# Официален вестник L 232/2010

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2010.232.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 232 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 532 септември 2010 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2010.232.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 232

Издание на български език

Законодателство

Година 532 септември 2010 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕС) No 772/2010 на Комисията от 1 септември 2010 година за изменение на Регламент (ЕО) No 555/2008 относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор | 1 |
| | | Регламент (ЕС) No 773/2010 на Комисията от 1 септември 2010 година за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 4 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | 2010/475/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 30 август 2010 година за изменение на Решение 2006/594/ЕО относно показателното разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за задължения, поети във връзка с цел Сближаване за периода 2007—2013 г. по отношение на Чешката република, Полша и Словакия
  (нотифицирано под номер C(2010) 5817) | 6 |
| | | 2010/476/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 30 август 2010 година за изменение на Решение 2006/593/ЕО относно показателното разпределение по държави-членки на бюджетните ангажименти, поети във връзка с цел Регионална конкурентоспособност и заетост, за периода 2007—2013 г. по отношение на Чешката република и Словакия
  (нотифицирано под номер C(2010) 5818) | 11 |
| | | 2010/477/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 1 септември 2010 година относно критериите и методологичните стандарти за добро екологично състояние на морските води
  (нотифицирано под номер C(2010) 5956)

   (
  1
  ) | 14 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕС) No 772/2010 на Комисията от 1 септември 2010 година за изменение на Регламент (ЕО) No 555/2008 относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор

1

Регламент (ЕС) No 773/2010 на Комисията от 1 септември 2010 година за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

4

РЕШЕНИЯ

2010/475/ЕС

*

Решение на Комисията от 30 август 2010 година за изменение на Решение 2006/594/ЕО относно показателното разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за задължения, поети във връзка с цел Сближаване за периода 2007—2013 г. по отношение на Чешката република, Полша и Словакия
  (нотифицирано под номер C(2010) 5817)

(нотифицирано под номер C(2010) 5817)

6

2010/476/ЕС

*

Решение на Комисията от 30 август 2010 година за изменение на Решение 2006/593/ЕО относно показателното разпределение по държави-членки на бюджетните ангажименти, поети във връзка с цел Регионална конкурентоспособност и заетост, за периода 2007—2013 г. по отношение на Чешката република и Словакия
  (нотифицирано под номер C(2010) 5818)

(нотифицирано под номер C(2010) 5818)

11

2010/477/ЕС

*

Решение на Комисията от 1 септември 2010 година относно критериите и методологичните стандарти за добро екологично състояние на морските води
  (нотифицирано под номер C(2010) 5956)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2010) 5956)

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 2.9.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 232/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 772/2010 НА КОМИСИЯТА

от 1 септември 2010 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 555/2008 относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 103щa във връзка с член 4 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В член 4, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕО) No 555/2008 на Комисията от 27 юни 2008 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор (2) се предвижда, че подпомагането на популяризирането и информирането на пазарите на трети държави не може да надхвърля три години за даден бенефициер в дадена трета държава. |
| --- | --- |

(1)

В член 4, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕО) No 555/2008 на Комисията от 27 юни 2008 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор (2) се предвижда, че подпомагането на популяризирането и информирането на пазарите на трети държави не може да надхвърля три години за даден бенефициер в дадена трета държава.

| (2) | С оглед на опита, придобит при изпълнение на посочените действия за подпомагане, е необходимо да се предвиди тяхното подновяване най-много с две години, като се има предвид специфичността на действията за популяризиране и информиране в трети държави, при които са необходими например по-дълги административни формалности на равнището на държавата-членка и третата държава. |
| --- | --- |

(2)

С оглед на опита, придобит при изпълнение на посочените действия за подпомагане, е необходимо да се предвиди тяхното подновяване най-много с две години, като се има предвид специфичността на действията за популяризиране и информиране в трети държави, при които са необходими например по-дълги административни формалности на равнището на държавата-членка и третата държава.

| (3) | В член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 555/2008 се предвижда, че държавите-членки установяват процедурата за подаване на заявления, в която по-конкретно се предвиждат подробни правила за оценка на конкретните подпомагани дейности. Необходимо е да се предвиди също задължението държавите-членки да установяват процедурата за евентуално подновяване на подпомагането, както и предварителна оценка на подпомаганите дейности. |
| --- | --- |

(3)

В член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 555/2008 се предвижда, че държавите-членки установяват процедурата за подаване на заявления, в която по-конкретно се предвиждат подробни правила за оценка на конкретните подпомагани дейности. Необходимо е да се предвиди също задължението държавите-членки да установяват процедурата за евентуално подновяване на подпомагането, както и предварителна оценка на подпомаганите дейности.

| (4) | В член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 555/2008 се описва финансовото управление на преструктурирането и конверсията на лозя, без обаче да се установяват конкретни разпоредби по отношение на контрола на дейностите. Дейностите по преструктуриране и конверсия на лозята може в някои случаи да бъдат обект на многократни проверки на място, без това да доведе до подобрение на свързаните с тях административни и финансови разходи. |
| --- | --- |

(4)

В член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 555/2008 се описва финансовото управление на преструктурирането и конверсията на лозя, без обаче да се установяват конкретни разпоредби по отношение на контрола на дейностите. Дейностите по преструктуриране и конверсия на лозята може в някои случаи да бъдат обект на многократни проверки на място, без това да доведе до подобрение на свързаните с тях административни и финансови разходи.

| (5) | В член 81 от Регламент (ЕО) No 555/2008 се установяват разпоредби, които се отнасят до мониторинг само на производствения потенциал. Въпреки че са в тясна връзка със свързаните с производствения потенциал дейности, дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя понастоящем са изключени от прилагането на посочения член. С цел да се опрости системата за контрол е необходимо да се установят правила за проверка на дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя, подобни на настоящите правила за проверка на дейностите, свързани с производствения потенциал. |
| --- | --- |

(5)

В член 81 от Регламент (ЕО) No 555/2008 се установяват разпоредби, които се отнасят до мониторинг само на производствения потенциал. Въпреки че са в тясна връзка със свързаните с производствения потенциал дейности, дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя понастоящем са изключени от прилагането на посочения член. С цел да се опрости системата за контрол е необходимо да се установят правила за проверка на дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя, подобни на настоящите правила за проверка на дейностите, свързани с производствения потенциал.

| (6) | С цел да се опрости проверката на дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя следва да се предвидят разпоредби, с които да се разреши използването освен на графични, и на еквивалентни инструменти, които също така дават възможност за идентификация, измерване и локализиране на парцела. |
| --- | --- |

(6)

С цел да се опрости проверката на дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя следва да се предвидят разпоредби, с които да се разреши използването освен на графични, и на еквивалентни инструменти, които също така дават възможност за идентификация, измерване и локализиране на парцела.

| (7) | Поради това Регламент (ЕО) No 555/2008 следва да бъде съответно изменен. |
| --- | --- |

(7)

Поради това Регламент (ЕО) No 555/2008 следва да бъде съответно изменен.

| (8) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари, |
| --- | --- |

(8)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Регламент (ЕО) No 555/2008 се изменя, както следва:

| 1. | В член 4, първа алинея буква г) се заменя със следното:






  „г) | Подпомагането на популяризирането и информирането не може да надхвърля три години за даден бенефициер в дадена трета държава; при необходимост подпомагането може да бъде подновено еднократно за период, не по-дълъг от две години;“; |
| --- | --- | --- |

1.

