkedések – petrolkémiai különleges gazdasági övezet |
| --- | --- | --- |

(21)

Az iráni kormány és az együttműködő exportőr gyártó az ideiglenes rendeletben kiegyenlített alábbi konstrukciókhoz nyújtott be észrevételt:

I.

A különleges gazdasági övezetekhez kapcsolódó intézkedések – petrolkémiai különleges gazdasági övezet

| II. | A Nemzeti Petrolkémiai Vállalattól a PET exportáló gyártójának juttatott finanszírozás |
| --- | --- |

II.

A Nemzeti Petrolkémiai Vállalattól a PET exportáló gyártójának juttatott finanszírozás

3.1.2.   Egyedi rendszerek

I.   A különleges gazdasági övezetekhez kapcsolódó intézkedések – petrolkémiai különleges gazdasági övezet

| (22) | Az iráni kormány vitatta, hogy kiegyenlítő intézkedések vonatkozhatnának a nyersanyagok és tőkejavak szabadkereskedelmi övezetbe irányuló vámmentes behozatalára. A szabadkereskedelmi övezet és a különleges gazdasági övezetek meghatározás szerint a Kereskedelmi Világszervezettel összeegyeztethető, behozatal és kivitel szempontjából vámmentes övezetek. Emellett az iráni kormány és az együttműködő exportőr gyártó állította: a vámmentes tőkejavak behozatalának nem törvényi feltétele az exportteljesítmény, mivel ez a mentesség a többi iráni területen létrejött vállalatokra is fennáll. |
| --- | --- |

(22)

Az iráni kormány vitatta, hogy kiegyenlítő intézkedések vonatkozhatnának a nyersanyagok és tőkejavak szabadkereskedelmi övezetbe irányuló vámmentes behozatalára. A szabadkereskedelmi övezet és a különleges gazdasági övezetek meghatározás szerint a Kereskedelmi Világszervezettel összeegyeztethető, behozatal és kivitel szempontjából vámmentes övezetek. Emellett az iráni kormány és az együttműködő exportőr gyártó állította: a vámmentes tőkejavak behozatalának nem törvényi feltétele az exportteljesítmény, mivel ez a mentesség a többi iráni területen létrejött vállalatokra is fennáll.

| (23) | A különleges gazdasági övezeteknek a Kereskedelmi Világszervezet szabályainak való megfelelése tekintetében meg kell jegyezni, hogy az előterjesztett általános érv nem vitathatja azt a megállapított tényt, hogy a szóban forgó támogatások kiegyenlíthetők, mivel az ideiglenes rendeletben szereplő elemzés cáfolatára nem nyújtottak be kidolgozott elemzést. A tőkejavak Iránba történő vámmentes behozatala tekintetében az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételek benyújtásakor rendelkezésre álló információ arra utal, hogy ez a lehetőség csak az infrastruktúrájukat korszerűsítő vállalatokra nézve áll fenn, azaz nem automatikusan minden félre alkalmazandó rendelkezés. Ezért a fenti hivatkozásokat el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(23)

A különleges gazdasági övezeteknek a Kereskedelmi Világszervezet szabályainak való megfelelése tekintetében meg kell jegyezni, hogy az előterjesztett általános érv nem vitathatja azt a megállapított tényt, hogy a szóban forgó támogatások kiegyenlíthetők, mivel az ideiglenes rendeletben szereplő elemzés cáfolatára nem nyújtottak be kidolgozott elemzést. A tőkejavak Iránba történő vámmentes behozatala tekintetében az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételek benyújtásakor rendelkezésre álló információ arra utal, hogy ez a lehetőség csak az infrastruktúrájukat korszerűsítő vállalatokra nézve áll fenn, azaz nem automatikusan minden félre alkalmazandó rendelkezés. Ezért a fenti hivatkozásokat el kellett utasítani.

| (24) | Az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a Bizottság nem vette tekintetbe a diszkrimináció-mentesség alapelvét, tekintve, hogy más országokban is alkalmaznak hasonló szabályokat és rendtartást. A vállalat arra is hivatkozott, hogy az ellenőrzést megelőzően a Bizottság nem helyesen tájékoztatta az ellenőrző látogatás terjedelméről és az annak megfelelő tájékoztatási követelményekről. |
| --- | --- |

(24)

Az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a Bizottság nem vette tekintetbe a diszkrimináció-mentesség alapelvét, tekintve, hogy más országokban is alkalmaznak hasonló szabályokat és rendtartást. A vállalat arra is hivatkozott, hogy az ellenőrzést megelőzően a Bizottság nem helyesen tájékoztatta az ellenőrző látogatás terjedelméről és az annak megfelelő tájékoztatási követelményekről.

| (25) | A megkülönböztetésmentesség elvének megsértésére vonatkozó általános állítást illetően emlékeztetni kell, hogy a Bizottság a panaszban említett három országgal szemben az alaprendelet 10. cikke rendelkezéseinek megfelelően indította meg a jelen szubvencióellenes vizsgálatot. Így a Bizottság ajánlása kizárólag e vizsgálat megállapításain alapulhat. A vizsgálati témákra vonatkozó előzetes tájékoztatás állítólagos hiányát illetően meg kell jegyezni, hogy a Bizottság jóval az ellenőrző látogatás előtt tájékoztatta az együttműködő exportőr gyártót, hogy az ellenőrző látogatás során az exportőr gyártó és annak tulajdonosa közti viszonyra vonatkozó információt szeretne kapni. Ezért a fenti hivatkozásokat el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(25)

A megkülönböztetésmentesség elvének megsértésére vonatkozó általános állítást illetően emlékeztetni kell, hogy a Bizottság a panaszban említett három országgal szemben az alaprendelet 10. cikke rendelkezéseinek megfelelően indította meg a jelen szubvencióellenes vizsgálatot. Így a Bizottság ajánlása kizárólag e vizsgálat megállapításain alapulhat. A vizsgálati témákra vonatkozó előzetes tájékoztatás állítólagos hiányát illetően meg kell jegyezni, hogy a Bizottság jóval az ellenőrző látogatás előtt tájékoztatta az együttműködő exportőr gyártót, hogy az ellenőrző látogatás során az exportőr gyártó és annak tulajdonosa közti viszonyra vonatkozó információt szeretne kapni. Ezért a fenti hivatkozásokat el kellett utasítani.

| (26) | Az együttműködő exportőr gyártó felhívta az intézmények figyelmét a termelési folyamat egyik alapanyagának behozatalára vonatkozó vámmentesség és a mentesített tőkejavak behozatali összértéke számításában előfordult két számszaki hibára. E hibákat e rendeletben javításra kerülnek. A felülvizsgált támogatási mértékek az input termékek vámmentes behozatalára nézve 0,14 %, a tőkejavak vámmentes behozatalára nézve pedig 0,72 %. A konstrukció felülvizsgált teljes támogatási aránya 0,86 %. |
| --- | --- |

(26)

Az együttműködő exportőr gyártó felhívta az intézmények figyelmét a termelési folyamat egyik alapanyagának behozatalára vonatkozó vámmentesség és a mentesített tőkejavak behozatali összértéke számításában előfordult két számszaki hibára. E hibákat e rendeletben javításra kerülnek. A felülvizsgált támogatási mértékek az input termékek vámmentes behozatalára nézve 0,14 %, a tőkejavak vámmentes behozatalára nézve pedig 0,72 %. A konstrukció felülvizsgált teljes támogatási aránya 0,86 %.

| (27) | A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (26) preambulumbekezdésével módosított (20)–(44) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(27)

A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (26) preambulumbekezdésével módosított (20)–(44) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.

II.   A Nemzeti Petrolkémiai Vállalattól a PET exportáló gyártójának juttatott finanszírozás

| (28) | Az együttműködő exportőr gyártó – a Shahid Tondguyan Petrochemical Co. vagy STPC) arra hivatkozott, hogy főrészvényese, a National Petrochemical Company (NPC) nem közjogi jogalany, és az iráni kormány nem adott sem megbízást, sem utasítást az NPC-nek arra, hogy kifizetést teljesítsen az STPC részére. Emellett előterjesztette, hogy az NPC által az STPC-nek nyújtott finanszírozás visszafizetendőnek, és így nem támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(28)

Az együttműködő exportőr gyártó – a Shahid Tondguyan Petrochemical Co. vagy STPC) arra hivatkozott, hogy főrészvényese, a National Petrochemical Company (NPC) nem közjogi jogalany, és az iráni kormány nem adott sem megbízást, sem utasítást az NPC-nek arra, hogy kifizetést teljesítsen az STPC részére. Emellett előterjesztette, hogy az NPC által az STPC-nek nyújtott finanszírozás visszafizetendőnek, és így nem támogatásnak minősül.

| (29) | E hivatkozások értékelése során fel kell idézni, hogy a következő tényezők lényegesek annak vizsgálatakor, hogy valamely szervezet a támogatásellenes vizsgálat szempontjából közjogi jogalanynak minősül-e: 1. állami tulajdonrész; 2. az állam jelenléte a szervezet igazgatóságában; 3. a szervezet tevékenységei felett gyakorolt állami ellenőrzés és az állami szakpolitikák vagy érdekek szervezet általi képviselete, továbbá 4. az, hogy a szervezetet jogszabály hozta-e létre. Az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint a fenti összes követelményt elemezték. Az NPC állami jogalanyként nem igényel megbízást vagy felhatalmazást, e fogalmak a magánjogi jogalanyokra utalnak. A vizsgálat voltaképpen megállapította, hogy az NPC szerepe az ország petrolkémiai ágazatának fejlesztése és működtetése, emellett az iráni kormány megbízta a petrolkémiai különleges gazdasági övezet államigazgatási hatóságként történő irányításának további feladatával. Így az NPC közjogi jogalanyként játszott szerepét vitató minden állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(29)

E hivatkozások értékelése során fel kell idézni, hogy a következő tényezők lényegesek annak vizsgálatakor, hogy valamely szervezet a támogatásellenes vizsgálat szempontjából közjogi jogalanynak minősül-e: 1. állami tulajdonrész; 2. az állam jelenléte a szervezet igazgatóságában; 3. a szervezet tevékenységei felett gyakorolt állami ellenőrzés és az állami szakpolitikák vagy érdekek szervezet általi képviselete, továbbá 4. az, hogy a szervezetet jogszabály hozta-e létre. Az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint a fenti összes követelményt elemezték. Az NPC állami jogalanyként nem igényel megbízást vagy felhatalmazást, e fogalmak a magánjogi jogalanyokra utalnak. A vizsgálat voltaképpen megállapította, hogy az NPC szerepe az ország petrolkémiai ágazatának fejlesztése és működtetése, emellett az iráni kormány megbízta a petrolkémiai különleges gazdasági övezet államigazgatási hatóságként történő irányításának további feladatával. Így az NPC közjogi jogalanyként játszott szerepét vitató minden állítást el kell utasítani.

| (30) | Azt a hivatkozást illetően, hogy az STPC-nek nyújtott finanszírozás visszatérítendő, a tárgyhoz tartozik a vizsgálat azon megállapítása, hogy e finanszírozás visszatérítése csak hipotetikus állítás, mivel az eljárás semmilyen szakaszában nem adtak bizonyítékot e visszafizetés materializálódására. Az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében szereplő magyarázatnak megfelelően az a tény, hogy a vissza nem fizetendő juttatások legalább 2004 óta halmozódtak, megerősíti azt, hogy ez rendszeresen visszatérő támogatás, amelynek célja az egyetlen együttműködő iráni exportáló gyártó működésének a biztosítása. A fentiek figyelembevételével a vonatkozó hivatkozást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(30)

Azt a hivatkozást illetően, hogy az STPC-nek nyújtott finanszírozás visszatérítendő, a tárgyhoz tartozik a vizsgálat azon megállapítása, hogy e finanszírozás visszatérítése csak hipotetikus állítás, mivel az eljárás semmilyen szakaszában nem adtak bizonyítékot e visszafizetés materializálódására. Az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében szereplő magyarázatnak megfelelően az a tény, hogy a vissza nem fizetendő juttatások legalább 2004 óta halmozódtak, megerősíti azt, hogy ez rendszeresen visszatérő támogatás, amelynek célja az egyetlen együttműködő iráni exportáló gyártó működésének a biztosítása. A fentiek figyelembevételével a vonatkozó hivatkozást el kell utasítani.

| (31) | Az együttműködő exportőr gyártó azt is állította, hogy a támogatás kimutatott összege túlzó. E tekintetben arra hivatkozott, hogy Iránban tökéletesen bevett üzleti gyakorlat az anyavállalat (ez esetben az NPC) és a leányvállalat (ez esetben az STPC) között a kamat felszámításától eltekinteni. Azt az érvet is felhozta, hogy a támogatási ráta kiszámítása során az NPC által biztosított teljes finanszírozásra és az STPC összforgalmára vonatkozóan alkalmazott összegek nem helytállóak, mivel a forgalmi adat túl alacsony volt és más összeget kellett volna szerepeltetni, ugyanakkor a nyújtott összfinanszírozást túl magas összegben mutatták ki, mivel bizonyos összegeket nem lehet az NPC által az STPC részére nyújtott finanszírozásban szerepeltetni. |
| --- | --- |

(31)

Az együttműködő exportőr gyártó azt is állította, hogy a támogatás kimutatott összege túlzó. E tekintetben arra hivatkozott, hogy Iránban tökéletesen bevett üzleti gyakorlat az anyavállalat (ez esetben az NPC) és a leányvállalat (ez esetben az STPC) között a kamat felszámításától eltekinteni. Azt az érvet is felhozta, hogy a támogatási ráta kiszámítása során az NPC által biztosított teljes finanszírozásra és az STPC összforgalmára vonatkozóan alkalmazott összegek nem helytállóak, mivel a forgalmi adat túl alacsony volt és más összeget kellett volna szerepeltetni, ugyanakkor a nyújtott összfinanszírozást túl magas összegben mutatták ki, mivel bizonyos összegeket nem lehet az NPC által az STPC részére nyújtott finanszírozásban szerepeltetni.

| (32) | A fenti hivatkozásokat el kellett utasítani. A kamatláb-számításokra vonatkozó előbbi hivatkozás tekintetében meg kell jegyezni, hogy a begyűjtött bizonyítékok nem támasztják alá a vállalat azon állítását, hogy Iránban bevett üzleti gyakorlat az anya- és leányvállalat közti finanszírozási ügyletekben a kamattól való eltekintés. Ezen túlmenően az ilyen gyakorlat egyértelműen nem konzisztens a magánbefektetők szokásos gazdasági gyakorlatával. |
| --- | --- |

(32)

A fenti hivatkozásokat el kellett utasítani. A kamatláb-számításokra vonatkozó előbbi hivatkozás tekintetében meg kell jegyezni, hogy a begyűjtött bizonyítékok nem támasztják alá a vállalat azon állítását, hogy Iránban bevett üzleti gyakorlat az anya- és leányvállalat közti finanszírozási ügyletekben a kamattól való eltekintés. Ezen túlmenően az ilyen gyakorlat egyértelműen nem konzisztens a magánbefektetők szokásos gazdasági gyakorlatával.

| (33) | Az utóbbi érv tekintetében a tárgyhoz tartozik annak megjegyzése, hogy a támogatás összegét az együttműködő exportőr gyártó által szolgáltatott és az ellenőrző látogatás során ellenőrzött finanszírozási és forgalmi adatok felhasználásával számították ki. |
| --- | --- |

(33)

Az utóbbi érv tekintetében a tárgyhoz tartozik annak megjegyzése, hogy a támogatás összegét az együttműködő exportőr gyártó által szolgáltatott és az ellenőrző látogatás során ellenőrzött finanszírozási és forgalmi adatok felhasználásával számították ki.

| (34) | Az állítólagos új összforgalom tekintetében fel kell idézni, hogy az ideiglenes rendelet észrevételezése alkalmával megadott adatot semmilyen ellenőrizhető bizonyíték nem támasztja alá és az nem felel meg a vállalat által az ellenőrző látogatás előtt és alatt kimutatott adatnak. |
| --- | --- |

(34)

Az állítólagos új összforgalom tekintetében fel kell idézni, hogy az ideiglenes rendelet észrevételezése alkalmával megadott adatot semmilyen ellenőrizhető bizonyíték nem támasztja alá és az nem felel meg a vállalat által az ellenőrző látogatás előtt és alatt kimutatott adatnak.

| (35) | Az összfinanszírozási adat tekintetében az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy bizonyos összegek nem minősülnek az NPC által az STPC részére biztosított finanszírozás részének. Ezzel együtt a nyújtott tájékoztatás nem tudta alátámasztani az állítást, mivel semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak annak bizonyítására, hogy a szóban forgó összegek az NPC által az STPC részére nyújtott finanszírozás szempontjából nem relevánsak. Az adott magyarázatok egy része valójában újból megerősítette, hogy az NPC közjogi jogalanyként jár el, amely az együttműködő exportőr gyártó finanszírozására vonatkozó kötelezettséget vállal mindennemű kamat felszámítása nélkül, amelyet egy másik közjogi jogalanynak teljesítenie kellett volna. Ezért, mivel ellenőrizhető bizonyítékot nem szolgáltattak, az összfinanszírozás összegéből nem lehet levonást eszközölni. |
| --- | --- |

(35)

Az összfinanszírozási adat tekintetében az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy bizonyos összegek nem minősülnek az NPC által az STPC részére biztosított finanszírozás részének. Ezzel együtt a nyújtott tájékoztatás nem tudta alátámasztani az állítást, mivel semmilyen bizonyítékot nem szolgáltattak annak bizonyítására, hogy a szóban forgó összegek az NPC által az STPC részére nyújtott finanszírozás szempontjából nem relevánsak. Az adott magyarázatok egy része valójában újból megerősítette, hogy az NPC közjogi jogalanyként jár el, amely az együttműködő exportőr gyártó finanszírozására vonatkozó kötelezettséget vállal mindennemű kamat felszámítása nélkül, amelyet egy másik közjogi jogalanynak teljesítenie kellett volna. Ezért, mivel ellenőrizhető bizonyítékot nem szolgáltattak, az összfinanszírozás összegéből nem lehet levonást eszközölni.

| (36) | Az iráni kormány arra hivatkozott, hogy a Kereskedelmi Világszervezet támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásának 14. cikkéből fakadóan „a saját tőke ... [és] hitel állami nyújtása nem minősül juttatásnak ...”, így az NPC által az SPTC részére nyújtott finanszírozás nem minősülhet támogatásnak. Ezt az állítást el kell utasítani, mivel szintén a fent említett 14. cikk úgy végződik, hogy „a saját tőke állam általi biztosítása nem minősül juttatásnak, kivéve, ha a befektetési döntés az adott tagállam területén működő magánbefektetők szokásos befektetési gyakorlatával inkonzisztensnek tekinthető”. Ez a gyakorlat valóban nem összeegyeztethető a magánbefektetők szokásos gyakorlatával, mivel a Kereskedelmi Világszervezet semmilyen tagállamában nincs olyan kereskedelmi szervezet, amelyről elképzelhető, hogy folyamatosan ilyen vissza nem térítendő finanszírozást biztosítana. Azt minden esetre meg kell jegyezni, hogy Irán nem tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

(36)

Az iráni kormány arra hivatkozott, hogy a Kereskedelmi Világszervezet támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásának 14. cikkéből fakadóan „a saját tőke ... [és] hitel állami nyújtása nem minősül juttatásnak ...”, így az NPC által az SPTC részére nyújtott finanszírozás nem minősülhet támogatásnak. Ezt az állítást el kell utasítani, mivel szintén a fent említett 14. cikk úgy végződik, hogy „a saját tőke állam általi biztosítása nem minősül juttatásnak, kivéve, ha a befektetési döntés az adott tagállam területén működő magánbefektetők szokásos befektetési gyakorlatával inkonzisztensnek tekinthető”. Ez a gyakorlat valóban nem összeegyeztethető a magánbefektetők szokásos gyakorlatával, mivel a Kereskedelmi Világszervezet semmilyen tagállamában nincs olyan kereskedelmi szervezet, amelyről elképzelhető, hogy folyamatosan ilyen vissza nem térítendő finanszírozást biztosítana. Azt minden esetre meg kell jegyezni, hogy Irán nem tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek.

| (37) | A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (45)–(57) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (45)–(57) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.

3.1.3.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (38) | A fenti (21)–(37) preambulumbekezdések figyelembevételével, az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a kiegyenlíthető támogatások végleges ad valorem összege, az egyedüli együttműködő iráni exportőr gyártó tekintetében 51,88 %. |
| --- | --- |

(38)

A fenti (21)–(37) preambulumbekezdések figyelembevételével, az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a kiegyenlíthető támogatások végleges ad valorem összege, az egyedüli együttműködő iráni exportőr gyártó tekintetében 51,88 %.

3.2.   Pakisztán

3.2.1.   Bevezetés

| (39) | A pakisztáni kormány és az együttműködő exportőr gyártó az ideiglenes rendeletben kiegyenlített alábbi konstrukciókhoz nyújtott be észrevételt:






  I. | Gyártási vámőrizet rendszer |
| --- | --- | --- |

(39)

A pakisztáni kormány és az együttműködő exportőr gyártó az ideiglenes rendeletben kiegyenlített alábbi konstrukciókhoz nyújtott be észrevételt:

I.

Gyártási vámőrizet rendszer

| II. | Gyár, gépek és berendezések behozatalja gyártási vámőrizetben |
| --- | --- |

II.

Gyár, gépek és berendezések behozatalja gyártási vámőrizetben

| III. | A belföldi piacon vásárolt PTA tarifális védelme |
| --- | --- |

III.

A belföldi piacon vásárolt PTA tarifális védelme

| IV. | Végleges adórendszer (VA) |
| --- | --- |

IV.

Végleges adórendszer (VA)

| V. | Hosszú távú rögzített kamatlábú exportfinanszírozási rendszer (EOP-HTF) |
| --- | --- |

V.

Hosszú távú rögzített kamatlábú exportfinanszírozási rendszer (EOP-HTF)

| VI. | A Pakisztáni Állami Bank exportfinanszírozási rendszere (EFR) |
| --- | --- |

VI.

A Pakisztáni Állami Bank exportfinanszírozási rendszere (EFR)

| VII. | A Pakisztáni Állami Bank 25. sz. F.E. körlevele szerinti finanszírozás |
| --- | --- |

VII.

A Pakisztáni Állami Bank 25. sz. F.E. körlevele szerinti finanszírozás

| (40) | Előzetes megjegyzésként a pakisztáni kormány arra utalt, hogy a Bizottság vagy nem vette figyelembe a támogatási konstrukciókra vonatkozóan korábban benyújtott anyagait, vagy nem tudta azok lényegét megragadni. Előzetes megjegyzésként az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a pakisztáni kormány korábbi beadványai indoklással ellátott jogi elemzést tartalmaztak, amelyek demonstrálták, hogy a konstrukciók nem minősülhetnek „tiltott” támogatásnak. Ez a fél azt is állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendeletben szereplő megállapításait nemcsak a ténybeli elemek helytelen felmérésére, hanem helytelen jogi elemzésre alapozta. További állítása szerint a helyes jogi elemzés a pakisztáni kormány által benyújtott elemzés. |
| --- | --- |

(40)

Előzetes megjegyzésként a pakisztáni kormány arra utalt, hogy a Bizottság vagy nem vette figyelembe a támogatási konstrukciókra vonatkozóan korábban benyújtott anyagait, vagy nem tudta azok lényegét megragadni. Előzetes megjegyzésként az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a pakisztáni kormány korábbi beadványai indoklással ellátott jogi elemzést tartalmaztak, amelyek demonstrálták, hogy a konstrukciók nem minősülhetnek „tiltott” támogatásnak. Ez a fél azt is állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendeletben szereplő megállapításait nemcsak a ténybeli elemek helytelen felmérésére, hanem helytelen jogi elemzésre alapozta. További állítása szerint a helyes jogi elemzés a pakisztáni kormány által benyújtott elemzés.

| (41) | Az ideiglenes rendeletet megelőzően benyújtott anyagokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azokat a vizsgálat folyamán a Bizottság teljes mértékben figyelembe vette, mivel a felek kérdőívekre adott vonatkozó válaszaival és az ezt követő adatszolgáltatással együtt azok az ideiglenes megállapítás alapjául szolgáló információ részét képezték. |
| --- | --- |

(41)

Az ideiglenes rendeletet megelőzően benyújtott anyagokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azokat a vizsgálat folyamán a Bizottság teljes mértékben figyelembe vette, mivel a felek kérdőívekre adott vonatkozó válaszaival és az ezt követő adatszolgáltatással együtt azok az ideiglenes megállapítás alapjául szolgáló információ részét képezték.

| (42) | Továbbá azt is meg kell jegyezni, hogy a Bizottság pontosan sorolta fel a vonatkozó konstrukciók jogi rendelkezéseit és az azokból következő gyakorlati megvalósítást. Nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a felsorolt jogi rendelkezések nem pontosak. A Bizottság jogi elemzését illetően, az az alaprendelet vonatkozó rendelkezésein alapult, amelyet megerősített az Unióban a múltban folytatott támogatásellenes vizsgálatokban, például vámvisszatérítési, exporthitel- és jövedelemadó-konstrukciók elemzésében alkalmazott jól bevezetett jogi elemzés (4). Az a tény, hogy egy fél nem ért egyet az ismertetett jogi elemzéssel, nem utal az elemzés helytelenségére, különösen akkor nem, ha ezt az állítást nem támasztják alá semmilyen bizonyítékkal. Ezt még nyilvánvalóbbá teszi, hogy a pakisztáni kormány az ideiglenes rendelethez benyújtott beadványában kifejezte hajlandóságát több konstrukció lehetséges mértékű módosítására. A fentiek figyelembevételével a (40) preambulumbekezdésben ismertetett hivatkozást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(42)

Továbbá azt is meg kell jegyezni, hogy a Bizottság pontosan sorolta fel a vonatkozó konstrukciók jogi rendelkezéseit és az azokból következő gyakorlati megvalósítást. Nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a felsorolt jogi rendelkezések nem pontosak. A Bizottság jogi elemzését illetően, az az alaprendelet vonatkozó rendelkezésein alapult, amelyet megerősített az Unióban a múltban folytatott támogatásellenes vizsgálatokban, például vámvisszatérítési, exporthitel- és jövedelemadó-konstrukciók elemzésében alkalmazott jól bevezetett jogi elemzés (4). Az a tény, hogy egy fél nem ért egyet az ismertetett jogi elemzéssel, nem utal az elemzés helytelenségére, különösen akkor nem, ha ezt az állítást nem támasztják alá semmilyen bizonyítékkal. Ezt még nyilvánvalóbbá teszi, hogy a pakisztáni kormány az ideiglenes rendelethez benyújtott beadványában kifejezte hajlandóságát több konstrukció lehetséges mértékű módosítására. A fentiek figyelembevételével a (40) preambulumbekezdésben ismertetett hivatkozást el kell utasítani.

3.2.2.   Egyedi rendszerek

I.   Gyártási vámőrizeti rendszer

| (43) | A pakisztáni kormány és az együttműködő exportőr gyártó megismételte azon álláspontját, hogy a felhasználást/levonást nyilvántartó és a vámmentes nyersanyagokat, valamint a vállalat össztermelési nyilvántartása szerinti tényleges felhasználást ellenőrző hatásos végrehajtási és monitoring rendszernek köszönhetően a gyártási vámőrizet rendszerének irányítása megfelelő. Azt is előterjesztették, hogy az input/output mutató a rendszer előnyeit élvező vonatkozó vállalat tényleges felhasználásán alapul, és az input nyilvántartásra igazoló ellenőrzés vonatkozik. E hivatkozások szerint az input/output mutatót egy, a vállalat tényleges felhasználása alapján rendszeresen naprakésszé tett, ellenőrzött benchmarking rendszerrel állapították meg. A mutató bármilyen változását követően az előző időszak többletmaradványát hozzáadták a bemenő készlet nyilvántartásához, így megkapták a tényleges készletet, és a konstrukció keretében az előnyökben részesülő vállalatnak e tényleges készlet alapján kell kimutatnia a késztermékek exportját. Ezen túlmenően az együttműködő exportőr gyártó két levelet is benyújtott, amelyben a gyártási vámőrizetben megtakarított anyagokat ismertette a vámhatósággal, bemutatva, hogy a vállalat az ennek eredményeként megjelenő többlet-alapanyagot felhasználhatta a jövőbeni exportáruk gyártására. |
| --- | --- |

(43)

A pakisztáni kormány és az együttműködő exportőr gyártó megismételte azon álláspontját, hogy a felhasználást/levonást nyilvántartó és a vámmentes nyersanyagokat, valamint a vállalat össztermelési nyilvántartása szerinti tényleges felhasználást ellenőrző hatásos végrehajtási és monitoring rendszernek köszönhetően a gyártási vámőrizet rendszerének irányítása megfelelő. Azt is előterjesztették, hogy az input/output mutató a rendszer előnyeit élvező vonatkozó vállalat tényleges felhasználásán alapul, és az input nyilvántartásra igazoló ellenőrzés vonatkozik. E hivatkozások szerint az input/output mutatót egy, a vállalat tényleges felhasználása alapján rendszeresen naprakésszé tett, ellenőrzött benchmarking rendszerrel állapították meg. A mutató bármilyen változását követően az előző időszak többletmaradványát hozzáadták a bemenő készlet nyilvántartásához, így megkapták a tényleges készletet, és a konstrukció keretében az előnyökben részesülő vállalatnak e tényleges készlet alapján kell kimutatnia a késztermékek exportját. Ezen túlmenően az együttműködő exportőr gyártó két levelet is benyújtott, amelyben a gyártási vámőrizetben megtakarított anyagokat ismertette a vámhatósággal, bemutatva, hogy a vállalat az ennek eredményeként megjelenő többlet-alapanyagot felhasználhatta a jövőbeni exportáruk gyártására.

| (44) | E rendszer tekintetében az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az átvett, gyártott és exportált alapanyagokra vonatkozó nyilvántartást nem a tényleges felhasználás alapján vezették. Az elemzési igazolás alapján csak az elméleti felhasználást vették nyilvántartásba, az összes alapanyag kapcsolati arányait 1 000 kg érintett termék gyártására vetítve. Ezeket a kapcsolati arányra vonatkozó normákat a hatóságok állapítják meg és időről időre felülvizsgálják az együttműködő exportőr gyártótől származó tájékoztatás alapján, de nincsenek egyértelmű szabályok és bizonyítékok arra nézve, hogyan végzik ezeket a felülvizsgálatokat. Ezen túlmenően az elemzési igazolásban végrehajtott, a többletmaradvány létezésére utaló átdolgozást követően a hatóságok nem tettek lépéseket a korábbi tényleges felhasználás összmennyiségének ellenőrzésére és a korábbi évekre vonatkozóan teljesített kifizetések igénylésére. Más szóval nem került sor az elengedett vámok esetleges többlet-mentességének ellenőrzésére. Az együttműködő exportőr gyártó azt állította, hogy a korábbi időszakban elszámolt nyersanyagtöbbletet a nyilvántartott beérkező készlethez hozzáadták annak naprakésszé tétele érdekében, így kapták meg a tényleges készletet. Érdemes megjegyezni, hogy e gyakorlat arra a tényre támaszkodik, hogy a korábbi időszakban felhalmozott többletmaradvány illetékes hatóságok felé történő kimutatása érdekében az exportőr gyártó jár el, saját kezdeményezésére. Ennél is érdekesebb, hogy a konstrukciót szabályozó jogszabályi rendelkezések ezt a gyakorlatot semmi módon nem látták előre. A fentiek megerősítik, hogy e rendszerre vonatkozóan nem áll fenn hatásos végrehajtási és monitoring rendszer. Ilyen körülmények között az összes vonatkozó állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(44)

E rendszer tekintetében az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az átvett, gyártott és exportált alapanyagokra vonatkozó nyilvántartást nem a tényleges felhasználás alapján vezették. Az elemzési igazolás alapján csak az elméleti felhasználást vették nyilvántartásba, az összes alapanyag kapcsolati arányait 1 000 kg érintett termék gyártására vetítve. Ezeket a kapcsolati arányra vonatkozó normákat a hatóságok állapítják meg és időről időre felülvizsgálják az együttműködő exportőr gyártótől származó tájékoztatás alapján, de nincsenek egyértelmű szabályok és bizonyítékok arra nézve, hogyan végzik ezeket a felülvizsgálatokat. Ezen túlmenően az elemzési igazolásban végrehajtott, a többletmaradvány létezésére utaló átdolgozást követően a hatóságok nem tettek lépéseket a korábbi tényleges felhasználás összmennyiségének ellenőrzésére és a korábbi évekre vonatkozóan teljesített kifizetések igénylésére. Más szóval nem került sor az elengedett vámok esetleges többlet-mentességének ellenőrzésére. Az együttműködő exportőr gyártó azt állította, hogy a korábbi időszakban elszámolt nyersanyagtöbbletet a nyilvántartott beérkező készlethez hozzáadták annak naprakésszé tétele érdekében, így kapták meg a tényleges készletet. Érdemes megjegyezni, hogy e gyakorlat arra a tényre támaszkodik, hogy a korábbi időszakban felhalmozott többletmaradvány illetékes hatóságok felé történő kimutatása érdekében az exportőr gyártó jár el, saját kezdeményezésére. Ennél is érdekesebb, hogy a konstrukciót szabályozó jogszabályi rendelkezések ezt a gyakorlatot semmi módon nem látták előre. A fentiek megerősítik, hogy e rendszerre vonatkozóan nem áll fenn hatásos végrehajtási és monitoring rendszer. Ilyen körülmények között az összes vonatkozó állítást el kellett utasítani.

| (45) | Mindkét fél állította továbbá, hogy a vizsgálati időszakban a normál behozatali rendtartás szerinti vámtétel nulla volt, és így a gyártási vámőrizetbe kerülő PTA-behozatal miatt nem kellett lemondani állami bevételről. |
| --- | --- |

(45)

