# Europeiska unionens L 301/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.301.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 301 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången18 november 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.301.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 301

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången18 november 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1051/2010 av den 17 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1052/2010 av den 17 november 2010 om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av november 2010 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009 | 3 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/693/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 juli 2010 om inrättandet av ett gemensamt format för medlemsstaternas andra rapport om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG om begränsning av utsläpp av vissa flyktiga organiska föreningar
  [delgivet med nr K(2010) 4955] | 4 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EU) nr 1051/2010 av den 17 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EU) nr 1052/2010 av den 17 november 2010 om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av november 2010 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009

3

BESLUT

2010/693/EU

*

Kommissionens beslut av den 22 juli 2010 om inrättandet av ett gemensamt format för medlemsstaternas andra rapport om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG om begränsning av utsläpp av vissa flyktiga organiska föreningar
  [delgivet med nr K(2010) 4955]

[delgivet med nr K(2010) 4955]

4

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 303/09/KOL av den 8 juli 2009 om en stödordning för sjötransport i form av en tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk (Island) | 10 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 303/09/KOL av den 8 juli 2009 om en stödordning för sjötransport i form av en tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk (Island)

10

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 18.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 301/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1051/2010

av den 17 november 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 70,9 |
| MK | 55,8 |
| ZZ | 62,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,4 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 78,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,1 |
| TR | 153,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,2 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,8 |
| TN | 78,6 |
| TR | 62,8 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 39,2 |
| TR | 71,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0806 10 10 | BR | 268,6 |
| TR | 151,9 |
| US | 291,7 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 197,9 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 96,5 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

61,0

MA

70,9

MK

55,8

ZZ

62,6

0707 00 05

AL

59,4

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

78,1

ZZ

106,6

0709 90 70

MA

75,1

TR

153,7

ZZ

114,4

0805 20 10

MA

63,2

ZA

141,4

ZZ

102,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,8

TN

78,6

TR

62,8

UY

58,6

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

39,2

TR

71,7

UY

57,1

ZZ

56,0

0806 10 10

BR

268,6

TR

151,9

US

291,7

ZA

79,2

ZZ

197,9

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

CN

82,6

MK

27,2

NZ

99,1

US

96,5

ZA

102,1

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 18.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 301/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1052/2010

av den 17 november 2010

om utfärdande av importlicenser avseende ansökningar som lämnas in under de sju första dagarna av november 2010 inom ramen för den tullkvot för nötkött av hög kvalitet som förvaltas på grundval av förordning (EG) nr 620/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet (3) innehåller föreskrifter för ansökan om och utfärdande av importlicenser. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 om förvaltning av importtullkvoter för nötkött av hög kvalitet (3) innehåller föreskrifter för ansökan om och utfärdande av importlicenser.

| (2) | I artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att om det framgår att kvantiteterna i licensansökningarna överstiger den kvantitet som finns tillgänglig för tullkvotperioden i fråga, bör det fastställas en tilldelningskoefficient för kvantiteterna i varje licensansökan. De ansökningar om importlicens som har lämnats in i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 mellan den 1 och den 7 november 2010 överstiger de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas samt en tillämpningskoefficient. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 föreskrivs att om det framgår att kvantiteterna i licensansökningarna överstiger den kvantitet som finns tillgänglig för tullkvotperioden i fråga, bör det fastställas en tilldelningskoefficient för kvantiteterna i varje licensansökan. De ansökningar om importlicens som har lämnats in i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 mellan den 1 och den 7 november 2010 överstiger de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas samt en tillämpningskoefficient.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicens inom ramen för kvoten med löpnummer 09.4449 som har lämnats in mellan den 1 och den 7 november 2010 i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 620/2009 ska en tilldelningskoefficient på 97,748351 % tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

BESLUT

| 18.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 301/4

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 juli 2010

om inrättandet av ett gemensamt format för medlemsstaternas andra rapport om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG om begränsning av utsläpp av vissa flyktiga organiska föreningar

[delgivet med nr K(2010) 4955]

(2010/693/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 i direktiv 2004/42/EG ska medlemsstaterna se till att de produkter som anges i bilaga I till direktivet släpps ut på marknaden inom deras territorium efter de datum som fastställs i bilaga II till samma direktiv endast om de har en halt av flyktiga organiska föreningar (nedan kallade VOC) som inte överstiger de gränsvärden som anges i bilaga II till samma direktiv och om halten flyktiga organiska föreningar är korrekt märkt enligt artikel 4 i samma direktiv. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 i direktiv 2004/42/EG ska medlemsstaterna se till att de produkter som anges i bilaga I till direktivet släpps ut på marknaden inom deras territorium efter de datum som fastställs i bilaga II till samma direktiv endast om de har en halt av flyktiga organiska föreningar (nedan kallade VOC) som inte överstiger de gränsvärden som anges i bilaga II till samma direktiv och om halten flyktiga organiska föreningar är korrekt märkt enligt artikel 4 i samma direktiv.

| (2) | Enligt artikel 7 i direktiv 2004/42/EG ska medlemsstaterna på grundval av ett gemensamt format som tagits fram av Europeiska kommissionen lämna rapporter om resultaten från de övervakningsprogram som upprättas enligt artikel 6 i det direktivet samt om vilka kategorier och kvantiteter av produkter som har beviljats tillstånd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i direktiv 2004/42/EG ska medlemsstaterna på grundval av ett gemensamt format som tagits fram av Europeiska kommissionen lämna rapporter om resultaten från de övervakningsprogram som upprättas enligt artikel 6 i det direktivet samt om vilka kategorier och kvantiteter av produkter som har beviljats tillstånd.

| (3) | Formatet för den första rapporten som omfattade perioden 1 januari–31 december 2007 upprättades i kommissionens beslut 2007/205/EG (2). Det bör upprättas ett gemensamt format för en andra rapport så att medlemsstaterna kan fullgöra sin skyldighet att lämna en rapport som omfattar perioden 1 januari–31 december 2010. |
| --- | --- |

(3)

Formatet för den första rapporten som omfattade perioden 1 januari–31 december 2007 upprättades i kommissionens beslut 2007/205/EG (2). Det bör upprättas ett gemensamt format för en andra rapport så att medlemsstaterna kan fullgöra sin skyldighet att lämna en rapport som omfattar perioden 1 januari–31 december 2010.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 12.2 i direktiv 2004/42/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 12.2 i direktiv 2004/42/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska använda det format som anges i bilagan till detta beslut då de utarbetar den rapport som avses i artikel 7 i direktiv 2004/42/EG och som omfattar perioden 1 januari–31 december 2010.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 juli 2010.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

1

(2)  EUT L 91, 31.3.2007, s. 48.

2

---

BILAGA

GEMENSAMT FORMAT FÖR INLÄMNING AV RAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV DIREKTIV 2004/42/EG FÖR PERIODEN 1 JANUARI–31 DECEMBER 2010

1.   Allmän information och administrativa bestämmelser

1.1   Myndighet med ansvar för denna rapport:

| Namn: | |
| --- | --- |
| Adress: | |
| Kontaktperson: | |
| E-post: | |
| Tfn | |

Namn:

Adress:

Kontaktperson:

E-post:

Tfn

1.2   Inom ramen för genomförandet av direktiv 2004/42/EG, var vänlig ange den myndighet eller de myndigheter som är utvalda i enlighet med artikel 5 i det direktivet och som ansvarar för

| a) | upprättande, samordning och förvaltning av övervakningsprogrammet (på nationell nivå), |
| --- | --- |

a)

upprättande, samordning och förvaltning av övervakningsprogrammet (på nationell nivå),

| b) | genomförande av inspektioner och kontroller på plats (på regional och/eller lokal nivå), |
| --- | --- |

b)

genomförande av inspektioner och kontroller på plats (på regional och/eller lokal nivå),

| c) | säkerställande av att de nationella bestämmelser som antas för att genomföra direktivet tillämpas. |
| --- | --- |

c)

säkerställande av att de nationella bestämmelser som antas för att genomföra direktivet tillämpas.

1.3   Om flera myndigheter är inblandade i genomförandet av direktiv 2004/42/EG, ange de åtgärder som vidtagits för att säkerställa så enhetlig tillämpning som möjligt av det direktivet i hela territoriet.

2.   Övervakningsprogrammet (artikel 6 i direktiv 2004/42/EG)

2.1   Bifogades en kopia av det nationella övervakningsprogrammet den förra rapporten?

 ja  nej

Har övervakningsprogrammet ändrats sedan förra rapporteringsperioden?

 ja  nej

Om det finns en skriftlig version av övervakningsprogrammet, och den inte bifogades den första övervakningsrapporten, eller om övervakningsprogrammet har ändrats sedan den första rapporten, var vänlig bifoga en kopia av det nya eller reviderade övervakningsprogrammet som bilaga till den här rapporten.

2.2   Om ingen skriftlig beskrivning av övervakningsprogrammet har lämnats, var vänlig beskriv kortfattat programmet med särskild betoning på följande:

| a) | Hur efterlevnaden av VOC-gränsvärdena i bilaga II till direktiv 2004/42/EG kontrolleras. |
| --- | --- |

a)

Hur efterlevnaden av VOC-gränsvärdena i bilaga II till direktiv 2004/42/EG kontrolleras.

| b) | Hur märkningskraven i artikel 4 i direktiv 2004/42/EG kontrolleras. |
| --- | --- |

b)

Hur märkningskraven i artikel 4 i direktiv 2004/42/EG kontrolleras.

| c) | Hur de aktörer som kontrolleras under ett visst år väljs ut. |
| --- | --- |

c)

Hur de aktörer som kontrolleras under ett visst år väljs ut.

| d) | Hur och i vilken utsträckning det sker någon övervakning de år då det inte krävs rapportering till kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Hur och i vilken utsträckning det sker någon övervakning de år då det inte krävs rapportering till kommissionen.