В член 4, първа алинея буква г) се заменя със следното:

„г)

Подпомагането на популяризирането и информирането не може да надхвърля три години за даден бенефициер в дадена трета държава; при необходимост подпомагането може да бъде подновено еднократно за период, не по-дълъг от две години;“;

| 2. | Член 5, параграф 1 се изменя, както следва:






  а) | уводното изречение се заменя със следното:
  „Държавите-членки установяват процедурата за подаване на заявления и процедурата за евентуалното подновяване, посочено в член 4, първа алинея, буква г), с които по-конкретно се предвиждат подробни правила за:“; |
| --- | --- | --- |

2.

Член 5, параграф 1 се изменя, както следва:

а)

уводното изречение се заменя със следното:

„Държавите-членки установяват процедурата за подаване на заявления и процедурата за евентуалното подновяване, посочено в член 4, първа алинея, буква г), с които по-конкретно се предвиждат подробни правила за:“;

| б) | буква д) се заменя със следното:






  „д) | оценка на конкретните подпомагани дейности. В случай на подновяване съгласно член 4, първа алинея, буква г) резултатите от подпомаганите дейности се оценяват допълнително преди подновяването.“; |
| --- | --- | --- |

б)

буква д) се заменя със следното:

„д)

оценка на конкретните подпомагани дейности. В случай на подновяване съгласно член 4, първа алинея, буква г) резултатите от подпомаганите дейности се оценяват допълнително преди подновяването.“;

| 3. | В член 9, параграф 1 първата алинея се заменя със следното:
  „Помощта се изплаща, след като бъде установено, че или дадено действие, или всички действия, обхванати от заявлението за подпомагане, съгласно избора на държавата-членка за управление на тази мярка, са били изпълнени и проверени на място в съответствие с член 81 от настоящия регламент.“; |
| --- | --- |

3.

В член 9, параграф 1 първата алинея се заменя със следното:

„Помощта се изплаща, след като бъде установено, че или дадено действие, или всички действия, обхванати от заявлението за подпомагане, съгласно избора на държавата-членка за управление на тази мярка, са били изпълнени и проверени на място в съответствие с член 81 от настоящия регламент.“;

| 4. | Член 81 се заменя със следното:
  „Член 81
  Контрол, свързан с производствения потенциал и с дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя
  1.   За целите на проверката за спазване на разпоредбите относно производствения потенциал, установени в част II, дял I, глава III, раздел IVa от Регламент (ЕО) No 1234/2007, включително на преходната забрана за ново засаждане, установена в член 85ж, параграф 1 от същия регламент, както и на разпоредбите, предвидени в член 103р от същия регламент във връзка с дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя, държавите-членки използват лозарския регистър.
  2.   При предоставянето на права на презасаждане, както е предвидено в член 85и от Регламент (ЕО) No 1234/2007, площите се проверяват систематично преди и след извършването на изкореняването. Подлежащите на проверка парцели са тези, за които трябва да се предостави право на презасаждане.
  Контролът преди изкореняването обхваща също потвърждение на съществуването на въпросните лозя.
  Този контрол се осъществява посредством проверка на място. Ако държавата-членка разполага обаче с надежден актуален компютризиран лозарски регистър, контролът може да бъде извършен административно и задължението за проверка на място преди изкореняването може да бъде ограничено до 5 % от заявленията на годишна основа, с оглед да бъде потвърдена надеждността на административната контролна система. Ако при тази проверка на място се установят значителни нередности или отклонения в даден регион или в част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през въпросната година, както и през следващата година.
  3.   Площите, за които се получава премия за изкореняване, се проверяват систематично преди и след изкореняването. Подлежащите на проверка парцели са тези, които са предмет на заявление за помощ.
  Контролът преди изкореняването обхваща също потвърждение на съществуването на въпросните лозя, на определената съгласно член 75 засадена площ, както и дали дадената площ е надлежно поддържана.
  Този контрол се осъществява посредством проверка на място. Ако държавата-членка разполага обаче с графичен инструмент или еквивалентен инструмент в компютризирания лозарски регистър, който да позволява измерване на засадената площ в съответствие с член 75, както и с надеждна актуална информация за надлежно поддържания парцел, контролът може да бъде извършен административно и задължението за извършване на проверка на място преди изкореняването може да бъде ограничено до 5 % от заявленията, с оглед да бъде потвърдена надеждността на административната контролна система. Ако при тази проверка на място се установят значителни нередности или отклонения в даден регион или в част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през въпросната година.
  4.   Контролът за потвърждаване на действителното извършване на изкореняването се осъществява посредством проверка на място. В случай на изкореняване на всички лозови насаждения в парцела или ако разделителната способност на дистанционното отчитане е равна или по-добра от 1 m2, потвърждението може да се извърши чрез дистанционно отчитане.
  5.   По отношение на площите, за които се получава премия за изкореняване, без да се засяга параграф 3, трета алинея и параграф 4, поне една от двете проверки, посочени в параграф 3, първа алинея, се извършва посредством проверка на място.
  6.   Площите, за които се получава помощ за дейности по преструктуриране и конверсия на лозя, се проверяват систематично преди и след изпълнението на дейностите. Подлежащите на проверка парцели са тези, за които е подадено заявление за помощ.
  Контролът преди изпълнение на дейностите обхваща също потвърждение на съществуването на въпросните лозя, на определената съгласно член 75 засадена площ, както и дали са изключени случаите на обичайно обновление на лозята, определено в член 6.
  Контролът, посочен във втора алинея, се осъществява посредством проверка на място. Ако държавата-членка разполага обаче с графичен инструмент или еквивалентен инструмент в компютризирания лозарски регистър, който да позволява измерване на засадената площ в съответствие с член 75, както и с надеждна актуална информация за засадените винени сортове лози, контролът може да бъде извършен административно и следователно задължението за извършване на проверка на място преди изпълнението на дейностите може да бъде ограничено до 5 % от заявленията, с оглед да бъде потвърдена надеждността на административната контролна система. Ако при тази проверка на място се установят значителни нередности или отклонения в даден регион или в част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през въпросната година.“ |
| --- | --- |

4.

Член 81 се заменя със следното:

„Член 81

Контрол, свързан с производствения потенциал и с дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя

1.   За целите на проверката за спазване на разпоредбите относно производствения потенциал, установени в част II, дял I, глава III, раздел IVa от Регламент (ЕО) No 1234/2007, включително на преходната забрана за ново засаждане, установена в член 85ж, параграф 1 от същия регламент, както и на разпоредбите, предвидени в член 103р от същия регламент във връзка с дейностите по преструктуриране и конверсия на лозя, държавите-членки използват лозарския регистър.