Mindkét fél állította továbbá, hogy a vizsgálati időszakban a normál behozatali rendtartás szerinti vámtétel nulla volt, és így a gyártási vámőrizetbe kerülő PTA-behozatal miatt nem kellett lemondani állami bevételről.

| (46) | Ezt a hivatkozást el kellett utasítani. A felek által benyújtott információból egyértelműen kiderül, hogy a PTA-ra vonatkozó normál vámtétel 7,5 %. A felek eltérés útján, bizonyos feltételek mellett, nulla vámtételre jogosultak. Az a tény, hogy a pakisztáni kormány létrehozta a gyártási vámőrizet rendszerét vagy a PTA-beszerzésre vonatkozó tarifális védelem konstrukcióját, semmilyen módon nem utal arra, hogy minden PTA-behozatalra nulla vámtétel vonatkozik. A fent említett konstrukciók léte valójában megerősíti, hogy az állam bevételtől esik el, ezért valósítottak meg különös szabályokkal rendelkező, jogosult felhasználókra vonatkozó különleges eltérési konstrukciókat. |
| --- | --- |

(46)

Ezt a hivatkozást el kellett utasítani. A felek által benyújtott információból egyértelműen kiderül, hogy a PTA-ra vonatkozó normál vámtétel 7,5 %. A felek eltérés útján, bizonyos feltételek mellett, nulla vámtételre jogosultak. Az a tény, hogy a pakisztáni kormány létrehozta a gyártási vámőrizet rendszerét vagy a PTA-beszerzésre vonatkozó tarifális védelem konstrukcióját, semmilyen módon nem utal arra, hogy minden PTA-behozatalra nulla vámtétel vonatkozik. A fent említett konstrukciók léte valójában megerősíti, hogy az állam bevételtől esik el, ezért valósítottak meg különös szabályokkal rendelkező, jogosult felhasználókra vonatkozó különleges eltérési konstrukciókat.

| (47) | Az együttműködő exportőr gyártó arra is hivatkozott, hogy nem sértették meg a 2001. évi pakisztáni vámszabályok XV. fejezetének 349. cikkét. E tekintetben előterjesztették, hogy a gyártási vámőrizet a vállalat egész gyárára vonatkozik, és így a raktárhelyiségek teljesítik a vonatkozó szabályokat, amelyek szerint annak közterületről külön bejárattal vagy kijárattal rendelkező különálló területen kell lennie és más bejárattal vagy kijárattal nem rendelkezhet, továbbá a létesítményben egyértelműen kijelölten külön kell tárolni a késztermékeket, a selejtet és a hulladékot. |
| --- | --- |

(47)

Az együttműködő exportőr gyártó arra is hivatkozott, hogy nem sértették meg a 2001. évi pakisztáni vámszabályok XV. fejezetének 349. cikkét. E tekintetben előterjesztették, hogy a gyártási vámőrizet a vállalat egész gyárára vonatkozik, és így a raktárhelyiségek teljesítik a vonatkozó szabályokat, amelyek szerint annak közterületről külön bejárattal vagy kijárattal rendelkező különálló területen kell lennie és más bejárattal vagy kijárattal nem rendelkezhet, továbbá a létesítményben egyértelműen kijelölten külön kell tárolni a késztermékeket, a selejtet és a hulladékot.

| (48) | A fenti észrevételek tekintetében meg kell ismételni, hogy az ellenőrző látogatás fényt derített arra: csak a vámmentesen behozott nyersanyagot különítették el a helyben beszerzett alapanyagoktól A raktárlétesítmény, azaz a vámszabad raktárnak és vámőrizetnek minősülő raktár épülete nem olyan különálló területen található, amely közterületről külön bejárattal vagy kijárattal rendelkezik, és más bejárattal vagy kijárattal nem rendelkezik, ahogyan ezt a fent említett 349. cikk előírja. Ezen túlmenően a fél azon hivatkozása, hogy teljes gyára gyártási vámőrizet hatálya alá esik, a 349. cikk megfogalmazásának elemzésétől eltekintve semmilyen ellenőrizhető bizonyítékon (pl. a gyártási vámőrizet felületén található kifejezett engedély) nem alapul. Ezért a vonatkozó hivatkozásokat el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(48)

A fenti észrevételek tekintetében meg kell ismételni, hogy az ellenőrző látogatás fényt derített arra: csak a vámmentesen behozott nyersanyagot különítették el a helyben beszerzett alapanyagoktól A raktárlétesítmény, azaz a vámszabad raktárnak és vámőrizetnek minősülő raktár épülete nem olyan különálló területen található, amely közterületről külön bejárattal vagy kijárattal rendelkezik, és más bejárattal vagy kijárattal nem rendelkezik, ahogyan ezt a fent említett 349. cikk előírja. Ezen túlmenően a fél azon hivatkozása, hogy teljes gyára gyártási vámőrizet hatálya alá esik, a 349. cikk megfogalmazásának elemzésétől eltekintve semmilyen ellenőrizhető bizonyítékon (pl. a gyártási vámőrizet felületén található kifejezett engedély) nem alapul. Ezért a vonatkozó hivatkozásokat el kellett utasítani.

| (49) | A pakisztáni kormány e rendszerrel kapcsolatban a nagyon közeli múltban közigazgatási változtatásokról rendelkezett. Részletesebben meghatározta a gyártási vámőrizetet a jogszabályokban és lépéseket tett az illetékes hatóság által a konstrukció felett gyakorolt ellenőrzés fokozása érdekében. |
| --- | --- |

(49)

A pakisztáni kormány e rendszerrel kapcsolatban a nagyon közeli múltban közigazgatási változtatásokról rendelkezett. Részletesebben meghatározta a gyártási vámőrizetet a jogszabályokban és lépéseket tett az illetékes hatóság által a konstrukció felett gyakorolt ellenőrzés fokozása érdekében.

| (50) | A gyártási vámőrizetet végző hatóság által gyakorolt ellenőrzés tekintetében a bevezetett változások nem foglalkoznak a rendszernek a jelenlegi vizsgálatban azonosított legkritikusabb hibáival, azaz: i. a behozott nyersanyag tényleges felhasználásáról való beszámolás hiánya, és ii. a történetileg megállapított normák helyett a tényleges eredményekre összpontosító ellenőrző rendszer hiánya. Ezen túlmenően, mivel a konstrukció tekintetében végzett bármilyen változtatás végrehajtását megfelelően ellenőrizni kell (az azonosított problémák a rendszer irányítására is vonatkoznak), a konstrukcióban eszközölt módosításokra, valamint arra vonatkozó bármilyen végleges állásfoglalás kialakítása bizonyos időt igényel, hogy a hatóságok milyen módon hajtották végre e módosításokat és biztosították a megfelelően irányított ellenőrzési rendszert. |
| --- | --- |

(50)

A gyártási vámőrizetet végző hatóság által gyakorolt ellenőrzés tekintetében a bevezetett változások nem foglalkoznak a rendszernek a jelenlegi vizsgálatban azonosított legkritikusabb hibáival, azaz: i. a behozott nyersanyag tényleges felhasználásáról való beszámolás hiánya, és ii. a történetileg megállapított normák helyett a tényleges eredményekre összpontosító ellenőrző rendszer hiánya. Ezen túlmenően, mivel a konstrukció tekintetében végzett bármilyen változtatás végrehajtását megfelelően ellenőrizni kell (az azonosított problémák a rendszer irányítására is vonatkoznak), a konstrukcióban eszközölt módosításokra, valamint arra vonatkozó bármilyen végleges állásfoglalás kialakítása bizonyos időt igényel, hogy a hatóságok milyen módon hajtották végre e módosításokat és biztosították a megfelelően irányított ellenőrzési rendszert.

| (51) | A pakisztáni kormány továbbá kifejezte abbéli hajlandóságát, hogy a Bizottság felé kötelezettséget vállaljon a gyártási vámőrizetre vonatkozó szabályok konkrét végrehajtására vonatkozóan. A javaslat szerint ennek formája arra irányuló bizonyíték szolgáltatása, hogy az együttműködő exportőr gyártó betartja az új szabályokat (pl. létesítmény változtatása, input/output mutatók felülvizsgálata, vámvisszatérítés), időszakos beszámolókat nyújt be és lehetővé teszi a Bizottság ellenőrző látogatásait. |
| --- | --- |

(51)

A pakisztáni kormány továbbá kifejezte abbéli hajlandóságát, hogy a Bizottság felé kötelezettséget vállaljon a gyártási vámőrizetre vonatkozó szabályok konkrét végrehajtására vonatkozóan. A javaslat szerint ennek formája arra irányuló bizonyíték szolgáltatása, hogy az együttműködő exportőr gyártó betartja az új szabályokat (pl. létesítmény változtatása, input/output mutatók felülvizsgálata, vámvisszatérítés), időszakos beszámolókat nyújt be és lehetővé teszi a Bizottság ellenőrző látogatásait.

| (52) | A fentiek tekintetében meg kell jegyezni, hogy a fenti javaslat kötelezettségvállalás révén a pakisztáni kormány közvetve megerősíti az ideiglenes rendelet által a konstrukció vonatkozásában kiemelt hiányosságokat. Emellett a fenti (50) preambulumbekezdésben megfogalmazottak szerint nem lehet egy rendszer irányítására utaló kötelezettségvállalást elfogadni csak a jövőben létrejövő bizonyítékok alapján. Végül egy ilyen kötelezettségvállalás nem gyakorlatias, mivel a szükséges monitoring ténylegesen a vizsgálat fontos részeinek rendszeres megismétlését teszi szükségessé. E tekintetben ki kell emelni, hogy a pakisztáni kormány és/vagy az együttműködő exportőr gyártó az intézkedések időközi felülvizsgálatát kérheti, amennyiben az alaprendelet 19. cikkének vonatkozó rendelkezései teljesülnek. |
| --- | --- |

(52)

A fentiek tekintetében meg kell jegyezni, hogy a fenti javaslat kötelezettségvállalás révén a pakisztáni kormány közvetve megerősíti az ideiglenes rendelet által a konstrukció vonatkozásában kiemelt hiányosságokat. Emellett a fenti (50) preambulumbekezdésben megfogalmazottak szerint nem lehet egy rendszer irányítására utaló kötelezettségvállalást elfogadni csak a jövőben létrejövő bizonyítékok alapján. Végül egy ilyen kötelezettségvállalás nem gyakorlatias, mivel a szükséges monitoring ténylegesen a vizsgálat fontos részeinek rendszeres megismétlését teszi szükségessé. E tekintetben ki kell emelni, hogy a pakisztáni kormány és/vagy az együttműködő exportőr gyártó az intézkedések időközi felülvizsgálatát kérheti, amennyiben az alaprendelet 19. cikkének vonatkozó rendelkezései teljesülnek.

| (53) | A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (44)–(52) preambulumbekezdéseivel módosított (60)–(80) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(53)

A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (44)–(52) preambulumbekezdéseivel módosított (60)–(80) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat megerősítik.

II.   Gyár, gépek és berendezések behozatala gyártási vámőrizetben

| (54) | E konstrukció tekintetében mindkét fél arra hivatkozott, hogy a támogatás mértékének kiszámításához alkalmazott kamatlábnak a vizsgálati időszak során az érintett exportőr rendelkezésére álló kamatlábnak kell lennie. Ezen túlmenően a felek úgy érveltek, hogy mivel a gyárat, a gépeket és berendezéseket a kivitelre szánt és a belföldi értékesítésre szánt PET gyártásához is felhasználták, a támogatás mértékét az exportőr gyártó összforgalma alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(54)

E konstrukció tekintetében mindkét fél arra hivatkozott, hogy a támogatás mértékének kiszámításához alkalmazott kamatlábnak a vizsgálati időszak során az érintett exportőr rendelkezésére álló kamatlábnak kell lennie. Ezen túlmenően a felek úgy érveltek, hogy mivel a gyárat, a gépeket és berendezéseket a kivitelre szánt és a belföldi értékesítésre szánt PET gyártásához is felhasználták, a támogatás mértékét az exportőr gyártó összforgalma alapján kell meghatározni.

| (55) | E hivatkozások megválaszolása során meg kell jegyezni, hogy a számítás során alkalmazott kamatláb a vizsgálati időszak során Pakisztánban alkalmazott kereskedelmi kamatláb, forrása a Pakisztáni Állami Bank honlapja. Ez a kamatláb a piacon fennálló normál hitelezési kamatlábat képviseli. A támogatási számítás nevezője tekintetében fel kell idézni, hogy a konstrukció igénybevételének előfeltétele a behozott gépek telepítése a gyártási vámőrizetben, ami kizárólag a gyártási vámőrizetben zajló termelést követő kivitel céljára felhasznált nyersanyagok vámmentes behozatalára vonatkozó rendszer. Így a támogatás összegét (számláló) a vizsgálati időszak összes kiviteli forgalmára kell vonatkoztatni, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ. Ebből következően az összes fenti hivatkozást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(55)

E hivatkozások megválaszolása során meg kell jegyezni, hogy a számítás során alkalmazott kamatláb a vizsgálati időszak során Pakisztánban alkalmazott kereskedelmi kamatláb, forrása a Pakisztáni Állami Bank honlapja. Ez a kamatláb a piacon fennálló normál hitelezési kamatlábat képviseli. A támogatási számítás nevezője tekintetében fel kell idézni, hogy a konstrukció igénybevételének előfeltétele a behozott gépek telepítése a gyártási vámőrizetben, ami kizárólag a gyártási vámőrizetben zajló termelést követő kivitel céljára felhasznált nyersanyagok vámmentes behozatalára vonatkozó rendszer. Így a támogatás összegét (számláló) a vizsgálati időszak összes kiviteli forgalmára kell vonatkoztatni, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ. Ebből következően az összes fenti hivatkozást el kellett utasítani.

| (56) | A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (81)–(92) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(56)

A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (81)–(92) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat megerősítik.

III.   A belföldi piacon vásárolt PTA tarifális védelme

| (57) | A pakisztáni kormány úgy érvelt, hogy a helyben termelt PTA árát nem csökkentik 7,5 %-kal a nemzetközi árhoz képest, és a visszatérítést nemcsak a belföldön termelt, hanem a behozott PTA-ra is megadják. Az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a konstrukció a helyben termelt és a behozott PTA esetében is lehetővé teszi a vám visszatérítését, így a rendszer nem részesíti előnyben a belföldön termelt PTA beszerzését. Azt is állította, hogy a jogszabály nem korlátozza e rendszer elérhetőségét. |
| --- | --- |

(57)

A pakisztáni kormány úgy érvelt, hogy a helyben termelt PTA árát nem csökkentik 7,5 %-kal a nemzetközi árhoz képest, és a visszatérítést nemcsak a belföldön termelt, hanem a behozott PTA-ra is megadják. Az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a konstrukció a helyben termelt és a behozott PTA esetében is lehetővé teszi a vám visszatérítését, így a rendszer nem részesíti előnyben a belföldön termelt PTA beszerzését. Azt is állította, hogy a jogszabály nem korlátozza e rendszer elérhetőségét.

| (58) | A fenti érveket el kellett utasítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy e konstrukció közvetlen pénzátutalás formájában pénzügyi hozzájárulást nyújt, amely a kedvezményezett vállalat részére egyértelmű előnyt jelent. A pakisztáni kormány által beterjesztett információ elemzéséből világos, hogy a jogosult vállalat: i. vásárolhat a belföldi piacról PTA-t és a helyben gyártott PTA beszerzéséért fizetett ár 7,5 %-ának megfelelő kompenzációs támogatást kaphat, vagy ii. behozhat PTA-t és megkaphatja a PTA-behozatalra fizetett vonatkozó vám (7,5 %) visszatérítését. Az utóbbi lehetőség azonban nem áll fenn, ha a jogosult vállalat PTA-behozatalára vámvisszatérítéses rendszert (pl. gyártási vámőrizet) vesz igénybe. A fentiekből egyértelmű, hogy az együttműködő exportőr gyártó jogi értelemben kénytelen volt e rendszert kizárólag a belföldön gyártott PTA beszerzésére felhasználni, mivel a behozott PTA céljára ezzel párhuzamosan a gyártási vámőrizet rendszerét vette igénybe.
  Ezen túlmenően nyilvánvaló, hogy még olyan esetekben is, ha egyazon jogosult vállalat a rendszerben rendelkezésre álló mindkét lehetőséget kihasználja (azaz lemond a gyártási vámőrizet vámvisszatérítési rendszerének igénybe vételi lehetőségéről), egyértelmű, hogy a várható visszatérítések mások lettek volna, mivel az egyik esetben a mértéket a teljes belföldi számlázott árra számítják, a másik esetben viszont a vámnyilatkozatban bejelentett árra számítják, amely nem feltétlenül a teljes számlázott ár. Nem szolgáltak olyan ellenőrizhető bizonyítékkal, ami a fenti következtetéseket aláásta volna. Végül tekintve azt az érvet, amely szerint a rendszerhez való hozzáférésre nem vonatkozik korlátozás, a vizsgálat megállapította, hogy a vonatkozó jogszabály egyértelműen név szerint felsorolja a jogosult feleket. Egyébként is, a belföldön gyártott PTA-ra nem vonatkozik vám, és ezért a 7,5 %-os „visszatérítés” közvetlen forrásátutalás, avagy tiszta támogatás. PET-gyártók kizárólag úgy juthatnak ehhez a támogatáshoz, azaz anyagi segítséghez, hogy belföldön előállított PTA-t szereznek be. Másrészt a behozott PTA vámjának bármilyen „visszatérítése” egy szokásosan teljesítendő fizetés alóli mentesítés, nem közvetlen forrásátutalás, így a két helyzet nem egyenértékű. |
| --- | --- |

(58)

A fenti érveket el kellett utasítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy e konstrukció közvetlen pénzátutalás formájában pénzügyi hozzájárulást nyújt, amely a kedvezményezett vállalat részére egyértelmű előnyt jelent. A pakisztáni kormány által beterjesztett információ elemzéséből világos, hogy a jogosult vállalat: i. vásárolhat a belföldi piacról PTA-t és a helyben gyártott PTA beszerzéséért fizetett ár 7,5 %-ának megfelelő kompenzációs támogatást kaphat, vagy ii. behozhat PTA-t és megkaphatja a PTA-behozatalra fizetett vonatkozó vám (7,5 %) visszatérítését. Az utóbbi lehetőség azonban nem áll fenn, ha a jogosult vállalat PTA-behozatalára vámvisszatérítéses rendszert (pl. gyártási vámőrizet) vesz igénybe. A fentiekből egyértelmű, hogy az együttműködő exportőr gyártó jogi értelemben kénytelen volt e rendszert kizárólag a belföldön gyártott PTA beszerzésére felhasználni, mivel a behozott PTA céljára ezzel párhuzamosan a gyártási vámőrizet rendszerét vette igénybe.

Ezen túlmenően nyilvánvaló, hogy még olyan esetekben is, ha egyazon jogosult vállalat a rendszerben rendelkezésre álló mindkét lehetőséget kihasználja (azaz lemond a gyártási vámőrizet vámvisszatérítési rendszerének igénybe vételi lehetőségéről), egyértelmű, hogy a várható visszatérítések mások lettek volna, mivel az egyik esetben a mértéket a teljes belföldi számlázott árra számítják, a másik esetben viszont a vámnyilatkozatban bejelentett árra számítják, amely nem feltétlenül a teljes számlázott ár. Nem szolgáltak olyan ellenőrizhető bizonyítékkal, ami a fenti következtetéseket aláásta volna. Végül tekintve azt az érvet, amely szerint a rendszerhez való hozzáférésre nem vonatkozik korlátozás, a vizsgálat megállapította, hogy a vonatkozó jogszabály egyértelműen név szerint felsorolja a jogosult feleket. Egyébként is, a belföldön gyártott PTA-ra nem vonatkozik vám, és ezért a 7,5 %-os „visszatérítés” közvetlen forrásátutalás, avagy tiszta támogatás. PET-gyártók kizárólag úgy juthatnak ehhez a támogatáshoz, azaz anyagi segítséghez, hogy belföldön előállított PTA-t szereznek be. Másrészt a behozott PTA vámjának bármilyen „visszatérítése” egy szokásosan teljesítendő fizetés alóli mentesítés, nem közvetlen forrásátutalás, így a két helyzet nem egyenértékű.

| (59) | Ebből következően a rendszer a közvetlen forrásátutalással egyértelmű előnyt ruház a belföldi vevőre, azaz a PET előállítójára és az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében egyedinek minősül, tekintve, hogy a támogatás attól függ, hogy belföldi árut használnak-e fel az behozatal helyett, mivel a közvetlen támogatásra kizárólag a belföldi áru jogosult. Ezen túlmenően e támogatás az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint is egyedinek minősül, figyelemmel arra, hogy maga a jogszabály kifejezetten a poliészterágazatba tartozó bizonyos vállalatokra korlátozza az e rendszerhez való hozzáférést. |
| --- | --- |

(59)

Ebből következően a rendszer a közvetlen forrásátutalással egyértelmű előnyt ruház a belföldi vevőre, azaz a PET előállítójára és az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében egyedinek minősül, tekintve, hogy a támogatás attól függ, hogy belföldi árut használnak-e fel az behozatal helyett, mivel a közvetlen támogatásra kizárólag a belföldi áru jogosult. Ezen túlmenően e támogatás az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint is egyedinek minősül, figyelemmel arra, hogy maga a jogszabály kifejezetten a poliészterágazatba tartozó bizonyos vállalatokra korlátozza az e rendszerhez való hozzáférést.

| (60) | E rendszerrel kapcsolatban a pakisztáni kormány az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeihez csatolt egy 2010. június 28-án kibocsátott kormányrendeletet, amely kimondja, hogy 2010. július 1-től hatályát veszti az SRO 1045(I)/2008 sz. rendelet. A pakisztáni kormány előadása szerint e fejlemény biztosítja, hogy a PTA-felhasználók többé ne vehessék igénybe a belföldön előállított vagy behozott PTA-ra vonatkozó visszatérítést. |
| --- | --- |

(60)

E rendszerrel kapcsolatban a pakisztáni kormány az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeihez csatolt egy 2010. június 28-án kibocsátott kormányrendeletet, amely kimondja, hogy 2010. július 1-től hatályát veszti az SRO 1045(I)/2008 sz. rendelet. A pakisztáni kormány előadása szerint e fejlemény biztosítja, hogy a PTA-felhasználók többé ne vehessék igénybe a belföldön előállított vagy behozott PTA-ra vonatkozó visszatérítést.

| (61) | Ezen túlmenően az együttműködő exportőr gyártó által ugyane tárgyban benyújtott újságcikk-másolat látszólag arra utal: annak érdekében, hogy Pakisztán e tekintetben megfeleljen a nemzetközi normáknak, a pakisztáni kormány a szóban forgó rendszerre vonatkozó szabályozás visszavonásáról döntött. Az együttműködő exportőr gyártó a pakisztáni kormány által adott tájékoztatást olyan adatokkal támasztotta alá, amelyek megerősítették: 2010. július 1. napjától kezdve a belföldön előállított PTA beszerzése során többé nem lehet a vonatkozó támogatáshoz jutni. E tekintetben fel kell idézni, hogy az alaprendelet 15. cikkének megfelelően nem lehet intézkedést hozni, ha a támogatást visszavonják vagy igazolják, hogy az többé nem jelent semmilyen előnyt az érintett exportőrök számára. A fenti információból kitűnik, hogy Pakisztán lényegében elfogadja, hogy az ideiglenes rendelet által e rendszer tekintetében kiemelt jellemzők Pakisztán részéről helyesbítő intézkedést tett szükségessé, a pakisztáni kormány a rendszert megszüntette és az együttműködő exportőr gyártó már nem jut a rendszerhez kapcsolódó semmilyen előnyhöz. Ilyen körülmények között úgy minősül, hogy az alaprendelet 15. cikkében meghatározott feltételek teljesülnek és így ez a rendszer nem kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(61)

Ezen túlmenően az együttműködő exportőr gyártó által ugyane tárgyban benyújtott újságcikk-másolat látszólag arra utal: annak érdekében, hogy Pakisztán e tekintetben megfeleljen a nemzetközi normáknak, a pakisztáni kormány a szóban forgó rendszerre vonatkozó szabályozás visszavonásáról döntött. Az együttműködő exportőr gyártó a pakisztáni kormány által adott tájékoztatást olyan adatokkal támasztotta alá, amelyek megerősítették: 2010. július 1. napjától kezdve a belföldön előállított PTA beszerzése során többé nem lehet a vonatkozó támogatáshoz jutni. E tekintetben fel kell idézni, hogy az alaprendelet 15. cikkének megfelelően nem lehet intézkedést hozni, ha a támogatást visszavonják vagy igazolják, hogy az többé nem jelent semmilyen előnyt az érintett exportőrök számára. A fenti információból kitűnik, hogy Pakisztán lényegében elfogadja, hogy az ideiglenes rendelet által e rendszer tekintetében kiemelt jellemzők Pakisztán részéről helyesbítő intézkedést tett szükségessé, a pakisztáni kormány a rendszert megszüntette és az együttműködő exportőr gyártó már nem jut a rendszerhez kapcsolódó semmilyen előnyhöz. Ilyen körülmények között úgy minősül, hogy az alaprendelet 15. cikkében meghatározott feltételek teljesülnek és így ez a rendszer nem kiegyenlíthető.

| (62) | A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (58)(61) preambulumbekezdéseivel módosított (93)(105) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (58)(61) preambulumbekezdéseivel módosított (93)(105) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat megerősítik.

IV.   Végleges adórendszer (VA)

| (63) | Mindkét fél hivatkozott arra, hogy ez a konstrukció eltérő adózási rendszernek minősül és nem kiegyenlíthető, tekintve, hogy Pakisztánnak szuverén joga az adóztatás és szabadon alkalmazhatja az általa kívánt adórendszert. További érvként hozták fel, hogy a VA semmilyen vállalatnak teljesített pénzügyi hozzájárulásra nem utal és az a pakisztáni adóztatás általános szabálya (a devizabevételek realizálásakor levont 1 %-os adó), amely a belföldi jövedelem 35 %-ának megfelelő adózásról rendelkező szokásos adórendszertől (a továbbiakban: SZA) eltérő koncepciónak megfelelően és alapon működik. E felek szerint nem lehet meghatározni, a két rendszer közül melyik kedvezőbb, és így a VA nem eredményez kieső bevételt vagy egyébként esedékes állami bevétel be nem szedését. |
| --- | --- |

(63)

Mindkét fél hivatkozott arra, hogy ez a konstrukció eltérő adózási rendszernek minősül és nem kiegyenlíthető, tekintve, hogy Pakisztánnak szuverén joga az adóztatás és szabadon alkalmazhatja az általa kívánt adórendszert. További érvként hozták fel, hogy a VA semmilyen vállalatnak teljesített pénzügyi hozzájárulásra nem utal és az a pakisztáni adóztatás általános szabálya (a devizabevételek realizálásakor levont 1 %-os adó), amely a belföldi jövedelem 35 %-ának megfelelő adózásról rendelkező szokásos adórendszertől (a továbbiakban: SZA) eltérő koncepciónak megfelelően és alapon működik. E felek szerint nem lehet meghatározni, a két rendszer közül melyik kedvezőbb, és így a VA nem eredményez kieső bevételt vagy egyébként esedékes állami bevétel be nem szedését.

| (64) | E hivatkozások tekintetében meg kell jegyezni, hogy nem Pakisztán szuverenitását kérdőjelezik meg, hanem az egyes exportőr gyártóknak nyújtott feltételezett támogatásokat. Ezen túlmenően fel kell idézni, hogy a kivitelből származó nyereség másként adózik, mint a belföldi értékesítés nyeresége. Amennyiben ezen adórendszer eredményeként a kivitelből származó nyereséget alacsonyabb adó terheli, mint a belföldi eladásokét, ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében elengedett állami bevétel formájában nyújtott támogatásnak minősül, amely a kedvezményezett vállalat részére előnyt jelent. Emellett a 4. cikk (4) bekezdése (a) pontja szerinti egyedi támogatásnak is minősül, mivel feltétele a kiviteli teljesítmény. |
| --- | --- |

(64)

E hivatkozások tekintetében meg kell jegyezni, hogy nem Pakisztán szuverenitását kérdőjelezik meg, hanem az egyes exportőr gyártóknak nyújtott feltételezett támogatásokat. Ezen túlmenően fel kell idézni, hogy a kivitelből származó nyereség másként adózik, mint a belföldi értékesítés nyeresége. Amennyiben ezen adórendszer eredményeként a kivitelből származó nyereséget alacsonyabb adó terheli, mint a belföldi eladásokét, ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében elengedett állami bevétel formájában nyújtott támogatásnak minősül, amely a kedvezményezett vállalat részére előnyt jelent. Emellett a 4. cikk (4) bekezdése (a) pontja szerinti egyedi támogatásnak is minősül, mivel feltétele a kiviteli teljesítmény.

| (65) | Emellett az együttműködő exportőr gyártó a 2008. és 2009. évre vonatkozó, Excel formátumban benyújtott számításokat is benyújtott, a jövedelemadó helyettes biztosa által kibocsátott adókövetelésről és adókirovásról szóló értesítéssel együtt, amely a vállalat 2008. évi jövedelemadó-bevallásában szereplő adatokat vizsgált felül. A pakisztáni kormány az együttműködő exportőr gyártó állításait azzal az érveléssel támasztotta alá, hogy a benyújtott számítások azt mutatják: az együttműködő exportőr gyártó a SZA szerint több adót fizetett, mint a VA rendszer alkalmazása esetén fizetett volna. |
| --- | --- |

(65)

Emellett az együttműködő exportőr gyártó a 2008. és 2009. évre vonatkozó, Excel formátumban benyújtott számításokat is benyújtott, a jövedelemadó helyettes biztosa által kibocsátott adókövetelésről és adókirovásról szóló értesítéssel együtt, amely a vállalat 2008. évi jövedelemadó-bevallásában szereplő adatokat vizsgált felül. A pakisztáni kormány az együttműködő exportőr gyártó állításait azzal az érveléssel támasztotta alá, hogy a benyújtott számítások azt mutatják: az együttműködő exportőr gyártó a SZA szerint több adót fizetett, mint a VA rendszer alkalmazása esetén fizetett volna.

| (66) | Ezeket az érveket el kellett utasítani. Először is, a benyújtott számítások nem képezik a vállalat jövedelemadó-bevallásának vagy bármely más hivatalos adóhatósági okmány részét. Így nincs ellenőrizhető bizonyíték arra, hogy azok pontos képet adnak az együttműködő exportőr gyártó jövedelemadó-kötelezettségéről. |
| --- | --- |

(66)

Ezeket az érveket el kellett utasítani. Először is, a benyújtott számítások nem képezik a vállalat jövedelemadó-bevallásának vagy bármely más hivatalos adóhatósági okmány részét. Így nincs ellenőrizhető bizonyíték arra, hogy azok pontos képet adnak az együttműködő exportőr gyártó jövedelemadó-kötelezettségéről.

| (67) | Másodszor, a benyújtott hivatalos adóokmányok (adókövetelési értesítés és adókivetési utasítás) elemzése semmilyen módon nem erősíti meg a felek által a különböző adórendszer szerint fizetendő adó szintjére vonatkozóan tett állításokat. |
| --- | --- |

(67)

Másodszor, a benyújtott hivatalos adóokmányok (adókövetelési értesítés és adókivetési utasítás) elemzése semmilyen módon nem erősíti meg a felek által a különböző adórendszer szerint fizetendő adó szintjére vonatkozóan tett állításokat.

| (68) | A 2008-ra vonatkozóan benyújtott dokumentáció tekintetében a feleknek nem tudták kimutatni, hogy milyen módon feleltethetők meg pontosan a kimutatott összegek a vállalat 2008. évi jövedelemadó-bevallásának és az azt követően az illetékes adóhatóságok által kibocsátott két okmánynak. Az utóbbi dokumentumok látszólag azt igazolják, hogy a vállalat belföldi jövedelme után jövedelemadó megfizetését kérik. Ezzel együtt a benyújtott információból egyáltalán nem egyértelmű, hogy ezt az adóösszeget (vagy bármely más adóösszeget) ténylegesen megfizettek-e vagy a vállalat megfellebbezte-e a fent említett adóügyi értesítést. Az sem egyértelmű, hogy az Excel számításokban beterjesztett összegek hogyan felelhetnek meg vagy a vállalat jövedelemadó-bevallásának, vagy az adóhatóság kivetésének. Mindenesetre, még ha elfogadható is, hogy az adókövetelési értesítésben meghatározott összeget megfizették, ez nem változtat azon a következtetésen, hogy az együttműködő exportőr gyártó kevesebb adót fizetett, mint akkor tette volna, ha exportjövedelmére a 35 % vonatkozott volna. |
| --- | --- |

(68)

A 2008-ra vonatkozóan benyújtott dokumentáció tekintetében a feleknek nem tudták kimutatni, hogy milyen módon feleltethetők meg pontosan a kimutatott összegek a vállalat 2008. évi jövedelemadó-bevallásának és az azt követően az illetékes adóhatóságok által kibocsátott két okmánynak. Az utóbbi dokumentumok látszólag azt igazolják, hogy a vállalat belföldi jövedelme után jövedelemadó megfizetését kérik. Ezzel együtt a benyújtott információból egyáltalán nem egyértelmű, hogy ezt az adóösszeget (vagy bármely más adóösszeget) ténylegesen megfizettek-e vagy a vállalat megfellebbezte-e a fent említett adóügyi értesítést. Az sem egyértelmű, hogy az Excel számításokban beterjesztett összegek hogyan felelhetnek meg vagy a vállalat jövedelemadó-bevallásának, vagy az adóhatóság kivetésének. Mindenesetre, még ha elfogadható is, hogy az adókövetelési értesítésben meghatározott összeget megfizették, ez nem változtat azon a következtetésen, hogy az együttműködő exportőr gyártó kevesebb adót fizetett, mint akkor tette volna, ha exportjövedelmére a 35 % vonatkozott volna.

| (69) | A 2009-re vonatkozóan benyújtott dokumentáció tekintetében meg kell jegyezni, hogy a felek nem nyújtották be az együttműködő exportőr gyártó 2009. évi jövedelemadó-bevallását. A hivatalos adónyilatkozat és adóbevallás helyett egy Excel-számítást nyújtottak be bizonyítékként. Az ilyenfajta információ egyértelműen nem ellenőrizhető és nem tudja alátámasztani a vizsgálati időszakot követő jövedelemadózási fejleményekre vonatkozóan tett állításokat. E tekintetben ki kell emelni, hogy a pakisztáni kormány és/vagy az együttműködő exportőr gyártó az intézkedések időközi felülvizsgálatát kérheti, amennyiben az alaprendelet 19. cikkének vonatkozó rendelkezései teljesülnek. |
| --- | --- |

(69)

A 2009-re vonatkozóan benyújtott dokumentáció tekintetében meg kell jegyezni, hogy a felek nem nyújtották be az együttműködő exportőr gyártó 2009. évi jövedelemadó-bevallását. A hivatalos adónyilatkozat és adóbevallás helyett egy Excel-számítást nyújtottak be bizonyítékként. Az ilyenfajta információ egyértelműen nem ellenőrizhető és nem tudja alátámasztani a vizsgálati időszakot követő jövedelemadózási fejleményekre vonatkozóan tett állításokat. E tekintetben ki kell emelni, hogy a pakisztáni kormány és/vagy az együttműködő exportőr gyártó az intézkedések időközi felülvizsgálatát kérheti, amennyiben az alaprendelet 19. cikkének vonatkozó rendelkezései teljesülnek.

| (70) | A SZA szerinti támogatás összegének kiszámítása során azonban felfedeztek egy számszaki hibát az együttműködő exportőr gyártó 2008. évi jövedelemadó-bevallásában kimutatott exportjövedelmével kapcsolatosan. Ennek megfelelő javítása megtörtént. Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó tekintetében megállapított támogatási mérték 1,97 % (1,95 % helyett). |
| --- | --- |

(70)

A SZA szerinti támogatás összegének kiszámítása során azonban felfedeztek egy számszaki hibát az együttműködő exportőr gyártó 2008. évi jövedelemadó-bevallásában kimutatott exportjövedelmével kapcsolatosan. Ennek megfelelő javítása megtörtént. Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó tekintetében megállapított támogatási mérték 1,97 % (1,95 % helyett).

| (71) | A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (70) preambulumbekezdésével módosított (106)–(116) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(71)

A fentiek fényében és egyéb releváns észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (70) preambulumbekezdésével módosított (106)–(116) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.