2.3   Uppskatta om möjligt antalet aktörer som är verksamma i medlemsstaterna inom var och en av följande kategorier:

| | Uppskattat antal |
| --- | --- |
| Tillverkare | |
| Importörer | |
| Grossister | |
| Detaljister | |

Uppskattat antal

Tillverkare

Importörer

Grossister

Detaljister

2.4   Utifrån marknadsstrukturen i punkt 2.3, vilka av följande aktörer omfattar övervakningsprogrammet? (1):

 Tillverkare  Importörer  Grossister  Detaljister

 Andra (ange vilka): ...

2.5   Uppskatta om möjligt den produktmängd (i vikt eller volym) på marknaden som omfattas av tillämpningen av direktiv 2004/42/EG för 2010:

2.6   Uppskatta den marknadsandel som kontrolleras av övervakningsprogrammet ett visst år för den produktmängd som släpps ut på marknaden.

 0–20 %  21–40 %  41–60 %  61–80 %  81–100 %

2.7   Kontrollerna utförs normalt på följande sätt (1):

|  | Besök på plats utan att aktören underrättas i förväg. |
| --- | --- |
|  | Besök på plats och aktören underrättas i förväg. |
|  | Annat (förklara närmare): ... |



Besök på plats utan att aktören underrättas i förväg.



Besök på plats och aktören underrättas i förväg.



Annat (förklara närmare): ...

2.8   Hur kontrollerar de behöriga myndigheterna att produkterna inte överskrider VOC-gränsvärdena i bilaga II till direktiv 2004/42/EG (1)?

|  | : | A | : | med prover och produktanalyser gjorda av ett ackrediterat laboratorium enligt de analysmetoder som anges i bilaga III till direktiv 2004/42/EG. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | Utifrån rapporten från en produktanalys som aktören gjort enligt de analysmetoder som anges i bilaga III till direktiv 2004/42/EG (tillverkare, importör, grossist eller detaljist). |
|  | : | C | : | Annat (förklara närmare): ... |



:

A

:

med prover och produktanalyser gjorda av ett ackrediterat laboratorium enligt de analysmetoder som anges i bilaga III till direktiv 2004/42/EG.



:

B

:

Utifrån rapporten från en produktanalys som aktören gjort enligt de analysmetoder som anges i bilaga III till direktiv 2004/42/EG (tillverkare, importör, grossist eller detaljist).



:

C

:

Annat (förklara närmare): ...

2.9   Görs kontrollerna av produktmärkningen med hjälp av (1)

|  | : | A | : | visuella kontroller på plats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | inlämnande av prover på märkningen till den kontrollmyndighet som anges i punkt 1.2 b |
|  | : | C | : | annat (förklara närmare): ... |



:

A

:

visuella kontroller på plats



:

B

:

inlämnande av prover på märkningen till den kontrollmyndighet som anges i punkt 1.2 b



:

C

:

annat (förklara närmare): ...

2.10   Kontroller av en aktör görs (2)

|  | systematiskt och mer än en gång per år för de största aktörerna |
| --- | --- |
|  | systematiskt och en gång per år för de största aktörerna |
|  | slumpmässigt för alla aktörer |
|  | slumpmässigt för små aktörer |
|  | annat (förklara närmare): ... |



systematiskt och mer än en gång per år för de största aktörerna



systematiskt och en gång per år för de största aktörerna



slumpmässigt för alla aktörer



slumpmässigt för små aktörer



annat (förklara närmare): ...

2.11   Ge om möjligt en uppskattning i euro av de totala kostnaderna per år för att genomföra övervakningsprogrammet (personal, provtagning och analys, kontroller avseende märkning, genomförande, övriga kostnader).

Uppskattad övervakningskostnad i euro per år:

|  | Mindre än 20 000 euro |
| --- | --- |
|  | 20 000–40 000 euro |
|  | 41 000–60 000 euro |
|  | Mer än 60 000 euro |



Mindre än 20 000 euro



20 000–40 000 euro



41 000–60 000 euro



Mer än 60 000 euro

3.   De viktigaste resultaten från det övervakningsprogram som genomfördes 2010 (artikel 7 i direktiv 2004/42/EG)

3.1   Sammanfattning av kontrollerna

Ange antalet kontroller av VOC-halten som har genomförts och procentandelen som överskrider de gränsvärden som anges i bilaga II till direktiv 2004/42/EG på medlemsstatsnivå genom att fylla i tabellerna A, B och C.

Medlemsstaterna kan utifrån extrapolering av uppgifter från ett relevant antal myndigheter ange uppskattningar av det antal kontroller av VOC-halten som har genomförts och procentandelen som överskrider de gränsvärden som anges i bilaga II till direktiv 2004/42/EG på medlemsstatsnivå. Om uppgifterna i tabellerna A, B eller C är uppskattningar, uppskatta den marknadsandel som myndigheterna har täckt med avseende på den produktmängd som har släppts ut på marknaden.

 0–20 %  21–40 %  41–60 %  61–80 %  81–100 %

3.1.1   Tabell A (3)

Fyll i tabell A för anläggningar som har kontrollerats med avseende på VOC-halt eller märkning, eller båda.

| Tabell A | Tillverkare | Importörer | Grossister | Detaljister | Andra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Antal anläggningar där VOC-halt och märkning har kontrollerats |

Tabell A

Tillverkare

Importörer

Grossister

Detaljister

Andra

1.

Antal anläggningar där VOC-halt och märkning har kontrollerats

| 2. | Antal anläggningar där VOC-halten har kontrollerats |
| --- | --- |

2.

Antal anläggningar där VOC-halten har kontrollerats

| 3. | Antal anläggningar där märkningen har kontrollerats |
| --- | --- |

3.

Antal anläggningar där märkningen har kontrollerats

3.1.2   Tabell B

Fyll i tabell B för anläggningar som har kontrollerats med avseende på VOC-halt (uppgifterna i rad 1 och 2 i tabell A).

| Tabell B | Tillverkare | Importörer | Grossister | Detaljister | Andra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal produktprover som har analyserats enligt metoderna i 2.8 A eller 2.8 B i denna bilaga | | | | | |
| I förekommande fall, antal produktprover som har analyserats enligt metoden i 2.8 C i denna bilaga | | | | | |
| Procentandel av prover som inte följer VOC-gränsvärdena i fas I (4) | | | | | |
| Procentandel av prover som inte följer VOC-gränsvärdena i fas II (4) | | | | | |

Tabell B

Tillverkare

Importörer

Grossister

Detaljister

Andra

Antal produktprover som har analyserats enligt metoderna i 2.8 A eller 2.8 B i denna bilaga

I förekommande fall, antal produktprover som har analyserats enligt metoden i 2.8 C i denna bilaga

Procentandel av prover som inte följer VOC-gränsvärdena i fas I (4)

Procentandel av prover som inte följer VOC-gränsvärdena i fas II (4)

3.1.3   Tabell C

Fyll i tabell C för anläggningar som har kontrollerats med avseende på märkningen (uppgifterna i rad 1 och 3 i tabell A).

| Tabell C | Tillverkare | Importörer | Grossister | Detaljister | Andra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal märkningar som har kontrollerats med visuell kontroll enligt metoden i 2.9 A i denna bilaga | | | | | |
| Antal märkningar som har kontrollerats med alla andra metoder som anges i 2.9 B eller 2.9 C i denna bilaga | | | | | |
| Procentandel märkningar som inte uppfyller märkningskraven | | | | | |

Tabell C

Tillverkare

Importörer

Grossister

Detaljister

Andra

Antal märkningar som har kontrollerats med visuell kontroll enligt metoden i 2.9 A i denna bilaga

Antal märkningar som har kontrollerats med alla andra metoder som anges i 2.9 B eller 2.9 C i denna bilaga

Procentandel märkningar som inte uppfyller märkningskraven

3.2   Vilka produktkategorier i bilaga I till direktiv 2004/42/EG har i synnerhet inte följt 1) gränsvärdena för VOC-halt i bilaga II och 2) märkningskraven i artikel 4 (upp till de fem mest förekommande kategorierna)?

3.3   I fall av bristande efterlevnad, vilka åtgärder har därefter vidtagits för att säkerställa att direktiv 2004/42/EG följs?

4.   Undantag som beviljats i enlighet med artikel 3.2 i direktiv 2004/42/EG

4.1   Hur har den undantagsordning som anges i artikel 3.2 i direktiv 2004/42/EG upprättats?

4.2   Vilket kontrollsystem har upprättats för att säkerställa att produkter som anges i bilaga I till direktiv 2004/42/EG och som överskrider gränsvärdena i bilaga II till samma direktiv inte säljs till andra aktörer än anläggningar som är registrerade och godkända enligt artiklarna 3 och 4 i rådets direktiv 1999/13/EG (5)?

4.3   Ge om möjligt en uppskattning av kvantiteten undantagna produkter (enligt den klassificering som anges i bilaga I till direktiv 2004/42/EG) 2010.

5.   Enskilda tillstånd som beviljats i enlighet med artikel 3.3 i direktiv 2004/42/EG

5.1   Har ni använt den möjlighet att bevilja enskilda tillstånd som ges i artikel 3.3 i direktiv 2004/42/EG för restaurering och underhåll av byggnader och veteranfordon som är av särskilt historiskt och kulturellt värde?