2.   При предоставянето на права на презасаждане, както е предвидено в член 85и от Регламент (ЕО) No 1234/2007, площите се проверяват систематично преди и след извършването на изкореняването. Подлежащите на проверка парцели са тези, за които трябва да се предостави право на презасаждане.

Контролът преди изкореняването обхваща също потвърждение на съществуването на въпросните лозя.

Този контрол се осъществява посредством проверка на място. Ако държавата-членка разполага обаче с надежден актуален компютризиран лозарски регистър, контролът може да бъде извършен административно и задължението за проверка на място преди изкореняването може да бъде ограничено до 5 % от заявленията на годишна основа, с оглед да бъде потвърдена надеждността на административната контролна система. Ако при тази проверка на място се установят значителни нередности или отклонения в даден регион или в част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през въпросната година, както и през следващата година.

3.   Площите, за които се получава премия за изкореняване, се проверяват систематично преди и след изкореняването. Подлежащите на проверка парцели са тези, които са предмет на заявление за помощ.

Контролът преди изкореняването обхваща също потвърждение на съществуването на въпросните лозя, на определената съгласно член 75 засадена площ, както и дали дадената площ е надлежно поддържана.

Този контрол се осъществява посредством проверка на място. Ако държавата-членка разполага обаче с графичен инструмент или еквивалентен инструмент в компютризирания лозарски регистър, който да позволява измерване на засадената площ в съответствие с член 75, както и с надеждна актуална информация за надлежно поддържания парцел, контролът може да бъде извършен административно и задължението за извършване на проверка на място преди изкореняването може да бъде ограничено до 5 % от заявленията, с оглед да бъде потвърдена надеждността на административната контролна система. Ако при тази проверка на място се установят значителни нередности или отклонения в даден регион или в част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през въпросната година.

4.   Контролът за потвърждаване на действителното извършване на изкореняването се осъществява посредством проверка на място. В случай на изкореняване на всички лозови насаждения в парцела или ако разделителната способност на дистанционното отчитане е равна или по-добра от 1 m2, потвърждението може да се извърши чрез дистанционно отчитане.

5.   По отношение на площите, за които се получава премия за изкореняване, без да се засяга параграф 3, трета алинея и параграф 4, поне една от двете проверки, посочени в параграф 3, първа алинея, се извършва посредством проверка на място.

6.   Площите, за които се получава помощ за дейности по преструктуриране и конверсия на лозя, се проверяват систематично преди и след изпълнението на дейностите. Подлежащите на проверка парцели са тези, за които е подадено заявление за помощ.

Контролът преди изпълнение на дейностите обхваща също потвърждение на съществуването на въпросните лозя, на определената съгласно член 75 засадена площ, както и дали са изключени случаите на обичайно обновление на лозята, определено в член 6.

Контролът, посочен във втора алинея, се осъществява посредством проверка на място. Ако държавата-членка разполага обаче с графичен инструмент или еквивалентен инструмент в компютризирания лозарски регистър, който да позволява измерване на засадената площ в съответствие с член 75, както и с надеждна актуална информация за засадените винени сортове лози, контролът може да бъде извършен административно и следователно задължението за извършване на проверка на място преди изпълнението на дейностите може да бъде ограничено до 5 % от заявленията, с оглед да бъде потвърдена надеждността на административната контролна система. Ако при тази проверка на място се установят значителни нередности или отклонения в даден регион или в част от регион, компетентният орган съответно увеличава броя на проверките на място през въпросната година.“

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 1 септември 2010 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 170, 30.6.2008 г., стр. 1.

2

---

| 2.9.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 232/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 232/4

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 773/2010 НА КОМИСИЯТА

от 1 септември 2010 година

за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1580/2007 на Комисията от 21 декември 2007 г. за определяне на правила за прилагане на регламенти (ЕО) No 2200/96, (ЕО) No 2201/96 и (ЕО) No 1182/2007 на Съвета в сектора на плодовете и зеленчуците (2), и по-специално член 138, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

в изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори Регламент (ЕО) No 1580/2007 посочва критерии за определяне от Комисията на фиксирани стойности при внос от трети страни за продуктите и периодите, посочени в приложение XV, част A от посочения регламент,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Фиксираните стойности при внос, посочени в член 138 от Регламент (ЕО) No 1580/2007, са определени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на 2 септември 2010 година.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 1 септември 2010 година.

За Комисията, от името на председателя,

Jean-Luc DEMARTY

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 350, 31.12.2007 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Кодове на трети страни (1) | Фиксирана вносна стойност |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 141,2 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | TR | 126,2 |
| ZZ | 126,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,0 |
| CL | 159,0 |
| TR | 153,5 |
| UY | 75,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0806 10 10 | BA | 91,2 |
| EG | 131,2 |
| IL | 123,0 |
| TR | 112,7 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 121,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 69,6 |
| CL | 103,2 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 89,6 |
| US | 95,6 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 115,4 |
| CL | 96,6 |
| CN | 70,5 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 53,2 |
| IL | 161,0 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Кодове на трети страни (1)

Фиксирана вносна стойност

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

141,2

ZZ

141,2

0709 90 70

TR

126,2

ZZ

126,2

0805 50 10

AR

107,0

CL

159,0

TR

153,5

UY

75,6

ZA

133,6

ZZ

125,7

0806 10 10

BA

91,2

EG

131,2

IL

123,0

TR

112,7

ZA

147,0

ZZ

121,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

69,6

CL

103,2

CN

65,6

NZ

89,6

US

95,6

ZA

88,5

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

115,4

CL

96,6

CN

70,5

TR

133,1

ZA

100,4

ZZ

103,2

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

53,2

IL

161,0

XS

52,3

ZZ

88,8

---

(1)  Номенклатура на страните, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „друг произход“.

---

РЕШЕНИЯ

| 2.9.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 232/6

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 30 август 2010 година

за изменение на Решение 2006/594/ЕО относно показателното разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за задължения, поети във връзка с цел „Сближаване“ за периода 2007—2013 г. по отношение на Чешката република, Полша и Словакия

(нотифицирано под номер C(2010) 5817)

(2010/475/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1260/1999 (1), и по-специално член 18, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | С Решение 2006/594/ЕО (2), изменено с Решение 2007/191/ЕО (3), Комисията определи показателно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения във връзка с цел „Сближаване“ за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

(1)

С Решение 2006/594/ЕО (2), изменено с Решение 2007/191/ЕО (3), Комисията определи показателно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения във връзка с цел „Сближаване“ за периода 2007—2013 г.

| (2) | Съгласно параграф 10 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 през 2010 г. бе установено, че общият БВП за периода 2007—2009 г. в Чешката република, в Полша и в Словакия за всяка една от държавите се различава с повече от ± 5 % от общия БВП, предвиден в съответствие с параграф 9 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006, включително в резултат на колебания на обменния курс. Поради това размерът на средствата, предвидени за Чешката република, за Полша и за Словакия за периода 2011—2013 г., следва да бъде съответно коригиран. |
| --- | --- |

(2)