V.   Hosszú távú rögzített kamatlábú exportfinanszírozási rendszer (EOP-HTF)

| (72) | E konstrukció tekintetében mindkét fél arra hivatkozott, hogy az e finanszírozási rendszer szerinti támogatási mértékének kiszámításához alkalmazott kamatlábnak az akkori kamatlábnak kell lennie, amikor az exportőr gyártó a rögzített kamatozású finanszírozásban részesült, azaz a 2004-2005. évi kamatlábnak. Ezen túlmenően az ideiglenes támogatási mérték kiszámításához használt nevezőnek az összes kiviteli forgalom helyett a vállalat összforgalmának kellene lennie, tekintve, hogy az EOP-HTF keretében finanszírozott gyártólétesítményeket belföldi és kivitelre kerülő áruk gyártására egyaránt használják. |
| --- | --- |

(72)

E konstrukció tekintetében mindkét fél arra hivatkozott, hogy az e finanszírozási rendszer szerinti támogatási mértékének kiszámításához alkalmazott kamatlábnak az akkori kamatlábnak kell lennie, amikor az exportőr gyártó a rögzített kamatozású finanszírozásban részesült, azaz a 2004-2005. évi kamatlábnak. Ezen túlmenően az ideiglenes támogatási mérték kiszámításához használt nevezőnek az összes kiviteli forgalom helyett a vállalat összforgalmának kellene lennie, tekintve, hogy az EOP-HTF keretében finanszírozott gyártólétesítményeket belföldi és kivitelre kerülő áruk gyártására egyaránt használják.

| (73) | Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Először is tisztázni kell, hogy a számítás során alkalmazott kamatláb a vizsgálati időszak során a Pakisztánban érvényes kereskedelmi kamatláb, amelynek forrása a Pakisztáni Állami Bank honlapja. A 2004/2005-ben megállapodott finanszírozást az adott exportőr részletekben lehívta. A támogatás összegének kiszámítása során az együttműködő exportőr gyártó által kimutatott, a vizsgálati időszakra vonatkozó hitel összegét használták fel. Adott vizsgálati időszakban valamely félnek járó előny vizsgálata során a megfelelő vizsgálati időszakban a piacon fennálló kereskedelmi hitelkamat-lábat rendszerint a vizsgálati időszakban kapott hitelre fizetett kamattal, ahogyan ez itt is történt. A támogatási számításban alkalmazott nevező tekintetében fel kell idézni, hogy a konstrukció igénybevételének előfeltételeként a vállalatnak éves termelésének legalább 50 %-át közvetlenül vagy közvetve exportálnia kell. Így a támogatás összegét (számláló) az érintett termék vizsgálati időszak során felmerült exportforgalmára kell vonatkoztatni, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ. |
| --- | --- |

(73)

Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Először is tisztázni kell, hogy a számítás során alkalmazott kamatláb a vizsgálati időszak során a Pakisztánban érvényes kereskedelmi kamatláb, amelynek forrása a Pakisztáni Állami Bank honlapja. A 2004/2005-ben megállapodott finanszírozást az adott exportőr részletekben lehívta. A támogatás összegének kiszámítása során az együttműködő exportőr gyártó által kimutatott, a vizsgálati időszakra vonatkozó hitel összegét használták fel. Adott vizsgálati időszakban valamely félnek járó előny vizsgálata során a megfelelő vizsgálati időszakban a piacon fennálló kereskedelmi hitelkamat-lábat rendszerint a vizsgálati időszakban kapott hitelre fizetett kamattal, ahogyan ez itt is történt. A támogatási számításban alkalmazott nevező tekintetében fel kell idézni, hogy a konstrukció igénybevételének előfeltételeként a vállalatnak éves termelésének legalább 50 %-át közvetlenül vagy közvetve exportálnia kell. Így a támogatás összegét (számláló) az érintett termék vizsgálati időszak során felmerült exportforgalmára kell vonatkoztatni, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ.

| (74) | A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (117)–(133) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(74)

A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (117)–(133) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg kell erősíteni.

VI.   A Pakisztáni Állami Bank exportfinanszírozási rendszere (EFR)

| (75) | A pakisztáni kormány előterjesztette, hogy a Pakisztáni Állami Bank által 2010. június 28-án hozott döntéssel a PET ágazatot kizárták a konstrukcióból. Így azzal érvelt, hogy a rendszer megfelel az alaprendelet 15. cikkének és a Bizottság nem alkalmazhat kiegyenlítő intézkedést, mivel bemutatták a támogatás visszavonását. Ezzel kapcsolatban az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a Pakisztáni Állami Bank 2010. június 28-án kelt 9. sz. körleveléből fakadóan a vállalat az EFR szerinti finanszírozás teljes összegét visszafizette, és az EFR tekintetében 2010. június 30-án nem áll fenn kint lévő összeg. |
| --- | --- |

(75)

A pakisztáni kormány előterjesztette, hogy a Pakisztáni Állami Bank által 2010. június 28-án hozott döntéssel a PET ágazatot kizárták a konstrukcióból. Így azzal érvelt, hogy a rendszer megfelel az alaprendelet 15. cikkének és a Bizottság nem alkalmazhat kiegyenlítő intézkedést, mivel bemutatták a támogatás visszavonását. Ezzel kapcsolatban az együttműködő exportőr gyártó úgy érvelt, hogy a Pakisztáni Állami Bank 2010. június 28-án kelt 9. sz. körleveléből fakadóan a vállalat az EFR szerinti finanszírozás teljes összegét visszafizette, és az EFR tekintetében 2010. június 30-án nem áll fenn kint lévő összeg.

| (76) | E hivatkozás tekintetében fel kell idézni, hogy az alaprendelet 15. cikke úgy rendelkezik, hogy nem lehet intézkedést hozni, ha a támogatást visszavonják vagy igazolják, hogy az többé nem jelent semmilyen előnyt az érintett exportőrök számára. Az EFR rendszerre vonatkozóan benyújtott dokumentáció tekintetében meg kell jegyezni, hogy a Pakisztáni Állami Bank döntése valóban azt jelenti ki, hogy a bankok a PET-re vonatkozó finanszírozási hitelkereteket e rendszer keretében nem engedélyezhetnek. A vonatkozó szöveg azt is leszögezi, hogy az exportőröknek nyújtott meglévő hitelkeretek az adott hitel lejáratának napjáig érvényben maradnak, míg a vállalatok exportteljesítményét a vállalatok 2009-2010 során történő hitelfelvétele és a 2011-ig tartó jogosultság szempontjából figyelembe veszik.
  A fentiekkel kapcsolatban a szükséges dokumentáció benyújtásával a pakisztáni kormány tisztázta, hogy az e rendszer keretében a 2009-2010. pakisztáni pénzügyi év során (azaz 2010. június 30-ig) rövidlejáratú hitelekkel nem rendelkező vállalatok a 2011-ig tartó átmeneti időszakban semmilyen előnyre nem jogosultak. Azon állítást illetően, hogy az együttműködő exportőr gyártó az EFR szerinti kint lévő finanszírozással nem rendelkezik, meg kell jegyezni, hogy ezt az állítást a vonatkozó bankok által benyújtott bizonyítékokkal alátámasztották és ezt a vállalat hites könyvelője is kiegészítette. A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottunk, hogy a felek abban a helyzetben vannak: igazolni tudják, hogy az EFR rendszer az érintett exportőrre nézve már nem biztosít előnyöket. Így az alaprendelet 15. cikkében meghatározott feltételek teljesülnek és a benyújtott hivatkozások elfogadhatók. Ezért az a következtetés vonható le, hogy ezt a rendszert nem kell kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

(76)

E hivatkozás tekintetében fel kell idézni, hogy az alaprendelet 15. cikke úgy rendelkezik, hogy nem lehet intézkedést hozni, ha a támogatást visszavonják vagy igazolják, hogy az többé nem jelent semmilyen előnyt az érintett exportőrök számára. Az EFR rendszerre vonatkozóan benyújtott dokumentáció tekintetében meg kell jegyezni, hogy a Pakisztáni Állami Bank döntése valóban azt jelenti ki, hogy a bankok a PET-re vonatkozó finanszírozási hitelkereteket e rendszer keretében nem engedélyezhetnek. A vonatkozó szöveg azt is leszögezi, hogy az exportőröknek nyújtott meglévő hitelkeretek az adott hitel lejáratának napjáig érvényben maradnak, míg a vállalatok exportteljesítményét a vállalatok 2009-2010 során történő hitelfelvétele és a 2011-ig tartó jogosultság szempontjából figyelembe veszik.

A fentiekkel kapcsolatban a szükséges dokumentáció benyújtásával a pakisztáni kormány tisztázta, hogy az e rendszer keretében a 2009-2010. pakisztáni pénzügyi év során (azaz 2010. június 30-ig) rövidlejáratú hitelekkel nem rendelkező vállalatok a 2011-ig tartó átmeneti időszakban semmilyen előnyre nem jogosultak. Azon állítást illetően, hogy az együttműködő exportőr gyártó az EFR szerinti kint lévő finanszírozással nem rendelkezik, meg kell jegyezni, hogy ezt az állítást a vonatkozó bankok által benyújtott bizonyítékokkal alátámasztották és ezt a vállalat hites könyvelője is kiegészítette. A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottunk, hogy a felek abban a helyzetben vannak: igazolni tudják, hogy az EFR rendszer az érintett exportőrre nézve már nem biztosít előnyöket. Így az alaprendelet 15. cikkében meghatározott feltételek teljesülnek és a benyújtott hivatkozások elfogadhatók. Ezért az a következtetés vonható le, hogy ezt a rendszert nem kell kiegyenlíteni.

| (77) | Az együttműködő exportőr gyártó arra hivatkozott, hogy a támogatás mértékének kiszámításához alkalmazott kamatlábnak a vizsgálati időszak során az érintett exportőr rendelkezésére álló rövidlejáratú kamatlábnak kell lennie. Azt az érvet is felhozta, hogy a megszerzett finanszírozást a vállalat belföldi és exportértékesítését egyaránt szolgáló forgóeszközeinek átfogó finanszírozási igényének teljesítésére használják, és így a támogatás mértékének kiszámításában a nevezőben a vállalat összforgalmának kellene szerepelnie. |
| --- | --- |

(77)

Az együttműködő exportőr gyártó arra hivatkozott, hogy a támogatás mértékének kiszámításához alkalmazott kamatlábnak a vizsgálati időszak során az érintett exportőr rendelkezésére álló rövidlejáratú kamatlábnak kell lennie. Azt az érvet is felhozta, hogy a megszerzett finanszírozást a vállalat belföldi és exportértékesítését egyaránt szolgáló forgóeszközeinek átfogó finanszírozási igényének teljesítésére használják, és így a támogatás mértékének kiszámításában a nevezőben a vállalat összforgalmának kellene szerepelnie.

| (78) | Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Fel kell idézni, hogy a számítás során alkalmazott kamatláb a vizsgálati időszak során Pakisztánban alkalmazott kereskedelmi kamatláb, amelynek forrása a Pakisztáni Állami Bank honlapja. Ez a kamatláb a piacon fennálló normál hitelezési kamatlábat képviseli. A támogatási számítás nevezője tekintetében meg kell jegyezni, hogy a konstrukció igénybevételének előfeltétele egyedi exportügyletek teljesítése vagy az átfogó exportteljesítmény. Így a támogatás összegét (számláló) a vizsgálati időszak összes exportforgalmára kell vonatkoztatni, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ. |
| --- | --- |

(78)

Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Fel kell idézni, hogy a számítás során alkalmazott kamatláb a vizsgálati időszak során Pakisztánban alkalmazott kereskedelmi kamatláb, amelynek forrása a Pakisztáni Állami Bank honlapja. Ez a kamatláb a piacon fennálló normál hitelezési kamatlábat képviseli. A támogatási számítás nevezője tekintetében meg kell jegyezni, hogy a konstrukció igénybevételének előfeltétele egyedi exportügyletek teljesítése vagy az átfogó exportteljesítmény. Így a támogatás összegét (számláló) a vizsgálati időszak összes exportforgalmára kell vonatkoztatni, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ.

| (79) | A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (75)–(78) preambulumbekezdéseivel módosított (134)–(148) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevételek hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendeletnek az e rendelet (75)–(78) preambulumbekezdéseivel módosított (134)–(148) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg kell erősíteni.

VII.   A Pakisztáni Állami Bank 25. sz. F.E. körlevele szerinti finanszírozás

| (80) | Mindkét fél előadta, hogy e rendszerbe a Pakisztáni Állami Bank nem avatkozik be, a kereskedelmi bankok nem kedvezményes kamatlábak mellett biztosítanak finanszírozást devizában, és a konstrukció nem az exportteljesítmény függvénye, mivel exportőrök és importőrök egyaránt igénybe vehetik. |
| --- | --- |

(80)

Mindkét fél előadta, hogy e rendszerbe a Pakisztáni Állami Bank nem avatkozik be, a kereskedelmi bankok nem kedvezményes kamatlábak mellett biztosítanak finanszírozást devizában, és a konstrukció nem az exportteljesítmény függvénye, mivel exportőrök és importőrök egyaránt igénybe vehetik.

| (81) | Az előterjesztett érvek elemzésére a vonatkozó jogi rendelkezések és a rendszer gyakorlati végrehajtása fényében került sor, és azokat helytállónak találták. Így az a következtetés, hogy ezt a rendszert nem kell kiegyenlíteni. Mivel a Pakisztáni Állami Bank 25. sz. F.E. körlevele szerinti konstrukció kiegyenlítésére nem kerül sor, nincs szükség a feltáráshoz érkezett megfelelő megjegyzések megválaszolására. |
| --- | --- |

(81)

Az előterjesztett érvek elemzésére a vonatkozó jogi rendelkezések és a rendszer gyakorlati végrehajtása fényében került sor, és azokat helytállónak találták. Így az a következtetés, hogy ezt a rendszert nem kell kiegyenlíteni. Mivel a Pakisztáni Állami Bank 25. sz. F.E. körlevele szerinti konstrukció kiegyenlítésére nem kerül sor, nincs szükség a feltáráshoz érkezett megfelelő megjegyzések megválaszolására.

3.2.3.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (82) | A fentiek figyelembevételével az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a kiegyenlíthető támogatások ideiglenes ad valorem összege az egyedüli együttműködő pakisztáni exportőr tekintetében 5,15 %. |
| --- | --- |

(82)

A fentiek figyelembevételével az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a kiegyenlíthető támogatások ideiglenes ad valorem összege az egyedüli együttműködő pakisztáni exportőr tekintetében 5,15 %.

3.3.   Egyesült Arab Emírségek (EAE)

3.3.1.   Bevezetés

| (83) | Az EAE kormánya és az együttműködő exportőr gyártó az ideiglenes rendeletben kiegyenlített alábbi konstrukciókhoz nyújtott be észrevételt:






  I. | 1979. évi 1. szövetségi törvény |
| --- | --- | --- |

(83)

Az EAE kormánya és az együttműködő exportőr gyártó az ideiglenes rendeletben kiegyenlített alábbi konstrukciókhoz nyújtott be észrevételt:

I.

1979. évi 1. szövetségi törvény

| II. | Szabadkereskedelmi övezet. |
| --- | --- |

II.

Szabadkereskedelmi övezet.

3.3.2.   Egyedi rendszerek

I.   1979. évi 1. szövetségi törvény

| (84) | Az EAE kormánya előadta, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint rendszer széles körben horizontálisan elérhető az EAE minden iparága és vállalkozása számára, és azt mindenféle mentességek nélkül megadják. Az együttműködő exportőr gyártó előadta, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény értelmében kibocsátott engedély a fennállás és működés feltétele az Emírségekben. |
| --- | --- |

(84)

Az EAE kormánya előadta, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint rendszer széles körben horizontálisan elérhető az EAE minden iparága és vállalkozása számára, és azt mindenféle mentességek nélkül megadják. Az együttműködő exportőr gyártó előadta, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény értelmében kibocsátott engedély a fennállás és működés feltétele az Emírségekben.

| (85) | A fentiek tekintetében meg kell jegyezni: a vizsgálat azt állapította meg, hogy az EAE-ban az ipari vállalkozások különféle típusú engedéllyel működhetnek. Az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint megadott engedélytől eltekintve ipari vállalkozások működhetnek a letelepedésük helye szerinti emírség regionális hatóságai által kibocsátott engedéllyel. Ez a helyzet az együttműködő exportőr gyártóval is, amely a Ras al Khaimah Emírség kormánya által kibocsátott engedéllyel rendelkezik. Ezen túlmenően ipari vállalkozás működhet szabadkereskedelmi övezetben is, ahol a fent említett törvény szerint nincs szükség engedélyre. Így nem helytálló az az állítás, hogy az EAE-ban minden ipari vállalkozás az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint működik. Így nem bizonyított az sem, hogy a konstrukció hozzárendelése automatikus és az erre vonatkozó hivatkozást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(85)

A fentiek tekintetében meg kell jegyezni: a vizsgálat azt állapította meg, hogy az EAE-ban az ipari vállalkozások különféle típusú engedéllyel működhetnek. Az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint megadott engedélytől eltekintve ipari vállalkozások működhetnek a letelepedésük helye szerinti emírség regionális hatóságai által kibocsátott engedéllyel. Ez a helyzet az együttműködő exportőr gyártóval is, amely a Ras al Khaimah Emírség kormánya által kibocsátott engedéllyel rendelkezik. Ezen túlmenően ipari vállalkozás működhet szabadkereskedelmi övezetben is, ahol a fent említett törvény szerint nincs szükség engedélyre. Így nem helytálló az az állítás, hogy az EAE-ban minden ipari vállalkozás az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint működik. Így nem bizonyított az sem, hogy a konstrukció hozzárendelése automatikus és az erre vonatkozó hivatkozást el kell utasítani.

| (86) | Mindkét fél úgy érvelt, hogy a törvényben meghatározott előírások bármely ipari projekt esetén csak az országban történő működéshez szükséges előfeltételek és nem a vámfizetés alóli mentesség megszerzésének feltételei, így a Bizottságnak az 1. szövetségi törvény 12., 13. és 21. cikkének az ideiglenes rendeletben megadott elemzése hibás. Az EAE kormánya azt is előterjesztette, hogy a 13. cikk tekintetében a „minősül” kifejezés a törvény arab nyelvű változatában nem bír kötelező jelentéssel. Az EAE kormánya azt az érvet is felhozta, hogy az említett törvény 11. és 12. cikkét a gyakorlatban soha nem alkalmazzák, mivel nem jött létre az a Technikai Bizottság, amelynek felelőssége ajánlást tenni a Miniszter részére a kérelmekről. Azt is előadták, hogy az Iparfejlesztési Főosztály szerepkörét az ideiglenes rendelet (173) preambulumbekezdésében említettek szerint a Minisztérium által kibocsátott Elektronikus Ipari Rendszer felhasználói kézikönyve tartalmazza. |
| --- | --- |

(86)

Mindkét fél úgy érvelt, hogy a törvényben meghatározott előírások bármely ipari projekt esetén csak az országban történő működéshez szükséges előfeltételek és nem a vámfizetés alóli mentesség megszerzésének feltételei, így a Bizottságnak az 1. szövetségi törvény 12., 13. és 21. cikkének az ideiglenes rendeletben megadott elemzése hibás. Az EAE kormánya azt is előterjesztette, hogy a 13. cikk tekintetében a „minősül” kifejezés a törvény arab nyelvű változatában nem bír kötelező jelentéssel. Az EAE kormánya azt az érvet is felhozta, hogy az említett törvény 11. és 12. cikkét a gyakorlatban soha nem alkalmazzák, mivel nem jött létre az a Technikai Bizottság, amelynek felelőssége ajánlást tenni a Miniszter részére a kérelmekről. Azt is előadták, hogy az Iparfejlesztési Főosztály szerepkörét az ideiglenes rendelet (173) preambulumbekezdésében említettek szerint a Minisztérium által kibocsátott Elektronikus Ipari Rendszer felhasználói kézikönyve tartalmazza.

| (87) | Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Meg kell jegyezni, hogy a törvény 13. és 21. cikke az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti iparengedély elemzésében előrelátott, lépésről lépésre leírt folyamat részét képezi. A 11. és 12. cikk tekintetében meg kell jegyezni, hogy e cikkek határozzák meg az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti iparengedélyt kibocsátó különféle állami hatósági szervek feladat- és felelősségi körét. Az a tény, hogy egy törvényben előre látott és i. az Iparfejlesztési Főosztály által nyújtott tájékoztatás vizsgálatáért és ii. a kérelmek jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlások Miniszter részére történő megtételéért felelős szerv nem jött létre, megerősíti, hogy a gyakorlatban nem tartják be azt a jogszabályt, amelynek alapján az engedélyező hatóság működik, így nincs jogi bizonyosság a támogatás nyújtásának módját illetően. Ezen túlmenően az EAE kormányának a Technikai Bizottságra vonatkozó állítása ellentmond azoknak a korábbi állításoknak, amelyek szerint a miniszter felkérte e bizottságot a törvény lehetséges felülvizsgálatának észrevételezésére. A szövetségi törvény 13. cikkében szereplő „minősül” szó meghatározása tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során az EAE kormánya e szövegnek kizárólag az angol változatát bocsátotta rendelkezésre. Továbbá, csak az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően terjesztette azt elő, hogy az angol és arab nyelvű szövegek meghatározásai között eltérések lehetnek. Az a tény, hogy a szöveg két változata kétségeket kelt a jogosultsági kritériumok egyes részeit illetően, ismét csak egyértelműen jelzi, hogy a támogatásra való jogosultságra irányadó kritériumokra és feltételekre nézve nincs jogi egyértelműség. Az Iparfejlesztési Főosztály feladatköre tekintetében meg kell jegyezni, hogy nem terjesztettek elő olyan új információt, ami megingathatná a vizsgálat megállapításait. |
| --- | --- |

(87)

Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Meg kell jegyezni, hogy a törvény 13. és 21. cikke az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti iparengedély elemzésében előrelátott, lépésről lépésre leírt folyamat részét képezi. A 11. és 12. cikk tekintetében meg kell jegyezni, hogy e cikkek határozzák meg az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti iparengedélyt kibocsátó különféle állami hatósági szervek feladat- és felelősségi körét. Az a tény, hogy egy törvényben előre látott és i. az Iparfejlesztési Főosztály által nyújtott tájékoztatás vizsgálatáért és ii. a kérelmek jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlások Miniszter részére történő megtételéért felelős szerv nem jött létre, megerősíti, hogy a gyakorlatban nem tartják be azt a jogszabályt, amelynek alapján az engedélyező hatóság működik, így nincs jogi bizonyosság a támogatás nyújtásának módját illetően. Ezen túlmenően az EAE kormányának a Technikai Bizottságra vonatkozó állítása ellentmond azoknak a korábbi állításoknak, amelyek szerint a miniszter felkérte e bizottságot a törvény lehetséges felülvizsgálatának észrevételezésére. A szövetségi törvény 13. cikkében szereplő „minősül” szó meghatározása tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során az EAE kormánya e szövegnek kizárólag az angol változatát bocsátotta rendelkezésre. Továbbá, csak az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően terjesztette azt elő, hogy az angol és arab nyelvű szövegek meghatározásai között eltérések lehetnek. Az a tény, hogy a szöveg két változata kétségeket kelt a jogosultsági kritériumok egyes részeit illetően, ismét csak egyértelműen jelzi, hogy a támogatásra való jogosultságra irányadó kritériumokra és feltételekre nézve nincs jogi egyértelműség. Az Iparfejlesztési Főosztály feladatköre tekintetében meg kell jegyezni, hogy nem terjesztettek elő olyan új információt, ami megingathatná a vizsgálat megállapításait.

| (88) | Az EAE előadta: ipari statisztikái azt bizonyítják, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint több mint 4 000 ipari céget jegyeztek be. Mindkét fél úgy érvelt, hogy a Bizottság nem nyújtott pozitív bizonyítékot arra, hogy az EAE hatóságai döntési jogkört gyakoroltak a konstrukcióra irányuló kérelmek megadásában vagy elutasításában. |
| --- | --- |

(88)

Az EAE előadta: ipari statisztikái azt bizonyítják, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerint több mint 4 000 ipari céget jegyeztek be. Mindkét fél úgy érvelt, hogy a Bizottság nem nyújtott pozitív bizonyítékot arra, hogy az EAE hatóságai döntési jogkört gyakoroltak a konstrukcióra irányuló kérelmek megadásában vagy elutasításában.

| (89) | Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapította, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti iparengedély megadása nem automatikus és a kedvezményezettek kiválasztására szolgáló engedélyezési eljárásra irányadó szabályok nem objektívek. Figyelembe véve, hogy a rendszert az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének (a) pontja és 4. cikke (2) bekezdésének (b) pontja rendelkezései szerint egyedinek találták, az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének (c) pontja szerint az EAE kormányára hárult azon állításának bizonyítása, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény elfogadása óta minden iparengedély-kérelmező megkapta az engedélyt. Ilyen ellenőrizhető információ szolgáltatására nem került sor. |
| --- | --- |

(89)

Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapította, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti iparengedély megadása nem automatikus és a kedvezményezettek kiválasztására szolgáló engedélyezési eljárásra irányadó szabályok nem objektívek. Figyelembe véve, hogy a rendszert az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének (a) pontja és 4. cikke (2) bekezdésének (b) pontja rendelkezései szerint egyedinek találták, az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének (c) pontja szerint az EAE kormányára hárult azon állításának bizonyítása, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény elfogadása óta minden iparengedély-kérelmező megkapta az engedélyt. Ilyen ellenőrizhető információ szolgáltatására nem került sor.

| (90) | Mindkét fél arra hivatkozott, hogy az EAE-ben minden ipari vállalkozás termelése vámmentességet élvez. Az együttműködő exportőr gyártó arra is hivatkozott, hogy a Kereskedelmi Világszervezet által 2006-ban közzétett, az EAE kereskedelempolitikájára vonatkozó áttekintés elemezte az 1979. évi 1. szövetségi törvényt és úgy találta, hogy minden ipari vállalatösszefonódás megkapja a vámmentességet. Azt az érvet is felhozta, hogy a rendszer tartalmaz ellenőrzést, mivel az iparengedélyeket évente meghosszabbítják, a rendszerbe tartozó vállalatok bejelentik a behozott vámmentes anyagokat és a hatóságok elutasítják a vámmentes behozatalt, ha az alapanyag nem kapcsolódik a termeléshez. |
| --- | --- |

(90)

Mindkét fél arra hivatkozott, hogy az EAE-ben minden ipari vállalkozás termelése vámmentességet élvez. Az együttműködő exportőr gyártó arra is hivatkozott, hogy a Kereskedelmi Világszervezet által 2006-ban közzétett, az EAE kereskedelempolitikájára vonatkozó áttekintés elemezte az 1979. évi 1. szövetségi törvényt és úgy találta, hogy minden ipari vállalatösszefonódás megkapja a vámmentességet. Azt az érvet is felhozta, hogy a rendszer tartalmaz ellenőrzést, mivel az iparengedélyeket évente meghosszabbítják, a rendszerbe tartozó vállalatok bejelentik a behozott vámmentes anyagokat és a hatóságok elutasítják a vámmentes behozatalt, ha az alapanyag nem kapcsolódik a termeléshez.

| (91) | Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. A tárgyhoz tartozik, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti konstrukciót igénybe vevő vállalatok vámmentességeket kapnak és a nyersanyagok szokásos vámmértéke nem nulla. Az együttműködő exportőr gyártó nem igazolta, hogy a Kereskedelmi Világszervezet kereskedelempolitikai áttekintő dokumentumában található általános megállapítás mennyiben pontosabb az ideiglenes rendeletben kifejezetten az 1979. évi 1. szövetségi törvény jogosultságára és gyakorlati megvalósítására vonatkozóan elrendelt ellenőrző látogatáson alapuló részletes elemzésnél. Ennél is fontosabb a vizsgálat azon megállapítása, hogy a hatóságok a rendszer szerinti vámmentes anyagok behozatalának kezelése során diszkriminatív módon járnak el. Valójában, mivel a vámmentes behozatalra irányuló kérelmek elfogadásának vagy elutasításának módjára vonatkozó szabályok nincsenek, továbbá tekintve a rendszer irányítását ellenőrző rendszer hiányát, nem világos, hogy egy adott fél egy bizonyos időben miért jogosult vámmentesen behozatalálni, míg más időpontban megtagadhatják tőle a vámmentes behozatalt. Éppen ez fordult elő az együttműködő exportőr gyártóval, akinek időről időre vámot kellett fizetnie anélkül, hogy az engedélyező hatóság ezt indokolta volna. Ezért a két fél nem tudta bizonyítani a rendszer irányítására és a vámmentes behozatal megítélésére vonatkozó állításait. |
| --- | --- |

(91)

Ezeket a hivatkozásokat el kellett utasítani. A tárgyhoz tartozik, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény szerinti konstrukciót igénybe vevő vállalatok vámmentességeket kapnak és a nyersanyagok szokásos vámmértéke nem nulla. Az együttműködő exportőr gyártó nem igazolta, hogy a Kereskedelmi Világszervezet kereskedelempolitikai áttekintő dokumentumában található általános megállapítás mennyiben pontosabb az ideiglenes rendeletben kifejezetten az 1979. évi 1. szövetségi törvény jogosultságára és gyakorlati megvalósítására vonatkozóan elrendelt ellenőrző látogatáson alapuló részletes elemzésnél. Ennél is fontosabb a vizsgálat azon megállapítása, hogy a hatóságok a rendszer szerinti vámmentes anyagok behozatalának kezelése során diszkriminatív módon járnak el. Valójában, mivel a vámmentes behozatalra irányuló kérelmek elfogadásának vagy elutasításának módjára vonatkozó szabályok nincsenek, továbbá tekintve a rendszer irányítását ellenőrző rendszer hiányát, nem világos, hogy egy adott fél egy bizonyos időben miért jogosult vámmentesen behozatalálni, míg más időpontban megtagadhatják tőle a vámmentes behozatalt. Éppen ez fordult elő az együttműködő exportőr gyártóval, akinek időről időre vámot kellett fizetnie anélkül, hogy az engedélyező hatóság ezt indokolta volna. Ezért a két fél nem tudta bizonyítani a rendszer irányítására és a vámmentes behozatal megítélésére vonatkozó állításait.

| (92) | Azt is előterjesztették, hogy objektív kritériumok szabályozzák a rendszert, nevezetesen az az előírás, hogy a vámmentesség csak az ipari vállalkozás termelésében felhasznált behozott árukra vonatkozhat. Ezt a hivatkozást el kellett utasítani, mivel a fenti (89) és (91) preambulumbekezdés magyarázatai szerint nem lehetett kimutatni ilyen objektív kritériumok meglétét. |
| --- | --- |

(92)

Azt is előterjesztették, hogy objektív kritériumok szabályozzák a rendszert, nevezetesen az az előírás, hogy a vámmentesség csak az ipari vállalkozás termelésében felhasznált behozott árukra vonatkozhat. Ezt a hivatkozást el kellett utasítani, mivel a fenti (89) és (91) preambulumbekezdés magyarázatai szerint nem lehetett kimutatni ilyen objektív kritériumok meglétét.

| (93) | Az EAE kormánya előadta, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény felülvizsgálata folyamatban van és erről a Bizottságot tájékoztatták. Azt az érvet is felhozta, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az EAE kormánya által előterjesztett információt és dokumentumokat, és a következtetéseihez vezető tényekre és törvényre vonatkozó érvekkel és pozitív bizonyítékkal nem szolgált. |
| --- | --- |

(93)

Az EAE kormánya előadta, hogy az 1979. évi 1. szövetségi törvény felülvizsgálata folyamatban van és erről a Bizottságot tájékoztatták. Azt az érvet is felhozta, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az EAE kormánya által előterjesztett információt és dokumentumokat, és a következtetéseihez vezető tényekre és törvényre vonatkozó érvekkel és pozitív bizonyítékkal nem szolgált.

| (94) | A fentiek tekintetében meg kell jegyezni, hogy a Bizottság alaposan értékelte és elemezte a felek által nyújtott összes információt. Az 1979. évi 1. szövetségi törvény felülvizsgálata tekintetében a tárgyhoz tartozik, hogy az EAE kormánya által átadott szöveg a Pénzügyi és Ipari Minisztérium belső dokumentumtervezete. Ilyenképpen jogilag értékelhetetlen. A vizsgálatot folytató hatóság a tényleges jogszabályi rendelkezéseket és azok végrehajtásának módját köteles elemezni, nem pedig egy olyan, nem kötelező erejű tervezetet, amelyet az EAE közigazgatási és törvényhozási szervei nem hagytak jóvá és nem iktattak törvénybe. Ennél is fontosabb, hogy az a tény, hogy az EAE kormánya jelenleg az 1979. évi 1. szövetségi törvény lehetséges felülvizsgálatán dolgozik, megerősíti azt a tényt, hogy a hatóságok felismerték, hogy az EAE kormánya állításának megfelelően szükség van a Kereskedelmi Világszervezet támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásával szemben fennálló összeférhetetlenség felszámolására. |
| --- | --- |

(94)

A fentiek tekintetében meg kell jegyezni, hogy a Bizottság alaposan értékelte és elemezte a felek által nyújtott összes információt. Az 1979. évi 1. szövetségi törvény felülvizsgálata tekintetében a tárgyhoz tartozik, hogy az EAE kormánya által átadott szöveg a Pénzügyi és Ipari Minisztérium belső dokumentumtervezete. Ilyenképpen jogilag értékelhetetlen. A vizsgálatot folytató hatóság a tényleges jogszabályi rendelkezéseket és azok végrehajtásának módját köteles elemezni, nem pedig egy olyan, nem kötelező erejű tervezetet, amelyet az EAE közigazgatási és törvényhozási szervei nem hagytak jóvá és nem iktattak törvénybe. Ennél is fontosabb, hogy az a tény, hogy az EAE kormánya jelenleg az 1979. évi 1. szövetségi törvény lehetséges felülvizsgálatán dolgozik, megerősíti azt a tényt, hogy a hatóságok felismerték, hogy az EAE kormánya állításának megfelelően szükség van a Kereskedelmi Világszervezet támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásával szemben fennálló összeférhetetlenség felszámolására.

| (95) | A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevétel hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (166)–(183) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(95)

A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevétel hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (166)–(183) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg kell erősíteni.