5.2   Om svaret är ja, beskriv kortfattat hur systemet för att bevilja enskilda tillstånd fungerar.

| a) | Vilka myndigheter ansvarar för att utfärda enskilda tillstånd? |
| --- | --- |

a)

Vilka myndigheter ansvarar för att utfärda enskilda tillstånd?

| b) | Vilka myndigheter ansvarar för att utse byggnader och/eller veteranfordon av särskilt historiskt och kulturellt värde? |
| --- | --- |

b)

Vilka myndigheter ansvarar för att utse byggnader och/eller veteranfordon av särskilt historiskt och kulturellt värde?

| c) | Enligt vilka kriterier har det särskilda historiska och kulturella värdet fastställts? |
| --- | --- |

c)

Enligt vilka kriterier har det särskilda historiska och kulturella värdet fastställts?

| d) | Ge om möjligt en uppskattning av antalet byggnader och/eller veteranfordon som av behöriga myndigheter angetts vara av särskilt historiskt och kulturellt värde? |
| --- | --- |

d)

Ge om möjligt en uppskattning av antalet byggnader och/eller veteranfordon som av behöriga myndigheter angetts vara av särskilt historiskt och kulturellt värde?

| e) | Hur säkerställs att de berörda produkterna






  — | saluförs endast i mycket begränsade kvantiteter, och |
| --- | --- | --- |

e)

Hur säkerställs att de berörda produkterna

—

saluförs endast i mycket begränsade kvantiteter, och

| — | användas endast för restaurering och underhåll av angivna byggnader och/eller fordon? |
| --- | --- |

—

användas endast för restaurering och underhåll av angivna byggnader och/eller fordon?

| f) | Beskriv de produktkategorier och produktkvantiteter som har beviljats tillstånd enligt artikel 3.3 i direktiv 2004/42/EG, helst genom att använda följande tabell:







  Kategori | Överensstämmelse med bilaga I till direktiv 2004/42/EG | Kvantiteter av produkter som är ”färdiga att användas” och som har beviljats tillstånd (i vikt eller volym) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategori 1 | | |
| Kategori 2 osv. | | |

f)

Beskriv de produktkategorier och produktkvantiteter som har beviljats tillstånd enligt artikel 3.3 i direktiv 2004/42/EG, helst genom att använda följande tabell:

Kategori

Överensstämmelse med bilaga I till direktiv 2004/42/EG

Kvantiteter av produkter som är ”färdiga att användas” och som har beviljats tillstånd (i vikt eller volym)

Kategori 1

Kategori 2 osv.

6.   Övriga relevanta upplysningar

6.1   Vilka var de största svårigheterna vid inrättandet och genomförandet av övervakningsprogrammet, även i fråga om genomförandet av direktivet eller administrativa problem i samband med genomförandet av ett konkret övervakningsprogram? Hur löstes dessa svårigheter?

6.2   Var vänlig ange eventuella ytterligare relevanta kommentarer, förslag eller information i samband med genomförandet av direktiv 2004/42/EG.

---

(1)  Fler än ett svar är möjligt.

(2)  Fler än ett svar är möjligt.

(3)  Det totala antalet anläggningar som besökts eller för vilka uppskattningar har gjorts ska vara summan av raderna 1, 2 och 3.

(4)  Anges i del A i bilaga II till direktiv 2004/42/EG. För produkter för fordonsreparationslackering gäller endast fas I.

(5)  EGT L 85, 29.3.1999, s. 1.

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 18.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 301/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 301/10

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 303/09/KOL

av den 8 juli 2009

om en stödordning för sjötransport i form av en tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk

(Island)

EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR FATTAT DETTA BESLUT (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

med beaktande av artikel 1.2 i del I och artiklarna 4.4, 6 och 7.5 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet (4),

med beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet (5), och särskilt kapitlet om stöd till sjötransport (6),

med beaktande av övervakningsmyndighetens beslut av den 14 juli 2004 om de genomförandebestämmelser som avses i artikel 27 i del II av protokoll 3 (7),

efter att ha uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter i enlighet med dessa bestämmelser (8), och

av följande skäl:

I.   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   FÖRFARANDE

Genom en skrivelse av den 23 mars 2007 (diarienr 415003) anmälde de isländska myndigheterna ett planerat stöd till sjötransportsektorn i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3.

Efter viss skriftväxling (9) informerade övervakningsmyndigheten genom en skrivelse av den 19 december 2007 de isländska myndigheterna om att den hade beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 1.2 i del I i protokoll 3 avseende statligt stöd till sjötransport på Island i form av en tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk.

Övervakningsmyndighetens beslut nr 721/07/KOL om att inleda förfarandet offentliggjordes i EUT och i EES-komplementet till denna. (10) Övervakningsmyndigheten uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på detta.

Inga synpunkter från berörda parter inkom till övervakningsmyndigheten.

2.   BESKRIVNING AV DE FÖRESLAGNA ÅTGÄRDERNA

Anmälan omfattar två separata åtgärder: en ordning för tonnageskatt och en särskild återbetalningsordning för rederier. De två åtgärderna beskrivs nedan.

2.1   DE ANMÄLDA STÖDORDNINGARNAS BENÄMNING OCH SYFTE

Stödordningen ”Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi”, dvs. statligt stöd till sjötransportsektorn på Island, omfattar båda de anmälda åtgärderna. Syftet med stödet är att stödja sjötransporten på Island genom att bevilja förmåner till rederier för att uppmuntra dem att registrera sig på Island i stället för att segla under bekvämlighetsflagg.

2.2   NATIONELL RÄTTSLIG GRUND FÖR DE ANMÄLDA STÖDÅTGÄRDERNA

Den nationella rättsliga grunden för stödåtgärderna är lag 86/2007 om beskattning av verksamhet som bedrivs av handelsfartyg ”Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar” (nedan kallad lagen om tonnageskatt). Denna lag antogs av Alltinget, Islands parlament, den 17 mars 2007 och offentliggjordes i Islands officiella tidning den 30 mars 2007. Lagen om tonnageskatt trädde den i kraft den 1 januari 2008 i enlighet med artikel 17 i lagen.

Lagen om tonnageskatt måste bedömas tillsammans med lag 38/2007 um íslenska alþjóðlega skipaskrá, dvs. lagen om det isländska internationella fartygsregistret (11) (Icelandic International Shipregister, nedan kallat IIS) som trädde i kraft den 1 januari 2008. (12)

2.3   TONNAGESKATTEN

Den normala bolagsskatten på Island är 15 procent. (13) I lagen om tonnageskatt fastställs att i stället för att direkt tillämpa den normala bolagsskatten för vinst på 15 procent på vinst från sjöfartsverksamhet kan rederier utnyttja en mer förmånlig tonnagebeskattning som gör det möjligt för dem att beräkna sin vinst genom att tillämpa en teoretisk vinstsats per dag på det berörda fartygets verkliga tonnage. Om ett rederi vill fortsätta att omfattas av reglerna för den normala bolagsskatten för att beräkna sina vinster står det rederiet fritt att göra detta.

Den normala bolagsskatten tillämpas därefter på den teoretiska vinstsatsen på fartygets verkliga tonnage.

Genom ordningen för tonnageskatt undantas följaktligen de stödberättigade företagen från normal bolagsskatt på vinst från sjöfartsverksamhet så länge som vinsterna stannar kvar inom de företag som ingår i ordningen. Undantaget är inte tillämpligt på räntor, vinster från nettohandel eller inkomster från andra källor.

2.3.1   
  Stödberättigande verksamheter

Ordningen omfattar fartyg på minst 100 bruttoton (GT) som är registrerade i IIS och som används för internationella passagerar- eller godstransporter och nationella godstransporter. I artikel 3 i lagen om tonnageskatt anges att gods- eller passagerartransport ska ske genom

| 1. | handelsfartyg som ägs av fartygsoperatören, |
| --- | --- |

1.

handelsfartyg som ägs av fartygsoperatören,

| 2. | handelsfartyg som hyrs utan besättning (s.k. bareboat charter), |
| --- | --- |

2.

handelsfartyg som hyrs utan besättning (s.k. bareboat charter),

| 3. | handelsfartyg som hyrs med besättning (s.k. time charter). |
| --- | --- |

3.

handelsfartyg som hyrs med besättning (s.k. time charter).

Handelsfartygsverksamhet omfattar inte fartyg som är inhyrda utan besättning i perioder längre än tre år. De isländska myndigheterna har uppgett att det inte finns några särskilda bestämmelser om storleken på de handelsfartyg som får hyras med eller utan besättning jämfört med de fartyg som ägs av rederiet.

I artikel 4 i lagen om tonnageskatt fastställs att följande verksamheter inte är stödberättigande enligt lagen: fiske, hamnbyggen, dykning, lotsning och bärgning, utbildnings- och skolverksamheter eller andra sociala verksamheter, sport, nöjes- och fritidsverksamheter, inklusive valsafari, samt transporter mellan hamnar på Island som inte är anlöpningshamnar mellan länder.

De isländska myndigheterna har bekräftat att bogser- och mudderverksamhet inte är stödberättigande enligt lagen.

I enlighet med artikel 3 i lagen om tonnageskatt är följande underordnade verksamheter stödberättigande:

| 1. | Användning av containrar vid godstransporter. |
| --- | --- |

1.