Съгласно параграф 10 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 през 2010 г. бе установено, че общият БВП за периода 2007—2009 г. в Чешката република, в Полша и в Словакия за всяка една от държавите се различава с повече от ± 5 % от общия БВП, предвиден в съответствие с параграф 9 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006, включително в резултат на колебания на обменния курс. Поради това размерът на средствата, предвидени за Чешката република, за Полша и за Словакия за периода 2011—2013 г., следва да бъде съответно коригиран.

| (3) | Съгласно точки 16 и 17 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (4) на 16 април 2010 г. Комисията прие Съобщение относно техническата корекция на финансовата рамка за 2011 г. в съответствие с промените в БНД, включително корекцията на сумите, разпределени от фондовете в подкрепа на сближаването за държавите-членки, чийто действителен БВП се е отклонил от разчетите за БВП за периода 2007—2009 г. (5), с което тя уведоми за необходимостта от положителна корекция за Чешката република в размер на 237 045 801 EUR, за Полша в размер на 632 392 153 EUR и за Словакия в размер на 137 711 534 EUR, която корекция да бъде разпределена на равни части през годините 2011, 2012 и 2013. |
| --- | --- |

(3)

Съгласно точки 16 и 17 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (4) на 16 април 2010 г. Комисията прие Съобщение относно техническата корекция на финансовата рамка за 2011 г. в съответствие с промените в БНД, включително корекцията на сумите, разпределени от фондовете в подкрепа на сближаването за държавите-членки, чийто действителен БВП се е отклонил от разчетите за БВП за периода 2007—2009 г. (5), с което тя уведоми за необходимостта от положителна корекция за Чешката република в размер на 237 045 801 EUR, за Полша в размер на 632 392 153 EUR и за Словакия в размер на 137 711 534 EUR, която корекция да бъде разпределена на равни части през годините 2011, 2012 и 2013.

| (4) | За да се определят сумите, разпределени за съответните държави-членки, е необходимо да се вземе предвид пропорционалното разпределение между цели „Сближаване“ и „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за текущия програмен период 2007—2013 г. за всяка една от съответните държави-членки, както и потребността от прилагането на възможно най-рационален подход при разпределянето на средствата за изпълнявани понастоящем проекти. Следователно с настоящото решение следва да се разпредели само частта от общите положителни корекции, която се отнася до цел „Сближаване“. |
| --- | --- |

(4)

За да се определят сумите, разпределени за съответните държави-членки, е необходимо да се вземе предвид пропорционалното разпределение между цели „Сближаване“ и „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за текущия програмен период 2007—2013 г. за всяка една от съответните държави-членки, както и потребността от прилагането на възможно най-рационален подход при разпределянето на средствата за изпълнявани понастоящем проекти. Следователно с настоящото решение следва да се разпредели само частта от общите положителни корекции, която се отнася до цел „Сближаване“.

| (5) | От съображения за ефективност е целесъобразно сумите в ред „Общо“ от таблица 2 в приложение III към Решение 2006/594/ЕО за периода 2007—2010 г. да бъдат заменени, тъй като в тях не са отразени сумите за България. |
| --- | --- |

(5)

От съображения за ефективност е целесъобразно сумите в ред „Общо“ от таблица 2 в приложение III към Решение 2006/594/ЕО за периода 2007—2010 г. да бъдат заменени, тъй като в тях не са отразени сумите за България.

| (6) | Поради това Решение 2006/594/ЕО следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(6)

Поради това Решение 2006/594/ЕО следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Решение 2006/594/ЕО се изменя, както следва:

| 1. | Приложение I се заменя с текста на приложение I към настоящото решение. |
| --- | --- |

1.

Приложение I се заменя с текста на приложение I към настоящото решение.

| 2. | Приложение III се заменя с текста на приложение II към настоящото решение. |
| --- | --- |

2.

Приложение III се заменя с текста на приложение II към настоящото решение.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Съставено в Брюксел на 30 август 2010 година.

За Комисията

Johannes HAHN

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.

1

(2)  ОВ L 243, 6.9.2006 г., стр. 37.

2

(3)  ОВ L 87, 28.3.2007 г., стр. 18.

3

(4)  ОВ C 139, 14.6.2006 г., стр. 1.

4

(5)  COM(2010) 160 окончателен.

5

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

„ПРИЛОЖЕНИЕ I

Индикативно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения за регионите, които отговарят на критериите за финансиране от структурните фондове по цел „Сближаване“ за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г.

| (EUR) |
| --- |
| Държави-членки | ТАБЛИЦА 1 — | Размер на бюджетните кредити (по цени за 2004 г.) |

(EUR)

Държави-членки

ТАБЛИЦА 1 —

Размер на бюджетните кредити (по цени за 2004 г.)

Региони, които отговарят на критериите за финансиране по цел „Сближаване“

Допълнително финансиране съгласно приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 по параграф:

10

14

20

24

26

28

30

Bulgaria

3 863 601 178

Česká republika

15 111 066 754

197 709 105

Deutschland

10 360 473 669

166 582 500

Eesti

1 955 979 029

31 365 110

Elláda

8 358 352 296

España

17 283 774 067

1 396 500 000

France

2 403 498 342

427 408 905

Italia

17 993 716 405

825 930 000

Latvija

2 586 694 732

53 886 609

Lietuva

3 875 516 071

79 933 567

Magyarország

12 622 187 455

Malta

493 750 177

Polska

38 507 171 321

359 874 111

880 349 050

Portugal

15 143 387 819

58 206 001

România

11 115 420 983

Slovenija

2 401 302 729

Slovensko

6 214 921 468

110 544 803

United Kingdom

2 429 762 895

Общо

172 720 577 390

668 128 019

880 349 050

485 614 906

165 185 286

1 396 500 000

825 930 000

166 582 500

| (EUR) |
| --- |
| Държава-членка | ТАБЛИЦА 2 — | Годишно разпределение на бюджетни кредити (по цени за 2004 г.) |

(EUR)

Държава-членка

ТАБЛИЦА 2 —

Годишно разпределение на бюджетни кредити (по цени за 2004 г.)

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Bulgaria

300 892 058

431 830 557

576 458 082

595 526 527

625 067 349

653 446 232

680 380 373

Česká republika

1 993 246 617

2 050 979 461

2 106 089 584

2 162 632 571

2 283 395 438

2 332 343 673

2 380 088 515

Deutschland

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

Eesti

229 977 253

245 929 572

262 982 602

281 212 290

300 982 256

322 136 118

344 124 048

Elláda

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

España

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

France

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

Italia

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

Latvija

308 012 292

330 054 158

353 328 505

376 808 997

400 322 218

424 084 983

447 970 188

Lietuva

528 903 377

525 252 930

525 724 448

549 071 072

581 530 171

606 085 051

638 882 589

Magyarország

1 838 275 243

1 749 371 409

1 634 208 005

1 659 921 561

1 847 533 517

1 913 391 641

1 979 486 079

Malta

81 152 175

73 854 132

68 610 286

61 225 559

61 225 559

68 610 286

79 072 180

Polska

5 686 360 306

5 705 409 032

5 720 681 799

5 535 346 918

5 679 612 617

5 699 319 089

5 720 664 721

Portugal

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

România

782 254 110

1 123 289 385

1 498 844 810

1 773 286 696

1 875 412 911

1 979 406 577

2 082 926 494

Slovenija

423 258 365

397 135 571

370 643 430

343 781 942

316 551 106

288 950 923

260 981 392

Slovensko

939 878 406

896 645 972

845 960 417

765 136 058

845 313 158

910 570 647

1 121 961 613

United Kingdom

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

Общо

24 090 437 759

24 507 979 736

24 941 759 525

25 082 177 748

25 795 173 857

26 176 572 777

26 714 765 749“

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

„ПРИЛОЖЕНИЕ III

Индикативно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения за държавите-членки, които отговарят на критериите за финансиране от Кохезионния фонд по цел „Сближаване“ за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г.

| (EUR) |
| --- |
| Държава-членка | ТАБЛИЦА 1 — | Размер на бюджетните кредити (по цени за 2004 г.) |

(EUR)

Държава-членка

ТАБЛИЦА 1 —

Размер на бюджетните кредити (по цени за 2004 г.)