II.   Szabadkereskedelmi övezet

| (96) | Mindkét fél előterjesztette, hogy az EAE-ben minden vállalkozás vámmentesen hozhat be tőke javakat. |
| --- | --- |

(96)

Mindkét fél előterjesztette, hogy az EAE-ben minden vállalkozás vámmentesen hozhat be tőke javakat.

| (97) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapította, hogy a szabadkereskedelmi övezetben letelepedett vállalatok a tőke javakat vámmentes behozatallal kapják. Az, hogy egy adott fél egy másik konstrukció (nevezetesen az 1979. évi 1. szövetségi törvény) felhasználásával veheti igénybe ugyanazt az előnyt, nem utal arra, hogy a szóban forgó támogatás nem minősül kiegyenlíthetőnek. Ezen túlmenően a felek nem voltak abban a helyzetben, hogy a szabadkereskedelmi övezetre vonatkozó vizsgálat megállapításait bármiféle tényszerű bizonyítékkal cáfolják. A fentiek figyelembevételével az előterjesztett hivatkozást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(97)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapította, hogy a szabadkereskedelmi övezetben letelepedett vállalatok a tőke javakat vámmentes behozatallal kapják. Az, hogy egy adott fél egy másik konstrukció (nevezetesen az 1979. évi 1. szövetségi törvény) felhasználásával veheti igénybe ugyanazt az előnyt, nem utal arra, hogy a szóban forgó támogatás nem minősül kiegyenlíthetőnek. Ezen túlmenően a felek nem voltak abban a helyzetben, hogy a szabadkereskedelmi övezetre vonatkozó vizsgálat megállapításait bármiféle tényszerű bizonyítékkal cáfolják. A fentiek figyelembevételével az előterjesztett hivatkozást el kell utasítani.

| (98) | A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevétel hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (184)–(199) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(98)

A fentiek fényében és egyéb lényeges észrevétel hiányában a konstrukcióval kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (184)–(199) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapításokat meg kell erősíteni.

3.3.3.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (99) | A fentiek figyelembevételével, az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a kiegyenlíthető támogatások ideiglenes ad valorem összege, az egyedüli együttműködő egyesült arab emírségbeli exportőr tekintetében 5,13 %. |
| --- | --- |

(99)

A fentiek figyelembevételével, az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a kiegyenlíthető támogatások ideiglenes ad valorem összege, az egyedüli együttműködő egyesült arab emírségbeli exportőr tekintetében 5,13 %.

3.4.   A végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó megjegyzések

| (100) | Emlékeztetni kell az érdekelt feleknek biztosított lehetőségre, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó megjegyzéseiket megtegyék és észrevételeiket előadják. A beérkezett észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette, azonban azok nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a fenti megállapításokon. |
| --- | --- |

(100)

Emlékeztetni kell az érdekelt feleknek biztosított lehetőségre, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó megjegyzéseiket megtegyék és észrevételeiket előadják. A beérkezett észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette, azonban azok nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a fenti megállapításokon.

| (101) | Az együttműködő iráni exportáló gyártó ismételten bemutatta az ügy megállapított tényeire vonatkozó elemzését, de nem szolgált olyan új, döntő bizonyítékkal, amely megkérdőjelezné a vizsgálat megállapításait. |
| --- | --- |

(101)

Az együttműködő iráni exportáló gyártó ismételten bemutatta az ügy megállapított tényeire vonatkozó elemzését, de nem szolgált olyan új, döntő bizonyítékkal, amely megkérdőjelezné a vizsgálat megállapításait.

| (102) | A pakisztáni kormány elégedetlenségének adott hangot a gyártási vámőrizeti rendszerre vonatkozó kötelezettségvállalásának elutasítása miatt, és megismételte az EOP-HTF rendszer és a VA vonatkozásában tett megjegyzéseit. Benyújtotta továbbá a Szövetségi Bevételi Tanács 2010. július 27-én közzétett (Federal Board of Revenue) új határozatát, amely a PTA-ra (a PET előállításának fő alapanyaga) vonatkozó behozatali vámot 3 %-ban állapította meg, és azzal érvelt, hogy az intézmények jogszabályilag kötelezettek újraszámolni a gyártási vámőrizeti rendszerre megállapított támogatási különbözetet. Ezt el kellett utasítani, mivel nincs jele annak, hogy a támogatás ne állna továbbra is fenn. A pakisztáni kormány azt állítja, hogy csökkentették azt.Mindazonáltal a gyártási vámőrizeti rendszer szabályai szerint az alapanyagokat legfeljebb két évig lehet felhasználni a behozatalt követően. Vagyis a 2010 júliusáig (amikor a vámtétel 7,5 %-os volt) behozott alapanyagot 2012 júliusáig lehet felhasználni. Az intézmények a támogatás mértékét a vizsgálati időszakra vonatkozó adatok alapján állapították meg, és a rendszerszabályoknak megfelelően az előző vámtételek 2012-ig még kihatással lehetnek. Így a végleges vám kivetésének idején nyilvánvalóan fennálltak a támogatások. Továbbá a vám csak egy eleme az adathalmaznak, és ahogy az (43)–(53) preabulumbekezdésekben bemutatásra került, ha a vámtétel alacsonyabb lett volna, a behozatal mértéke magasabb lett volna. |
| --- | --- |

(102)

A pakisztáni kormány elégedetlenségének adott hangot a gyártási vámőrizeti rendszerre vonatkozó kötelezettségvállalásának elutasítása miatt, és megismételte az EOP-HTF rendszer és a VA vonatkozásában tett megjegyzéseit. Benyújtotta továbbá a Szövetségi Bevételi Tanács 2010. július 27-én közzétett (Federal Board of Revenue) új határozatát, amely a PTA-ra (a PET előállításának fő alapanyaga) vonatkozó behozatali vámot 3 %-ban állapította meg, és azzal érvelt, hogy az intézmények jogszabályilag kötelezettek újraszámolni a gyártási vámőrizeti rendszerre megállapított támogatási különbözetet. Ezt el kellett utasítani, mivel nincs jele annak, hogy a támogatás ne állna továbbra is fenn. A pakisztáni kormány azt állítja, hogy csökkentették azt.Mindazonáltal a gyártási vámőrizeti rendszer szabályai szerint az alapanyagokat legfeljebb két évig lehet felhasználni a behozatalt követően. Vagyis a 2010 júliusáig (amikor a vámtétel 7,5 %-os volt) behozott alapanyagot 2012 júliusáig lehet felhasználni. Az intézmények a támogatás mértékét a vizsgálati időszakra vonatkozó adatok alapján állapították meg, és a rendszerszabályoknak megfelelően az előző vámtételek 2012-ig még kihatással lehetnek. Így a végleges vám kivetésének idején nyilvánvalóan fennálltak a támogatások. Továbbá a vám csak egy eleme az adathalmaznak, és ahogy az (43)–(53) preabulumbekezdésekben bemutatásra került, ha a vámtétel alacsonyabb lett volna, a behozatal mértéke magasabb lett volna.

| (103) | Az együttműködő pakisztáni exportáló gyártó nem értett egyet a VA-ra vonatkozó elemzéssel, de az ismertetett tényezők nem változtattak a vizsgálat megállapításain. Szintén előterjesztette, hogy létezik ellenőrizhető bizonyíték, amely pontosan bemutatja jövedelemadó-kötelezettségét, és dokumentációt nyújtott be annak igazolására, hogy a Bizottság megállapításai nem helyesek. E tekintetben megjegyzendő, hogy a benyújtott információ nem meggyőző és nem ellenőrizhető, így nem lehet figyelembe venni. |
| --- | --- |

(103)

Az együttműködő pakisztáni exportáló gyártó nem értett egyet a VA-ra vonatkozó elemzéssel, de az ismertetett tényezők nem változtattak a vizsgálat megállapításain. Szintén előterjesztette, hogy létezik ellenőrizhető bizonyíték, amely pontosan bemutatja jövedelemadó-kötelezettségét, és dokumentációt nyújtott be annak igazolására, hogy a Bizottság megállapításai nem helyesek. E tekintetben megjegyzendő, hogy a benyújtott információ nem meggyőző és nem ellenőrizhető, így nem lehet figyelembe venni.

| (104) | Az Egyesült Arab Emírségek kormánya ismételten bemutatta az ügy megállapított tényeire vonatkozó elemzését, és úgy érvelt, hogy az intézmények megállapításait az 1979/1 szövetségi törvény helytelen értelmezésén alapozta, és hogy nem volt képes érvényes bizonyítékokkal szolgálni. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjai alapján került sor annak megállapítására, hogy az 1979/1 szövetségi törvény értelmezését az intézmények a benyújtott információkra, bizonyítékokra és adatokra alapozták, és nem találtak olyan meggyőző bizonyítékot, amely megváltoztathatta volna a vizsgálat megállapításait. Az EAE kormánya hozzátette, hogy az 1979/1 szövetségi törvény módosítási eljárásában előrehaladást értek el, és hogy a hatálybalépésének utolsó szakasza következik. E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság üdvözli az EAE által a jogi előírások módosítására tett erőfeszítéseket, de a fent említett fejlemények nincsenek kihatással a vizsgálat megállapításaira, mivel a módosítási eljárás befejezésére és az új törvény kihirdetésére nincs határozott ütemterv. |
| --- | --- |

(104)

Az Egyesült Arab Emírségek kormánya ismételten bemutatta az ügy megállapított tényeire vonatkozó elemzését, és úgy érvelt, hogy az intézmények megállapításait az 1979/1 szövetségi törvény helytelen értelmezésén alapozta, és hogy nem volt képes érvényes bizonyítékokkal szolgálni. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjai alapján került sor annak megállapítására, hogy az 1979/1 szövetségi törvény értelmezését az intézmények a benyújtott információkra, bizonyítékokra és adatokra alapozták, és nem találtak olyan meggyőző bizonyítékot, amely megváltoztathatta volna a vizsgálat megállapításait. Az EAE kormánya hozzátette, hogy az 1979/1 szövetségi törvény módosítási eljárásában előrehaladást értek el, és hogy a hatálybalépésének utolsó szakasza következik. E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság üdvözli az EAE által a jogi előírások módosítására tett erőfeszítéseket, de a fent említett fejlemények nincsenek kihatással a vizsgálat megállapításaira, mivel a módosítási eljárás befejezésére és az új törvény kihirdetésére nincs határozott ütemterv.

| (105) | Az együttműködő egyesült arab emírségekbeli exportáló gyártó megismételte állításait az 1979/1 szövetségi törvénnyel kapcsolatban. Szintén előterjesztette, hogy a támogatási különbözet kiszámításában hibák vannak. Azzal érvelt, hogy a vállalat a végleges nyilvánosságra hozatal után vette észre, hogy a Szaúd-Arábiából származó nyersanyag beszerzése nem vámköteles, mivel az EAE és Szaúd-Arábia tagjai az Öböl-menti Együttműködési Tanács vámuniójának, és dokumentációt nyújtott be állításaival kapcsolatban. E tekintetben megjegyzendő, hogy ezek az állítások teljesen új információhalmaz részei, amelyekről már korábban tájékoztatást kellett volna nyújtani a kérdőívben vagy legkésőbb az ellenőrző látogatás alkalmával, azért hogy a Bizottság ellenőrizni tudja ezen állítások hitelességét. Így a benyújtott adatokat nem lehet ellenőrizni a vizsgálat e késői szakaszában. Ezenfelül nincs meggyőző bizonyíték, amely alátámasztaná ezeket az állításokat. Továbbá úgy érveltek, hogy az előnyt a vizsgálati időszak alatt felhasznált nyersanyag alapján kell kiszámítani, és nem a beszerzésre került nyersanyag alapján. E tekintetben megjegyzendő, hogy a felhasznált és a beszerzett nyersanyag közötti különbség teljesen lényegtelen, mivel a kiegyenlítendő összeg a vizsgálati időszaknak tulajdonított teljes összeg, mint ahogyan azt a (84)–(95) preambulumbekezdések tárgyalják. |
| --- | --- |

(105)

Az együttműködő egyesült arab emírségekbeli exportáló gyártó megismételte állításait az 1979/1 szövetségi törvénnyel kapcsolatban. Szintén előterjesztette, hogy a támogatási különbözet kiszámításában hibák vannak. Azzal érvelt, hogy a vállalat a végleges nyilvánosságra hozatal után vette észre, hogy a Szaúd-Arábiából származó nyersanyag beszerzése nem vámköteles, mivel az EAE és Szaúd-Arábia tagjai az Öböl-menti Együttműködési Tanács vámuniójának, és dokumentációt nyújtott be állításaival kapcsolatban. E tekintetben megjegyzendő, hogy ezek az állítások teljesen új információhalmaz részei, amelyekről már korábban tájékoztatást kellett volna nyújtani a kérdőívben vagy legkésőbb az ellenőrző látogatás alkalmával, azért hogy a Bizottság ellenőrizni tudja ezen állítások hitelességét. Így a benyújtott adatokat nem lehet ellenőrizni a vizsgálat e késői szakaszában. Ezenfelül nincs meggyőző bizonyíték, amely alátámasztaná ezeket az állításokat. Továbbá úgy érveltek, hogy az előnyt a vizsgálati időszak alatt felhasznált nyersanyag alapján kell kiszámítani, és nem a beszerzésre került nyersanyag alapján. E tekintetben megjegyzendő, hogy a felhasznált és a beszerzett nyersanyag közötti különbség teljesen lényegtelen, mivel a kiegyenlítendő összeg a vizsgálati időszaknak tulajdonított teljes összeg, mint ahogyan azt a (84)–(95) preambulumbekezdések tárgyalják.

4.   KÁROKOZÁS

4.1.   Uniós termelés, uniós iparág és uniós fogyasztás

| (106) | Az uniós termelésre, uniós iparágra és uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek nem érkeztek. Ebből fakadóan az ideiglenes rendelet (201)–(206) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(106)

Az uniós termelésre, uniós iparágra és uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek nem érkeztek. Ebből fakadóan az ideiglenes rendelet (201)–(206) preambulumbekezdéseit megerősítik.

4.2.   Az érintett országokból érkező behozatal

| (107) | Az érintett behozatal hatásainak összesített vizsgálata, az érintett országokból történő behozatal volumene és azok piaci részesedése tekintetében nem érkezett észrevétel. Ebből fakadóan az ideiglenes rendelet (207)–(213) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(107)

Az érintett behozatal hatásainak összesített vizsgálata, az érintett országokból történő behozatal volumene és azok piaci részesedése tekintetében nem érkezett észrevétel. Ebből fakadóan az ideiglenes rendelet (207)–(213) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

| (108) | Tekintve, hogy a fenti (20) preambulumbekezdésben említettek szerint határozatot hoztak a vizsgált termék több terméktípusra bontásáról, a változtatásnak megfelelő új áralákínálási számításra került sor. |
| --- | --- |

(108)

Tekintve, hogy a fenti (20) preambulumbekezdésben említettek szerint határozatot hoztak a vizsgált termék több terméktípusra bontásáról, a változtatásnak megfelelő új áralákínálási számításra került sor.

| (109) | Az áralákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós iparágnak a kapcsolatban nem álló vevők részére az uniós piacon végzett értékesítése súlyozott átlagos – ex works paritásra kiigazított – eladási árait az érintett országokból származó behozatal megfelelő súlyozott, CIF paritáson megállapított átlagáraival az uniós piacon az első független vásárló részére történő értékesítés esetén, a behozatalt követő költségekkel és a kereskedelem szintjében fennálló különbségekkel megfelelően kiigazítva. |
| --- | --- |

(109)

Az áralákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós iparágnak a kapcsolatban nem álló vevők részére az uniós piacon végzett értékesítése súlyozott átlagos – ex works paritásra kiigazított – eladási árait az érintett országokból származó behozatal megfelelő súlyozott, CIF paritáson megállapított átlagáraival az uniós piacon az első független vásárló részére történő értékesítés esetén, a behozatalt követő költségekkel és a kereskedelem szintjében fennálló különbségekkel megfelelően kiigazítva.

| (110) | Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során az EAE-ből származó és az Unióban értékesített támogatott behozatal 3,2 %-os alákínálást jelentett az uniós iparág áraihoz képest. Az Iránból származó és az Unióban értékesített támogatott behozatal 3,0 %-os áralákínálást jelentett az uniós iparág áraihoz képest. A Pakisztánból származó és az Unióban értékesített támogatott behozatal 0,5 %-os alákínálást jelentett az uniós iparág áraihoz képest. Az érintett országok súlyozott átlagos áralákínálási mértéke a vizsgálati időszak alatt 2,5 %. |
| --- | --- |

(110)

Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során az EAE-ből származó és az Unióban értékesített támogatott behozatal 3,2 %-os alákínálást jelentett az uniós iparág áraihoz képest. Az Iránból származó és az Unióban értékesített támogatott behozatal 3,0 %-os áralákínálást jelentett az uniós iparág áraihoz képest. A Pakisztánból származó és az Unióban értékesített támogatott behozatal 0,5 %-os alákínálást jelentett az uniós iparág áraihoz képest. Az érintett országok súlyozott átlagos áralákínálási mértéke a vizsgálati időszak alatt 2,5 %.

| (111) | Az iráni exportőr észrevételezte, hogy a kár mértékét túlzott összegben mutatták ki, mivel a súlyozott átlagos értékesítési egységárat a kereskedelmi korrekció szintjének összegének helytelen kiszámítása miatt túlságosan alacsony összegben állapították meg. E hivatkozással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes számításban a kereskedelem szintjére vonatkozó összeg rögzített tonnánkénti összeg volt, amely az együttműködő behozatali kereskedelmi képviselők által felszámított jutalék és az átlagos CIF árnak mintegy 1 %-át teszi ki. Mivel azonban a kereskedelmi szint korrekciójának számszerűsítésére nem érkezett alternatív javaslat és e korrekcióra nézve más információ nem áll rendelkezésre, a hivatkozást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(111)

Az iráni exportőr észrevételezte, hogy a kár mértékét túlzott összegben mutatták ki, mivel a súlyozott átlagos értékesítési egységárat a kereskedelmi korrekció szintjének összegének helytelen kiszámítása miatt túlságosan alacsony összegben állapították meg. E hivatkozással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes számításban a kereskedelem szintjére vonatkozó összeg rögzített tonnánkénti összeg volt, amely az együttműködő behozatali kereskedelmi képviselők által felszámított jutalék és az átlagos CIF árnak mintegy 1 %-át teszi ki. Mivel azonban a kereskedelmi szint korrekciójának számszerűsítésére nem érkezett alternatív javaslat és e korrekcióra nézve más információ nem áll rendelkezésre, a hivatkozást el kell utasítani.

| (112) | Ugyanez a fél arra is hivatkozott, hogy a behozatalt követő költségekre számított 2 %-os mérték túlságosan alacsonynak tűnik. |
| --- | --- |

(112)

Ugyanez a fél arra is hivatkozott, hogy a behozatalt követő költségekre számított 2 %-os mérték túlságosan alacsonynak tűnik.

| (113) | E tekintetben meg kell ismételni, hogy e vizsgálatban nem működött együtt importőr, és nem volt lehetőség a behozatalt követő tényleges költségek ellenőrzésére. Így egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a korábbi eljárásban használt mértéket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(113)

E tekintetben meg kell ismételni, hogy e vizsgálatban nem működött együtt importőr, és nem volt lehetőség a behozatalt követő tényleges költségek ellenőrzésére. Így egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a korábbi eljárásban használt mértéket kell alkalmazni.

4.3.   Az uniós iparág helyzete

| (114) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy nincs károkozás, mivel a mintát rosszul választott ák meg, ennek eredményeképpen nem lehet az egész uniós iparágra kivetíteni az eredményeket. Állításuk szerint, mivel egy (a mintában nem szereplő) vállalat jelezte, hogy kapacitásának több mint 100 %-át kihasználja, ez egyértelműen jelzi a károkozás hiányát. Meg kell jegyezni, hogy a beterjesztett információ a szóban forgó vállalat által egy harmadik ország tőzsdei hatóságához benyújtott beadványának kivonata és nem ellenőrzött. Ez az információ továbbá az aktában szereplő információnak sem felel meg. Ezen túlmenően és egyébként is, egyetlen uniós gyártó kapacitás-kihasználtsága nem változtathatja meg a mintában szereplő uniós gyártók és a többi uniós gyártó számára okozott kár megállapítását. |
| --- | --- |

(114)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy nincs károkozás, mivel a mintát rosszul választott ák meg, ennek eredményeképpen nem lehet az egész uniós iparágra kivetíteni az eredményeket. Állításuk szerint, mivel egy (a mintában nem szereplő) vállalat jelezte, hogy kapacitásának több mint 100 %-át kihasználja, ez egyértelműen jelzi a károkozás hiányát. Meg kell jegyezni, hogy a beterjesztett információ a szóban forgó vállalat által egy harmadik ország tőzsdei hatóságához benyújtott beadványának kivonata és nem ellenőrzött. Ez az információ továbbá az aktában szereplő információnak sem felel meg. Ezen túlmenően és egyébként is, egyetlen uniós gyártó kapacitás-kihasználtsága nem változtathatja meg a mintában szereplő uniós gyártók és a többi uniós gyártó számára okozott kár megállapítását.

| (115) | Egyéb hivatkozások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (218)–(237) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(115)

Egyéb hivatkozások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (218)–(237) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

4.4.   A károkozásra vonatkozó következtetések

| (116) | Kölönös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (238)–(240) preambulumbekezdéseiben szereplő, károkozásra vonatkozó következtetéseket meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(116)

Kölönös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (238)–(240) preambulumbekezdéseiben szereplő, károkozásra vonatkozó következtetéseket meg kell erősíteni.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   A támogatott behozatal hatása

| (117) | Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (241)–(245) preambulumbekezdéseiben szereplő következtetéseket meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(117)

Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (241)–(245) preambulumbekezdéseiben szereplő következtetéseket meg kell erősíteni.

5.2.   Egyéb tényezők hatása

| (118) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az esetleg megállapított károkozás nem a támogatott behozatal miatt következett be, hanem a PET alacsony uniós ára az iparág világszerte jelentkező ciklusát tükrözi és az unióban a PET árai 2008 szeptembere és 2009 júniusa között az alacsony nyersolajárakat követték. Ezzel az érveléssel kapcsolatban tudomásul kell venni, hogy a PET ára bizonyos mértékben a nyersolaj árától függ, mivel a PET előállításának fő nyersanyagát egyes nyersolaj-származékok képezik. A nyersolajárak azonban nem a teljes vizsgálati időszak során voltak alacsonyak, rendkívül nagy ingadozást mutattak, a kezdeti jelentős zuhanást helyreállás követte. A nyersolaj világpiaci árainak ingadozása nem magyarázat arra, miért támogatják a PET behozatalát és szorítják le az uniós gyártók árait. Pontosan ez, a támogatás következtében lehetségessé vált áralákínálás nyomta le az uniós iparág árait, és kényszerítették az uniós gyártókat a veszteséges értékesítésre annak érdekében, hogy ne veszítsék el vevőiket. |
| --- | --- |

(118)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az esetleg megállapított károkozás nem a támogatott behozatal miatt következett be, hanem a PET alacsony uniós ára az iparág világszerte jelentkező ciklusát tükrözi és az unióban a PET árai 2008 szeptembere és 2009 júniusa között az alacsony nyersolajárakat követték. Ezzel az érveléssel kapcsolatban tudomásul kell venni, hogy a PET ára bizonyos mértékben a nyersolaj árától függ, mivel a PET előállításának fő nyersanyagát egyes nyersolaj-származékok képezik. A nyersolajárak azonban nem a teljes vizsgálati időszak során voltak alacsonyak, rendkívül nagy ingadozást mutattak, a kezdeti jelentős zuhanást helyreállás követte. A nyersolaj világpiaci árainak ingadozása nem magyarázat arra, miért támogatják a PET behozatalát és szorítják le az uniós gyártók árait. Pontosan ez, a támogatás következtében lehetségessé vált áralákínálás nyomta le az uniós iparág árait, és kényszerítették az uniós gyártókat a veszteséges értékesítésre annak érdekében, hogy ne veszítsék el vevőiket.

| (119) | Az iráni exportőr arra hivatkozott, hogy egyes uniós gyártók pénzügyi és technikai problémáit nem választott ák megfelelően külön a károkozási elemzéstől és helytelenül tulajdonították az iráni behozatalnak, mivel az exportőr csak 2006 után lépett a piacra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy Iránból származó behozatal már 2006-ban és 2007-ben is jelen volt, a piacrészesedés 1 %-ánál kisebb mennyiségben. 2008 óta meghaladták az 1 %-ot és alacsony áraikkal hozzájárultak az uniós árak lenyomásához. Ezen túlmenően ebben az esetben teljesültek az összesített vizsgálat feltételei és az összes érintett országból érkező támogatott behozatal hatásait együttesen lehetett vizsgálni. Emellett az iráni exportőr által említett vállalatok közül csak egy szerepelt a mintában, és ennek az uniós gyártónak a – 2008 szeptemberétől októberének közepéig terjedő időre korlátozódott – technikai problémái nem befolyásolták jelentősen a károkozásról kialakított általános képet. |
| --- | --- |

(119)

Az iráni exportőr arra hivatkozott, hogy egyes uniós gyártók pénzügyi és technikai problémáit nem választott ák megfelelően külön a károkozási elemzéstől és helytelenül tulajdonították az iráni behozatalnak, mivel az exportőr csak 2006 után lépett a piacra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy Iránból származó behozatal már 2006-ban és 2007-ben is jelen volt, a piacrészesedés 1 %-ánál kisebb mennyiségben. 2008 óta meghaladták az 1 %-ot és alacsony áraikkal hozzájárultak az uniós árak lenyomásához. Ezen túlmenően ebben az esetben teljesültek az összesített vizsgálat feltételei és az összes érintett országból érkező támogatott behozatal hatásait együttesen lehetett vizsgálni. Emellett az iráni exportőr által említett vállalatok közül csak egy szerepelt a mintában, és ennek az uniós gyártónak a – 2008 szeptemberétől októberének közepéig terjedő időre korlátozódott – technikai problémái nem befolyásolták jelentősen a károkozásról kialakított általános képet.

| (120) | Ugyanez a fél megismételte, hogy az esetleg megállapított károkozás a kereslet zsugorodásához kapcsolódik, különösen a vizsgálati időszak során, amelyet a pénzügyi és gazdasági világválság jellemzett. Ez a fél azonban nem cáfolta az ideiglenes rendelet (254)–(256) preambulumbekezdéseiben szereplő érveket, amelyek szerint: a 2008 utolsó negyedévében kezdődő időszakban felmerült gazdasági visszaesés semmi esetre sem csökkentheti az alacsony árú támogatott behozatalok károkozó hatását az EU piacán a figyelembe vett teljes időszak során, és bár a zsugorodó kereslet hozzájárult az elszenvedett kárhoz, az oksági kapcsolatot nem szakította meg. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ilyen támogatott behozatal piacrészesedése még nőtt is a kereslet zsugorodása idején, 7,6 %-ról 10,2 %-ra, az uniós gyártók rovására. |
| --- | --- |

(120)

Ugyanez a fél megismételte, hogy az esetleg megállapított károkozás a kereslet zsugorodásához kapcsolódik, különösen a vizsgálati időszak során, amelyet a pénzügyi és gazdasági világválság jellemzett. Ez a fél azonban nem cáfolta az ideiglenes rendelet (254)–(256) preambulumbekezdéseiben szereplő érveket, amelyek szerint: a 2008 utolsó negyedévében kezdődő időszakban felmerült gazdasági visszaesés semmi esetre sem csökkentheti az alacsony árú támogatott behozatalok károkozó hatását az EU piacán a figyelembe vett teljes időszak során, és bár a zsugorodó kereslet hozzájárult az elszenvedett kárhoz, az oksági kapcsolatot nem szakította meg. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ilyen támogatott behozatal piacrészesedése még nőtt is a kereslet zsugorodása idején, 7,6 %-ról 10,2 %-ra, az uniós gyártók rovására.

| (121) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az esetleges károkozás oka az uniós PET-gyártók által végzett befektetések hiánya és az ebből következő költséghátrány az exportőrökhöz képest. |
| --- | --- |

(121)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az esetleges károkozás oka az uniós PET-gyártók által végzett befektetések hiánya és az ebből következő költséghátrány az exportőrökhöz képest.

| (122) | El kell ismerni, hogy a PET tőkeintenzív iparág és közép- és hosszútávon tekintve bizonyos szintű beruházásra szükség van a versenyképesség megőrzéséhez. Fel kell idézni, hogy az ideiglenes rendelet (237) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintában szereplő egyes vállalatok 2006 és 2007 során fontos beruházásokat hajtottak végre, 2008-ban és a vizsgálati időszakban azonban minimális szintű volt a beruházás. |
| --- | --- |

(122)

El kell ismerni, hogy a PET tőkeintenzív iparág és közép- és hosszútávon tekintve bizonyos szintű beruházásra szükség van a versenyképesség megőrzéséhez. Fel kell idézni, hogy az ideiglenes rendelet (237) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintában szereplő egyes vállalatok 2006 és 2007 során fontos beruházásokat hajtottak végre, 2008-ban és a vizsgálati időszakban azonban minimális szintű volt a beruházás.

| (123) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a 2008-ban és a vizsgálati időszakban fennállt csökkenő termelési és kapacitás-kihasználási mértéket együtt tekintve az uniós gyártók meredeken visszaeső piaci részesedésével, nem ésszerű ugyanebben az időszakban új kapacitásokra irányuló nagyberuházást elvárni. |
| --- | --- |

(123)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a 2008-ban és a vizsgálati időszakban fennállt csökkenő termelési és kapacitás-kihasználási mértéket együtt tekintve az uniós gyártók meredeken visszaeső piaci részesedésével, nem ésszerű ugyanebben az időszakban új kapacitásokra irányuló nagyberuházást elvárni.

| (124) | Azt is meg kell ismételni, hogy az ideiglenes rendelet (233) és (234) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi helyzete az egész vizsgált időszak során igen rossz volt, 2006 és a vizsgálati időszak között jelentős veszteséget szenvedtek. Ilyen helyzetben ismét csak nem ésszerű az uniós gyártók részéről nagyberuházásokat elvárni. |
| --- | --- |

(124)

Azt is meg kell ismételni, hogy az ideiglenes rendelet (233) és (234) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók pénzügyi helyzete az egész vizsgált időszak során igen rossz volt, 2006 és a vizsgálati időszak között jelentős veszteséget szenvedtek. Ilyen helyzetben ismét csak nem ésszerű az uniós gyártók részéről nagyberuházásokat elvárni.

| (125) | Következésképpen megállapítható, hogy a 2008-ban és a vizsgálati időszakban eszközölt befektetések korlátozott mértéke nem járult hozzá lényegesen az uniós iparág által elszenvedett kárhoz, inkább annak eredménye volt. |
| --- | --- |

(125)

Következésképpen megállapítható, hogy a 2008-ban és a vizsgálati időszakban eszközölt befektetések korlátozott mértéke nem járult hozzá lényegesen az uniós iparág által elszenvedett kárhoz, inkább annak eredménye volt.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (126) | Az okozati összefüggésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (246)–(264) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(126)

Az okozati összefüggésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (246)–(264) preambulumbekezdéseit megerősítik.