Användning av containrar vid godstransporter.

| 2. | Verksamheter som rör lastning, lossning och underhåll. |
| --- | --- |

2.

Verksamheter som rör lastning, lossning och underhåll.

| 3. | Drift av biljettförsäljnings- och passagerarterminaler. |
| --- | --- |

3.

Drift av biljettförsäljnings- och passagerarterminaler.

| 4. | Drift av kontor och ledningslokaler. |
| --- | --- |

4.

Drift av kontor och ledningslokaler.

| 5. | Försäljning av konsumentprodukter ombord på handelsfartyg. |
| --- | --- |

5.

Försäljning av konsumentprodukter ombord på handelsfartyg.

2.3.2   
  Registrering i IIS och oinskränkt skattskyldighet

I artikel 1 i lagen om tonnageskatt fastställs följande:

”Publika aktiebolag och privata aktiebolag som är skattskyldiga enligt artikel 2.1.1 i lag 90/2003 om inkomstskatt och som bedriver verksamhet med handelsfartyg som är registrerade i det isländska internationella fartygsregistret (IIS) får välja att betala skatt på sin handelsfartygsverksamhet i enlighet med denna lag i stället för lag nr 90/2003.”

Förutom kravet på stödberättigande verksamheter fastställs i lagen om tonnageskatt att följande två villkor måste vara uppfyllda:

| — | För det första måste fartygen vara registrerade i IIS. De isländska myndigheterna hävdar att registreringen i IIS inte anses utgöra ett så kallat flaggkrav. Ingen uttrycklig Islandsflaggning krävs i strikt bemärkelse. Faktum är att i enlighet med artikel 6 i lag nr 38/2007 om IIS ”anses ett handelsfartyg som är registrerat i det internationella isländska fartygsregistret vara ett isländskt fartyg och har rätt att föra Islands nationella flagga”. De isländska myndigheterna beskriver följaktligen flaggkravet som en rättighet och inte som ett villkor för stödberättigande enligt ordningen.
  Även fartyg som inte för isländsk flagg får utnyttja tonnageskatten så länge som de är registrerade i IIS. I detta avseende föreskrivs det i artikel 4 i samma lag att registrering är tillåten om ”ägaren till handelsfartyget är isländsk medborgare, medborgare i en annan stat i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en av de grundande staterna i Europeiska frihandelsområdet, medborgare i Färöarna eller är en juridisk person som är registrerad på Island”. |
| --- | --- |

—

För det första måste fartygen vara registrerade i IIS. De isländska myndigheterna hävdar att registreringen i IIS inte anses utgöra ett så kallat flaggkrav. Ingen uttrycklig Islandsflaggning krävs i strikt bemärkelse. Faktum är att i enlighet med artikel 6 i lag nr 38/2007 om IIS ”anses ett handelsfartyg som är registrerat i det internationella isländska fartygsregistret vara ett isländskt fartyg och har rätt att föra Islands nationella flagga”. De isländska myndigheterna beskriver följaktligen flaggkravet som en rättighet och inte som ett villkor för stödberättigande enligt ordningen.

Även fartyg som inte för isländsk flagg får utnyttja tonnageskatten så länge som de är registrerade i IIS. I detta avseende föreskrivs det i artikel 4 i samma lag att registrering är tillåten om ”ägaren till handelsfartyget är isländsk medborgare, medborgare i en annan stat i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en av de grundande staterna i Europeiska frihandelsområdet, medborgare i Färöarna eller är en juridisk person som är registrerad på Island”.

| — | För det andra beskattas publika och privata aktiebolag i enlighet med artikel 2.1 i lag nr 90/2003 om inkomstskatt (nedan kallad lagen om inkomstskatt). Enligt denna bestämmelse är företag som är etablerade på Island skattskyldiga där för sin totala inkomst (oinskränkt skattskyldighet). En juridisk person anses vara etablerad på Island om företaget är registrerat där och om det betraktar Island som sin etableringsort enligt sin bolagsordning, eller om Island är centrum för företagets affärsverksamhet. Enligt artikel 3 i lagen om inkomstskatt är icke-etablerade företag skattskyldiga på Island för skatt på inkomst som uppstår på Island (källbeskattning). De isländska myndigheterna har bekräftat att företagen inte behöver vara registrerade som isländska företag enligt Islands bolagsrätt för att vara skattskyldiga. Företag som upptagna enligt en annan EES-stats bolagsskatt skulle följaktligen vara berättigade att delta i ordningen för tonnageskatt på villkor att de kompletterande kraven är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

För det andra beskattas publika och privata aktiebolag i enlighet med artikel 2.1 i lag nr 90/2003 om inkomstskatt (nedan kallad lagen om inkomstskatt). Enligt denna bestämmelse är företag som är etablerade på Island skattskyldiga där för sin totala inkomst (oinskränkt skattskyldighet). En juridisk person anses vara etablerad på Island om företaget är registrerat där och om det betraktar Island som sin etableringsort enligt sin bolagsordning, eller om Island är centrum för företagets affärsverksamhet. Enligt artikel 3 i lagen om inkomstskatt är icke-etablerade företag skattskyldiga på Island för skatt på inkomst som uppstår på Island (källbeskattning). De isländska myndigheterna har bekräftat att företagen inte behöver vara registrerade som isländska företag enligt Islands bolagsrätt för att vara skattskyldiga. Företag som upptagna enligt en annan EES-stats bolagsskatt skulle följaktligen vara berättigade att delta i ordningen för tonnageskatt på villkor att de kompletterande kraven är uppfyllda.

lagen om inkomstskatt

2.3.3   
  Fastställande av beskattningsunderlaget

Fastställande av beskattningsunderlaget

Enligt artikel 6 i lagen om tonnageskatt fastställs beskattningsunderlaget (den teoretiska vinstsatsen) på följande sätt:

| — | Till och med 25 000 NT – 30 ISK per 100 NT. |
| --- | --- |

—

Till och med 25 000 NT – 30 ISK per 100 NT.

| — | Från 25 001 NT – 10 ISK per 100 NT. |
| --- | --- |

—

Från 25 001 NT – 10 ISK per 100 NT.

Inga avdrag är tillåtna från beskattningsunderlaget.

2.3.4   
  Beskattning i enlighet med lagen om inkomstskatt och separat bokföring

Beskattning i enlighet med lagen om inkomstskatt och separat bokföring

I artikel 4 i lagen om tonnageskatt anges att om en fartygsoperatör även bedriver andra verksamheter än de som är berättigade till tonnageskatt ska fartygsoperatören skatta för dessa verksamheter enligt lagen om inkomstskatt.

I artikel 7 i lagen om tonnageskatt fastställs att inkomster och kostnader för verksamhet som bedrivs av handelsfartyg ska hållas separat från inkomster och kostnader för andra verksamheter i proportion till det bokförda värdet för de tillgångar som används i handelsfartygsverksamheten å ena sidan och för andra ändamål å andra sidan.

I artikel 9 i lagen om tonnageskatt föreskrivs att kostnader för driften av handelsfartyg inte får dras av från inkomsten för en fartygsoperatör som är skattskyldig enligt lagen om inkomstskatt. Andra kostnader än finansiella kostnader, som samtidigt är relaterade till inkomst från handelsfartygsverksamhet och inkomst från annan verksamhet, ska delas upp i proportion till inkomsten. Om ränteutgifter, värdeminskning och valutakursförluster i enlighet med artikel 49 i lagen om inkomstskatt samtidigt relaterar till inkomst från handelsfartygsverksamhet och inkomst från annan verksamhet ska sådana finansiella kostnader delas upp i proportion till det bokförda värdet för de tillgångar som används i handelsfartygsverksamheten å ena sidan och för andra ändamål å andra sidan. Kostnader som anses uppkomma från annan inkomst än inkomst från handelsfartygsverksamhet styrs av lagen om inkomstskatt.

I enlighet med artikel 11 i lagen om tonnageskatt är förluster från handelsfartygsverksamhet inte avdragsgilla med avseende på beskattningen av andra verksamheter i enlighet med lagen om inkomstskatt.

2.3.5   
  Ordningens varaktighet och bindningsperiod

Ordningens varaktighet och bindningsperiod

De isländska myndigheterna har uppgett att de anmälda ordningarna gäller på obegränsad tid, men att de är villiga att återanmäla ordningarna efter en tidsperiod som överenskoms med övervakningsmyndigheten.

I enlighet med artikel 2 i lagen om tonnageskatt är bindningsperioden tre år. Detta innebär att ett rederi som väljer att ansluta sig till ordningen för tonnageskatt måste stanna kvar inom ordningen i tre år.

2.4   SÄRSKILD ERSÄTTNING FÖR SJÖFARARES INKOMSTSKATT

De isländska myndigheterna har även anmält en stödordning för sjöfolks bruttolön, där rederier kan beviljas bidrag på 90 procent av den inkomstskatt som beräknats utifrån det anställda sjöfolkets bruttolöner. För att vara berättigat till bidraget måste rederiet vara ett publikt eller ett privat aktiebolag med oinskränkt skattskyldighet på Island, fartygen måste vara registrerade i IIS och rederiet måste anställa sjöfolk som är skattskyldiga på Island.