Допълнително финансиране съгласно приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 по параграф:

10

24

Bulgaria

2 009 650 238

Česká republika

7 809 984 551

Eesti

1 000 465 639

16 157 785

Elláda

3 280 399 675

Kýpros/Kibris

193 005 267

Latvija

1 331 962 318

27 759 767

Lietuva

1 987 693 262

41 177 899

Magyarország

7 570 173 505

Malta

251 648 410

Polska

19 512 850 811

179 937 056

Portugal

2 715 031 963

România

5 754 788 708

Slovenija

1 235 595 457

Slovensko

3 424 078 134

Общо

58 077 327 938

179 937 056

85 095 451

| (EUR) |
| --- |
| Държава-членка | ТАБЛИЦА 2 — | Годишно разпределение на бюджетни кредити (по цени за 2004 г.) |

(EUR)

Държава-членка

ТАБЛИЦА 2 —

Годишно разпределение на бюджетни кредити (по цени за 2004 г.)

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Bulgaria

161 567 407

227 036 657

299 350 419

308 884 642

323 655 053

337 844 495

351 311 565

Česká republika

1 032 973 476

1 061 839 898

1 089 394 960

1 117 666 453

1 144 441 732

1 169 574 794

1 194 093 238

Eesti

118 267 391

126 243 551

134 770 066

143 884 910

153 769 893

164 346 824

175 340 789

Elláda

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

Kýpros/Kibris

52 598 692

42 866 160

33 133 627

23 401 096

13 668 564

13 668 564

13 668 564

Latvija

159 639 206

170 660 138

182 297 312

194 037 557

205 794 168

217 675 551

229 618 153

Lietuva

180 857 472

230 966 558

277 869 373

303 013 907

320 491 883

348 611 677

367 060 291

Magyarország

328 094 604

687 358 082

1 080 433 910

1 308 130 864

1 343 212 938

1 388 664 318

1 434 278 789

Malta

24 809 997

32 469 219

37 971 049

45 716 955

45 716 955

37 971 049

26 993 186

Polska

1 883 652 471

2 208 285 009

2 532 817 229

2 755 750 999

3 136 326 090

3 437 744 747

3 738 211 322

Portugal

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

România

419 281 086

589 798 724

777 576 436

914 797 379

965 860 486

1 017 857 319

1 069 617 278

Slovenija

86 225 407

115 705 905

145 555 750

175 774 942

206 363 481

237 321 369

268 648 603

Slovensko

197 125 902

317 519 267

452 740 053

630 951 164

664 262 430

668 505 352

492 973 966

Общо

5 501 583 345

6 667 239 402

7 900 400 418

8 778 501 102

9 380 053 907

9 896 276 293

10 218 305 978“

---

| 2.9.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 232/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 232/11

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 30 август 2010 година

за изменение на Решение 2006/593/ЕО относно показателното разпределение по държави-членки на бюджетните ангажименти, поети във връзка с цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“, за периода 2007—2013 г. по отношение на Чешката република и Словакия

(нотифицирано под номер C(2010) 5818)

(2010/476/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1260/1999 (1), и по-специално член 18, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | С Решение 2006/593/ЕО (2) Комисията определи показателно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения във връзка с цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

(1)

С Решение 2006/593/ЕО (2) Комисията определи показателно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения във връзка с цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за периода 2007—2013 г.

| (2) | Съгласно параграф 10 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 през 2010 г. бе установено, че общият БВП за периода 2007—2009 г. в Чешката република, в Полша и в Словакия за всяка една от държавите се различава с повече от ± 5 % от общия БВП, предвиден в съответствие с параграф 9 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006, включително в резултат на колебания на обменния курс. Поради това размерът на средствата, предвидени за Чешката република и за Словакия за периода 2011—2013 г., следва да бъде съответно коригиран. |
| --- | --- |

(2)

Съгласно параграф 10 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 през 2010 г. бе установено, че общият БВП за периода 2007—2009 г. в Чешката република, в Полша и в Словакия за всяка една от държавите се различава с повече от ± 5 % от общия БВП, предвиден в съответствие с параграф 9 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006, включително в резултат на колебания на обменния курс. Поради това размерът на средствата, предвидени за Чешката република и за Словакия за периода 2011—2013 г., следва да бъде съответно коригиран.

| (3) | Съгласно точки 16 и 17 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (3) на 16 април 2010 г. Комисията прие Съобщение относно техническата корекция на финансовата рамка за 2011 г. в съответствие с промените в БНД, включително корекцията на сумите, разпределени от фондовете в подкрепа на сближаването за държавите-членки, чийто действителен БВП се е отклонил от разчетите за БВП за периода 2007—2009 г. (4), с което тя уведоми за необходимостта от положителна корекция за Чешката република в размер на 237 045 801 EUR и за Словакия в размер на 137 711 534 EUR, която корекция да бъде разпределена на равни части през годините 2011, 2012 и 2013. |
| --- | --- |

(3)

Съгласно точки 16 и 17 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (3) на 16 април 2010 г. Комисията прие Съобщение относно техническата корекция на финансовата рамка за 2011 г. в съответствие с промените в БНД, включително корекцията на сумите, разпределени от фондовете в подкрепа на сближаването за държавите-членки, чийто действителен БВП се е отклонил от разчетите за БВП за периода 2007—2009 г. (4), с което тя уведоми за необходимостта от положителна корекция за Чешката република в размер на 237 045 801 EUR и за Словакия в размер на 137 711 534 EUR, която корекция да бъде разпределена на равни части през годините 2011, 2012 и 2013.

| (4) | За да се определят сумите, разпределени за съответните държави-членки, е необходимо да се вземе предвид пропорционалното разпределение между цели „Сближаване“ и „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за текущия програмен период 2007—2013 г. за всяка една от съответните държави-членки, както и потребността от прилагането на възможно най-рационален подход при разпределянето на средствата за изпълнявани понастоящем проекти. Следователно с настоящото решение следва да се разпредели само частта от общите положителни корекции, която се отнася до цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“. |
| --- | --- |

(4)

За да се определят сумите, разпределени за съответните държави-членки, е необходимо да се вземе предвид пропорционалното разпределение между цели „Сближаване“ и „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за текущия програмен период 2007—2013 г. за всяка една от съответните държави-членки, както и потребността от прилагането на възможно най-рационален подход при разпределянето на средствата за изпълнявани понастоящем проекти. Следователно с настоящото решение следва да се разпредели само частта от общите положителни корекции, която се отнася до цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“.

| (5) | Поради това Решение 2006/593/ЕО следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(5)

Поради това Решение 2006/593/ЕО следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Приложение I към Решение 2006/593/ЕО се заменя с текста на приложението към настоящото решение.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Съставено в Брюксел на 30 август 2010 година.