6.   UNIÓS ÉRDEK

| (127) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően jelentős számú uniós átalakító illetve palackozó cég jelentkezett és hivatkozott arra, hogy az uniós érdekek elemzése nem helyesen tükrözné a nagyszámú együttműködő felhasználó érveit és a megállapítások ellentmondásban állnak az aktuális gazdasági környezettel. Ezt azonban továbbiakkal nem támasztották alá vagy magyarázták. Az összes ilyen vállalat kért meghallgatást, de ténylegesen csak e felhasználói csoportból két vállalat és az olaszországi palackozók egy szövetsége jelent meg a meghallgatáson. Ennél lényegesebb észrevételek érkeztek egy együttműködő uniós átalakító vállalkozástól (ALPLA), a feldolgozók egy csoportjától (Caiba SA, Coca-Cola csoport, Danone Waters, Logoplaste, MFS Commodities, PepsiCO, Novara International és Silico Polymers), az együttműködő behozatali kereskedelmi képviselőtől (GSI) és a műanyag-átalakítók szövetségétől (EuPC). E felek mind erősen ellenezték mindenféle intézkedés kivetését. |
| --- | --- |

(127)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően jelentős számú uniós átalakító illetve palackozó cég jelentkezett és hivatkozott arra, hogy az uniós érdekek elemzése nem helyesen tükrözné a nagyszámú együttműködő felhasználó érveit és a megállapítások ellentmondásban állnak az aktuális gazdasági környezettel. Ezt azonban továbbiakkal nem támasztották alá vagy magyarázták. Az összes ilyen vállalat kért meghallgatást, de ténylegesen csak e felhasználói csoportból két vállalat és az olaszországi palackozók egy szövetsége jelent meg a meghallgatáson. Ennél lényegesebb észrevételek érkeztek egy együttműködő uniós átalakító vállalkozástól (ALPLA), a feldolgozók egy csoportjától (Caiba SA, Coca-Cola csoport, Danone Waters, Logoplaste, MFS Commodities, PepsiCO, Novara International és Silico Polymers), az együttműködő behozatali kereskedelmi képviselőtől (GSI) és a műanyag-átalakítók szövetségétől (EuPC). E felek mind erősen ellenezték mindenféle intézkedés kivetését.

6.1.   Az uniós iparág és az egyéb uniós gyártók érdeke

| (128) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók az uniós piac védelmére szolgáló kereskedelemvédelmi eszközöket (helytelenül) használnák fel és az Unióban mesterségesen magas árakat állapítanának meg. E felek rámutattak az Indiával, Indonéziával, Dél-Koreával, Malajziával, Tajvannal, Thaifölddel és a Kínai Népköztársasággal szemben fennálló dömpingellenes illetve kiegyenlítő intézkedésekre. Meg kell azonban jegyezni, hogy az Unióban gyártó minden vállalat jogosult panasszal élni és jogorvoslatot kérni, amennyiben igazolni tudja a károkozó támogatási gyakorlat meglétét. Arra a tényre, hogy számos országgal kapcsolatban állapítottak meg támogatást és dömpinggyakorlatot, magyarázatot adhat, hogy a 90-es évek óta hatalmas mértékben nőtt e termék iránti kereslet, általában kétjegyű éves növekedési rátákkal. Ez világszerte jelentős befektetéseket vonzott, és a PET világszerte jelentkező strukturális túlkínálatához vezetett. Azt is meg kell jegyezni, hogy a fent említett országok közül sokkal szemben egyes harmadik országokban is hoztak intézkedéseket, ami hangsúlyozza a fennálló strukturális problémát. |
| --- | --- |

(128)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók az uniós piac védelmére szolgáló kereskedelemvédelmi eszközöket (helytelenül) használnák fel és az Unióban mesterségesen magas árakat állapítanának meg. E felek rámutattak az Indiával, Indonéziával, Dél-Koreával, Malajziával, Tajvannal, Thaifölddel és a Kínai Népköztársasággal szemben fennálló dömpingellenes illetve kiegyenlítő intézkedésekre. Meg kell azonban jegyezni, hogy az Unióban gyártó minden vállalat jogosult panasszal élni és jogorvoslatot kérni, amennyiben igazolni tudja a károkozó támogatási gyakorlat meglétét. Arra a tényre, hogy számos országgal kapcsolatban állapítottak meg támogatást és dömpinggyakorlatot, magyarázatot adhat, hogy a 90-es évek óta hatalmas mértékben nőtt e termék iránti kereslet, általában kétjegyű éves növekedési rátákkal. Ez világszerte jelentős befektetéseket vonzott, és a PET világszerte jelentkező strukturális túlkínálatához vezetett. Azt is meg kell jegyezni, hogy a fent említett országok közül sokkal szemben egyes harmadik országokban is hoztak intézkedéseket, ami hangsúlyozza a fennálló strukturális problémát.

| (129) | Számos érdekelt fél megismételte: az uniós gyártók hosszútávon nem képesek teljesítményüket javítani, mivel más harmadik országban végzett új beruházások hamarosan beindulnak és csökkentik az Unióban fennálló mesterségesen magas árakat. |
| --- | --- |

(129)

Számos érdekelt fél megismételte: az uniós gyártók hosszútávon nem képesek teljesítményüket javítani, mivel más harmadik országban végzett új beruházások hamarosan beindulnak és csökkentik az Unióban fennálló mesterségesen magas árakat.

| (130) | A vizsgálat rámutatott, hogy egy Ománban nemrégiben beindult új beruházás 2009-ben jelentősen növelte behozatalvolumenét, és nem kizárható, hogy a jövőben problémát okozhat az uniós iparágban. Ahogy azonban az ideiglenes rendelet (270) preambulumbekezdésében már szerepelt, a beinduló új beruházások, amelyek kárt okozhatnak az uniós iparágnak, nem jelentenek érvényes okot az ezen eljárásban a jogos védelem megtagadására. |
| --- | --- |

(130)

A vizsgálat rámutatott, hogy egy Ománban nemrégiben beindult új beruházás 2009-ben jelentősen növelte behozatalvolumenét, és nem kizárható, hogy a jövőben problémát okozhat az uniós iparágban. Ahogy azonban az ideiglenes rendelet (270) preambulumbekezdésében már szerepelt, a beinduló új beruházások, amelyek kárt okozhatnak az uniós iparágnak, nem jelentenek érvényes okot az ezen eljárásban a jogos védelem megtagadására.

| (131) | Egy érdekelt fél arra hivatkozott, hogy az uniós PET-árak növekedése csak az intézkedések hatálya alá nem eső harmadik országokban (Thaiföld, USA, Oroszország) beruházásokkal rendelkező uniós gyártók vagy harmadik országbeli (Dél-Korea) egyéb PET-gyártók számára teszi lehetővé teljesítményük növelését. Így a fél érvelése szerint az uniós gyártóknál jelentkező rövidtávú előnyt egyértelműen meghaladja az Unión kívüli gyártóknak történő vagyonátadás. |
| --- | --- |

(131)

Egy érdekelt fél arra hivatkozott, hogy az uniós PET-árak növekedése csak az intézkedések hatálya alá nem eső harmadik országokban (Thaiföld, USA, Oroszország) beruházásokkal rendelkező uniós gyártók vagy harmadik országbeli (Dél-Korea) egyéb PET-gyártók számára teszi lehetővé teljesítményük növelését. Így a fél érvelése szerint az uniós gyártóknál jelentkező rövidtávú előnyt egyértelműen meghaladja az Unión kívüli gyártóknak történő vagyonátadás.

| (132) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az akták nem tartalmaznak bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a kereskedelemvédelmi intézkedések hatálya alá nem eső harmadik országok gyártóira vagy nulla vámtétel hatálya alá tartozó cégekre esetleg átterelődő pénzügyi előny meghaladná az uniós iparágban jelentkező előnyöket. |
| --- | --- |

(132)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az akták nem tartalmaznak bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a kereskedelemvédelmi intézkedések hatálya alá nem eső harmadik országok gyártóira vagy nulla vámtétel hatálya alá tartozó cégekre esetleg átterelődő pénzügyi előny meghaladná az uniós iparágban jelentkező előnyöket.

| (133) | Arra is hivatkoztak, hogy az uniós gyártók csupán mintegy 2 000 főt alkalmaznak, míg azok a PET-feldolgozók és palackozók, amelyeket erősen érintene bármilyen vám, mintegy 20 000 illetve 60 000 főt alkalmaznak. |
| --- | --- |

(133)

Arra is hivatkoztak, hogy az uniós gyártók csupán mintegy 2 000 főt alkalmaznak, míg azok a PET-feldolgozók és palackozók, amelyeket erősen érintene bármilyen vám, mintegy 20 000 illetve 60 000 főt alkalmaznak.

| (134) | Meg kell jegyezni, hogy a PET-gyártók által létrehozott foglalkoztatás nem marginális és annak kérdését, hogy az intézkedések kivetése az uniós érdekek egésze ellen hat-e, nem egyszerűsíthető le a foglalkoztatottak számának kérdésére. E tekintetben az is különösen lényeges, hogy az alábbi (141)–(156) preambulumbekezdésekben ismertetettek szerint a vonatkozó felhasználókat az intézkedések valószínűleg nem érintenék jelentős mértékben, figyelembe véve a vám szintjét és az alternatív ellátási forrásokat. |
| --- | --- |

(134)

Meg kell jegyezni, hogy a PET-gyártók által létrehozott foglalkoztatás nem marginális és annak kérdését, hogy az intézkedések kivetése az uniós érdekek egésze ellen hat-e, nem egyszerűsíthető le a foglalkoztatottak számának kérdésére. E tekintetben az is különösen lényeges, hogy az alábbi (141)–(156) preambulumbekezdésekben ismertetettek szerint a vonatkozó felhasználókat az intézkedések valószínűleg nem érintenék jelentős mértékben, figyelembe véve a vám szintjét és az alternatív ellátási forrásokat.

6.2.   A független uniós importőrök érdekei

| (135) | Meg kell ismételni, hogy ebben a vizsgálatban nem működött együtt független importőr. |
| --- | --- |

(135)

Meg kell ismételni, hogy ebben a vizsgálatban nem működött együtt független importőr.

| (136) | Az együttműködő kereskedelmi képviselő erőteljesen megkérdőjelezte, hogy a vámok kivetése nem gyakorolna jelentős hatást üzletmenetére. A vállalat arra hivatkozott, hogy miközben valóban jutalékalapon működik, a hatás fontos lenne, mivel üzletmenetének fontos része az érintett országokhoz kapcsolódik. Amennyiben végleges intézkedéseket vetnek ki, ez befolyásolná az érintett országok gyártóitól kapott jutalékot, tekintve, hogy az érintett országokból származó PET többé nem tudna versenyezni a más gyártók által előállított PET-tel. |
| --- | --- |

(136)

Az együttműködő kereskedelmi képviselő erőteljesen megkérdőjelezte, hogy a vámok kivetése nem gyakorolna jelentős hatást üzletmenetére. A vállalat arra hivatkozott, hogy miközben valóban jutalékalapon működik, a hatás fontos lenne, mivel üzletmenetének fontos része az érintett országokhoz kapcsolódik. Amennyiben végleges intézkedéseket vetnek ki, ez befolyásolná az érintett országok gyártóitól kapott jutalékot, tekintve, hogy az érintett országokból származó PET többé nem tudna versenyezni a más gyártók által előállított PET-tel.

| (137) | Az átfogó mérsékelt vámszintre tekintettel nem valószínű, hogy az lényegesen befolyásolja az érintett országokból származó PET-értékesítést. Ezen túlmenően a kereskedelmi képviselő középtávon valószínűleg válthatna más ellátási forrásokra, nevezetesen az Ománból, az USA-ból, Brazíliából, Mexikóból, és a nulla dömpingellenes vámtétel hatálya alá tartozó dél-koreai vállalatoktól származó behozatalra. A fenti exportőr gyártók értékesítései révén a kereskedelmi képviselő az intézkedések kivetése miatt felmerülő esetleges veszteségeit kompenzálhatja. Ebből következően az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(137)

Az átfogó mérsékelt vámszintre tekintettel nem valószínű, hogy az lényegesen befolyásolja az érintett országokból származó PET-értékesítést. Ezen túlmenően a kereskedelmi képviselő középtávon valószínűleg válthatna más ellátási forrásokra, nevezetesen az Ománból, az USA-ból, Brazíliából, Mexikóból, és a nulla dömpingellenes vámtétel hatálya alá tartozó dél-koreai vállalatoktól származó behozatalra. A fenti exportőr gyártók értékesítései révén a kereskedelmi képviselő az intézkedések kivetése miatt felmerülő esetleges veszteségeit kompenzálhatja. Ebből következően az állítást elutasították.

6.3.   Az uniós nyersanyagszállítók érdekei

| (138) | Egy érdekelt fél arra hivatkozott, hogy nem jogszerű az uniós PET-gyártók nyersanyagszállítóit a csomagolóipar, a palackozók és a végfelhasználók költségén védelemben részesíteni. |
| --- | --- |

(138)

Egy érdekelt fél arra hivatkozott, hogy nem jogszerű az uniós PET-gyártók nyersanyagszállítóit a csomagolóipar, a palackozók és a végfelhasználók költségén védelemben részesíteni.

| (139) | Meg kell jegyezni, hogy az intézkedéseknek a beszállítói iparágra gyakorolt hatásainak elemzése megfelel az alaprendelet 31. cikkének. Az ilyen elemzés elvégzése szokásos gyakorlat, különösen, ha a nyersanyag-szállítók és az uniós gyártók között erős függőségi viszony áll fenn. |
| --- | --- |

(139)

Meg kell jegyezni, hogy az intézkedéseknek a beszállítói iparágra gyakorolt hatásainak elemzése megfelel az alaprendelet 31. cikkének. Az ilyen elemzés elvégzése szokásos gyakorlat, különösen, ha a nyersanyag-szállítók és az uniós gyártók között erős függőségi viszony áll fenn.

| (140) | E tekintetben egyéb hivatkozások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (265)–(279) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(140)

E tekintetben egyéb hivatkozások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (265)–(279) preambulumbekezdéseit meg kell erősíteni.

6.4.   Felhasználói érdekek

| (141) | Meg kell ismételni, hogy a palack előformák gyártásában felhasznált PET az átalakító vállalatok gyártási összköltségeinek 70-80 %-át teszi ki. Így ez kritikus költségelem e vállalatok számára. |
| --- | --- |

(141)

Meg kell ismételni, hogy a palack előformák gyártásában felhasznált PET az átalakító vállalatok gyártási összköltségeinek 70-80 %-át teszi ki. Így ez kritikus költségelem e vállalatok számára.

| (142) | Egyes érdekelt felek jelezték, hogy az uniós csomagolóipar számára folyamatos kihívást jelentenek a palacktöltőkkel szemben új formatervezésre és környezetbarátabb csomagolásra vonatkozóan támasztott követelmények. E célból egyes átalakító vállalkozók látszólag folyamatosan végeznek kutatás-fejlesztési beruházást új termékek és formák feltalálása érdekében, hogy versenyképesek maradhassanak és többletértéket adhassanak a láncolathoz. |
| --- | --- |

(142)

Egyes érdekelt felek jelezték, hogy az uniós csomagolóipar számára folyamatos kihívást jelentenek a palacktöltőkkel szemben új formatervezésre és környezetbarátabb csomagolásra vonatkozóan támasztott követelmények. E célból egyes átalakító vállalkozók látszólag folyamatosan végeznek kutatás-fejlesztési beruházást új termékek és formák feltalálása érdekében, hogy versenyképesek maradhassanak és többletértéket adhassanak a láncolathoz.

| (143) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoznak, hogy az uniós átalakítási iparágra gyakorolt hatás igen erőteljes lesz, az új, környezetbarát csomagolásba való beruházást szolgáló források elkopásához, esetleg akár több száz kisebb vállalat bezárásához is vezet, mivel ezek a csekély feldolgozott volumen és korlátozott tárgyalási pozíció miatt még kisebb árréssel dolgoznak. |
| --- | --- |

(143)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoznak, hogy az uniós átalakítási iparágra gyakorolt hatás igen erőteljes lesz, az új, környezetbarát csomagolásba való beruházást szolgáló források elkopásához, esetleg akár több száz kisebb vállalat bezárásához is vezet, mivel ezek a csekély feldolgozott volumen és korlátozott tárgyalási pozíció miatt még kisebb árréssel dolgoznak.

| (144) | Valójában, amennyiben az átalakítók veszik fel az intézkedések miatti áremelés egészét, ez az ellátási forrásoktól függően meglehetős hatást gyakorolna rájuk, tekintve, hogy költségeik zömét a PET költsége teszi ki, és sok kis- és középvállalat alacsony árréssel működik. |
| --- | --- |

(144)

Valójában, amennyiben az átalakítók veszik fel az intézkedések miatti áremelés egészét, ez az ellátási forrásoktól függően meglehetős hatást gyakorolna rájuk, tekintve, hogy költségeik zömét a PET költsége teszi ki, és sok kis- és középvállalat alacsony árréssel működik.

| (145) | E tekintetben a vámok e felhasználói csoportra gyakorolt hatásának jobb megismerése érdekében ellenőrző látogatásra került sor egy olaszországi műanyag-átalakító kisvállalkozásnál. A vizsgálat azt mutatta, hogy a feldolgozók korlátozottan bár, de valamennyire képesek az áremelkedést továbbhárítani, különösen, ha az marginális és előrelátható. Ezen túlmenően egyes PET-feldolgozók szerződései a nyersanyagárakra vonatkozó adaptációs feltételeket tartalmaznak, ez pedig segíthet az uniós átalakító vállalkozásoknak abban, hogy az áremelkedés egy részét áthárítsák a palackozókra. |
| --- | --- |

(145)

E tekintetben a vámok e felhasználói csoportra gyakorolt hatásának jobb megismerése érdekében ellenőrző látogatásra került sor egy olaszországi műanyag-átalakító kisvállalkozásnál. A vizsgálat azt mutatta, hogy a feldolgozók korlátozottan bár, de valamennyire képesek az áremelkedést továbbhárítani, különösen, ha az marginális és előrelátható. Ezen túlmenően egyes PET-feldolgozók szerződései a nyersanyagárakra vonatkozó adaptációs feltételeket tartalmaznak, ez pedig segíthet az uniós átalakító vállalkozásoknak abban, hogy az áremelkedés egy részét áthárítsák a palackozókra.

| (146) | Ebből következően, továbbá tekintettel a meglehetősen mérsékelt vámszintre, előáll a következtetés, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése valószínűleg nem jár az átalakító vállalkozásokra végzetes hatással. |
| --- | --- |

(146)

Ebből következően, továbbá tekintettel a meglehetősen mérsékelt vámszintre, előáll a következtetés, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése valószínűleg nem jár az átalakító vállalkozásokra végzetes hatással.

| (147) | Egyes érdekelt felek megismételték azt az érvet, hogy a végleges intézkedések kivetése növelné a PET-feldolgozók/átalakítók elköltözésének kockázatát. E felek arra is hivatkoztak, hogy az uniós feldolgozók elköltözése miatt az uniós gyártóknál nem jelennének meg hosszú távú előnyök. Az egyik együttműködő PET-átalakító azt állította, hogy a költözés folyamata már zajlik és a kiegyenlítő vámok kivetése tovább gyorsítaná azt. Ez a fél arra hivatkozott, hogy az uniós átalakító vállalkozások lényeges része az uniós határokhoz közel eső területekre kerülne (Svájc, Horvátország, Bosznia, Szerbia, Törökország, Oroszország és Ukrajna) és egyes átalakító vállalkozások az ideiglenes rendeletben említettnél rugalmasabban költöztetnék át termelésüket e területekre. |
| --- | --- |

(147)

Egyes érdekelt felek megismételték azt az érvet, hogy a végleges intézkedések kivetése növelné a PET-feldolgozók/átalakítók elköltözésének kockázatát. E felek arra is hivatkoztak, hogy az uniós feldolgozók elköltözése miatt az uniós gyártóknál nem jelennének meg hosszú távú előnyök. Az egyik együttműködő PET-átalakító azt állította, hogy a költözés folyamata már zajlik és a kiegyenlítő vámok kivetése tovább gyorsítaná azt. Ez a fél arra hivatkozott, hogy az uniós átalakító vállalkozások lényeges része az uniós határokhoz közel eső területekre kerülne (Svájc, Horvátország, Bosznia, Szerbia, Törökország, Oroszország és Ukrajna) és egyes átalakító vállalkozások az ideiglenes rendeletben említettnél rugalmasabban költöztetnék át termelésüket e területekre.

| (148) | Az aktákban szereplő információk alapján a költözés már valóban zajlik, és így a kiegyenlítő vámok kivetése egy lehet az ilyen vállalati döntéseket befolyásoló számos egyéb megfontolás közül. Azt nem állapították meg, hogy az ilyen intézkedések bevezetése nélkül a szóban forgó vállalatok készek lennének az Unióban maradni, tekintve, hogy egy ilyen döntés általában a kereskedelemvédelmi intézkedéseken kívül számos olyan szempontot is figyelembe vevő elemzés eredménye, mint pl. közelség a vevőhöz, szakképzett munkaerő rendelkezésre állása a kutatás-fejlesztési tevékenységhez, általános költségszerkezet, stb. |
| --- | --- |

(148)

Az aktákban szereplő információk alapján a költözés már valóban zajlik, és így a kiegyenlítő vámok kivetése egy lehet az ilyen vállalati döntéseket befolyásoló számos egyéb megfontolás közül. Azt nem állapították meg, hogy az ilyen intézkedések bevezetése nélkül a szóban forgó vállalatok készek lennének az Unióban maradni, tekintve, hogy egy ilyen döntés általában a kereskedelemvédelmi intézkedéseken kívül számos olyan szempontot is figyelembe vevő elemzés eredménye, mint pl. közelség a vevőhöz, szakképzett munkaerő rendelkezésre állása a kutatás-fejlesztési tevékenységhez, általános költségszerkezet, stb.

| (149) | Azt is meg kell jegyezni, hogy az aktákban található információk szerint az uniós átalakítási iparág a gyorsan változó és egyre versenyképesebb környezetben egyre inkább nyilvánvalóvá váló, az ágazatban rejlő strukturális hiányosságok miatt fontos kihívások előtt áll. Nyilvánvaló, hogy ebben az ágazatban a méret lényeges, és a piac konszolidációja már zajlik, a bezárásokkal és költözésekkel együtt. Ebből következően úgy minősül, hogy a kisebb átalakító vállalkozások félt bezárását nem a kiegyenlítő intézkedések miatti PET-áremelés váltja ki. |
| --- | --- |

(149)

Azt is meg kell jegyezni, hogy az aktákban található információk szerint az uniós átalakítási iparág a gyorsan változó és egyre versenyképesebb környezetben egyre inkább nyilvánvalóvá váló, az ágazatban rejlő strukturális hiányosságok miatt fontos kihívások előtt áll. Nyilvánvaló, hogy ebben az ágazatban a méret lényeges, és a piac konszolidációja már zajlik, a bezárásokkal és költözésekkel együtt. Ebből következően úgy minősül, hogy a kisebb átalakító vállalkozások félt bezárását nem a kiegyenlítő intézkedések miatti PET-áremelés váltja ki.

| (150) | Ebből következik az a következtetés, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése nem lesz meghatározó tényező a PET-feldolgozó ipar vállalatainak elköltöztetésére vonatkozó végleges döntés meghozatalában. |
| --- | --- |

(150)

Ebből következik az a következtetés, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése nem lesz meghatározó tényező a PET-feldolgozó ipar vállalatainak elköltöztetésére vonatkozó végleges döntés meghozatalában.

| (151) | Számos érdekelt fél kijelentette, hogy az esetleges intézkedések sok palackozóra gyakorolnának nagy hatást, mivel a PET-műgyanta árának bármilyen emelését (legalábbis részben) rájuk hárítanák a szerződéses rendelkezések miatt. Arra is hivatkoztak, hogy egyes palacktöltők nem lennének képesek az áremelkedést áthárítani vevőikre – szupermarket/kiskereskedelmi láncokra – és az esetleges költségnövekedést nem élnék túl. |
| --- | --- |

(151)

Számos érdekelt fél kijelentette, hogy az esetleges intézkedések sok palackozóra gyakorolnának nagy hatást, mivel a PET-műgyanta árának bármilyen emelését (legalábbis részben) rájuk hárítanák a szerződéses rendelkezések miatt. Arra is hivatkoztak, hogy egyes palacktöltők nem lennének képesek az áremelkedést áthárítani vevőikre – szupermarket/kiskereskedelmi láncokra – és az esetleges költségnövekedést nem élnék túl.

| (152) | E felek arra hivatkoztak, hogy alulbecsülték a vámok által érintett termékek palettáját, mivel azok nemcsak a palackozott vizet, üdítőt és étolajat, hanem a sört, tejet és tejtermékeket, gyümölcslé-gyártókat, ketchupot és fűszereket, kozmetikai és testápolási termékeket, gyógyszereket, vitaminokat és táplálékkiegészítőket, háztartási tisztítószereket, valamint olajat és gépkocsi-kenőanyagokat is érintenék. |
| --- | --- |

(152)

E felek arra hivatkoztak, hogy alulbecsülték a vámok által érintett termékek palettáját, mivel azok nemcsak a palackozott vizet, üdítőt és étolajat, hanem a sört, tejet és tejtermékeket, gyümölcslé-gyártókat, ketchupot és fűszereket, kozmetikai és testápolási termékeket, gyógyszereket, vitaminokat és táplálékkiegészítőket, háztartási tisztítószereket, valamint olajat és gépkocsi-kenőanyagokat is érintenék.

| (153) | Tudomásul kell venni, hogy a PET-csomagolás szerteágazó. Meg kell azonban jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet a palackozókra gyakorolt hatásra összpontosított, mivel a vizsgálat során együttműködő vállalatok által benyújtott adatokra alapozott, ezek pedig főleg víz-, üdítő- vagy gyümölcslé-gyártók voltak. A fent említett egyéb alkalmazásokra gyakorolt még nagyobb hatást kimutató egyéb részletes adatok nem álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(153)

Tudomásul kell venni, hogy a PET-csomagolás szerteágazó. Meg kell azonban jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet a palackozókra gyakorolt hatásra összpontosított, mivel a vizsgálat során együttműködő vállalatok által benyújtott adatokra alapozott, ezek pedig főleg víz-, üdítő- vagy gyümölcslé-gyártók voltak. A fent említett egyéb alkalmazásokra gyakorolt még nagyobb hatást kimutató egyéb részletes adatok nem álltak rendelkezésre.

| (154) | Ebből következően úgy minősül, hogy az ideiglenes rendelet (291) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapítások véglegesen megerősíthetők. Emellett, tekintettel a javasolt intézkedések mérsékelt szintjére, azok legfeljebb 1 %-os mértékű költségnövekedést eredményezhetnek (a legrosszabb forgatókönyv szerint, azaz a intézkedések palackozó vállalatok által viselendő teljes hatása ez) és így a palackozó vállalatok átfogó helyzetére csak korlátozott hatást gyakorol még akkor is, ha állításuk szerint nem lennének abban a helyzetben, hogy a költségnövekedést áthárítsák vevőikre. |
| --- | --- |

(154)

Ebből következően úgy minősül, hogy az ideiglenes rendelet (291) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapítások véglegesen megerősíthetők. Emellett, tekintettel a javasolt intézkedések mérsékelt szintjére, azok legfeljebb 1 %-os mértékű költségnövekedést eredményezhetnek (a legrosszabb forgatókönyv szerint, azaz a intézkedések palackozó vállalatok által viselendő teljes hatása ez) és így a palackozó vállalatok átfogó helyzetére csak korlátozott hatást gyakorol még akkor is, ha állításuk szerint nem lennének abban a helyzetben, hogy a költségnövekedést áthárítsák vevőikre.

| (155) | Számos érdekelt fél hivatkozott arra, hogy az esetleges kereskedelemvédelmi intézkedések súlyosbítják az uniós piacon tapasztalt kínálathiányt, amely különösen a nyári hónapokban jelent problémát, tekintve a víz/italok iránti nagyobb keresletet. Az állítások szerint 2010-ben akár 900 000 tonna behozatalára lesz szükség. Ezt a problémát erősítené az a tény, hogy egyes uniós gyártók egyben PET-feldolgozók is és csak belső keresletük kielégítését követően, prémium áron értékesítenének a szabadpiacon. |
| --- | --- |

(155)

Számos érdekelt fél hivatkozott arra, hogy az esetleges kereskedelemvédelmi intézkedések súlyosbítják az uniós piacon tapasztalt kínálathiányt, amely különösen a nyári hónapokban jelent problémát, tekintve a víz/italok iránti nagyobb keresletet. Az állítások szerint 2010-ben akár 900 000 tonna behozatalára lesz szükség. Ezt a problémát erősítené az a tény, hogy egyes uniós gyártók egyben PET-feldolgozók is és csak belső keresletük kielégítését követően, prémium áron értékesítenének a szabadpiacon.

| (156) | E tekintetben nem terjesztettek elő új információt és az ideiglenes rendelet (294) és (295) preambulumbekezdésében foglalt érveket nem cáfolták. Azt is meg kell jegyezni, hogy tekintve az EAE-ből és Pakisztánból érkező behozatalra kivetett vámok mérsékelt szintjét, az ezekből az országokból érkező kereskedelmi volumenre gyakorolt hatást nem befolyásolná jelentősen. Ebből következően a (294) és (295) preambulumbekezdésekben szereplő megállapításokat véglegesen megerősítik. |
| --- | --- |

(156)

E tekintetben nem terjesztettek elő új információt és az ideiglenes rendelet (294) és (295) preambulumbekezdésében foglalt érveket nem cáfolták. Azt is meg kell jegyezni, hogy tekintve az EAE-ből és Pakisztánból érkező behozatalra kivetett vámok mérsékelt szintjét, az ezekből az országokból érkező kereskedelmi volumenre gyakorolt hatást nem befolyásolná jelentősen. Ebből következően a (294) és (295) preambulumbekezdésekben szereplő megállapításokat véglegesen megerősítik.

6.5.   Fogyasztókra gyakorolt hatás

| (157) | Számos érdekelt fél arra hivatkozott, hogy az ideiglenes rendelet nem foglalkozott megfelelő módon a napi rendszerességgel PET-műgyantákat tartalmazó termékeket vásárló fogyasztókra gyakorolt hatással. Ezeket az állításokat nem támasztották alá azon az állításon túlmenően, hogy a 3 millió tonnás fogyasztásra alkalmazott tonnánkénti 50 eurós növekedés eredményeképpen a végfogyasztók évente 150 millió euro költséget lennének kénytelenek viselni. |
| --- | --- |

(157)

Számos érdekelt fél arra hivatkozott, hogy az ideiglenes rendelet nem foglalkozott megfelelő módon a napi rendszerességgel PET-műgyantákat tartalmazó termékeket vásárló fogyasztókra gyakorolt hatással. Ezeket az állításokat nem támasztották alá azon az állításon túlmenően, hogy a 3 millió tonnás fogyasztásra alkalmazott tonnánkénti 50 eurós növekedés eredményeképpen a végfogyasztók évente 150 millió euro költséget lennének kénytelenek viselni.

| (158) | Meg kell jegyezni, hogy a javasolt becslés nem reális, mivel a legtöbb fél egyetértett abban: némi hatást viselnek majd a PET-feldolgozók, a palackozók és a szupermarket/kiskereskedelmi láncok, azaz az emelt költségek egy része az értékesítési láncban felhígul. |
| --- | --- |

(158)

Meg kell jegyezni, hogy a javasolt becslés nem reális, mivel a legtöbb fél egyetértett abban: némi hatást viselnek majd a PET-feldolgozók, a palackozók és a szupermarket/kiskereskedelmi láncok, azaz az emelt költségek egy része az értékesítési láncban felhígul.

| (159) | A legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyv szerint (azaz abban az irreális esetben, ha a fogyasztó viselné az áremelés teljes hatását) a végfogyasztóra gyakorolt hatás nem haladná meg a 0,5 eurócent összeget elfogyasztott palackonként, tekintettel a javasolt intézkedések mérsékelt szintjére, sőt, igen valószínű, hogy ennél jóval kevesebb lesz. |
| --- | --- |

(159)

A legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyv szerint (azaz abban az irreális esetben, ha a fogyasztó viselné az áremelés teljes hatását) a végfogyasztóra gyakorolt hatás nem haladná meg a 0,5 eurócent összeget elfogyasztott palackonként, tekintettel a javasolt intézkedések mérsékelt szintjére, sőt, igen valószínű, hogy ennél jóval kevesebb lesz.

6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (160) | Tekintve a fentieket és az összes szóban forgó érdek részletes elemzését követően az a végleges következtetés, hogy a jelen esetben nincs kényszerítő erejű ok az intézkedésektől való eltekintésre. E tekintetben egyéb hivatkozások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (280)–(298) preambulumbekezdéseit véglegesen meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(160)

Tekintve a fentieket és az összes szóban forgó érdek részletes elemzését követően az a végleges következtetés, hogy a jelen esetben nincs kényszerítő erejű ok az intézkedésektől való eltekintésre. E tekintetben egyéb hivatkozások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (280)–(298) preambulumbekezdéseit véglegesen meg kell erősíteni.