Följande fastställs i artikel 16 i lagen om tonnageskatt:

”Publika aktiebolag och privata aktiebolag som är skattskyldiga enligt artikel 2.1.1 i lag 90/2003 om inkomstskatt och som bedriver verksamhet med handelsfartyg (jfr artikel 3) som är registrerade i det isländska internationella fartygsregistret (IIS) ska beviljas ett bidrag som motsvarar 90 procent av den korrekt fastställda inkomstskatten och den kommunala inkomstskatten i innehållen skatt för besättningen på handelsfartyget i fråga, med beaktande av personliga skatteavdrag och avdrag för sjöfolk. Den innehållna skatten ska i andra avseenden fördelas så att 5 procent betalas till statskassan och 5 procent betalas till den berörda besättningsmannens kommun. Kvittblivningen ska ersätta kvittblivning av innehållen skatt och uppdelning enligt lagen om innehållen skatt, lagen om inkomstskatt och lagen om kommunala inkomstunderlag.

Finansministern ska utfärda bestämmelser för att fastställa genomförandet av betalningar i enlighet med paragraf 1, inklusive formen för bidragsansökningar, betalningstider och utjämning mot obetalda statliga nivåer.”

De isländska myndigheterna har bekräftat att det inte finns några kriterier för stödberättigande för sjöfolk, annat än att de ska vara anställda hos ett handelsrederi och vara skattskyldiga på Island. Denna ersättning ges endast för inkomstskatten, som beräknas utifrån sjöfolkets löner. Den omfattar inga socialförsäkringsavgifter. De isländska myndigheterna har också bekräftat att isländskt medborgarskap inte är relevant i det här avseendet. Sjöfolket måste inte ha sin bostadsort på Island för att rederiet ska vara berättigat till stödet.

2.5   STÖDMOTTAGARE, BUDGET, VARAKTIGHET OCH IKRAFTTRÄDANDE FÖR DE ANMÄLDA ÅTGÄRDERNA

De isländska myndigheterna har inte uppgett några exakta siffror när det gäller den minskning av statens inkomster som blir resultatet av tillämpningen av ordningen för tonnageskatt jämfört med de skatteintäkter som skulle ha genererats genom tillämpningen av den normala bolagsskatten.

De isländska myndigheterna har meddelat att kostnaden för de anmälda åtgärderna kommer att bero på antalet registrerade fartyg i IIS. De förväntade sig att 12 fartyg, för vilka tonnageskatten antogs uppgå till i genomsnitt 120 000 isländska kronor, skulle registrera sig. Tonnageskatten skulle då uppgå till 1 440 000 isländska kronor. I den preliminära uppskattningen anges emellertid inte det belopp i normal bolagsskatt som skulle ha betalts för dessa 12 fartyg om de inte omfattades av ordningen.

De isländska myndigheterna har uppgett att inga ansökningar om registrering i det isländska fartygsregistret har inkommit.

De isländska myndigheterna har inte begränsat varaktigheten för de två ordningarna.

2.6   KUMULERING

Enligt avsnitt 11 i riktlinjerna för stöd till sjötransport är den högsta stödnivå som kan tillåtas en sänkning till noll av inkomstskatt och sociala avgifter för sjöfolk samt en sänkning av bolagsskatten på sjöfartsverksamhet i linje med de ordningar som redan har godkänts i andra EES-stater. Större bidrag än så får inte heller andra stödordningar leda till eftersom en snedvridning av konkurrensen måste undvikas. Stödet får i alla händelser inte överskrida totalbeloppet av inbetalade skatter och socialförsäkringsavgifter för sjöfartsverksamhet och sjöfolk.

De isländska myndigheterna har bekräftat att kumuleringen av de två ordningarna med andra stödåtgärder kommer att övervakas av de isländska skattemyndigheterna och att de högsta tillåtna stödnivåerna kommer att följas.

2.7   INFORMATION OM DE FÖRVÄNTADE MAKROEKONOMISKA INTÄKTERNA FÖR SJÖFARTSKLUSTRET

I enlighet med avsnitt 12.2 i riktlinjerna för stöd till sjötransport genomförde de isländska myndigheterna en lönsamhetsanalys för att fastställa de makroekonomiska inkomsterna för de anmälda skatteordningarna. Analysen visar att det är svårt att förutse de ekonomiska effekterna av lagen om tonnageskatt eftersom detta kommer att bero på antalet registrerade fartyg i IIS. När det gäller uppskattningen av antalet skapade eller räddade arbetstillfällen beräknar de isländska myndigheterna att båda stödåtgärderna kommer att leda till att 200 sjömän kommer att nyanställas som besättning på stödberättigade handelsfartyg under de närmaste sex åren.

3.   RESERVATIONER I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

RESERVATIONER I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

Den 19 december 2007 beslutade övervakningsmyndigheten att inleda det formella granskningsförfarandet med avseende på det föreslagna statliga stödet till sjötransport på Island i form av en tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk. (14)

14

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte övervakningsmyndigheten tvivel angående ordningen för tonnageskatt när det gäller kravet att fartyget i fråga ska vara registrerat i IIS, vilket innebär att verksamhet som bedrivs av fartyg som är registrerade i andra EES-stater utesluts från skatteordningen, samt kravet på oinskränkt skattskyldighet, vilket utesluter verksamhet som är föremål för källbeskattning från tillgång till tonnageskatteordningen.

Övervakningsmyndigheten hyste dessutom tvivel angående kravet att endast juridiska personer som är registrerade på Island kan registrera sig i IIS, behandlingen av fartygsförvaltare, fastställandet av beskattningsunderlaget och varaktigheten av den period som rederiet måste vara ansluten till ordningen för tonnageskatt (”bindningsperioden”).

När det gäller återbetalningsordningen för anställning av sjöfolk hyste övervakningsmyndigheten tvivel om kravet på att vara registrerad i IIS samt den oinskränkta skattskyldigheten. När det gäller den regelbundna passagerartrafiken mellan EES-hamnar tvivlade övervakningsmyndigheten på om stödet endast skulle beviljas EES-sjöfolk.

4.   SYNPUNKTER FRÅN DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNA

SYNPUNKTER FRÅN DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNA

Genom en skrivelse av den 15 februari 2008 (diarienr 465550) inkom de isländska myndigheterna med vissa synpunkter till övervakningsmyndigheten, både på tonnageskatteordningen och återbetalningsordningen gällande anställning av sjöfolk.

De isländska myndigheterna framförde följande synpunkter:

| — | Inga rederier hade ansökt om att få registrera sig i IIS. |
| --- | --- |

—

Inga rederier hade ansökt om att få registrera sig i IIS.

| — | För att vara stödberättigade måste företagen vara skattskyldiga på Island, men de måste inte vara registrerade som isländska företag enligt isländsk bolagsrätt. |
| --- | --- |

—

För att vara stödberättigade måste företagen vara skattskyldiga på Island, men de måste inte vara registrerade som isländska företag enligt isländsk bolagsrätt.

| — | Inga särskilda bestämmelser gäller för andelen fartyg som ägs av rederiet och andelen handelsfartyg som hyrs med besättning. |
| --- | --- |

—

Inga särskilda bestämmelser gäller för andelen fartyg som ägs av rederiet och andelen handelsfartyg som hyrs med besättning.

| — | Fartyg som ägs av juridiska personer i andra EES-stater med begränsad skattskyldighet på Island får inte registrera sig i IIS. |
| --- | --- |

—

Fartyg som ägs av juridiska personer i andra EES-stater med begränsad skattskyldighet på Island får inte registrera sig i IIS.

| — | I artikel 3 i lagen om tonnageskatt fastställs att beskattningen enligt denna lag omfattar verksamhet som bedrivs av alla handelsfartyg som uppfyller kraven för registrering i IIS. Om ett företag väljer att ansluta sig till ordningen för tonnageskatt samtycker det till att låta alla sina stödberättigade fartyg och relaterade verksamheter omfattas av tonnageskatten (den så kallade allt eller inget-regeln). |
| --- | --- |

—

I artikel 3 i lagen om tonnageskatt fastställs att beskattningen enligt denna lag omfattar verksamhet som bedrivs av alla handelsfartyg som uppfyller kraven för registrering i IIS. Om ett företag väljer att ansluta sig till ordningen för tonnageskatt samtycker det till att låta alla sina stödberättigade fartyg och relaterade verksamheter omfattas av tonnageskatten (den så kallade allt eller inget-regeln).

| — | Skattesatser: de isländska myndigheterna hävdar att tonnageskattesatserna är i linje med de skattesatser som har godkänts av övervakningsmyndigheten i de norska tonnageskatteordningar som har godkänts. |
| --- | --- |

—

Skattesatser: de isländska myndigheterna hävdar att tonnageskattesatserna är i linje med de skattesatser som har godkänts av övervakningsmyndigheten i de norska tonnageskatteordningar som har godkänts.

| — | Ordningens varaktighet: de isländska myndigheterna har angett att de är villiga att återanmäla ordningen enligt överenskommelse med övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Ordningens varaktighet: de isländska myndigheterna har angett att de är villiga att återanmäla ordningen enligt överenskommelse med övervakningsmyndigheten.

| — | Kumulering: de isländska myndigheterna har meddelat att de kommer att se till att kumuleringsbestämmelserna följs. |
| --- | --- |

—

Kumulering: de isländska myndigheterna har meddelat att de kommer att se till att kumuleringsbestämmelserna följs.

De isländska myndigheterna inkom inte med några synpunkter på bindningsperiodens längd.

II.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

1.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

Följande fastställs i artikel 61.1 i EES-avtalet:

”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

De enskilda kriterierna granskas nedan.

1.1   FÖREKOMST AV STATLIGA MEDEL

Stödåtgärden måste beviljas av staten eller genom statliga medel.