За Комисията

Johannes HAHN

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.

1

(2)  ОВ L 243, 6.9.2006 г., стр. 32.

2

(3)  ОВ C 139, 14.6.2006 г., стр. 1.

3

(4)  COM(2010) 160 окончателен.

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

„ПРИЛОЖЕНИЕ I

Индикативно разпределение по държави-членки на бюджетните кредити за поети задължения за регионите, които отговарят на условията за финансиране от структурните фондове по цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г.

| (EUR) |
| --- |
| ТАБЛИЦА 1 — | Размер на бюджетните кредити (по цени за 2004 г.) |

(EUR)

ТАБЛИЦА 1 —

Размер на бюджетните кредити (по цени за 2004 г.)

Държава-членка

Региони, които отговарят на критериите за финансиране по цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“

Допълнително финансиране съгласно приложение II към Регламент (ЕО) No 1083/2006 по параграф:

10

16

20

23

25

26

28

29

Belgique/België

1 264 522 294

Česká republika

172 351 284

4 633 651

199 500 000

Danmark

452 135 320

Deutschland

8 273 934 718

74 812 500

España

2 925 887 307

199 500 000

France

9 000 763 163

99 750 000

Éire/Ireland

260 155 399

Italia

4 539 667 937

209 475 000

Luxembourg

44 796 164

Nederland

1 472 879 499

Österreich

761 883 269

149 625 000

Portugal

435 196 895

Slovensko

398 057 758

7 006 030

Suomi/Finland

778 631 938

153 552 511

Sverige

1 077 567 589

215 598 656

149 624 993

United Kingdom

5 335 717 800

Общо

37 194 148 334

11 639 681

199 500 000

369 151 167

149 624 993

224 437 500

199 500 000

209 475 000

99 750 000

| (EUR) |
| --- |
| Държава-членка | ТАБЛИЦА 2 — | Годишно разпределение на бюджетни кредити (по цени за 2004 г.) |

(EUR)

Държава-членка

ТАБЛИЦА 2 —

Годишно разпределение на бюджетни кредити (по цени за 2004 г.)

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Belgique/België

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

Česká republika

53 121 612

53 121 612

53 121 612

53 121 612

54 696 847

54 665 961

54 635 679

Danmark

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

Deutschland

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

España

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

France

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

Éire/Ireland

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

Italia

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

Luxembourg

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

Nederland

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

Österreich

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

Portugal

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

Slovensko

59 287 258

57 274 995

54 915 823

51 153 834

55 518 251

58 543 272

68 370 355

Suomi/Finland

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

Sverige

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

United Kingdom

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

Общо

5 523 220 006

5 521 207 743

5 518 848 571

5 515 086 582

5 521 026 234

5 524 020 369

5 533 817 170“

---

| 2.9.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 232/14

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 1 септември 2010 година

относно критериите и методологичните стандарти за добро екологично състояние на морските води

(нотифицирано под номер C(2010) 5956)

(текст от значение за ЕИП)

(2010/477/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (1), и по-специално член 9, параграф 3 от нея,

като има предвид, че:

| (1) | Критериите за постигане на добро екологично състояние (състояние на околната среда) са отправната точка за разработване на съгласувани подходи в подготвителните етапи на морските стратегии, в това число определянето на характеристиките на доброто екологично състояние и установяването на подробен набор от екологични цели, които трябва да бъдат разработени последователно и координирано в рамките на изискването за регионално сътрудничество. |
| --- | --- |

(1)

Критериите за постигане на добро екологично състояние (състояние на околната среда) са отправната точка за разработване на съгласувани подходи в подготвителните етапи на морските стратегии, в това число определянето на характеристиките на доброто екологично състояние и установяването на подробен набор от екологични цели, които трябва да бъдат разработени последователно и координирано в рамките на изискването за регионално сътрудничество.

| (2) | Комисията се консултира с всички заинтересовани страни, в това число със страните по регионалните морски конвенции, по-специално относно научно-техническата оценка, която е изготвена от работните групи, сформирани от Съвместния изследователски център и Международния съвет за изследване на морето с цел оказване на съдействие при разработването на критерии и методологични стандарти. |
| --- | --- |

(2)

Комисията се консултира с всички заинтересовани страни, в това число със страните по регионалните морски конвенции, по-специално относно научно-техническата оценка, която е изготвена от работните групи, сформирани от Съвместния изследователски център и Международния съвет за изследване на морето с цел оказване на съдействие при разработването на критерии и методологични стандарти.

| (3) | Едно от главните открития от тази научно-техническа работа е, че съществува значителна потребност от развитие на допълнителни научни познания за оценка на доброто екологично състояние по един съгласуван и холистичен начин, за да се подпомогне екосистемният подход към управлението. Необходимо е да бъдат развити подобрени научни знания, по-специално съгласно съобщението „Европейска стратегия за мореплавателските и морските изследвания: съгласувана рамка на Европейското научноизследователско пространство в подкрепа на устойчиво използване на океани и морета“ (2), в рамките на съобщението „Европа 2020 — Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (3) и в съответствие с останалото законодателство и политики на Съюза. Целесъобразно е също така на по-късен етап в процеса да се включи бъдещият опит, който ще бъде натрупан на национално и регионално равнище при изпълнението на подготвителните етапи на морските стратегии, изброени в член 5, параграф 2, буква а) от Директива 2008/56/ЕО. |
| --- | --- |

(3)

Едно от главните открития от тази научно-техническа работа е, че съществува значителна потребност от развитие на допълнителни научни познания за оценка на доброто екологично състояние по един съгласуван и холистичен начин, за да се подпомогне екосистемният подход към управлението. Необходимо е да бъдат развити подобрени научни знания, по-специално съгласно съобщението „Европейска стратегия за мореплавателските и морските изследвания: съгласувана рамка на Европейското научноизследователско пространство в подкрепа на устойчиво използване на океани и морета“ (2), в рамките на съобщението „Европа 2020 — Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (3) и в съответствие с останалото законодателство и политики на Съюза. Целесъобразно е също така на по-късен етап в процеса да се включи бъдещият опит, който ще бъде натрупан на национално и регионално равнище при изпълнението на подготвителните етапи на морските стратегии, изброени в член 5, параграф 2, буква а) от Директива 2008/56/ЕО.