6.7.   A végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó megjegyzések

| (161) | Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető fontosságú tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a Bizottság végleges dömpingellenes vámok kivetését ajánlotta, egyes érdekelt felek további megjegyzéseket nyújtottak be. Mivel ezen észrevételek nagy része a már benyújtott és megválaszolt észrevételek ismétlése, ezért nem változtatattak a fenti megállapításokon. |
| --- | --- |

(161)

Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető fontosságú tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján a Bizottság végleges dömpingellenes vámok kivetését ajánlotta, egyes érdekelt felek további megjegyzéseket nyújtottak be. Mivel ezen észrevételek nagy része a már benyújtott és megválaszolt észrevételek ismétlése, ezért nem változtatattak a fenti megállapításokon.

| (162) | A megismételt érvre vonatkozóan, hogy az USD és az EUR közötti átváltási árfolyam legutóbbi változása az behozott PET árának jelentős növekedéséhez vezetett, és hogy emiatt az uniós ipar védelme céljából nincs szükség kereskedelmi védintézkedésekre, megjegyzendő, hogy a támogatásellenes vizsgálat rendszerint nem veszi figyelembe a vizsgálati időszak utáni fejleményeket; kivéve olyan különleges helyzetekben, amikor többek között bizonyítható, hogy a fejlemények időtállóak és jelentősen megváltoztatnák az ügyben tett megállapításokat. Az USD és az EUR közötti átváltási árfolyam változásai nem tekinthetők ilyennek. |
| --- | --- |

(162)

A megismételt érvre vonatkozóan, hogy az USD és az EUR közötti átváltási árfolyam legutóbbi változása az behozott PET árának jelentős növekedéséhez vezetett, és hogy emiatt az uniós ipar védelme céljából nincs szükség kereskedelmi védintézkedésekre, megjegyzendő, hogy a támogatásellenes vizsgálat rendszerint nem veszi figyelembe a vizsgálati időszak utáni fejleményeket; kivéve olyan különleges helyzetekben, amikor többek között bizonyítható, hogy a fejlemények időtállóak és jelentősen megváltoztatnák az ügyben tett megállapításokat. Az USD és az EUR közötti átváltási árfolyam változásai nem tekinthetők ilyennek.

7.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   A károkozás megszüntetésének a szintje

| (163) | Egy érdekelt fél arra hivatkozott, hogy az 5 %-os mértékű nyereségcél túlzott mértékű a vizsgálati időszak második negyedére nézve, tekintve, hogy ebben a negyedévben (2008 negyedik negyedéve) nemcsak a kereslet volt kisebb (téli évszak), de a gazdasági világválság is erőteljes hatást gyakorolt a PET-gyártókra. Így azt állították, hogy a T-210/95 sz. bírósági ügyben (5) kialakult alapelv helyes alkalmazásának támogatott behozatal hiányában 0 % -os mértékre kell vezetnie. Ezen túlmenően, a fél hivatkozása szerint, mivel a válság érintette a vizsgálati időszak összes negyedévét, az 5 %-os nyereségmérték nem tűnik reálisnak, tekintve, hogy még a gazdasági válság fennállása nélkül, azaz 2006/2007 során, az uniós iparág meg sem közelítette az 5 % nyereséget. |
| --- | --- |

(163)

Egy érdekelt fél arra hivatkozott, hogy az 5 %-os mértékű nyereségcél túlzott mértékű a vizsgálati időszak második negyedére nézve, tekintve, hogy ebben a negyedévben (2008 negyedik negyedéve) nemcsak a kereslet volt kisebb (téli évszak), de a gazdasági világválság is erőteljes hatást gyakorolt a PET-gyártókra. Így azt állították, hogy a T-210/95 sz. bírósági ügyben (5) kialakult alapelv helyes alkalmazásának támogatott behozatal hiányában 0 % -os mértékre kell vezetnie. Ezen túlmenően, a fél hivatkozása szerint, mivel a válság érintette a vizsgálati időszak összes negyedévét, az 5 %-os nyereségmérték nem tűnik reálisnak, tekintve, hogy még a gazdasági válság fennállása nélkül, azaz 2006/2007 során, az uniós iparág meg sem közelítette az 5 % nyereséget.

| (164) | Tudomásul kell venni, hogy a joggyakorlatnak megfelelően az alkalmazandó nyereségcélnak azt kell tekinteni, amelyet az uniós iparág ésszerűen elérhetne a szokásos versenykörülmények között, támogatott behozatal hiányában. Fel kell idézni, hogy ugyane termékre vonatkozó korábbi vizsgálatok során 7 %-os nyereségcélt alkalmaztak a jelenlegi vizsgálatban ideiglenesen alkalmazott 5 % helyett. Az 5 % nyereségcél minősül annak a nyereségnek, amelyet az uniós iparág támogatott behozatal hiányában elvárhatna. Ebből következően a nyereségcél csökkentésére vonatkozó állítást elutasították. |
| --- | --- |

(164)

Tudomásul kell venni, hogy a joggyakorlatnak megfelelően az alkalmazandó nyereségcélnak azt kell tekinteni, amelyet az uniós iparág ésszerűen elérhetne a szokásos versenykörülmények között, támogatott behozatal hiányában. Fel kell idézni, hogy ugyane termékre vonatkozó korábbi vizsgálatok során 7 %-os nyereségcélt alkalmaztak a jelenlegi vizsgálatban ideiglenesen alkalmazott 5 % helyett. Az 5 % nyereségcél minősül annak a nyereségnek, amelyet az uniós iparág támogatott behozatal hiányában elvárhatna. Ebből következően a nyereségcél csökkentésére vonatkozó állítást elutasították.

| (165) | Tekintettel a fenti (108)(110) preambulumbekezdésekben említett korrigált áralákínálási számításra, a károkozást megszüntető megfelelő mértékek a következők:






  Ország | A károkozás megszüntetésének szintje |
| --- | --- | --- |
| Irán | 16,7 % |
| Pakisztán | 14,1 % |
| EAE | 17,5 % |

(165)

Tekintettel a fenti (108)(110) preambulumbekezdésekben említett korrigált áralákínálási számításra, a károkozást megszüntető megfelelő mértékek a következők:

Ország

A károkozás megszüntetésének szintje

Irán

16,7 %

Pakisztán

14,1 %

EAE

17,5 %

7.2.   Végleges intézkedések

| (166) | Tekintettel a támogatás, a károkozás, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont végleges következtetésekre, az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapítható, hogy az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó érintett termékek behozatalára végleges, a kisebb vám szabályának megfelelően a támogatási és a károkozás megszüntetéséhez szükséges mérték közül az alacsonyabb mértékű kiegyenlítő vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(166)

Tekintettel a támogatás, a károkozás, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont végleges következtetésekre, az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapítható, hogy az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó érintett termékek behozatalára végleges, a kisebb vám szabályának megfelelően a támogatási és a károkozás megszüntetéséhez szükséges mérték közül az alacsonyabb mértékű kiegyenlítő vámot kell kivetni.

| (167) | A fentiek fényében és az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint megállapítható, hogy a végleges kiegyenlítő vámot az Iránból származó behozatal esetén a megállapított kárkülönbözet szintjén, míg a Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal esetén a végleges kiegyenlítő vámot a megállapított támogatási különbözet szintjén kell kivetni. |
| --- | --- |

(167)

A fentiek fényében és az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint megállapítható, hogy a végleges kiegyenlítő vámot az Iránból származó behozatal esetén a megállapított kárkülönbözet szintjén, míg a Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal esetén a végleges kiegyenlítő vámot a megállapított támogatási különbözet szintjén kell kivetni.

| (168) | Fel kell idézni, hogy a PET költségei és árai viszonylag rövid idő alatt jelentősen ingadoznak. Ennélfogva indokolt a vámokat egy tonnára vetített egyedi összeg formájában meghatározni. Ez az összeg a kiegyenlítő rátának a párhuzamos dömpingellenes eljárás számításaiban használt CIF paritású exportárakra történő alkalmazásából ered. |
| --- | --- |

(168)

Fel kell idézni, hogy a PET költségei és árai viszonylag rövid idő alatt jelentősen ingadoznak. Ennélfogva indokolt a vámokat egy tonnára vetített egyedi összeg formájában meghatározni. Ez az összeg a kiegyenlítő rátának a párhuzamos dömpingellenes eljárás számításaiban használt CIF paritású exportárakra történő alkalmazásából ered.

| (169) | A fentiek alapján a vámfizetés előtti, EU határparitáson számított CIF-árra javasolt kiegyenlítővám a következő:









  Ország | Teljes támogatási különbözet | Károkozási különbözet | Kiegyenlítő vám végleges mértéke |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | % | Összeg
  (EUR/tonna) |
| Irán | 51,8 % | 16,7 % | 16,7 % | 139,70 |
| Pakisztán | 5,1 % | 14,1 % | 5,1 % | 44,02 |
| EAE | 5,1 % | 17,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(169)

A fentiek alapján a vámfizetés előtti, EU határparitáson számított CIF-árra javasolt kiegyenlítővám a következő:

Ország

Teljes támogatási különbözet

Károkozási különbözet

Kiegyenlítő vám végleges mértéke

%

Összeg

(EUR/tonna)

Irán

51,8 %

16,7 %

16,7 %

139,70

Pakisztán

5,1 %

14,1 %

5,1 %

44,02

EAE

5,1 %

17,5 %

5,1 %

42,34

| (170) | Az egyedi vállalatokra vonatkozó kiegyenlítő vámtétel alkalmazására vonatkozó bármilyen igényt (pl. a szervezet nevének változását vagy új gyártó vagy értékesítő szervezet létrehozását követően) a Bizottságnak kell címezni (6) haladéktalanul az összes vonatkozó információval, különösen a vállalatnak a pl. a névváltozással vagy a gyártó és értékesítő szervezetek változásával összefüggő termeléshez, belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységeinek esetleges módosításáról szóló információval együtt. A megfelelő esetben ezt követően a rendelet megfelelő módosítására kerül sor az egyedi vámtételt élvező vállalatok jegyzékének frissítésével. |
| --- | --- |

(170)

Az egyedi vállalatokra vonatkozó kiegyenlítő vámtétel alkalmazására vonatkozó bármilyen igényt (pl. a szervezet nevének változását vagy új gyártó vagy értékesítő szervezet létrehozását követően) a Bizottságnak kell címezni (6) haladéktalanul az összes vonatkozó információval, különösen a vállalatnak a pl. a névváltozással vagy a gyártó és értékesítő szervezetek változásával összefüggő termeléshez, belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységeinek esetleges módosításáról szóló információval együtt. A megfelelő esetben ezt követően a rendelet megfelelő módosítására kerül sor az egyedi vámtételt élvező vállalatok jegyzékének frissítésével.

7.3.   Kötelezettségvállalások

| (171) | Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető tényeket és megfontolandó szempontokat, amelyek alapján a végleges támogatásellenes vámok újbóli kivetését ajánlani tervezték, az iráni exportáló gyártó az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. |
| --- | --- |

(171)

Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető tényeket és megfontolandó szempontokat, amelyek alapján a végleges támogatásellenes vámok újbóli kivetését ajánlani tervezték, az iráni exportáló gyártó az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel.

| (172) | A felajánlást megvizsgálták, és annak tekintetében, hogy az egyedi terméktípusok ára jelentősen különbözik, úgy találták, hogy a felajánlott egyetlen minimumbehozatali ár nem biztosítaná a minden termékre vonatkozó kárt okozó támogatás megszüntetését. |
| --- | --- |

(172)

A felajánlást megvizsgálták, és annak tekintetében, hogy az egyedi terméktípusok ára jelentősen különbözik, úgy találták, hogy a felajánlott egyetlen minimumbehozatali ár nem biztosítaná a minden termékre vonatkozó kárt okozó támogatás megszüntetését.

| (173) | Szintén megállapításra került, hogy az együttműködő iráni exportáló gyártó az adott terméket és más termékeket kizárólagosan egy vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül értékesíti az EU-ban, amely számos vállalat által gyártott termékek sorát exportálja. Ez az értékesítési szerkezet kereszttámogatás igen jelentős kockázatát hordozza magában, mivel a kötelezettségvállalás alá tartozó PET ugyanazon vevők számára értékesíthető lenne más termékekkel együtt, és az ugyanazon vevő részére értékesített termékpaletta könnyen kompenzálható vagy ellensúlyozható lenne. Végezetül úgy tűnik – nyilvánosság számára hozzáférhető forrásokból – hogy Iránban létezik legalább még egy PET-gyártó. Tekintettel a fenti értékesítési szerkezetre ez a helyzet komoly kétségeket ébreszt afelől, hogy az intézmények vagy a vámhatóságok biztosítani tudják-e azt, hogy csak az együttműködő exportáló gyártótól származó PET-et értékesítsék a kötelezettségvállalás előírásainak megfelelően, mivel a termék alapanyag, és könnyen összetéveszthető, olyan értelemben, hogy az ilyen alapanyagoknál fizikailag nem lehet egyértelműen azonosítani a gyártót. |
| --- | --- |

(173)

Szintén megállapításra került, hogy az együttműködő iráni exportáló gyártó az adott terméket és más termékeket kizárólagosan egy vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül értékesíti az EU-ban, amely számos vállalat által gyártott termékek sorát exportálja. Ez az értékesítési szerkezet kereszttámogatás igen jelentős kockázatát hordozza magában, mivel a kötelezettségvállalás alá tartozó PET ugyanazon vevők számára értékesíthető lenne más termékekkel együtt, és az ugyanazon vevő részére értékesített termékpaletta könnyen kompenzálható vagy ellensúlyozható lenne. Végezetül úgy tűnik – nyilvánosság számára hozzáférhető forrásokból – hogy Iránban létezik legalább még egy PET-gyártó. Tekintettel a fenti értékesítési szerkezetre ez a helyzet komoly kétségeket ébreszt afelől, hogy az intézmények vagy a vámhatóságok biztosítani tudják-e azt, hogy csak az együttműködő exportáló gyártótól származó PET-et értékesítsék a kötelezettségvállalás előírásainak megfelelően, mivel a termék alapanyag, és könnyen összetéveszthető, olyan értelemben, hogy az ilyen alapanyagoknál fizikailag nem lehet egyértelműen azonosítani a gyártót.

| (174) | A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy ezek a kötelezettségvállalások kivitelezhetetlenek és ezért elfogadhatatlanok. A felet ennek megfelelően értesítették, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy észrevételeket tegyen. Észrevételei azonban nem változtattak a fenti következtetésen. |
| --- | --- |

(174)

A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy ezek a kötelezettségvállalások kivitelezhetetlenek és ezért elfogadhatatlanok. A felet ennek megfelelően értesítették, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy észrevételeket tegyen. Észrevételei azonban nem változtattak a fenti következtetésen.

8.   IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

| (175) | Tekintettel a megállapított kiegyenlíthető támogatások nagyságrendjére, az uniós iparágnak okozott kár szintjének fényében szükségesnek minősül az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedése a kivetett végleges vámok összegének mértékéig, |
| --- | --- |

(175)

Tekintettel a megállapított kiegyenlíthető támogatások nagyságrendjére, az uniós iparágnak okozott kár szintjének fényében szükségesnek minősül az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedése a kivetett végleges vámok összegének mértékéig,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozatalára végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges kiegyenlítő vám mértéke a következő:

| Ország | Végleges kiegyenlítő vámtétel (euro/tonna) |
| --- | --- |
| Irán: minden vállalat | 139,70 |
| Pakisztán: minden vállalat | 44,02 |
| Egyesült Arab Emírségek: minden vállalat | 42,34 |

Ország

Végleges kiegyenlítő vámtétel (euro/tonna)

Irán: minden vállalat

139,70

Pakisztán: minden vállalat

44,02

Egyesült Arab Emírségek: minden vállalat

42,34

(3)   Azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátást megelőzően megsérül, és így a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árat a vámérték megállapítása érdekében részarányosítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikkével összhangban, akkor a fent meghatározott összegek alapján kiszámított végleges kiegyenlítő vám összegét a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árral arányosan csökkenteni kell.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozataláról szóló 473/2010(EU) bizottsági rendeletből fakadó végleges kiegyenlítő vám útján biztosított összegeket véglegesen be kell szedni az 1. cikkből fakadóan kivetett végleges vám mértékében. A végleges kiegyenlítő vám mértékét meghaladóan biztosított összegeket fel kell szabadítani.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. PEETERS

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL L 134., 2010.6.1., 25. o.

2

(3)  HL L 134., 2010.6.1., 4. o.

3

(4)  Lásd például: 713/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 121., 2005.5.13., 1. o.) és az 1176/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 319., 2008.11.29., 1. o.).

4

(5)  T-210/95 sz. ügy, European Fertilizer Manufacturer’s Association az Európai Unió Tanácsa ellen, EBHT 1999, II.3291. o.

5

(6)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, N105 04/092 Hivatal, 1049 Brüsszel, BELGIUM.

6

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

7

---

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/29

---

A BIZOTTSÁG 858/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 28.)

a 951/2006/EK rendeletnek a kvótán felüli kivitel és a kiviteli engedélyek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 134. cikkére, valamint 161. cikkének (3) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja a cukorágazatban a kvótán felüli kivitelre vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja a cukorágazatban a kvótán felüli kivitelre vonatkozó részletes szabályokat.

| (2) | A 951/2006/EK rendelet 4c. cikke előírja, hogy a kvótán felüli cukor- és/vagy izoglükóz-kivitel szempontjából nem jogosult rendeltetési helyek esetében mely dokumentumokkal kell igazolni az említett termékek rendeltetési helyre történő megérkezését. A kis cukormennyiségek esetében ugyanakkor az esetleges kereskedelmi csalás kockázata meglehetősen csekély. A szükséges adminisztratív feladatok egyszerűsítése érdekében ezért ajánlatos rendelkezni arról, hogy a 25 tonnát nem meghaladó mennyiségek esetében az említett szabálytól el lehessen térni. |
| --- | --- |

(2)

A 951/2006/EK rendelet 4c. cikke előírja, hogy a kvótán felüli cukor- és/vagy izoglükóz-kivitel szempontjából nem jogosult rendeltetési helyek esetében mely dokumentumokkal kell igazolni az említett termékek rendeltetési helyre történő megérkezését. A kis cukormennyiségek esetében ugyanakkor az esetleges kereskedelmi csalás kockázata meglehetősen csekély. A szükséges adminisztratív feladatok egyszerűsítése érdekében ezért ajánlatos rendelkezni arról, hogy a 25 tonnát nem meghaladó mennyiségek esetében az említett szabálytól el lehessen térni.

| (3) | A 951/2006/EK rendelet 7c. cikke megállapítja a kvótán felüli kivitelre vonatkozó értesítéssel kapcsolatos rendelkezéseket. A kvótán felüli kiviteli rendszer megfelelőbb kezelése céljából helyénvaló egyértelműsíteni, hogy a tagállamoknak a kérelmezett mennyiségeket kérelmezők szerint is le kell bontaniuk. |
| --- | --- |

(3)

A 951/2006/EK rendelet 7c. cikke megállapítja a kvótán felüli kivitelre vonatkozó értesítéssel kapcsolatos rendelkezéseket. A kvótán felüli kiviteli rendszer megfelelőbb kezelése céljából helyénvaló egyértelműsíteni, hogy a tagállamoknak a kérelmezett mennyiségeket kérelmezők szerint is le kell bontaniuk.

| (4) | A kvótán felül előállított cukor és izoglükóz kivitelére a 2010/2011-es gazdasági év végéig alkalmazandó mennyiségi korlátozás megállapításáról szóló, 2010. május 7-i 397/2010/EU bizottsági rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése a 2010/2011-es gazdasági év vonatkozásában a 1701 99 KN-kód (azaz hat számjegyű kód) alá tartozó fehér cukorra 650 000 tonnás mennyiségi korlátozást állapít meg. Amikor sok kiviteli engedély iránti kérelem érkezik be és az éves mennyiségi korlátozás elérése hamar bekövetkezik, előfordulhat, hogy a különböző KN-kódok alá tartozó fehér cukrot exportáló piaci szereplők nem jutnak hozzá a hagyományos piacaik ellátásához szükséges valamennyi engedélyhez. A kvótán felüli rendszer fokozott rugalmassága érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a 1701 99 KN-kód alá tartozó egy bizonyos fehércukor-termék kivitelére kibocsátott engedélyek az ugyanazon KN-kód alá tartozó más fehércukor-termékek kiviteléhez is felhasználhatóak legyen. |
| --- | --- |

(4)

A kvótán felül előállított cukor és izoglükóz kivitelére a 2010/2011-es gazdasági év végéig alkalmazandó mennyiségi korlátozás megállapításáról szóló, 2010. május 7-i 397/2010/EU bizottsági rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése a 2010/2011-es gazdasági év vonatkozásában a 1701 99 KN-kód (azaz hat számjegyű kód) alá tartozó fehér cukorra 650 000 tonnás mennyiségi korlátozást állapít meg. Amikor sok kiviteli engedély iránti kérelem érkezik be és az éves mennyiségi korlátozás elérése hamar bekövetkezik, előfordulhat, hogy a különböző KN-kódok alá tartozó fehér cukrot exportáló piaci szereplők nem jutnak hozzá a hagyományos piacaik ellátásához szükséges valamennyi engedélyhez. A kvótán felüli rendszer fokozott rugalmassága érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a 1701 99 KN-kód alá tartozó egy bizonyos fehércukor-termék kivitelére kibocsátott engedélyek az ugyanazon KN-kód alá tartozó más fehércukor-termékek kiviteléhez is felhasználhatóak legyen.

| (5) | A 951/2006/EK rendelet 8a. cikkének b) pontja értelmében a kvótán felüli cukor és izoglükóz kivitelére vonatkozó, 2010. április 1-jétől kiállított engedélyek a kiállításuk dátumától az azt követő ötödik hónap végéig érvényesek. Ez azonban egyes exportőrök, nevezetesen a hagyományos piacaik e termékkel való ellátását a teljes gazdasági év során biztosító exportőrök számára komoly nehézségeket okozhat. Indokolt ezért a 2009/2010-es gazdasági évre vonatkozó rendelkezéseket állandó jelleggel alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

A 951/2006/EK rendelet 8a. cikkének b) pontja értelmében a kvótán felüli cukor és izoglükóz kivitelére vonatkozó, 2010. április 1-jétől kiállított engedélyek a kiállításuk dátumától az azt követő ötödik hónap végéig érvényesek. Ez azonban egyes exportőrök, nevezetesen a hagyományos piacaik e termékkel való ellátását a teljes gazdasági év során biztosító exportőrök számára komoly nehézségeket okozhat. Indokolt ezért a 2009/2010-es gazdasági évre vonatkozó rendelkezéseket állandó jelleggel alkalmazni.

| (6) | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (4) 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összhangban a 1701 KN-kód alá tartozó cukortermékek kivitele esetén kiviteli engedélyt kell bemutatni. Az említett rendelet II. mellékletének II. része alapján a letétbe helyezendő biztosíték összege 110 EUR/tonna. A jogbiztonság és a piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 951/2006/EK rendelet 12a. cikkének (1) bekezdésében helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a kvótán felüli cukor kivitele esetén is biztosítékot kell letétbe helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (4) 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összhangban a 1701 KN-kód alá tartozó cukortermékek kivitele esetén kiviteli engedélyt kell bemutatni. Az említett rendelet II. mellékletének II. része alapján a letétbe helyezendő biztosíték összege 110 EUR/tonna. A jogbiztonság és a piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 951/2006/EK rendelet 12a. cikkének (1) bekezdésében helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a kvótán felüli cukor kivitele esetén is biztosítékot kell letétbe helyezni.

| (7) | A 951/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 951/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A IIa. fejezetben a 4c. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A legfeljebb 25 tonnás cukormennyiségre vonatkozó kiviteli nyilatkozatok esetében, amennyiben teljesülnek a 612/2009/EK bizottsági rendelet (5) 24. cikke (2) bekezdésének a) és b) ponjában szereplő feltételek, a tagállamok mentesítik az exportőröket az e cikk (1) bekezdése, valamint (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti igazoló dokumentumok bemutatására vonatkozó kötelezettség alól. A 612/2009/EK rendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti fuvarokmányt vagy annak másolát továbbra is mindenképpen be kell mutatni. |
| --- | --- |

1.

A IIa. fejezetben a 4c. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A legfeljebb 25 tonnás cukormennyiségre vonatkozó kiviteli nyilatkozatok esetében, amennyiben teljesülnek a 612/2009/EK bizottsági rendelet (5) 24. cikke (2) bekezdésének a) és b) ponjában szereplő feltételek, a tagállamok mentesítik az exportőröket az e cikk (1) bekezdése, valamint (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti igazoló dokumentumok bemutatására vonatkozó kötelezettség alól. A 612/2009/EK rendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti fuvarokmányt vagy annak másolát továbbra is mindenképpen be kell mutatni.

| 2. | A III. fejezet a következőképpen módosul:






  a) | A 7c. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A kérelmezett mennyiségek megadása kérelmezőnként és nyolc számjegyű KN-kód szerinti bontásban történik, a kérelmezők nevének feltüntetése nélkül. A tagállamok arról is tájékoztatják a Bizottságot, ha egyetlen kiviteli engedély iránti kérelem sem került benyújtásra.” |
| --- | --- | --- |

2.

A III. fejezet a következőképpen módosul:

a)

A 7c. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kérelmezett mennyiségek megadása kérelmezőnként és nyolc számjegyű KN-kód szerinti bontásban történik, a kérelmezők nevének feltüntetése nélkül. A tagállamok arról is tájékoztatják a Bizottságot, ha egyetlen kiviteli engedély iránti kérelem sem került benyújtásra.”

| b) | A fejezet a következő 7f. cikkel egészül ki:
  „7f. cikk
  A kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek felhasználása
  A 1701 99 KN-kód alá tartozó, kvótán felüli fehér cukorra vonatkozó kiviteli engedélyeken szerepel a 1701 99 10 és a 1701 99 90 KN-kód, és ezen engedélyek az említett kódok mindegyikére érvényesek.” |
| --- | --- |

b)

A fejezet a következő 7f. cikkel egészül ki:

„7f. cikk

A kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek felhasználása

A 1701 99 KN-kód alá tartozó, kvótán felüli fehér cukorra vonatkozó kiviteli engedélyeken szerepel a 1701 99 10 és a 1701 99 90 KN-kód, és ezen engedélyek az említett kódok mindegyikére érvényesek.”

| c) | A 8a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8a.
  A kvótán felüli kivitelekre vonatkozó kiviteli engedélyek érvényessége
  E rendelet 5. cikkének rendelkezéseitől eltérve az 1234/2007/EK rendelet 61. cikke első bekezdése d) pontjának megfelelően meghatározott mennyiségi korlátozás figyelembevételével kiállított kiviteli engedélyek az alábbiak szerint érvényesek:






  a) | az érintett gazdasági év október 1-je és április 30-a között kiállított engedélyek a szóban forgó gazdasági év szeptember 30-áig érvényesek; |
| --- | --- | --- |

c)

A 8a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8a.

A kvótán felüli kivitelekre vonatkozó kiviteli engedélyek érvényessége

E rendelet 5. cikkének rendelkezéseitől eltérve az 1234/2007/EK rendelet 61. cikke első bekezdése d) pontjának megfelelően meghatározott mennyiségi korlátozás figyelembevételével kiállított kiviteli engedélyek az alábbiak szerint érvényesek:

a)

az érintett gazdasági év október 1-je és április 30-a között kiállított engedélyek a szóban forgó gazdasági év szeptember 30-áig érvényesek;

| b) | az érintett gazdasági év május 1-je és szeptember 30-a között kiállított engedélyek a kiállításuk dátumától az azt követő ötödik hónap végéig érvényesek.” |
| --- | --- |

b)

az érintett gazdasági év május 1-je és szeptember 30-a között kiállított engedélyek a kiállításuk dátumától az azt követő ötödik hónap végéig érvényesek.”

| 3. | Az V. fejezetben a 12a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A kérelmező a kvótán felüli cukor esetében tonnánként 110 EUR, izoglükóz esetében pedig a nettó szárazanyag-tartalom után tonnánként 42 EUR biztosítékot helyez letétbe.” |
| --- | --- | --- |

3.

Az V. fejezetben a 12a. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kérelmező a kvótán felüli cukor esetében tonnánként 110 EUR, izoglükóz esetében pedig a nettó szárazanyag-tartalom után tonnánként 42 EUR biztosítékot helyez letétbe.”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A kvótán felüli cukor és/vagy izoglükóz-kivitel tekintetében kizárt egyes rendeltetési helyek esetében az (1) bekezdésben említett biztosítékot csak akkor lehet felszabadítani, ha az e cikk (3) bekezdésében és az e rendelet 4c. cikkében szereplő feltételek teljesülnek.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A kvótán felüli cukor és/vagy izoglükóz-kivitel tekintetében kizárt egyes rendeltetési helyek esetében az (1) bekezdésben említett biztosítékot csak akkor lehet felszabadítani, ha az e cikk (3) bekezdésében és az e rendelet 4c. cikkében szereplő feltételek teljesülnek.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2010. október 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 115., 2010.5.8., 26. o.

3

(4)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

4

(5)  HL L 186., 2009.7.17., 1. o.”

5

---

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/31

---

A BIZOTTSÁG 859/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 50,2 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 61,6 |
| 0707 00 05 | TR | 111,6 |
| ZZ | 111,6 |
| 0709 90 70 | TR | 110,4 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 50 10 | AR | 107,5 |
| CL | 79,2 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 103,4 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 108,0 |
| 0806 10 10 | TR | 120,1 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 88,5 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 59,6 |
| CL | 93,8 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 97,6 |
| US | 85,0 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 20 50 | CN | 85,9 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 83,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 49,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

84,4

MK

50,2

TR

50,2

ZZ

61,6

0707 00 05

TR

111,6

ZZ

111,6

0709 90 70

TR

110,4

ZZ

110,4

0805 50 10

AR

107,5

CL

79,2

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

103,4

UY

128,7

ZA

101,5

ZZ

108,0

0806 10 10

TR

120,1

ZA

56,9

ZZ

88,5

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

59,6

CL

93,8

CN

82,6

NZ

97,6

US

85,0

ZA

84,7

ZZ

97,1

0808 20 50

CN

85,9

ZA

80,8

ZZ

83,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,0

ZZ

49,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/33

---

A TANÁCS 2010/576/KKBP HATÁROZATA

(2010. szeptember 23.)

az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. június 12-én elfogadta az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo ) (a továbbiakban: EUPOL RD Congo vagy misszió) szóló 2007/405/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. június 12-én elfogadta az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo ) (a továbbiakban: EUPOL RD Congo vagy misszió) szóló 2007/405/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A Tanács 2008. június 23-án elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2009. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2008/485/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008. június 23-án elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2009. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2008/485/KKBP együttes fellépést (2).

| (3) | A Tanács 2009. június 15-én elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2010. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2009/466/KKBP együttes fellépést (3). |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2009. június 15-én elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2010. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2009/466/KKBP együttes fellépést (3).

| (4) | A Tanács 2010. június 14-én elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2010. szeptember 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2010/329/KKBP együttes fellépést (4). |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2010. június 14-én elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2010. szeptember 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2010/329/KKBP együttes fellépést (4).

| (5) | Az EUPOL RD Congo-t egy további évig, 2011. szeptember 30-ig folytatni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az EUPOL RD Congo-t egy további évig, 2011. szeptember 30-ig folytatni kell.

| (6) | A misszió parancsnoksági és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek a misszió költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses felelősségét. |
| --- | --- |

(6)

A misszió parancsnoksági és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek a misszió költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses felelősségét.

| (7) | E misszióba be kell vonni a Tanács Főtitkárságán belül létrehozott figyelőszolgálatot. |
| --- | --- |

(7)

E misszióba be kell vonni a Tanács Főtitkárságán belül létrehozott figyelőszolgálatot.

| (8) | A misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(8)

A misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A misszió

(1)   A 2007/405/KKBP együttes fellépéssel létrehozott, az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó misszióját és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyát (a továbbiakban: EUPOL RD Congo vagy misszió) 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időtartamra meg kell hosszabbítani. A misszió működése nem sérti a kongói hatóságoknak a biztonsági ágazat reformjában betöltött irányító szerepét.

(2)   Az EUPOL RD Congo a 2. cikkben meghatározott megbízatásával összhangban működik, és a 3. cikkben meghatározott feladatokat hajtja végre.

2. cikk

A megbízatás

(1)   A kongói nemzeti rendőrségen belüli reformfolyamat kidolgozottságának és fenntarthatóságának javítása érdekében az EUPOL RD Congo 2010. október 1-jétől segíti a kongói hatóságokat a rendőrségi cselekvési terv végrehajtásában, amely a rendőrségi reform 2010–2012 közötti időtartamra vonatkozó prioritásait tartalmazza a stratégiai keret iránymutatásainak megfelelően. Az EUPOL RD Congo a reformfolyamat stratégiai szintjén végzett fellépésének megerősítése érdekében meghatározott tevékenységekre és projektekre, kapacitásépítésre, valamint a kongói nemzeti rendőrség és a tágabb büntető igazságszolgáltatási rendszer közötti kapcsolatok megerősítésére összpontosít, hogy jobban hozzá tudjon járulni a szexuális erőszak és a büntetlenség elleni küzdelemhez. Az EUPOL RD Congo a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében szorosan együttműködik és összehangolja munkáját az egyéb uniós, nemzetközi és kétoldalú támogatókkal.

(2)   A misszió egyedi célkitűzései a következők:

| a) | stratégiai szintű támogatást nyújt általánosságban a biztonsági ágazat reformjához a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK), különösen pedig a kongói nemzeti rendőrség reformjához és ennek az igazságszolgáltatáshoz való viszonyához; |
| --- | --- |

a)

stratégiai szintű támogatást nyújt általánosságban a biztonsági ágazat reformjához a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK), különösen pedig a kongói nemzeti rendőrség reformjához és ennek az igazságszolgáltatáshoz való viszonyához;

| b) | támogatja a rendőrségi reform végrehajtását és oktatás, nyomonkövetés valamint tanácsadás révén segíti a kongói nemzeti rendőrség operatív kapacitásának elszámoltathatóságának javítását; |
| --- | --- |

b)

támogatja a rendőrségi reform végrehajtását és oktatás, nyomonkövetés valamint tanácsadás révén segíti a kongói nemzeti rendőrség operatív kapacitásának elszámoltathatóságának javítását;

| c) | növeli a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői, oktatói és oktatási rendszerének az ismereteit és kapacitását, többek között stratégiai tanfolyamok megtartása révén; |
| --- | --- |

c)

növeli a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői, oktatói és oktatási rendszerének az ismereteit és kapacitását, többek között stratégiai tanfolyamok megtartása révén;

| d) | támogatja az emberi jogok területén a büntetlenség a szexuális erőszak elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

d)

támogatja az emberi jogok területén a büntetlenség a szexuális erőszak elleni küzdelmet.