Tillämpningen av den lägre tonnageskatten i stället för den normala bolagsskatten ger upphov till en förlust i statsinkomster. Även ordningen för sjöfolk ger upphov till en förlust av statliga medel eftersom staten kommer att ge rederierna direkta bidrag som motsvarar 90 procent av den inkomstskatt som skulle ha tagits ut av sjöfolket och betalats av rederiet. Till följd av dessa två ordningar avstår staten från skatteintäkter som den normalt skulle ha mottagit från de berörda företagen. Avsaknaden av dessa medel utgör en börda på de statliga medel från avgifter som normalt bärs av de deltagande företagens budgetar. (15) En förlust av skatteintäkter är detsamma som att statliga medel förbrukas i form av skatteutgifter. (16)

15

16

1.2   GYNNANDE AV VISSA FÖRETAG OCH PRODUKTION AV VISSA VAROR

De två åtgärderna ger rederierna fördelar i form av bidrag och skatteförmåner. Båda åtgärderna begränsas till sjöfartssektorn och gynnar därför endast vissa företag. De måste följaktligen betraktas som selektiva i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. (17)

17

1.3   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH EFFEKT PÅ HANDELN MELLAN DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA

Stödåtgärden kommer att leda till en snedvridning av konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna.

De rederier som deltar i ordningarna genomför en ekonomisk verksamhet i konkurrens med rederier/företag från andra EES-länder. Tonnageskatten och återbetalningsordningen gällande anställning av sjöfolk stärker rederiernas ställning gentemot deras konkurrenter inom EES och mellan Island och andra EES-stater och tredjeländer. Åtgärden påverkar därmed handeln mellan de avtalsslutande parterna.

1.4   SLUTSATS

Övervakningsmyndigheten anser följaktligen att de anmälda stödåtgärderna (en ordning för tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk) utgör statligt stöd i enlighet med artikel 61.1 i EES-avtalet.

I riktlinjerna för stöd till sjötransport anges uttryckligen att ”[d]essa särskilda skattelättnader för sjöfarten betraktas som statligt stöd. Även systemet med att ersätta den vanliga företagsbeskattningen med en tonnageskatt betraktas som statligt stöd”.

[d]essa särskilda skattelättnader för sjöfarten betraktas som statligt stöd. Även systemet med att ersätta den vanliga företagsbeskattningen med en tonnageskatt betraktas som statligt stöd

2.   PROCEDURBESTÄMMELSER

PROCEDURBESTÄMMELSER

Enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 ”ska Eftas övervakningsmyndighet informeras i så god tid att den bereds tillfälle att inkomma med synpunkter om eventuella planer att bevilja eller ändra stöd (...). Den berörda Eftastatens åtgärder ska inte träda i kraft innan övervakningsmyndigheten har fattat eller kan anses ha fattat ett beslut om att godkänna detta stöd”.

Genom att anmäla de två stödåtgärderna genom en skrivelse till Europeiska unionen av den 23 mars 2007 (diarienr 415003) uppfyllde de isländska myndigheterna kravet på anmälan.

De isländska myndigheterna lät emellertid de anmälda åtgärderna träda i kraft innan övervakningsmyndigheten hade fattat ett slutligt beslut om detta. Övervakningsmyndigheten konstaterar därför att de isländska myndigheterna inte har uppfyllt sina skyldigheter i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3.

3.   STÖDETS FÖRENLIGHET

STÖDETS FÖRENLIGHET

I enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet kan stöd för att underlätta utvecklingen av vissa ekonomiska verksamheter eller vissa ekonomiska områden anses vara förenligt med EES-avtalet om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Övervakningsmyndigheten anser att artikel 61.3 c i EES-avtalet tillsammans med riktlinjerna för stöd till sjötransport utgör den rättsliga grunden för att bedöma de anmälda åtgärdernas förenlighet.

Enligt avsnitt 1.2 c, punkt 4 i riktlinjerna för stöd till sjötransport får Eftastaterna stödja sjötransportindustrin: ”Sjöfartsindustrin är oskiljaktigt förbunden med sjötransport. Denna koppling är ett starkt argument för förstärkta insatser i syfte att bevara en flotta för gemenskapssjöfarten. Eftersom sjötransport är ett led i transportkedjan i allmänhet och sjöindustrin i synnerhet, påverkar insatser för att bevara den europeiska flottans konkurrenskraft också de investeringar i land som görs inom sektorer med koppling till sjöfarten och det bidrag som sjötransporten ger till gemenskapens samlade ekonomi och sysselsättning.”

De två anmälda stödåtgärderna rör driftsstöd, dvs. stöd som är avsett att befria ett företag från utgifter som det normalt sett skulle behöva betala i den dagliga driften i den ordinarie verksamheten. Driftsstöd ska normalt sett inte vara tillåtet om det inte uttryckligen godkänns enligt övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd. I övervakningsmyndighetens riktlinjer för sjötransport anges möjligheten att bevilja stöd i form av tonnageskatt i avsnitt 3.1 och i form av arbetsrelaterade kostnader i avsnitt 3.2.

I sin analys har övervakningsmyndigheten granskat de villkor som är gemensamma för både tonnageskatteordningen och återbetalningsordningen för anställning av sjöfolk (3.1). Därefter granskade den de specifika villkoren för tonnageskatteordningen (3.2) och för återbetalningsordningen gällande anställning av sjöfolk (3.3).

3.1   GEMENSAMMA VILLKOR FÖR BÅDE TONNAGESKATTEORDNINGEN OCH ÅTERBETALNINGSORDNINGEN GÄLLANDE ANSTÄLLNING AV SJÖFOLK: KRAV PÅ ATT FARTYGEN SKA VARA REGISTRERADE I IIS, VILKET INNEBÄR ATT FARTYG SOM ÄR REGISTRERADE I ANDRA EES-STATER UTESLUTS

Kravet i artikel 1 i lagen om tonnageskatt att fartygen ska vara registrerade i IIS för kunna omfattas av ordningen för tonnageskatt leder till att fartyg som inte är registrerade på Island utesluts från ordningen. Denna begränsning gäller även där sådana fartygs verksamhet är underställd isländsk beskattning. Ett rederi med två fartyg, ett som är registrerat i IIS och ett annat som är registrerat i en annan EES-stat, kan följaktligen vara föremål för beskattning på Island på vinster från driften av båda fartygen. (18) Endast det fartyg som är registrerat i IIS kommer emellertid att kunna utnyttja tonnageskatten.

18

Det är en väl etablerad princip att även om direkt beskattning omfattas av EES-staternas befogenheter så måste de emellertid iaktta sina skyldigheter enligt EES-avtalet när de utövar dessa befogenheter. (19) Friheten för medborgare (fysiska och juridiska personer) i en medlemsstat att etablera sig på en annan medlemsstats territorium ingriper även rätt att starta och utöva verksamhet som egenföretagare samt rätt att bilda och driva företag på de villkor som etableringsstatens lagstiftning föreskriver för dess egna medborgare. Avvecklingen av inskränkningarna i etableringsfriheten omfattar även inskränkningar att upprätta kontor, filialer eller dotterbolag. (20) Dessutom gäller förbudet mot begränsningar av etableringsrätten även för skattebestämmelser. (21) Detta omfattar följaktligen rätten för ett företag som är etablerat i en EES-stat och som har sitt säte, registrerade kontor, centrala administration eller centrum för sin affärsverksamhet inom EES att bedriva verksamhet i en annan EES-stat genom en filial eller ett kontor, och vara föremål för samma skattebehandling som företag som är etablerade i den staten. En särbehandling när det gäller beskattning kan endast vara förenlig med bestämmelserna i EES-avtalet om det rör situationer som inte är objektivt jämförbara med eller om det är motiverat av övervägande allmänintresse. (22)

19

20

21

22

Registrering av ett fartyg kan utgöra etablering om företaget utgör ett instrument för att bedriva ekonomisk verksamhet som omfattar en fast etablering. Begränsningar för registrering av fartyg i andra EES-stater kan således strida mot etableringsrätten i artikel 31 i EES-avtalet. (23)

23

Som det förklaras ovan kommer ett rederi med oinskränkt skattskyldighet på Island och handelsfartyg som är registrerade i en annan EES-stat att vara föremål för mindre förmånlig skattebehandling än ett rederi med oinskränkt skattskyldighet på Island vars fartyg är registrerade i IIS. Denna särbehandling utgör en begränsning av etableringsrätten eftersom den hindrar rederier från att ha fartyg registrerade i andra EES-stater.

De isländska myndigheterna har inte angett några övertygande skäl som rör övervägande samhällsintresse som kan motivera en sådan begränsning av rederiers etablering i andra EES-stater. Övervakningsmyndigheten har inte heller funnit några skäl till varför en sådan begränsning av etableringsfriheten är nödvändig för att uppnå målet för ordningen för tonnageskatt, dvs. att förbättra konkurrensvillkoren för rederier på Island jämfört med villkoren i länder utanför EES-området.

Övervakningsmyndigheten anser vidare att det isländska registreringskravet inte är förenligt med avsnitt 3.1.7 i riktlinjerna för stöd till sjötransport. Där fastställs att ett skattelättnadssystem kräver en länk till en ”EES-flagg”. I riktlinjerna förklaras att en sådan regel finns för att ”främja konkurrenskraften hos gemenskapens flottor på den globala sjöfartsmarknaden”. En tolkning av ordalydelsen ”EES-stat” mot bakgrund av denna målsättning stöder inte införandet av ett krav på registrering i en särskild Eftastat för att bevilja stödet. Det stöder i stället synpunkten att registrering i vilken Eftastat som helst bör vara kriteriet. (24)

24

De isländska myndigheterna har hävdat att de inte kräver vad de kallar ”flaggkrav” eftersom alla fartyg som är registrerade i IIS fortfarande har rätt att föra en annan flagg. Såsom förklaras i punkt 2.3.2 ovan fastställs det i artikel 6 i lag nr 38/2007 om det isländska internationella fartygsregistret att ett handelsfartyg som är registrerat i IIS anses vara ett isländskt fartyg oberoende av om det för isländsk flagg eller inte.