| (4) | По тази причина е целесъобразно Комисията да преразгледа настоящото решение съгласно член 25, параграф 3 от Директива 2008/56/ЕО. Освен критериите за преразглеждане се изисква също така и по-нататъшно разработване на методологичните стандарти, строго съгласувано с изготвянето на програмите за мониторинг. Това преразглеждане трябва да бъде направено възможно най-скоро след завършване на оценката, изисквана съгласно член 12 от Директива 2008/56/ЕО — навреме, за да подпомогне успешното актуализиране на морските стратегии, което следва да бъде направено до 2018 г. съгласно член 17 от споменатата директива, като допълнителен принос към адаптивното управление. Това съответства на факта, че може да се наложи определянето на доброто екологично състояние да бъде адаптирано с течение на времето, като се вземат предвид динамичната природа на морските екосистеми, тяхната естествена изменяемост и фактът, че натискът и въздействията върху тях могат да варират според развитието на различните видове човешка дейност и според въздействието на изменението на климата. |
| --- | --- |

(4)

По тази причина е целесъобразно Комисията да преразгледа настоящото решение съгласно член 25, параграф 3 от Директива 2008/56/ЕО. Освен критериите за преразглеждане се изисква също така и по-нататъшно разработване на методологичните стандарти, строго съгласувано с изготвянето на програмите за мониторинг. Това преразглеждане трябва да бъде направено възможно най-скоро след завършване на оценката, изисквана съгласно член 12 от Директива 2008/56/ЕО — навреме, за да подпомогне успешното актуализиране на морските стратегии, което следва да бъде направено до 2018 г. съгласно член 17 от споменатата директива, като допълнителен принос към адаптивното управление. Това съответства на факта, че може да се наложи определянето на доброто екологично състояние да бъде адаптирано с течение на времето, като се вземат предвид динамичната природа на морските екосистеми, тяхната естествена изменяемост и фактът, че натискът и въздействията върху тях могат да варират според развитието на различните видове човешка дейност и според въздействието на изменението на климата.

| (5) | Критериите за добро екологично състояние допълват съществуващите задължения и измененията в контекста на приложимото законодателство на Съюза, в това число Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4), която се прилага за крайбрежните води, както и Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (5), Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (6) и редица други документи, разработени в рамките на общата политика в областта на рибарството, като при необходимост се вземат предвид събраните информация и знания и разработените подходи в рамките на регионалните конвенции. Тъй като настоящото решение способства за по-нататъшното развитие на концепцията за добро екологично състояние на морските води, във връзка с морските екосистеми то подпомага процеса за преразглеждане на стратегията за биологичното разнообразие на Европейския съюз след 2010 г. и Плана за действие относно биоразнообразието. |
| --- | --- |

(5)

Критериите за добро екологично състояние допълват съществуващите задължения и измененията в контекста на приложимото законодателство на Съюза, в това число Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4), която се прилага за крайбрежните води, както и Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (5), Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (6) и редица други документи, разработени в рамките на общата политика в областта на рибарството, като при необходимост се вземат предвид събраните информация и знания и разработените подходи в рамките на регионалните конвенции. Тъй като настоящото решение способства за по-нататъшното развитие на концепцията за добро екологично състояние на морските води, във връзка с морските екосистеми то подпомага процеса за преразглеждане на стратегията за биологичното разнообразие на Европейския съюз след 2010 г. и Плана за действие относно биоразнообразието.

| (6) | Директива 2008/56/ЕО, която представлява основният стълб на интегрираната морска политика по отношение на околната среда, изисква прилагането на екосистемния подход към управлението на човешките дейности, който да обхваща всички сектори, оказващи въздействие върху морската среда. В Зелената книга „Реформа на общата политика в областта на рибарството“ (7) се постановява, че последната трябва да включва правилните инструменти в подкрепа на този екосистемен подход. |
| --- | --- |

(6)

Директива 2008/56/ЕО, която представлява основният стълб на интегрираната морска политика по отношение на околната среда, изисква прилагането на екосистемния подход към управлението на човешките дейности, който да обхваща всички сектори, оказващи въздействие върху морската среда. В Зелената книга „Реформа на общата политика в областта на рибарството“ (7) се постановява, че последната трябва да включва правилните инструменти в подкрепа на този екосистемен подход.

| (7) | Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от Директива 2008/56/ЕО, |
| --- | --- |

(7)

Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от Директива 2008/56/ЕО,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Критериите, които следва да бъдат използвани от държавите-членки за оценка на степента, в която е постигнато добро екологично състояние, заедно с препратки към приложимите методологични стандарти, когато има такива, са посочени в приложението.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Съставено в Брюксел на 1 септември 2010 година.

За Комисията

Janez POTOČNIK

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 164, 25.6.2008 г., стр. 19.

1

(2)  COM(2008) 534 окончателен.

2

(3)  COM(2010) 2020 окончателен.

3

(4)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1.

4

(5)  ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7.

5

(6)  ОВ L 20, 26.1.2010 г., стр. 7.

6

(7)  COM(2009) 163 окончателен, стр. 19.

7

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

КРИТЕРИИ И МЕТОДОЛОГИЧНИ СТАНДАРТИ ЗА ДОБРО ЕКОЛОГИЧНО СЪСТОЯНИЕ

ЧАСТ А

Общи условия за прилагане на критериите за добро екологично състояние

| 1. | Критериите за оценка на степента, в която е постигнато добро екологично състояние, са посочени и номерирани в част Б във връзка с всеки от единадесетте качествени показатели (дескриптори), предвидени в приложение I към Директива 2008/56/ЕО. Към критериите е добавен списък на свързаните с тях показатели за практическото прилагане на тези критерии и за осигуряване на възможност за напредък. В част Б към критериите се добавени препратки към приложимите методологични стандарти, когато има такива. За някои от тези критерии и свързаните с тях показатели е определена необходимостта от по-нататъшно разработване и допълнителна информация, за което ще бъдат предвидени разпоредби при преразглеждането на настоящото решение (1). Настоящата част посочва общите условия за прилагане на тези критерии и свързани показатели. |
| --- | --- |

1.

Критериите за оценка на степента, в която е постигнато добро екологично състояние, са посочени и номерирани в част Б във връзка с всеки от единадесетте качествени показатели (дескриптори), предвидени в приложение I към Директива 2008/56/ЕО. Към критериите е добавен списък на свързаните с тях показатели за практическото прилагане на тези критерии и за осигуряване на възможност за напредък. В част Б към критериите се добавени препратки към приложимите методологични стандарти, когато има такива. За някои от тези критерии и свързаните с тях показатели е определена необходимостта от по-нататъшно разработване и допълнителна информация, за което ще бъдат предвидени разпоредби при преразглеждането на настоящото решение (1). Настоящата част посочва общите условия за прилагане на тези критерии и свързани показатели.

| 2. | За повечето критерии изискваните оценка и методологии следва да отчитат и при необходимост да се основават на оценката и методологиите, приложими съгласно действащото законодателство на Общността, по-конкретно съгласно Директива 2000/60/ЕО, Директива 2008/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2), Директива 92/43/ЕИО, Директива 2009/147/ЕО и останалото приложимо законодателство на Съюза (в това число съгласно общата политика в областта на рибарството, например съгласно Регламент (ЕО) No 199/2008 на Съвета (3)), като се вземат предвид също така докладите на работните групи, създадени от Съвместния изследователски център и Международния съвет за изследване на морето (4), и в съответните случаи — събраните информация и знания и разработените подходи в рамките на регионалните морски конвенции. |
| --- | --- |

2.