(3)   A misszió egy tervezési egységgel rendelkezik a projektek azonosítása és végrehajtása céljából. A misszió a tagállamok és harmadik államok részére tanácsadást nyújt, és az ő feladatkörükben összehangolja és elősegíti a misszió érdekkörébe tartozó projekteiket, amelyek támogatják a céljai megvalósításában.

3. cikk

A misszió feladatai

Megbízatásának teljesítése érdekében az EUPOL RD Congo feladatai az alábbiak:

| 1. | Stratégiai szintű támogatást nyújt általánosságban a biztonsági ágazat reformjához a KDK-ban, különösen pedig a kongói nemzeti rendőrség reformjához és ennek az igazságszolgáltatáshoz való viszonyához:






  — | támogatja a rendőrségi reform nyomon követésével foglalkozó bizottság (CSRP) és munkacsoportjai munkáját és annak alakítását többek között azáltal, hogy segítséget nyújt a rendőrségi reform vonatkozó jogszabályi keretének és kiegészítő jogi szabályozásának kidolgozásához a konceptuális munka lezárása érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

Stratégiai szintű támogatást nyújt általánosságban a biztonsági ágazat reformjához a KDK-ban, különösen pedig a kongói nemzeti rendőrség reformjához és ennek az igazságszolgáltatáshoz való viszonyához:

—

támogatja a rendőrségi reform nyomon követésével foglalkozó bizottság (CSRP) és munkacsoportjai munkáját és annak alakítását többek között azáltal, hogy segítséget nyújt a rendőrségi reform vonatkozó jogszabályi keretének és kiegészítő jogi szabályozásának kidolgozásához a konceptuális munka lezárása érdekében;

| — | közreműködik a rendőrségi reform végrehajtásáért felelős szervek létrehozásában és kialakításában, illetve tanácsaival segíti a folyamatot, szakértelmével segítve e szervek tevékenységét a rendőrségi reform megvalósítása szempontjából leglényegesebb területeken; |
| --- | --- |

—

közreműködik a rendőrségi reform végrehajtásáért felelős szervek létrehozásában és kialakításában, illetve tanácsaival segíti a folyamatot, szakértelmével segítve e szervek tevékenységét a rendőrségi reform megvalósítása szempontjából leglényegesebb területeken;

| — | közreműködik a Belügyminisztérium és az Igazságügyi Minisztérium közötti kapcsolatok javításában a közöttük meglévő együttműködés és megértés növelése érdekében; |
| --- | --- |

—

közreműködik a Belügyminisztérium és az Igazságügyi Minisztérium közötti kapcsolatok javításában a közöttük meglévő együttműködés és megértés növelése érdekében;

| — | részt vállal az igazságszolgáltatási vegyes bizottság (Comité Mixte de Suivi du programme Cadre de la Justice) tevékenységében, és adott esetben a védelmi vegyes bizottság támogatásával segíti a büntetőjogi keret felülvizsgálatát a biztonsági ágazat reformjának különböző pillérei közötti koherencia és következetesség elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

—

részt vállal az igazságszolgáltatási vegyes bizottság (Comité Mixte de Suivi du programme Cadre de la Justice) tevékenységében, és adott esetben a védelmi vegyes bizottság támogatásával segíti a büntetőjogi keret felülvizsgálatát a biztonsági ágazat reformjának különböző pillérei közötti koherencia és következetesség elősegítése érdekében;

| — | egyesíti a további uniós erőfeszítéseket és tevékenységeket a minisztériumok közötti koordináció és koherencia erősítése érdekében. |
| --- | --- |

—

egyesíti a további uniós erőfeszítéseket és tevékenységeket a minisztériumok közötti koordináció és koherencia erősítése érdekében.

| 2. | Támogatja a rendőrségi reform végrehajtását és oktatás, nyomonkövetés valamint tanácsadás révén segíti a kongói nemzeti rendőrség operatív kapacitásának és elszámoltathatóságának javítását:






  — | tanácsot nyújt a KDK-ban a megfelelő szervezeti struktúra kidolgozásában és megvalósításában, többek között azáltal, hogy a rendőrök hiánytalan összeszámlálása érdekében támogatja az adatgyűjtési tevékenységeket. |
| --- | --- | --- |

2.

Támogatja a rendőrségi reform végrehajtását és oktatás, nyomonkövetés valamint tanácsadás révén segíti a kongói nemzeti rendőrség operatív kapacitásának és elszámoltathatóságának javítását:

—

tanácsot nyújt a KDK-ban a megfelelő szervezeti struktúra kidolgozásában és megvalósításában, többek között azáltal, hogy a rendőrök hiánytalan összeszámlálása érdekében támogatja az adatgyűjtési tevékenységeket.

| — | oktatja, nyomon követi és tanácsot nyújt a személyzetnek, ideértve adott esetben a KDK Nyomozóhivatal technikai igazgatóságaival valamint a főparancsnokságokkal történő közös felderítést, hogy segítséget és tanácsot nyújtson a reformfolyamat végrehajtásában, valamint a rendőri szervek mindegyikének egyetlen intézménnyé való integrálásában. Ezt a feladatot szorosan össze kell hangolni az ENSZ MONUSCO műveletével, tekintetbe véve annak a kongói területen való jelenlétét; |
| --- | --- |

—

oktatja, nyomon követi és tanácsot nyújt a személyzetnek, ideértve adott esetben a KDK Nyomozóhivatal technikai igazgatóságaival valamint a főparancsnokságokkal történő közös felderítést, hogy segítséget és tanácsot nyújtson a reformfolyamat végrehajtásában, valamint a rendőri szervek mindegyikének egyetlen intézménnyé való integrálásában. Ezt a feladatot szorosan össze kell hangolni az ENSZ MONUSCO műveletével, tekintetbe véve annak a kongói területen való jelenlétét;

| — | segíti a bűnügyi rendőrségnek (Police Judiciaire des Parquets) a kongói nemzeti rendőrségbe való integrálását, a bűnügyi rendőrség és az ügyészség közötti hatékony kapcsolat létrehozását. A misszió tanácsaival látja el a büntető igazságszolgáltatás kulcsszereplőit, szorosan összehangolva tevékenységét a Bizottsággal és a partnerprogramokkal; |
| --- | --- |

—

segíti a bűnügyi rendőrségnek (Police Judiciaire des Parquets) a kongói nemzeti rendőrségbe való integrálását, a bűnügyi rendőrség és az ügyészség közötti hatékony kapcsolat létrehozását. A misszió tanácsaival látja el a büntető igazságszolgáltatás kulcsszereplőit, szorosan összehangolva tevékenységét a Bizottsággal és a partnerprogramokkal;

| — | támogatja az újonnan létrehozott rendőrségi ellenőrző szolgálatot (Inspection Générale d'Audit) abban, hogy megerősítse az intézményi és operációs kapacitását, és a polgárok és hatóságok számára a rendőrség demokratikus ellenőrzésének alapvető eszközeként szolgáljon; |
| --- | --- |

—

támogatja az újonnan létrehozott rendőrségi ellenőrző szolgálatot (Inspection Générale d'Audit) abban, hogy megerősítse az intézményi és operációs kapacitását, és a polgárok és hatóságok számára a rendőrség demokratikus ellenőrzésének alapvető eszközeként szolgáljon;

| — | oktatja és tanácsadást nyújt a kinshasai bűnügyi rendőrségnek, különösen a Police de Recherche et d'Intervention révén, hogy javítson a munkamódszerein és a bűnügyeket hatékonyabban tudja megelőzni és kivizsgálni; |
| --- | --- |

—

oktatja és tanácsadást nyújt a kinshasai bűnügyi rendőrségnek, különösen a Police de Recherche et d'Intervention révén, hogy javítson a munkamódszerein és a bűnügyeket hatékonyabban tudja megelőzni és kivizsgálni;

| — | támogatást nyújt a rendőrségi cselekvési terv végrehajtásában, hogy a kongói nemzeti rendőrségnek a lehető legnagyobb mértékben rendelkezésére álljanak a közrend fenntartásának szavatolásához szükséges jogi és egyéb eszközök, valamint döntéshozatali folyamatok, az alkotmány biztosította alapvető szabadságok és a nemzetközi emberi jogi normák teljes tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

támogatást nyújt a rendőrségi cselekvési terv végrehajtásában, hogy a kongói nemzeti rendőrségnek a lehető legnagyobb mértékben rendelkezésére álljanak a közrend fenntartásának szavatolásához szükséges jogi és egyéb eszközök, valamint döntéshozatali folyamatok, az alkotmány biztosította alapvető szabadságok és a nemzetközi emberi jogi normák teljes tiszteletben tartása mellett;

| — | támogatja a kongói nemzeti rendőrséget a döntéshozatali folyamat összehangolásának, egységességének és rugalmasságának növelésében a parancsnoksági és ellenőrzési központ és a kinshasai műveleti központ megerősítésének támogatása révén, és a e területen tevékenykedő egyéb szereplőkkel közel együttműködésben; |
| --- | --- |

—

támogatja a kongói nemzeti rendőrséget a döntéshozatali folyamat összehangolásának, egységességének és rugalmasságának növelésében a parancsnoksági és ellenőrzési központ és a kinshasai műveleti központ megerősítésének támogatása révén, és a e területen tevékenykedő egyéb szereplőkkel közel együttműködésben;

| — | közreműködik a helyi rendőrségi jelenlét (Police de proximité) koncepciójának véglegesítésében és részt vesz a „Commissariat de Référence” kísérleti projektben, amelyek célja a lakosság és a rendőrség közötti bizalom erősítése és mind az objektíven mérhető, mind a lakosság által észlelt biztonság növelése. |
| --- | --- |

—

közreműködik a helyi rendőrségi jelenlét (Police de proximité) koncepciójának véglegesítésében és részt vesz a „Commissariat de Référence” kísérleti projektben, amelyek célja a lakosság és a rendőrség közötti bizalom erősítése és mind az objektíven mérhető, mind a lakosság által észlelt biztonság növelése.

| 3. | Növeli a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői, oktatói és oktatási rendszerének az ismereteit és kapacitását, többek között stratégiai tanfolyamok megtartása révén:






  — | támogatást nyújt a kinshasai Bűnügyi Rendőrképző Iskola képzési képességeinek javításához; |
| --- | --- | --- |

3.

Növeli a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői, oktatói és oktatási rendszerének az ismereteit és kapacitását, többek között stratégiai tanfolyamok megtartása révén:

—

támogatást nyújt a kinshasai Bűnügyi Rendőrképző Iskola képzési képességeinek javításához;

| — | támogatja a kasapai (Lubumbashi) Rendőrakadémia felállítását és működését, ideértve a logisztikát és a felszereléseket; |
| --- | --- |

—

támogatja a kasapai (Lubumbashi) Rendőrakadémia felállítását és működését, ideértve a logisztikát és a felszereléseket;

| — | támogatást nyújt a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői szakmai előmeneteléhez a vezetési és irányítási képességeik javítása céljából; |
| --- | --- |

—

támogatást nyújt a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői szakmai előmeneteléhez a vezetési és irányítási képességeik javítása céljából;

| — | felméri a kongói nemzeti rendőrség jelenlegi oktatási igényeit és erőforrásait; |
| --- | --- |

—

felméri a kongói nemzeti rendőrség jelenlegi oktatási igényeit és erőforrásait;

| — | közreműködik a Rendőrakadémia elindításához és működéséhez szükséges szabályozási és oktatási keret meghatározásában; |
| --- | --- |

—

közreműködik a Rendőrakadémia elindításához és működéséhez szükséges szabályozási és oktatási keret meghatározásában;

| — | oktatási segédanyagok dolgoz ki és vezet be a kongói nemzeti rendőrség számára alapfokú és szakosodott képzéseken való felhasználás céljából; |
| --- | --- |

—

oktatási segédanyagok dolgoz ki és vezet be a kongói nemzeti rendőrség számára alapfokú és szakosodott képzéseken való felhasználás céljából;

| — | közreműködik a helyi rendőrségi jelenlét (Police de proximité) elmélet oktatás révén történő intézményesítésében; |
| --- | --- |

—

közreműködik a helyi rendőrségi jelenlét (Police de proximité) elmélet oktatás révén történő intézményesítésében;

| — | részt vesz a rendőrök képzését végző oktatók kiválasztásában és képzésében. |
| --- | --- |

—

részt vesz a rendőrök képzését végző oktatók kiválasztásában és képzésében.

| — | szakosított képzést nyújt a misszió célkitűzéseinek elérését szolgáló területeken. |
| --- | --- |

—

szakosított képzést nyújt a misszió célkitűzéseinek elérését szolgáló területeken.

| 4. | Támogatja az emberi jogok területén a büntetlenség a szexuális erőszak elleni küzdelmet:






  — | támogatja a CSRP és a rendőrségi reform végrehajtásáért felelős szervek érintett csoportjait; |
| --- | --- | --- |

4.

Támogatja az emberi jogok területén a büntetlenség a szexuális erőszak elleni küzdelmet:

—

támogatja a CSRP és a rendőrségi reform végrehajtásáért felelős szervek érintett csoportjait;

| — | támogatást nyújt a kongói nemzeti rendőrségnek és Inspection Générale d'Audit-nak a szexuális erőszak elleni egységes politika kidolgozásában; |
| --- | --- |

—

támogatást nyújt a kongói nemzeti rendőrségnek és Inspection Générale d'Audit-nak a szexuális erőszak elleni egységes politika kidolgozásában;

| — | segít a rendőrségen belül szakosodott egységek létrehozásában, nyomon követésében és oktatásában a szexuális erőszak, a gyermekekkel kapcsolatos bűncselekmények és a büntetlenség elleni küzdelem céljából, és növelje a működőképességüket oktatás, nyomonkövetés és tanácsadás révén; |
| --- | --- |

—

segít a rendőrségen belül szakosodott egységek létrehozásában, nyomon követésében és oktatásában a szexuális erőszak, a gyermekekkel kapcsolatos bűncselekmények és a büntetlenség elleni küzdelem céljából, és növelje a működőképességüket oktatás, nyomonkövetés és tanácsadás révén;

| — | segít az olyan fellépések megszervezésében, amelyek célja, hogy a rendőrök figyelmét jobban felhívják a szexuális erőszak és a büntetlenség problémakörére; |
| --- | --- |

—

segít az olyan fellépések megszervezésében, amelyek célja, hogy a rendőrök figyelmét jobban felhívják a szexuális erőszak és a büntetlenség problémakörére;

| — | figyelemmel kíséri és nyomon követi az e területet érintően a kongói nemzeti rendőrség tevékenységét és az igazságszolgáltatási tevékenységeket, és tanácsaival segíti az ügyészségek, a katonai bíróságok, illetve a bűnügyi rendőrség érintett képviselőit, összehangolva tevékenységét a legfontosabb nemzeti és nemzetközi szereplőkkel. |
| --- | --- |

—

figyelemmel kíséri és nyomon követi az e területet érintően a kongói nemzeti rendőrség tevékenységét és az igazságszolgáltatási tevékenységeket, és tanácsaival segíti az ügyészségek, a katonai bíróságok, illetve a bűnügyi rendőrség érintett képviselőit, összehangolva tevékenységét a legfontosabb nemzeti és nemzetközi szereplőkkel.

| 5. | Egyéb feladatok/Tervezési egység:






  — | támogatja a Bizottságot, különösen az emberi erőforrás-gazdálkodás integrált rendszerére és a rendőrök összeszámlálására vonatkozó projektek terén; |
| --- | --- | --- |

5.

Egyéb feladatok/Tervezési egység:

—

támogatja a Bizottságot, különösen az emberi erőforrás-gazdálkodás integrált rendszerére és a rendőrök összeszámlálására vonatkozó projektek terén;

| — | projekteket határoz meg és hajt végre a tervezési egységen keresztül annak érdekében, hogy a KKBP-költségvetésen belül azok végrehajtására elkülönített pénzek megfelelően kerüljenek felhasználásra. A tervezési egység személyzete kérésükre a tagállamoknak és harmadik államoknak is támogatást nyújthat a misszió eszközeihez és lehetőségeihez mérten azzal, hogy azok saját projektjeihez, saját felelősségükre megerősített koordinációt és technikai segítségnyújtást biztosít. A tervezési egység minden tevékenysége illeszkedik a misszió megbízatásának keretébe, és kiegészíti az EUPOL RD Congo által végzett tevékenységeket. |
| --- | --- |

—

projekteket határoz meg és hajt végre a tervezési egységen keresztül annak érdekében, hogy a KKBP-költségvetésen belül azok végrehajtására elkülönített pénzek megfelelően kerüljenek felhasználásra. A tervezési egység személyzete kérésükre a tagállamoknak és harmadik államoknak is támogatást nyújthat a misszió eszközeihez és lehetőségeihez mérten azzal, hogy azok saját projektjeihez, saját felelősségükre megerősített koordinációt és technikai segítségnyújtást biztosít. A tervezési egység minden tevékenysége illeszkedik a misszió megbízatásának keretébe, és kiegészíti az EUPOL RD Congo által végzett tevékenységeket.

4. cikk

A misszió szervezeti felépítése

(1)   Az EUPOL RD Congo szervezeti felépítése a következő:

| a) | Parancsnokság Kinshasaban. A parancsnokság a misszió vezetőjének hivatalából és a parancsnokság személyzetéből áll, és ellátja valamennyi szükséges feladatot, így stratégiai és műveleti szintű tanácsadást, parancsnoklást és ellenőrzést végez, valamint segíti a missziót és igazgatási támogatást nyújt. |
| --- | --- |

a)

Parancsnokság Kinshasaban. A parancsnokság a misszió vezetőjének hivatalából és a parancsnokság személyzetéből áll, és ellátja valamennyi szükséges feladatot, így stratégiai és műveleti szintű tanácsadást, parancsnoklást és ellenőrzést végez, valamint segíti a missziót és igazgatási támogatást nyújt.

| b) | Helyi irodák. Helyi iroda jön létre Gomában. A misszió megbízatásának nemzeti kiterjedése szükségessé teheti az országon belüli fellépéseket és esetleg azt is, hogy átmenetileg (akár hosszabb távon) szakértők tartózkodjanak az ország egyéb pontjain, figyelemmel a biztonsági szempontokra is. |
| --- | --- |

b)

Helyi irodák. Helyi iroda jön létre Gomában. A misszió megbízatásának nemzeti kiterjedése szükségessé teheti az országon belüli fellépéseket és esetleg azt is, hogy átmenetileg (akár hosszabb távon) szakértők tartózkodjanak az ország egyéb pontjain, figyelemmel a biztonsági szempontokra is.

(2)   A műveleti terv (OPLAN) további részletes rendelkezéseket tartalmaz az (1) bekezdésben említett elemekre vonatkozóan.

5. cikk

Polgári műveleti parancsnok

(1)   Az EUPOL RD Congo polgári műveleti parancsnoka a polgári tervezési és végrehajtási szolgálat (CPCC) igazgatója.

(2)   A polgári műveleti parancsnok – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének átfogó felügyelete alatt – stratégiai szintű parancsnokságot és felügyeletet gyakorol az EUPOL RD Congo felett.

(3)   A polgári műveleti parancsnok gondoskodik a Tanács és a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtásáról, adott esetben a misszióvezetőnek kiadott stratégiai szintű utasítások, valamint a misszióvezetőnek adott tanács és technikai támogatás révén is.

(4)   A teljes kirendelt állomány az érintett kirendelő állam nemzeti hatóságainak vagy uniós intézménynek a teljes körű parancsnoksága alatt marad. A nemzeti hatóságok személyi állományuk operatív irányítását (OPCON) a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.

(5)   A polgári műveleti parancsnok teljes mértékben felel azért, hogy az Unió megfelelő gondossággal végezze a feladatait.

(6)   A polgári műveleti parancsnok és az EU különleges képviselője (EUKK) a biztonsági ágazat reformjáról és a régiós szintű támogatásról szükség szerint konzultál egymással.

6. cikk

A misszióvezető

(1)   A misszióvezető vállalja a felelősséget a misszióért, és gyakorolja annak helyszíni parancsnoklását és ellenőrzését.

(2)   A misszió vezetője gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány feletti operatív irányítást, valamint a misszió rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő igazgatási és logisztikai feladatkört.

(3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUPOL RD Congo hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad a misszió teljes személyzetének, koordinálja a műveleteket és ellátja a napi irányítást.

(4)   A misszióvezető felel a misszió költségvetésének végrehajtásáért. A misszióvezető e célból szerződést ír alá a Bizottsággal.

(5)   A misszióvezető felelős a személyzetet érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kirendelt tagjait illetően fegyelmi eljárást az érintett nemzeti vagy uniós hatóság folytathat.

(6)   A misszióvezető képviseli az EUPOL RD Congo-t a műveleti területen, és biztosítja a misszió megfelelő láthatóságát.

(7)   Adott esetben a misszióvezető hangolja össze az EUPOL RD Congo keretében folytatott fellépéseket a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel. Az EUKK – a parancsnoki lánc sérelme nélkül – a biztonsági ágazat reformjára vonatkozó kérdésekben és a régiós szintű támogatásról helyi politikai iránymutatást nyújt a misszióvezetőnek.

7. cikk

Személyzet

(1)   Az EUPOL RD Congo személyzetét elsősorban a tagállamok, illetve az uniós intézmények rendelik ki. Minden tagállam és uniós intézmény maga viseli az általa kiküldött személyzet tagjaival kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és – a napidíjak, a nehézségi és kockázati pótlékok kivételével – a juttatásokat.

(2)   A misszió szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi polgári és helyi személyzetet, amennyiben a szükséges feladatokat a tagállamok által kirendelt állomány nem látja el. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, a részt vevő harmadik államok állampolgárai is alkalmazhatók szerződéses jogviszony alapján.

(3)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióra vonatkozó minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint az Unió biztonsági politikáját támogató missziós biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU-minősített adatok védelme tekintetében a személyzet tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatában (5) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.

8. cikk

A misszió és személyzetének jogállása

(1)   A misszió és személyzetének jogállását – beleértve adott esetben a misszió végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

(2)   A személyzet tagjait kirendelő állam vagy uniós intézmény felelős a kirendeléshez kapcsolódó, a személyzet tagja részéről vagy vele összefüggésben felmerülő bármely követelésért. A szóban forgó állam vagy uniós intézmény felelős a kirendelt személlyel szembeni bármely eljárás megindításáért.

(3)   A nemzetközi és helyi polgári személyzet alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit a misszióvezető és a személyzet tagja közötti szerződésben kell meghatározni.

9. cikk

Parancsnoki lánc

(1)   Az EUPOL RD Congo válságkezelési műveletként egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.

(2)   A Tanács és a főképviselő felügyelete alatt a PBB gyakorolja az EUPOL RD Congo politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását.

(3)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint a főképviselő átfogó felügyelete alatt – gyakorolja az EUPOL RD Congo stratégiai szintű helyszíni parancsnokságát és ellenőrzését, és e minőségében utasításokat ad a misszióvezetőnek, valamint tanácsokkal és technikai támogatással segíti.

(4)   A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül tesz jelentést a Tanácsnak.

(5)   Helyi szinten a misszióvezető gyakorolja az EUPOL RD Congo feletti parancsnokságot és ellenőrzést, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak felel.

10. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács és a főképviselő felügyelete alatt – a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 38. cikkének harmadik bekezdése alapján hozza meg a vonatkozó határozatokat. Ezen felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint a műveleti koncepció (CONOPS) és az OPLAN módosítására is vonatkozik. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.

(2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.

(3)   A polgári műveleti parancsnok és a misszióvezető rendszeresen és szükség szerint jelentést tesz a PBB részére a felelősségi körükbe tartozó kérdésekről.

11. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak a misszióban való közreműködésre, amennyiben viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, ideértve a fizetést, a teljes körű biztosítást, a napidíjakat, valamint a KDK-ba való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit is, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.

(2)   A misszióhoz hozzájáruló harmadik államokat a misszió napi irányítását illetően a tagállamokkal azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.

(3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a felajánlott hozzájárulások elfogadásával kapcsolatban hozza meg a megfelelő döntéseket, valamint hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.

(4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások, valamint szükség szerint további technikai megállapodások hatálya alá tartoznak. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam uniós válságkezelési műveletekben való részvételre vonatkozó keretmegállapodást köt, az adott megállapodás rendelkezései alkalmazandók a misszió vonatkozásában is.

12. cikk

Biztonság

(1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. és a 9. cikkel összhangban, a Tanács Biztonsági Hivatalával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPOL RD Congo érdekében történő megfelelő és hatékony végrehajtását.

(2)   A misszióvezető felel a misszió biztonságáért, valamint a Szerződés V. címe és az azt támogató jogi eszközök értelmében az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján a misszió tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.

(3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (Senior Mission Security Officer, SMSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és a Tanács Biztonsági Hivatalával is szoros munkakapcsolatot tart fenn.

(4)   Az EUPOL RD Congo személyi állománya tevékenységének megkezdése előtt kötelező biztonsági képzésen vesz részt az OPLAN-nal összhangban. A személyi állomány ezenkívül az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.

(5)   A misszióvezető a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.

13. cikk

Figyelőszolgálat

Az EUPOL RD Congo-ra vonatkozóan be kell vonni a figyelőszolgálatot.

14. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. október 1-től2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra 6 430 000 EUR.

(2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni.

(3)   A misszió vezetője szerződéses tevékenységeiről teljes jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető munkáját.

(4)   Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre. A misszióvezető – a Bizottság jóváhagyására is figyelemmel – technikai megállapodásokat köthet uniós tagállamokkal, részt vevő harmadik államokkal és egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, szolgáltatásoknak és helyiségeknek az EUPOL RD Congo számára való beszerzését illetően.

(5)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják a misszió operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását is.

(6)   A költségek ezen határozat elfogadásának napjától kezdve számolhatók el.

15. cikk

Koordináció

(1)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül, az KDK támogatását célzó uniós fellépés következetességének biztosítása érdekében a misszióvezető az uniós küldöttséggel és az EUSEC RD Congo-val szoros együttműködésben végzi tevékenységét.

(2)   A misszióvezető szorosan összehangolja tevékenységét az érintett tagállamok diplomáciai képviseleteinek vezetőivel.

(3)   A misszióvezető együttműködik az országban jelen lévő egyéb nemzetközi szereplőkkel, és szorosan együttműködik az ENSZ MONUSCO-val.

16. cikk

Minősített adatok kiadása

(1)   A főképviselő szükség szerint, valamint a misszió igényeinek és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „CONFIDENTIEL UE” szintig az ezen határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.

(2)   A főképviselő – a misszió operatív igényeinek függvényében és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig az ENSZ és az EBESZ részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.

(3)   Egyedi és azonnali operatív igény esetén a főképviselő – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – jogosult a fogadó állam részére is átadni a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig. Minden más esetben ilyen adatoknak és dokumentumoknak a fogadó állam részére történő átadására a fogadó államnak az EU-val folytatott együttműködésére vonatkozó megfelelő eljárások szerint kerül sor.

(4)   A főképviselő jogosult harmadik államok és az (1), (2) és (3) bekezdésben említett nemzetközi szervezetek részére a misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, EU nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (6) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó uniós dokumentumok átadására.

17. cikk

A misszió felülvizsgálata

A misszióvezető által készített jelentés alapján félévente a PBB elé kell terjeszteni a misszió felülvizsgálatát.

18. cikk

Hatálybalépés és időtartam

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 151., 2007.6.13., 46. o.

1

(2)  HL L 164., 2008.6.25., 44. o.

2

(3)  HL L 151., 2009.6.16., 40. o.

3

(4)  HL L 149., 2010.6.15., 11. o.

4

(5)  A Tanács 2001. március 19-i 2001/264/EK határozata a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról (HL L 101., 2001.4.11., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2009. december 1-i 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

6

---

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. szeptember 28.)

az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról

(2010/577/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | 2009. szeptember 3-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (a továbbiakban: PET) Unióba történő behozatalára vonatkozóan. 2010. június 1-jén a Bizottság 472/2010/EU rendeletével (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

2009. szeptember 3-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (a továbbiakban: PET) Unióba történő behozatalára vonatkozóan. 2010. június 1-jén a Bizottság 472/2010/EU rendeletével (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

| (2) | Az eljárást azt követően indították meg, hogy 2009. július 20-án a Plastics Europe polietilén-tereftaláttal foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást azt követően indították meg, hogy 2009. július 20-án a Plastics Europe polietilén-tereftaláttal foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

| (4) | Egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat során a Bizottság a 473/2010/EK rendelettel (4) ideiglenes kiegyenlítő vámot is kivetett az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

Egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat során a Bizottság a 473/2010/EK rendelettel (4) ideiglenes kiegyenlítő vámot is kivetett az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára.