Övervakningsmyndigheten anser att argumentet om frivillig användning av den isländska flaggan inte är relevant eftersom den begränsning av etableringsfriheten som nämns ovan härrör från registreringskraven. Även om ett rederi får föra en annan flagg än den isländska är rederiet således fortfarande tvunget att registrera sig i IIS för att dra nytta av den gynnsammare tonnageskatten. Trots att övervakningsmyndigheten har begärt det har de isländska myndigheterna inte lagt fram några argument för att motivera varför ett sådant dubbelt registreringskrav är nödvändigt och proportionerligt för att uppfylla syftena med ordningen för tonnageskatt.

Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att registreringskravet inte är förenligt med EES-avtalet, vilket särskilt rör etableringsfriheten i artikel 31 i EES-avtalet, och att detta krav inte kan tillåtas enligt EES-bestämmelserna om statligt stöd.

Mot bakgrund av ovanstående anser inte övervakningsmyndigheten att det krävs en detaljerad analys av de punkter som den tog upp i beslut nr 721/07/KOL rörande kravet på oinskränkt skattskyldighet för att få omfattas av tonnageskatteordningen och återbetalningsordningen gällande anställning av sjöfolk. Såsom nämns ovan i fotnot 18 medför EES-staternas dubbelbeskattningsavtal normalt att sjötransportföretags verksamheter kommer att beskattas där företaget har sitt centrum för affärsverksamheten. Sjötransportföretag som är etablerade i EES med begränsad skattskyldighet på Island kommer normalt att endast vara föremål för beskattning i den EES-stat där det är etablerat.

3.2   SÄRSKILDA VILLKOR FÖR ORDNINGEN FÖR TONNAGESKATT

3.2.1   
  Fastställande av beskattningsunderlaget

Fastställande av beskattningsunderlaget

I avsnitt 3.1.18 i riktlinjerna för stöd till sjötransport fastställs att kommissionen endast kommer att godkänna sådana ordningar med en skattebelastning för ett visst tonnage ”som i stort överensstämmer med de ordningar som redan har godkänts. Övervakningsmyndigheten anser med utgångspunkt i sina erfarenheter att vissa stater istället för att beräkna en teoretisk vinst som sedan beskattas med sedvanlig företagsskatt kan välja att fastställa särskilda skattesatser för tonnage. Övervakningsmyndigheten kommer även att försöka upprätthålla en rättvis balans enligt redan tidigare antagna system.”

Övervakningsmyndigheten har jämfört de skattesatser som anmälts av de isländska myndigheterna med skattesatser som är tillämpliga för ordningar som är godkända i andra EES-stater:

| Island | Danmark | Litauen | Italien | Norge (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Till och med 25 000 NT | Upp till 1 000 NT | Upp till 1 000 NT | Upp till 1 000 NT | Ingen skatt för de första 1 000 NT |
| 30 ISK (0,17 euro) per 100 NT | 0,90 euro per 100 NT | 0,93 euro per 100 NT | 0,90 euro per 100 NT | |
| | Från 1 001 NT till 10 000 NT | Från 1 001 NT till 10 000 NT | Från 1 001 NT till 10 000 NT | Från 1 001 NT till 10 000 NT |
| | 0,70 euro per 100 NT | 0,67 euro per 100 NT | 0,70 euro per 100 NT | 0,22 euro per 100 NT |
| | Från 10 001 till 25 000 NT | Från 10 001 till 25 000 NT | Från 10 001 till 25 000 NT | Från 10 001 till 25 000 NT |
| | 0,40 euro per 100 NT | 0,43 euro per 100 NT | 0,40 euro per 100 NT | 0,15 euro per 100 NT |
| Över 25 000 NT | Över 25 000 NT | Över 25 000 NT | Över 25 000 NT | Över 25 000 NT |
| 10 ISK (0,06 euro) per 100 NT | 0,30 euro per 100 NT | 0,27 euro per 100 N | 0,20 euro per 100 NT | 0,07 euro per 100 NT |
| Alla värden ges per dag. |

Island

Danmark

Litauen

Italien

Norge (25)

25

Till och med 25 000 NT

Till och med 25 000 NT

Upp till 1 000 NT

Upp till 1 000 NT

Upp till 1 000 NT

Upp till 1 000 NT

Upp till 1 000 NT

Upp till 1 000 NT

Ingen skatt för de första 1 000 NT

Ingen skatt för de första 1 000 NT

30 ISK (0,17 euro) per 100 NT

0,90 euro per 100 NT

0,93 euro per 100 NT

0,90 euro per 100 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

Från 1 001 NT till 10 000 NT

0,70 euro per 100 NT

0,67 euro per 100 NT

0,70 euro per 100 NT

0,22 euro per 100 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

Från 10 001 till 25 000 NT

0,40 euro per 100 NT

0,43 euro per 100 NT

0,40 euro per 100 NT

0,15 euro per 100 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

Över 25 000 NT

10 ISK (0,06 euro) per 100 NT

0,30 euro per 100 NT

0,27 euro per 100 N

0,20 euro per 100 NT

0,07 euro per 100 NT

Alla värden ges per dag.

Såsom framgår av tabellen ovan är den isländska ordningens beskattningsunderlag avsevärt lägre än i de andra fyra EES-staterna. (27)

27

Kommissionen har endast godtagit lägre skattesatser under mycket specifika omständigheter. (28) De isländska myndigheterna har inte lämnat några upplysningar till övervakningsmyndigheten om det föreligger exceptionella omständigheter som skulle motivera tillämpning av lägre skattesatser.

28

Övervakningsmyndigheten anser att nivån på det isländska beskattningsunderlaget inte är i linje med de satser som tillämpas i de andra EES-staterna eftersom det är avsevärt lägre och följaktligen inte är förenligt med avsnitt 3.1.18 i riktlinjerna om sjötransport.

3.2.2   
  Rederiernas bindningsperiod inom tonnageskatteordningen

Rederiernas bindningsperiod inom tonnageskatteordningen

Rederierna måste stanna kvar inom den isländska ordningen för tonnageskatt i tre år.

Övervakningsmyndigheten har ansett att en tioårsperiod bör tillämpas inom Eftastaterna. (29)

29

Övervakningsmyndighetens inställning är i linje med kommissionens. Den kortaste varaktigheten för den perioden i andra godkända ordningar för tonnageskatt inom EU är tio år. Kommissionen betonar att det genom att tillåta olika kriterier för olika tonnageskatteordningar finns en risk för att orättvisa fördelar skapas och för att det kan uppstå konkurrens mellan medlemsstaterna om nivån på tonnageskatteordningarna. Kommissionen uttryckte i detta sammanhang tvivel angående en polsk skatteordning som möjliggjorde en maximal varaktighet på fem år, och påpekade att detta kan leda till en skadlig skillnad mellan tonnageskatteordningarna eftersom det kan göra det polska systemet mer lockande och leda till omflaggning inom gemenskapen. (30)

30

Övervakningsmyndigheten anser att denna aspekt av den anmälda stödordningen inte är förenlig med artikel 61 i EES-avtalet.

3.2.3   
  Behandling av fartygsförvaltare

Behandling av fartygsförvaltare

I sitt beslut nr 755/08/KOL förklarar övervakningsmyndigheten att den hyser tvivel om den anmälda ordningens förenlighet med EES-avtalet när det gäller behandlingen av fartygsförvaltare.

De isländska myndigheterna har inte lämnat någon information till myndigheten som kan undanröja tvivlen i detta sammanhang.

Mot bakgrund av ovanstående aspekter rörande den anmälda ordningens oförenlighet med EES-avtalet anser inte övervakningsmyndigheten att det krävs en detaljerad analys av de punkter som den tog upp i beslut nr 721/07/KOL angående fartygsförvaltare.

3.3   SÄRSKILDA VILLKOR FÖR ÅTERBETALNINGSORDNINGEN GÄLLANDE ANSTÄLLNING AV SJÖFOLK

3.3.1   
  Regelbunden passagerartransport mellan hamnar i EES: stöd bör endast ges till anställning av EES-sjömän

Regelbunden passagerartransport mellan hamnar i EES: stöd bör endast ges till anställning av EES-sjömän

I enlighet med avsnitt 3.2.2 i riktlinjerna för stöd till sjötransport kan stöd beviljas i form av lägre socialförsäkringsavgifter för sjöfolk från EES ombord på fartyg som är registrerade i en medlemsstat samt lägre inkomstskattesatser för sjöfolk från gemenskapen ombord på fartyg som är registrerade i en medlemsstat. De isländska myndigheterna har anmält ett stöd för sjömännens avgifter, av vilket 90 procent återbetalas till rederiet.

I enlighet med avsnitt 3.2.2 i riktlinjerna för stöd till sjötransport definieras EES-sjömän på följande sätt:

| — | EES-medborgare, när det gäller sjöfolk som arbetar ombord på fartyg (även ro-ro-passagerarfartyg) som bedriver regelbunden persontransport mellan hamnar i EES. |
| --- | --- |

—

EES-medborgare, när det gäller sjöfolk som arbetar ombord på fartyg (även ro-ro-passagerarfartyg) som bedriver regelbunden persontransport mellan hamnar i EES.

| — | Allt sjöfolk som är skattepliktigt i en medlemsstat, i alla andra fall. |
| --- | --- |

—

Allt sjöfolk som är skattepliktigt i en medlemsstat, i alla andra fall.