2.   Az eljárás további menete

| (5) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik szóbeli előterjesztésére is. |
| --- | --- |

(5)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik szóbeli előterjesztésére is.

| (6) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

| (7) | Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a dömpingellenes eljárás megszüntetésére és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadítására vonatkozó javaslat megszületett (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(7)

Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a dömpingellenes eljárás megszüntetésére és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadítására vonatkozó javaslat megszületett (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

| (8) | Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(8)

Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

3.   Az eljárásban érintett felek

| (9) | Néhány érintett fél azt állította, hogy az uniós gyártók mintája következetlen és nem reprezentatív, ennélfogva a kárelemzés hiányos volt. Különösen arra hivatkoztak, hogy a termelők kis száma miatt a mintavétel szükségtelen volt. Emellett úgy vélték, hogy a vállaltcsoportok önálló jogi egységekre történő „mesterséges” szétbontása miatt a minta egyes piavezetőket (Artenius, M&G Polimeri) nem tartalmazott, továbbá a mintavétel módszere következetlen volt, mivel a minta két vállalatcsoportot mégis tartalmazott. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a minta nem volt reprezentatív, mivel nem foglalt magában olyan gyártót, amely kapcsolt PET-feldolgozó részére elégséges mennyiségben értékesít. Következésképpen az intézmények állítólag nem tudták felmérni az uniós gazdasági ágazat valódi kínálati kapacitását, és nem vették figyelembe az uniós gazdasági ágazat érdekellentétét. Ezen túlmenően, mivel egy vállalat nem bocsátott rendelkezésre minden szükséges információt, és kizárták a mintából, a reprezentativitás állítólag az uniós gyártás 28 %-ára csökkent. Ugyanezek az érdekelt felek azt állították, hogy a kiválasztott minta statisztikailag sem volt érvényes. |
| --- | --- |

(9)

Néhány érintett fél azt állította, hogy az uniós gyártók mintája következetlen és nem reprezentatív, ennélfogva a kárelemzés hiányos volt. Különösen arra hivatkoztak, hogy a termelők kis száma miatt a mintavétel szükségtelen volt. Emellett úgy vélték, hogy a vállaltcsoportok önálló jogi egységekre történő „mesterséges” szétbontása miatt a minta egyes piavezetőket (Artenius, M&G Polimeri) nem tartalmazott, továbbá a mintavétel módszere következetlen volt, mivel a minta két vállalatcsoportot mégis tartalmazott. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a minta nem volt reprezentatív, mivel nem foglalt magában olyan gyártót, amely kapcsolt PET-feldolgozó részére elégséges mennyiségben értékesít. Következésképpen az intézmények állítólag nem tudták felmérni az uniós gazdasági ágazat valódi kínálati kapacitását, és nem vették figyelembe az uniós gazdasági ágazat érdekellentétét. Ezen túlmenően, mivel egy vállalat nem bocsátott rendelkezésre minden szükséges információt, és kizárták a mintából, a reprezentativitás állítólag az uniós gyártás 28 %-ára csökkent. Ugyanezek az érdekelt felek azt állították, hogy a kiválasztott minta statisztikailag sem volt érvényes.

| (10) | Azt az érvet illetően, miszerint a minta a gyártók kis száma miatt szükségtelen volt, emlékeztetni kell arra, hogy a mintavételre 14 uniós gyártó jelentkezett, akik nyolc vállalatcsoporthoz tartoznak. Tekintve az együttműködő uniós gyártók objektíve nagy számát (14 uniós gyártó), a mintavételt az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján végezték. A kiválasztott minta öt vállalatot foglalt magában (hat gyártó telephellyel). |
| --- | --- |

(10)

Azt az érvet illetően, miszerint a minta a gyártók kis száma miatt szükségtelen volt, emlékeztetni kell arra, hogy a mintavételre 14 uniós gyártó jelentkezett, akik nyolc vállalatcsoporthoz tartoznak. Tekintve az együttműködő uniós gyártók objektíve nagy számát (14 uniós gyártó), a mintavételt az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján végezték. A kiválasztott minta öt vállalatot foglalt magában (hat gyártó telephellyel).

| (11) | A minta reprezentativitására vonatkozó első állítást illetően megjegyzendő, hogy az intézmények a mintába felvehetnek egy vállalatcsoporthoz tartozó egyedi vállalatokat, amennyiben azok reprezentatívak és külön számviteli nyilvántartással rendelkeznek. A nyolc vállalatcsoporthoz tartozó mind a tizennégy vállalat megvizsgálása akadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését. Azonban az, hogy két vállalatcsoportot vettek fel a mintába, nem összeegyeztethetetlen a jelen esetben alkalmazott mintavételi módszerrel, azaz az uniós ügyfeleknek teljesített legnagyobb értékesítési volumen módszerével. |
| --- | --- |

(11)

A minta reprezentativitására vonatkozó első állítást illetően megjegyzendő, hogy az intézmények a mintába felvehetnek egy vállalatcsoporthoz tartozó egyedi vállalatokat, amennyiben azok reprezentatívak és külön számviteli nyilvántartással rendelkeznek. A nyolc vállalatcsoporthoz tartozó mind a tizennégy vállalat megvizsgálása akadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését. Azonban az, hogy két vállalatcsoportot vettek fel a mintába, nem összeegyeztethetetlen a jelen esetben alkalmazott mintavételi módszerrel, azaz az uniós ügyfeleknek teljesített legnagyobb értékesítési volumen módszerével.

| (12) | Az Indorama esetében a csoport a vizsgálati időszakon belül két különböző gyártó telephellyel rendelkezett, eggyel Hollandiában, eggyel pedig az Egyesült Királyságban. E csoport szerepeltetése a mintában megfelel az alkalmazott mintavételi módszernek, mivel jogi és pénzügyi szempontból a telephelyek egy személyt képeztek. A vizsgálati időszak alatt a két különálló (egy Olaszországban, egy másik Németországban) PET-gyártó egységgel rendelkező Equipolymers esetében a társaság mindkét helyszínre vonatkozóan konszolidált adatokat szolgáltatott. Tekintve, hogy a társaság központjánál tett látogatás alkalmával lehetőség nyílt e konszolidált adatok ellenőrzésére, az a döntés született, hogy a jelen eljárás szempontjából az Equipolymers PET-gyártó társaságait egy szervezetként kezelik. Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint az Arteniusnak és az M&G Polimerinek piacvezető volta miatt szerepelnie kellett volna a mintában, meg kell jegyezni, hogy ezek egységei közül egy sem tartozott azon vállalatokhoz, amelyek az uniós ügyfeleknek a legnagyobb volumenű értékesítést teljesítették. |
| --- | --- |

(12)

Az Indorama esetében a csoport a vizsgálati időszakon belül két különböző gyártó telephellyel rendelkezett, eggyel Hollandiában, eggyel pedig az Egyesült Királyságban. E csoport szerepeltetése a mintában megfelel az alkalmazott mintavételi módszernek, mivel jogi és pénzügyi szempontból a telephelyek egy személyt képeztek. A vizsgálati időszak alatt a két különálló (egy Olaszországban, egy másik Németországban) PET-gyártó egységgel rendelkező Equipolymers esetében a társaság mindkét helyszínre vonatkozóan konszolidált adatokat szolgáltatott. Tekintve, hogy a társaság központjánál tett látogatás alkalmával lehetőség nyílt e konszolidált adatok ellenőrzésére, az a döntés született, hogy a jelen eljárás szempontjából az Equipolymers PET-gyártó társaságait egy szervezetként kezelik. Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint az Arteniusnak és az M&G Polimerinek piacvezető volta miatt szerepelnie kellett volna a mintában, meg kell jegyezni, hogy ezek egységei közül egy sem tartozott azon vállalatokhoz, amelyek az uniós ügyfeleknek a legnagyobb volumenű értékesítést teljesítették.

| (13) | Azon állításra nézve, miszerint a minta azért nem reprezentatív, mert nem tartalmaz egy olyan gyártót, amely főleg belső felhasználásra termel, meg kell jegyezni, hogy ilyen állítás esetén a kínálati kapacitást az uniós érdekek elemzésének keretében lehet vizsgálni, és e célból a saját felhasználás a termelési volumenből levonható. Így egyes károkozási tényezők vizsgálatához nincs szükség ilyen termelő szerepeltetésére a mintában. Másodszor, az adott vállalat uniós termelői és ugyanakkor feldolgozói pozíciójából fakadó esetleges kettős érdeket szintén vizsgálni lehet az uniós érdekek elemzése során. Az, hogy egy vállalat uniós gyártó és feldolgozó is, nem kapcsolódik az uniós gazdasági ágazat teljesítményéhez, ahol a független uniós vevőknek teljesített értékesítés minősül referenciaértéknek. Ennélfogva az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(13)

Azon állításra nézve, miszerint a minta azért nem reprezentatív, mert nem tartalmaz egy olyan gyártót, amely főleg belső felhasználásra termel, meg kell jegyezni, hogy ilyen állítás esetén a kínálati kapacitást az uniós érdekek elemzésének keretében lehet vizsgálni, és e célból a saját felhasználás a termelési volumenből levonható. Így egyes károkozási tényezők vizsgálatához nincs szükség ilyen termelő szerepeltetésére a mintában. Másodszor, az adott vállalat uniós termelői és ugyanakkor feldolgozói pozíciójából fakadó esetleges kettős érdeket szintén vizsgálni lehet az uniós érdekek elemzése során. Az, hogy egy vállalat uniós gyártó és feldolgozó is, nem kapcsolódik az uniós gazdasági ágazat teljesítményéhez, ahol a független uniós vevőknek teljesített értékesítés minősül referenciaértéknek. Ennélfogva az állítást elutasították.

| (14) | A minta átfogó reprezentatív voltára vonatkozó állítás tekintetében megismétlendő, hogy a minta négy vállalatra csökkentése az összes együttműködő gyártó értékesítésének reprezentativitását 65 %-ról 47 %-ra csökkentette. Ugyanez a négy vállalat tette ki az uniós termelés 52 %-át. Ez az Unión belüli független vevőknek teljesített értékesítés szempontjából az uniós termelők reprezentatív mintájának minősül. |
| --- | --- |

(14)

A minta átfogó reprezentatív voltára vonatkozó állítás tekintetében megismétlendő, hogy a minta négy vállalatra csökkentése az összes együttműködő gyártó értékesítésének reprezentativitását 65 %-ról 47 %-ra csökkentette. Ugyanez a négy vállalat tette ki az uniós termelés 52 %-át. Ez az Unión belüli független vevőknek teljesített értékesítés szempontjából az uniós termelők reprezentatív mintájának minősül.

| (15) | Azon állítást tekintve, amely szerint a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése a „statisztikailag érvényes” minta alternatívájaként egyértelműen lehetővé teszi, hogy a minta a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható értékesítések legnagyobb reprezentatív volumenén alapuljon. |
| --- | --- |

(15)

Azon állítást tekintve, amely szerint a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése a „statisztikailag érvényes” minta alternatívájaként egyértelműen lehetővé teszi, hogy a minta a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható értékesítések legnagyobb reprezentatív volumenén alapuljon.

| (16) | A megállapításokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)–(10) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(16)

A megállapításokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)–(10) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (17) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése az érintett terméket az érintett országokból származó, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalátként határozta meg. |
| --- | --- |

(17)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése az érintett terméket az érintett országokból származó, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalátként határozta meg.

| (18) | Továbbá az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében szerepelt, hogy a vizsgálat szerint az Európai Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és eladott PET, valamint az érintett országok hazai piacain gyártott és eladott, valamint az Európai Unióba exportált PET hasonló termékek. |
| --- | --- |

(18)

Továbbá az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében szerepelt, hogy a vizsgálat szerint az Európai Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és eladott PET, valamint az érintett országok hazai piacain gyártott és eladott, valamint az Európai Unióba exportált PET hasonló termékek.

| (19) | Mivel a vizsgálat tárgyát képező termék homogén terméknek minősült, azt a dömping- és kárkülönbözet számítása céljából nem osztották további terméktípusokra. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a vizsgálat tárgyát képező termék homogén terméknek minősült, azt a dömping- és kárkülönbözet számítása céljából nem osztották további terméktípusokra.

| (20) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a PET-et a különböző viszkozitási értékek szerint különböző terméktípusokra kellene osztani, mivel a termelt PET-típus különböző lehetséges alkalmazásainak meghatározása szempontjából lényeges a viszkozitási érték. Az állítást elfogadandóként értékelték, ennek megfelelően kiigazították a dömping- és a kárkülönbözet számításának módszerét. |
| --- | --- |

(20)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a PET-et a különböző viszkozitási értékek szerint különböző terméktípusokra kellene osztani, mivel a termelt PET-típus különböző lehetséges alkalmazásainak meghatározása szempontjából lényeges a viszkozitási érték. Az állítást elfogadandóként értékelték, ennek megfelelően kiigazították a dömping- és a kárkülönbözet számításának módszerét.

C.   DÖMPING

| (21) | A (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a dömpingkülönbözet számításának módszerét kiigazították; ennek megfelelően a dömpingkülönbözetet minden érintett ország tekintetében terméktípusonként külön számítják ki. |
| --- | --- |

(21)

A (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a dömpingkülönbözet számításának módszerét kiigazították; ennek megfelelően a dömpingkülönbözetet minden érintett ország tekintetében terméktípusonként külön számítják ki.

1.   Irán

1.1.   Rendes érték

| (22) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)–(18) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(22)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)–(18) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

1.2.   Exportár

| (23) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(23)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

1.3.   Összehasonlítás

| (24) | Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az iráni exportőr nem volt képes bizonyítékokkal alátámasztható módon számszerűsíteni az Irán elleni szankciók állítólagos hatását. Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban a vállalat azt az észrevételt tette, hogy a tisztességes összehasonlítás biztosítása nem az exportőr, hanem a vizsgálatot végző hatóság feladata. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint kiigazítást lehet végezni egyéb tényezőkben mutatkozó különbségek esetében, ha bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot, különös tekintettel arra, hogy a fogyasztók a hazai piacon tartósan más árat fizetnek az e tényezőkben mutatkozó eltérések miatt. Mivel az egyéb tényezők meglétének bizonyítása az exportőr feladata, az állítást elutasították, és az ideiglenes rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(24)

Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az iráni exportőr nem volt képes bizonyítékokkal alátámasztható módon számszerűsíteni az Irán elleni szankciók állítólagos hatását. Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban a vállalat azt az észrevételt tette, hogy a tisztességes összehasonlítás biztosítása nem az exportőr, hanem a vizsgálatot végző hatóság feladata. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint kiigazítást lehet végezni egyéb tényezőkben mutatkozó különbségek esetében, ha bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot, különös tekintettel arra, hogy a fogyasztók a hazai piacon tartósan más árat fizetnek az e tényezőkben mutatkozó eltérések miatt. Mivel az egyéb tényezők meglétének bizonyítása az exportőr feladata, az állítást elutasították, és az ideiglenes rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (25) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)–(25) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(25)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)–(25) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

| (26) | Az Iránra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 26,8 %. |
| --- | --- |

(26)

Az Iránra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 26,8 %.

2.   Pakisztán

2.1.   Rendes érték

| (27) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(29) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(27)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(29) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

2.2.   Exportár

| (28) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(28)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

2.3.   Összehasonlítás

| (29) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (31)–(32) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(29)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (31)–(32) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (30) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(30)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

| (31) | Az egyetlen pakisztáni exportáló gyártóra, a Novatex Limited vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van. |
| --- | --- |

(31)

Az egyetlen pakisztáni exportáló gyártóra, a Novatex Limited vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van.

| (32) | Mivel az érintett terméknek nincsenek más gyártói Pakisztánban, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni. |
| --- | --- |

(32)

Mivel az érintett terméknek nincsenek más gyártói Pakisztánban, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni.

3.   Egyesült Arab Emírségek

3.1.   Rendes érték

| (33) | A módszer (20) és (21) preambulumbekezdésben kifejtett megváltoztatása következtében egyes terméktípusok tekintetében a (37) és (38) preambulumbekezdésben vizsgált kérdésre – azaz hogy az értékesítés rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek-e – kapott válaszok eredményei is megváltoztak. Tehát ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
| --- | --- |

(33)

A módszer (20) és (21) preambulumbekezdésben kifejtett megváltoztatása következtében egyes terméktípusok tekintetében a (37) és (38) preambulumbekezdésben vizsgált kérdésre – azaz hogy az értékesítés rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek-e – kapott válaszok eredményei is megváltoztak. Tehát ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

| (34) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus esetében nem volt nyereséges értékesítés, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(34)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus esetében nem volt nyereséges értékesítés, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.

| (35) | Ha az exportáló gyártók által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerint kellett a rendes értéket kiszámítani. |
| --- | --- |

(35)

Ha az exportáló gyártók által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerint kellett a rendes értéket kiszámítani.

| (36) | Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártó hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult. |
| --- | --- |

(36)

Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártó hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.

3.2.   Exportár

| (37) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(37)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

3.3.   Összehasonlítás

| (38) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (40)–(41) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(38)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (40)–(41) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (39) | A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik. |
| --- | --- |

(39)

A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

| (40) | Az Egyesült Arab Emírségek egyetlen exportáló gyártóra, a JBF RAK LLC vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van. |
| --- | --- |

(40)

Az Egyesült Arab Emírségek egyetlen exportáló gyártóra, a JBF RAK LLC vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van.

| (41) | Mivel az Egyesült Arab Emírségekben az érintett terméknek nincs más gyártója, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni. |
| --- | --- |

(41)

Mivel az Egyesült Arab Emírségekben az érintett terméknek nincs más gyártója, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni.

D.   A KÁR

1.   Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és uniós felhasználás

| (42) | Az uniós gyártásra, uniós gazdasági ágazatra és uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek nem érkeztek. Az ideiglenes rendelet (45)–(50) preambulumbekezdésének megállapításait ezért megerősítik. |
| --- | --- |

(42)

Az uniós gyártásra, uniós gazdasági ágazatra és uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek nem érkeztek. Az ideiglenes rendelet (45)–(50) preambulumbekezdésének megállapításait ezért megerősítik.

2.   Az érintett országokból érkező import

2.1.   Az érintett import hatásainak halmozott figyelembevétele

| (43) | Ismételten emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében úgy ítélték, hogy mivel a Pakisztán esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ideiglenes vizsgálat alapján dömpingeltnek ítélt behozatallal együtt. |
| --- | --- |

(43)

Ismételten emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében úgy ítélték, hogy mivel a Pakisztán esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ideiglenes vizsgálat alapján dömpingeltnek ítélt behozatallal együtt.

| (44) | Mivel a további vizsgálat rámutatott, hogy az Egyesült Arab Emírségek esetében megállapított dömpingkülönbözet szintén a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból származó dömpingelt behozatallal együtt. Következésképp a behozatalok összesített értékelésére nem került sor. |
| --- | --- |

(44)

Mivel a további vizsgálat rámutatott, hogy az Egyesült Arab Emírségek esetében megállapított dömpingkülönbözet szintén a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból származó dömpingelt behozatallal együtt. Következésképp a behozatalok összesített értékelésére nem került sor.

2.2.   Az érintett import volumene

| (45) | Az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalainak volumene viszonylag alacsony szintről indult 2006-ban, azonban a VI-ig fokozatosan emelkedett, a VI során elérve az 55 500 tonnát. Pontosabban az Iránból származó import több mint duplájára emelkedett 2006 és 2007 között, mielőtt 2008-ban több mint 100 százalékponttal, majd 2008 és a VI között ismételten közel 130 százalékponttal nőtt.

  1.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Iránból származó dömpingelt import volumene (tonna) | 11 752 | 26 624 | 40 101 | 55 500 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 227 | 341 | 472 |
| Az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése | 0,4 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Forrás: Eurostat. |

(45)

Az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalainak volumene viszonylag alacsony szintről indult 2006-ban, azonban a VI-ig fokozatosan emelkedett, a VI során elérve az 55 500 tonnát. Pontosabban az Iránból származó import több mint duplájára emelkedett 2006 és 2007 között, mielőtt 2008-ban több mint 100 százalékponttal, majd 2008 és a VI között ismételten közel 130 százalékponttal nőtt.

1.   táblázat

2006

2007

2008

VI

Az Iránból származó dömpingelt import volumene (tonna)

11 752

26 624

40 101

55 500

Index (2006 = 100)

100

227

341

472

Az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése

0,4 %

0,9 %

1,4 %

1,9 %

Forrás: Eurostat.

2.3.   Az érintett import piaci részesedése

| (46) | Az Iránból származó import piaci részesedése 2006-ban 0,4 % volt, és a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összességében 1,5 százalékponttal nőtt. Pontosabban 2006 és 2007 között 0,5 százalékponttal emelkedett, további 0,5 százalékponttal 2007 és 2008 között, valamint 0,5 százalékponttal nőtt 2008 és a VI között. A VI során az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése 1,9 % volt. |
| --- | --- |

(46)

Az Iránból származó import piaci részesedése 2006-ban 0,4 % volt, és a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összességében 1,5 százalékponttal nőtt. Pontosabban 2006 és 2007 között 0,5 százalékponttal emelkedett, további 0,5 százalékponttal 2007 és 2008 között, valamint 0,5 százalékponttal nőtt 2008 és a VI között. A VI során az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése 1,9 % volt.

2.4.   Árak

i.   Az árak alakulása

| (47) | Az átlagos importár 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a legnagyobb árzuhanásra 2008 és a VI között került sor. Pontosabban az átlagár 2007-ben stabil maradt, 2008-ban 2 százalékponttal csökkent, mielőtt további 9 százalékponttal esett vissza a VI-ban.

  2.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Iránból származó importár (EUR/tonna) | 1 033 | 1 034 | 1 008 | 920 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 89 |
| Forrás: Eurostat. |

(47)

Az átlagos importár 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a legnagyobb árzuhanásra 2008 és a VI között került sor. Pontosabban az átlagár 2007-ben stabil maradt, 2008-ban 2 százalékponttal csökkent, mielőtt további 9 százalékponttal esett vissza a VI-ban.

2.   táblázat

2006

2007

2008

VI

Az Iránból származó importár (EUR/tonna)

1 033

1 034

1 008

920

Index

100

100

98

89

Forrás: Eurostat.

ii.   Áralákínálás

| (48) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az iráni exportőr észrevételt tett, miszerint kárkülönbözetét túl magasan állapították meg, mivel a kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának összegét helytelenül számították ki, és emiatt a súlyozott átlagos eladási egységárat túlságosan alacsonyan állapították meg. A kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának számszerűsítésére azonban nem érkezett alternatív javaslat. Valójában az ideiglenes számításban a kereskedelem szintjére vonatkozó összeg fix tonnánkénti összeg volt, amely az együttműködő importáló ügynök által felszámított jutalék, és az átlagos CIF árnak mintegy 1 %-át teszi ki. E kiigazításra nézve más információ nem áll rendelkezésre, ezért az állítást elutasították. Ugyanez a fél arra is hivatkozott, hogy a behozatalt követő költségekre számított 2 %-os arány túlságosan alacsonynak tűnik. E tekintetben meg kell ismételni, hogy e vizsgálatban nem működött együtt importőr, és nem volt lehetőség a behozatalt követő tényleges költségek ellenőrzésére. Így egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a korábbi eljárásokban használt rátát alkalmazták. |
| --- | --- |

(48)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az iráni exportőr észrevételt tett, miszerint kárkülönbözetét túl magasan állapították meg, mivel a kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának összegét helytelenül számították ki, és emiatt a súlyozott átlagos eladási egységárat túlságosan alacsonyan állapították meg. A kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának számszerűsítésére azonban nem érkezett alternatív javaslat. Valójában az ideiglenes számításban a kereskedelem szintjére vonatkozó összeg fix tonnánkénti összeg volt, amely az együttműködő importáló ügynök által felszámított jutalék, és az átlagos CIF árnak mintegy 1 %-át teszi ki. E kiigazításra nézve más információ nem áll rendelkezésre, ezért az állítást elutasították. Ugyanez a fél arra is hivatkozott, hogy a behozatalt követő költségekre számított 2 %-os arány túlságosan alacsonynak tűnik. E tekintetben meg kell ismételni, hogy e vizsgálatban nem működött együtt importőr, és nem volt lehetőség a behozatalt követő tényleges költségek ellenőrzésére. Így egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a korábbi eljárásokban használt rátát alkalmazták.

| (49) | A fentieket tekintve véglegesen megerősítést nyert, hogy az Iránból származó és az Unióban értékesített dömpingelt termékeket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3,2 % alákínálással értékesítették. |
| --- | --- |

(49)

A fentieket tekintve véglegesen megerősítést nyert, hogy az Iránból származó és az Unióban értékesített dömpingelt termékeket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3,2 % alákínálással értékesítették.

3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

| (50) | Néhány érintett fél azt állította, hogy károkozás nem is történt, mivel az állítólagosan rosszul megválasztott minta miatt nem lehetett az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoztatni az eredményeket. Állításuk szerint, mivel egy (a mintában nem szereplő) vállalat jelezte, hogy kapacitásának több mint 100 %-át kihasználja, ez egyértelműen jelzi a károkozás hiányát. Meg kell jegyezni, hogy a benyújtott információ a szóban forgó vállalat által egy harmadik ország tőzsdehatósághoz benyújtott dokumentációjának kivonata, és ezeket az információkat nem ellenőrizték. Ez az információ továbbá az eljárás során nyilvántartott információknak sem felel meg. Ezen túlmenően egyetlen uniós gyártó kapacitáskihasználása önmagában semmiképp sem változtathatja meg a mintában szereplő és a többi uniós gyártó számára megállapított, csaknem az összes többi kármutatót illető, kárra vonatkozó megállapításokat. |
| --- | --- |

(50)

Néhány érintett fél azt állította, hogy károkozás nem is történt, mivel az állítólagosan rosszul megválasztott minta miatt nem lehetett az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoztatni az eredményeket. Állításuk szerint, mivel egy (a mintában nem szereplő) vállalat jelezte, hogy kapacitásának több mint 100 %-át kihasználja, ez egyértelműen jelzi a károkozás hiányát. Meg kell jegyezni, hogy a benyújtott információ a szóban forgó vállalat által egy harmadik ország tőzsdehatósághoz benyújtott dokumentációjának kivonata, és ezeket az információkat nem ellenőrizték. Ez az információ továbbá az eljárás során nyilvántartott információknak sem felel meg. Ezen túlmenően egyetlen uniós gyártó kapacitáskihasználása önmagában semmiképp sem változtathatja meg a mintában szereplő és a többi uniós gyártó számára megállapított, csaknem az összes többi kármutatót illető, kárra vonatkozó megállapításokat.

| (51) | További észrevétel vagy lényeges megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (63)–(82) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(51)

További észrevétel vagy lényeges megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (63)–(82) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

4.   A károkozásra vonatkozó következtetések

| (52) | További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)–(85) preambulumbekezdésének a kárra vonatkozó következtetéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(52)

További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)–(85) preambulumbekezdésének a kárra vonatkozó következtetéseit megerősítik.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A dömpingelt import hatása

| (53) | 2006 és a VI között az Iránból származó dömpingelt behozatal mennyiségének közel ötszörös, és az uniós piaci részesedésének ennek megfelelő, azaz 1,5 százalékpontos növekedése, valamint a megállapított (a VI alatt 3,2 %-os) alákínálás általában egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. Ebből levonható az a következetés, hogy az Iránból származó dömpingelt import hatással volt az uniós gazdasági ágazatot ért kárra. |
| --- | --- |

(53)

2006 és a VI között az Iránból származó dömpingelt behozatal mennyiségének közel ötszörös, és az uniós piaci részesedésének ennek megfelelő, azaz 1,5 százalékpontos növekedése, valamint a megállapított (a VI alatt 3,2 %-os) alákínálás általában egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. Ebből levonható az a következetés, hogy az Iránból származó dömpingelt import hatással volt az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.

| (54) | Fontos hangsúlyozni, hogy egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes eljárás során megállapítást nyert, hogy a Pakisztánból, az Egyesült Arab Emírségekből és Iránból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(54)

Fontos hangsúlyozni, hogy egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes eljárás során megállapítást nyert, hogy a Pakisztánból, az Egyesült Arab Emírségekből és Iránból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (55) | Másrészről, a Koreából és Pakisztánból származó import jelentős volumenét és alacsony árait tekintve, az is megerősítést nyert, hogy a (94) és (96) preambulumbekezdésben említettek szerint bizonyos mértékig ezek a behozatalok is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(55)

Másrészről, a Koreából és Pakisztánból származó import jelentős volumenét és alacsony árait tekintve, az is megerősítést nyert, hogy a (94) és (96) preambulumbekezdésben említettek szerint bizonyos mértékig ezek a behozatalok is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (56) | Ebben az eljárásban megállapították továbbá, hogy az Egyesült Arab Emírségekből származó jelentős mennyiségű (körülbelül 150 000 tonna) import szintén alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(56)

Ebben az eljárásban megállapították továbbá, hogy az Egyesült Arab Emírségekből származó jelentős mennyiségű (körülbelül 150 000 tonna) import szintén alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (57) | Ugyanakkor az iráni import piaci részesedése 2006-ban 1 % alatt volt, 2007-ben és a VI során pedig 55 000 tonnával csupán a 2 %-hoz közelített. |
| --- | --- |

(57)

Ugyanakkor az iráni import piaci részesedése 2006-ban 1 % alatt volt, 2007-ben és a VI során pedig 55 000 tonnával csupán a 2 %-hoz közelített.

| (58) | Azt is meg kell jegyezni, hogy az iráni gyártó esetében megállapított áralákínálás kisebb mértékű volt, mint az Egyesült Arab Emírségekből származó nem dömpingelt behozatal esetében. |
| --- | --- |

(58)

Azt is meg kell jegyezni, hogy az iráni gyártó esetében megállapított áralákínálás kisebb mértékű volt, mint az Egyesült Arab Emírségekből származó nem dömpingelt behozatal esetében.

2.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (59) | Következésképp, bár a fenti elemzés rámutatott, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal gyakorolt némi kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ez a hatás önmagában véve nem volt olyan mértékű, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése előírásainak értelmében jelentősnek minősüljön. |
| --- | --- |

(59)

Következésképp, bár a fenti elemzés rámutatott, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal gyakorolt némi kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ez a hatás önmagában véve nem volt olyan mértékű, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése előírásainak értelmében jelentősnek minősüljön.

F.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (60) | A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó importját nem dömpingelt árakon értékesítették. Következésképp a Pakisztán és az Egyesült Arab Emírségek vonatkozásában folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó importját nem dömpingelt árakon értékesítették. Következésképp a Pakisztán és az Egyesült Arab Emírségek vonatkozásában folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

| (61) | A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Iránból származó importját dömpingelt árakon értékesítették, és ezek a behozatalok bizonyos mértékig hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Iránból származó importját dömpingelt árakon értékesítették, és ezek a behozatalok bizonyos mértékig hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (62) | Azonban az (59) preambulumbekezdésben jelzettek szerint megállapítást nyert, hogy az iráni behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatása nem volt olyan mértékű, hogy jelentősnek lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(62)

Azonban az (59) preambulumbekezdésben jelzettek szerint megállapítást nyert, hogy az iráni behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatása nem volt olyan mértékű, hogy jelentősnek lehessen minősíteni.

| (63) | A fentiekre tekintettel, és figyelembe véve, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal által jelentős károkozás nem történt, azt a következtetést vonták le, hogy az Iránnal szemben folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(63)

A fentiekre tekintettel, és figyelembe véve, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal által jelentős károkozás nem történt, azt a következtetést vonták le, hogy az Iránnal szemben folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

| (64) | A 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket fel kell szabadítani, |
| --- | --- |

(64)

A 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket fel kell szabadítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszüntetik.

2. cikk

A 472/2010/EU rendelet hatályát veszti. Az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási értékű polietilén-tereftalát behozatalára a 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket felszabadítják.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 208., 2009.9.3., 12. o.

2

(3)  HL L 134., 2010.6.1., 4. o.

3

(4)  HL L 134., 2010.6.1., 25. o.

4

---

| 29.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 254/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 254/46

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. szeptember 28.)

Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(az értesítés a C(2010) 6418. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/578/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2009. június 12-én a Bizottság megbízta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát (CESR), hogy adjon szakvéleményt a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keret technikai értékeléséről. |
| --- | --- |

(1)

2009. június 12-én a Bizottság megbízta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát (CESR), hogy adjon szakvéleményt a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keret technikai értékeléséről.

| (2) | 2010. május 21-i véleményében a CESR javaslatot tett arra, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretet a rendelettel egyenértékűnek kell minősíteni. |
| --- | --- |

(2)

2010. május 21-i véleményében a CESR javaslatot tett arra, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretet a rendelettel egyenértékűnek kell minősíteni.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti kerete az 1060/2006/EK rendelettel egyenértékűnek minősüljön, teljesülését kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti kerete az 1060/2006/EK rendelettel egyenértékűnek minősüljön, teljesülését kell vizsgálni.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásbavételi eljárás tárgyát kell képezniük, és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt működnek; a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keret a következő jogszabályokat foglalja magában: a hitelminősítő intézetekről szóló rendelethez kapcsolódó Financial Instruments and Exchange Act (1948. évi 25. számú törvény); a Regulation of Credit Rating Agencies-hez kapcsolódó Cabinet Office Ordinance on Financial Instruments Business (2007. évi 52. számú rendelet); a hitelminősítő intézetekről szóló rendelethez kapcsolódó Cabinet Office Ordinance on Definitions under Article 2 of the Exchange Act (a pénzügyminisztérium 1993. évi 14. számú rendelete), valamint a Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Instruments Business Operators (Supplement) és a Guidelines for Supervision of Credit Rating Agencies. 2009 júniusában a japán parlament (Kokkai) jóváhagyta a hitelminősítő intézetekre vonatkozó új szabályozási keretet, amit a kormányrendeletek és kormányzati hivatali rendeletek közzététele követett 2009 decemberében, amelyek a keretszabályozás feltételeit és részletes szabályait állapították meg. A 2010 áprilisában hatályba lépett keretszabályozás megköveteli a hitelminősítő intézetek bejegyzését a japán Financial Services Agency (JFSA) nyilvántartásába, annak érdekében, hogy hitelminősítése felhasználható legyen Japánban szabályozási célra, valamint jogilag kötelező erejű kötelezettségeket és folyamatos felülvizsgálatot ír elő a hitelminősítő intézetek számára. A JFSA széles körű és átfogó jogosítványokat kapott, és számos intézkedésre van lehetősége, beleértve a büntetést is, azokkal a hitelminősítő intézetekkel szemben, amelyek megszegik a hitelminősítő intézetekről szóló rendelethez kapcsolódó Financial Instruments and Exchange Act rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásbavételi eljárás tárgyát kell képezniük, és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt működnek; a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keret a következő jogszabályokat foglalja magában: a hitelminősítő intézetekről szóló rendelethez kapcsolódó Financial Instruments and Exchange Act (1948. évi 25. számú törvény); a Regulation of Credit Rating Agencies-hez kapcsolódó Cabinet Office Ordinance on Financial Instruments Business (2007. évi 52. számú rendelet); a hitelminősítő intézetekről szóló rendelethez kapcsolódó Cabinet Office Ordinance on Definitions under Article 2 of the Exchange Act (a pénzügyminisztérium 1993. évi 14. számú rendelete), valamint a Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Instruments Business Operators (Supplement) és a Guidelines for Supervision of Credit Rating Agencies. 2009 júniusában a japán parlament (Kokkai) jóváhagyta a hitelminősítő intézetekre vonatkozó új szabályozási keretet, amit a kormányrendeletek és kormányzati hivatali rendeletek közzététele követett 2009 decemberében, amelyek a keretszabályozás feltételeit és részletes szabályait állapították meg. A 2010 áprilisában hatályba lépett keretszabályozás megköveteli a hitelminősítő intézetek bejegyzését a japán Financial Services Agency (JFSA) nyilvántartásába, annak érdekében, hogy hitelminősítése felhasználható legyen Japánban szabályozási célra, valamint jogilag kötelező erejű kötelezettségeket és folyamatos felülvizsgálatot ír elő a hitelminősítő intézetek számára. A JFSA széles körű és átfogó jogosítványokat kapott, és számos intézkedésre van lehetősége, beleértve a büntetést is, azokkal a hitelminősítő intézetekkel szemben, amelyek megszegik a hitelminősítő intézetekről szóló rendelethez kapcsolódó Financial Instruments and Exchange Act rendelkezéseit.

| (5) | A második feltételnek megfelelően harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia. A japán szabályozás a következőkön alapul: a jóhiszeműség elve, a hitelminősítő intézetek kötelezettsége, hogy nagy számú, részletes és pontos előírásokat tartalmazó követelmények előírásával operatív ellenőrző rendszert építsenek ki az igazságos és megfelelő hitelminősítés érdekében, a jog megkerülésével kapcsolatos átfogó szabályozás, az összeférhetetlenségek kezelése, az információk rögzítésének és elérhetővé tételének kötelezettsége mind a JFSA, mind pedig a köz számára. A japán keretszabályozás megfelel az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek az összeférhetetlenségek kezelésével, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokkal, a minősítés színvonalával és módszereivel, a hitelminősítések közzétételével és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítésével kapcsolatban. Ennek alapján a japán keretszabályozás egyenértékű védelmet nyújt a tisztesség, az átláthatóság, valamint a felelős és megbízható hitelminősítési tevékenység érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A második feltételnek megfelelően harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia. A japán szabályozás a következőkön alapul: a jóhiszeműség elve, a hitelminősítő intézetek kötelezettsége, hogy nagy számú, részletes és pontos előírásokat tartalmazó követelmények előírásával operatív ellenőrző rendszert építsenek ki az igazságos és megfelelő hitelminősítés érdekében, a jog megkerülésével kapcsolatos átfogó szabályozás, az összeférhetetlenségek kezelése, az információk rögzítésének és elérhetővé tételének kötelezettsége mind a JFSA, mind pedig a köz számára. A japán keretszabályozás megfelel az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek az összeférhetetlenségek kezelésével, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokkal, a minősítés színvonalával és módszereivel, a hitelminősítések közzétételével és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítésével kapcsolatban. Ennek alapján a japán keretszabályozás egyenértékű védelmet nyújt a tisztesség, az átláthatóság, valamint a felelős és megbízható hitelminősítési tevékenység érdekében.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi testületei befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Ezért a JFSA-t törvény tiltja el a hitelminősítések tartalmának és módszereinek befolyásolásától. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi testületei befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Ezért a JFSA-t törvény tiltja el a hitelminősítések tartalmának és módszereinek befolyásolásától.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keret teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretet az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretszabályozással egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keret teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretet az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretszabályozással egyenértékűnek kell tekinteni.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretszabályozást az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek kell tekinteni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 28-án.

a Bizottság részéről

Michel BARNIER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

---