De isländska myndigheterna har inte lämnat någon skriftlig definition på begreppet sjöfolk i en rättsakt eller förvaltningslag, men har bekräftat att varken sjöfolkets nationalitet eller bostadsort är ett villkor. Tredjelandsmedborgare kan också utnyttja stödordningen. Övervakningsmyndigheten har i beslut nr 721/07/KOL uppgett att enligt avsnitt 3.2.2 i riktlinjerna för stöd till sjötransport ska stöd endast ges för anställning av EES-sjöfolk för passagerartransport mellan hamnar i EES.

De isländska myndigheterna har inte lämnat någon information till övervakningsmyndigheten som motsäger myndighetens bedömning.

På grundval av den information som har inkommit till övervakningsmyndigheten anser den följaktligen att denna aspekt av ordningen inte är förenlig med EES-avtalet.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

På grundval av denna bedömning anser övervakningsmyndigheten att stödordningen för sjötransport i form av en tonnageskatt och en återbetalningsordning gällande anställning av sjöfolk är oförenliga med bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Övervakningsmyndigheten anser att trots det faktum att antagandet av lagstiftningen i sig innebar att den anmälningsskyldighet som avses ovan hade utlösts har inga betalningar inom de åtgärder som var föremål för det formella granskningsförfarandet gjorts. Inga återvinningsåtgärder blir därför nödvändiga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Stödordningen för sjötransport i form av en tonnageskatt och återbetalningsordningen gällande anställning av sjöfolk är oförenliga med artikel 61.1 i EES-avtalet.

Artikel 2

De isländska myndigheterna ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta Eftas övervakningsmyndighet om vilka åtgärder som landet har vidtagit för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Island.

Artikel 4

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 8 juli 2009.

För Eftas övervakningsmyndighet

Per SANDERUD

Ordförande

Kristján A. STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervaknings- och domstolsavtalet.

3

övervaknings- och domstolsavtalet

(4)  Nedan kallat protokoll 3.

4

protokoll 3

(5)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet, antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1, och EES-supplementet nr 32, 3.9.1994, s. 1. Dessa kallas nedan riktlinjerna för statligt stöd. Den uppdaterade versionen av riktlinjerna för statligt stöd offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

riktlinjerna för statligt stöd

(6)  Nedan kallade riktlinjerna för sjötransport.

6

kallade riktlinjerna för sjötransport

(7)  Beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004, offentliggjort i EUT L 139, 25.5.2006, s. 37, och EES-supplementet nr 26, 25.5.2006, s. 1, ändrat genom beslut nr 319/05/KOL av den 14 december 2005, offentliggjort i EUT C 286, 23.11.2006, s. 9, och EES-supplementet nr 57, 23.11.2006, s. 31.

7

(8)  Offentliggjorda i EUT C 96, 17.4.2008, s. 37, och EES-supplementet nr 20, 17.4.2008, s. 17.

8

(9)  För närmare upplysningar om skriftväxlingen mellan övervakningsmyndigheten och de isländska myndigheterna hänvisas till övervakningsmyndighetens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet, beslut nr 721/07/KOL, offentliggjort i EUT C 93, 17.4.2008, s. 37, och EES-supplementet nr 20, 17.4.2008, s. 17.

9

(10)  Se fotnot 8 för EUT-hänvisningen.

10

(11)  Det finns redan ett isländskt fartygsregister som omfattar fiskefartyg, segelfartyg, färjor etc. Detta system kommer inte att ersättas av det nyligen införda IIS, utan de två registren kommer att fungera parallellt.

11

(12)  De isländska myndigheterna har uppgett att den isländska regeringen har lagt fram ett lagförslag till Alltinget om att skjuta upp ikraftträdandet av lag nr 38/2007 till den 1 januari 2009. Lagförslaget lades fram för Alltinget den 28 november 2007 och debatterades den 4 december 2007. Man kunde emellertid inte enas om lagförslaget, och det gick följaktligen inte vidare till andra behandlingen i Alltinget. Både lag nr 86/2007 och lag nr 38/2007 trädde därför i kraft den 1 januari 2008.

12

(13)  Vid tidpunkten för anmälan av stödordningen uppgick bolagsskatten till 18 procent. Den ändrades sedan till 15 procent genom lagen av den 7 juni 2007(”Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, och lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar”).

13

(”Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, och lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar”)

(14)  Se beslut nr 721/07/KOL, avsnitt 3, för en detaljerad analys av de reservationer som uttryckts av övervakningsmyndigheten.

14

(15)  Mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 26.

15

Tyskland mot kommissionen

(16)  Se bl.a. avsnitt 3.3 i riktlinjerna för statligt stöd om tillämpningen av bestämmelser om statligt stöd på åtgärder för direkt beskattning av företag.

16

(17)  Mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkt 33.

17

Belgien mot kommissionen

(18)  Där det föreligger dubbelbeskattningsavtal ska rätten att ta ut skatt normalt ges den stat där företagets ledning har sitt säte, även för verksamheter som bedrivs i andra EES-stater genom en filial osv. I det exempel som ges ovan skulle följaktligen ett företag som är permanent etablerat på Island vara skattskyldigt på Island, även för inkomst som uppkommer utanför det isländska territoriet. Endast vinsten från det fartyg som är registrerat i det isländska internationella fartygsregistret som skulle emellertid vara föremål för ordningen för tonnageskatt. Vinsterna från andra företags verksamheter skulle beskattas enligt det normala bolagsskattesystemet. De isländska myndigheterna har bekräftat denna tolkning.

18

(19)  Mål E-6/98, Norges regering mot Eftas övervakningsmyndighet, [1999] Efta-domstolens rapport, s. 74, punkt 34, mål E-1/04, Fokus Bank, [2004] Efta-domstolens rapport, s. 11, punkt 20.

19

Norges regering mot Eftas övervakningsmyndighet

Fokus Bank

(20)  Se t.ex. mål C-270/83, kommissionen mot Frankrike, REG 1986, s. 273, punkt 13, och mål C-311/97, Royal Bank of Scotland, REG 1999, s. 2651, punkt 22.

20

kommissionen mot Frankrike

(21)  Mål C-471/04, Keller Holding, REG 2006, s. I-2017, punkt 49.

21

Keller Holding

(22)  Mål 270/83, kommissionen mot Frankrike, REG 1986, s. 273, punkt 13, mål C-311/97, Royal Bank of Scotland, som citeras ovan, punkterna 23–31, och mål C-253/03, CLT-UFA SA, REG 2006, s. I-1831, punkterna 14–17.

22

kommissionen mot Frankrike

(23)  Mål C-221/89, Factortame Ltd. m.fl., REG 1991, s. I-3905, punkterna 22–23.

23

Factortame Ltd. m.fl.

(24)  Så var fallet i beslut nr 755/08/KOL av den 3 december 2008, där det enligt ordningen krävdes en koppling till en EES-stats flagga.

24

(25)  I Norge beräknas ingen teoretisk vinst. Tonnageskatten beräknas direkt genom att skattesatserna multipliceras med det verkliga tonnaget. Skattesatserna för Island, Danmark, Litauen och Italien är teoretiska vinstsatser på vilka den nationella normala bolagsskatten sedan tillämpas. Trots att satserna i Norge och Island kan verka ligga mycket nära varandra, leder dock de till mycket skilda nivåer på de skatter som verkligen betalas av rederiet. Ett rederi med ett tonnage på 30 000 NT skulle exempelvis betala en tonnageskatt på cirka 46 euro i Norge och omkring 7 euro på Island ().

25

(26)  Se vidare övervakningsmyndighetens beslut om den norska ordningen för tonnageskatt, beslut nr 755/08/KOL av den 3 december 2008.

(27)  De skattesatser som anges är de som gällde på datumet för antagandet av beslutet, och de avspeglar de gällande valutasatserna. Övervakningsmyndigheten anser emellertid att även före det att finanskrisen påverkade den isländska kronan var nivån för det isländska beskattningsunderlaget inte i linje med de satser som är tillämpliga i de andra EES-staterna, jfr beslut nr 721/07/KOL.

27

(28)  Se kommissionens beslut 2005/417/EG av den 30 juni 2004 om en serie skatteåtgärder som Belgien har för avsikt att genomföra till förmån för sjötransportsektorn, EUT L 150, 10.6.2005, s. 1. De belgiska myndigheterna ville erbjuda lägre skattesatser för större fartyg som skulle omflaggas. Det fanns en minskad sats för enheter över 40 000 ton i Belgiens fall, vilket godtogs på villkor att företagen var nya eller hade varit registrerade under tredjelands flagg under de senaste fem åren före inträdet i det belgiska systemet. Kommissionens tvivel gällande detta beskattningsunderlags skillnad var att ett lågt beskattningsunderlag skulle kunna leda till snedvridning av konkurrensen om det uppmuntrar rederier utanför Belgien att överföra sina fartyg från ett gemenskapsregister till det belgiska registret.

28

(29)  Se beslut nr 755/08/KOL av den 3 december 2008 om anmälan om ändringar av Norges särskilda skattesystem för sjötransporter.

29

(30)  Beslut N 93/2006 – Polen.

30

---