За повечето критерии изискваните оценка и методологии следва да отчитат и при необходимост да се основават на оценката и методологиите, приложими съгласно действащото законодателство на Общността, по-конкретно съгласно Директива 2000/60/ЕО, Директива 2008/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2), Директива 92/43/ЕИО, Директива 2009/147/ЕО и останалото приложимо законодателство на Съюза (в това число съгласно общата политика в областта на рибарството, например съгласно Регламент (ЕО) No 199/2008 на Съвета (3)), като се вземат предвид също така докладите на работните групи, създадени от Съвместния изследователски център и Международния съвет за изследване на морето (4), и в съответните случаи — събраните информация и знания и разработените подходи в рамките на регионалните морски конвенции.

| 3. | За осигуряване на добро екологично състояние всички съответни човешки дейности следва да се извършват в съответствие с изискването за опазване и съхранение на морската среда и с концепцията за устойчиво използване на морските стоки и услуги от настоящите и от бъдещите поколения, посочена в член 1 от Директива 2008/56/ЕО. Прилагането на критериите за добро екологично състояние следва да се извършва, като се има предвид необходимостта от целенасочени оценка и мониторинг и от определяне на приоритетни действия във връзка с въздействията и заплахите за морските екосистеми и техните компоненти. Важно е обаче при оценката да се вземат предвид така също главните кумулативни и синергетични последици от въздействията върху морската екосистема, както е посочено в член 8, параграф 1, буква б), подточка ii) от Директива 2008/56/ЕО. |
| --- | --- |

3.

За осигуряване на добро екологично състояние всички съответни човешки дейности следва да се извършват в съответствие с изискването за опазване и съхранение на морската среда и с концепцията за устойчиво използване на морските стоки и услуги от настоящите и от бъдещите поколения, посочена в член 1 от Директива 2008/56/ЕО. Прилагането на критериите за добро екологично състояние следва да се извършва, като се има предвид необходимостта от целенасочени оценка и мониторинг и от определяне на приоритетни действия във връзка с въздействията и заплахите за морските екосистеми и техните компоненти. Важно е обаче при оценката да се вземат предвид така също главните кумулативни и синергетични последици от въздействията върху морската екосистема, както е посочено в член 8, параграф 1, буква б), подточка ii) от Директива 2008/56/ЕО.

| 4. | В редица случаи, особено предвид връзката между потребностите от информация и географския обхват на съответните морски води, може да е по-целесъобразно като първа стъпка да се приложат някои подбрани критерии и свързани показатели за общ преглед на екологичното състояние в по-широк мащаб и едва тогава да се установят случаи и конкретни области, където с оглед на значимостта на въздействията и заплахите във връзка с характеристиките на околната среда и/или човешкия натиск е необходима по-подробна оценка, включваща подбор на всички съответни показатели, свързани с критериите. |
| --- | --- |

4.

В редица случаи, особено предвид връзката между потребностите от информация и географския обхват на съответните морски води, може да е по-целесъобразно като първа стъпка да се приложат някои подбрани критерии и свързани показатели за общ преглед на екологичното състояние в по-широк мащаб и едва тогава да се установят случаи и конкретни области, където с оглед на значимостта на въздействията и заплахите във връзка с характеристиките на околната среда и/или човешкия натиск е необходима по-подробна оценка, включваща подбор на всички съответни показатели, свързани с критериите.

| 5. | Времевият и пространственият мащаб на въздействията варират значително в зависимост от вида на натиска и чувствителността на засегнатите компоненти на екосистемите. Поради свойствените си характеристики някои критерии и показатели може да изискват прилагането на различни времеви мащаби за оценка на редица различни процеси. Когато оценката трябва да започне в относително малък пространствен мащаб, за да бъде екологично значима (например защото натискът е локализиран), може да е необходимо постепенно да се увеличава мащабът на оценките, например по подразделения, подрегиони и региони. |
| --- | --- |

5.

Времевият и пространственият мащаб на въздействията варират значително в зависимост от вида на натиска и чувствителността на засегнатите компоненти на екосистемите. Поради свойствените си характеристики някои критерии и показатели може да изискват прилагането на различни времеви мащаби за оценка на редица различни процеси. Когато оценката трябва да започне в относително малък пространствен мащаб, за да бъде екологично значима (например защото натискът е локализиран), може да е необходимо постепенно да се увеличава мащабът на оценките, например по подразделения, подрегиони и региони.

| 6. | Комбинираната оценка на мащаба, разпределението и интензивността на натиска и обхвата, уязвимостта и устойчивостта на различните компоненти на екосистемите, в това число при възможност тяхното картографиране, позволява да бъдат идентифицирани областите, където морските екосистеми са били или може да са били засегнати неблагоприятно. Тя представлява и полезна основа за оценка на мащаба на действителните или потенциалните въздействия върху морските екосистеми. Този подход, при който се отчитат и съображенията, основани на анализ на риска, подпомага също така подбора на най-подходящите показатели, свързани с критериите за оценка на напредъка към постигане на добро екологично състояние. Това улеснява също така разработването на конкретни инструменти, които могат да подпомагат екосистемния подход към управлението на човешките дейности, който е необходим, за да се постигне добро екологично състояние, чрез установяване на източниците на натиск и въздействие, включително кумулативните и синергетичните им ефекти. Тези инструменти включват мерки за пространствена защита и мерки от списъка в приложение VI към Директива 2008/56/ЕО, особено пространствен и времеви контрол като морското пространствено планиране. |
| --- | --- |

6.

Комбинираната оценка на мащаба, разпределението и интензивността на натиска и обхвата, уязвимостта и устойчивостта на различните компоненти на екосистемите, в това число при възможност тяхното картографиране, позволява да бъдат идентифицирани областите, където морските екосистеми са били или може да са били засегнати неблагоприятно. Тя представлява и полезна основа за оценка на мащаба на действителните или потенциалните въздействия върху морските екосистеми. Този подход, при който се отчитат и съображенията, основани на анализ на риска, подпомага също така подбора на най-подходящите показатели, свързани с критериите за оценка на напредъка към постигане на добро екологично състояние. Това улеснява също така разработването на конкретни инструменти, които могат да подпомагат екосистемния подход към управлението на човешките дейности, който е необходим, за да се постигне добро екологично състояние, чрез установяване на източниците на натиск и въздействие, включително кумулативните и синергетичните им ефекти. Тези инструменти включват мерки за пространствена защита и мерки от списъка в приложение VI към Директива 2008/56/ЕО, особено пространствен и времеви контрол като морското пространствено планиране.

| 7. | Съществуват както разнообразни екологични условия в морето, така и разнообразни човешки дейности, които оказват въздействие върху тях. По-специално има различия между регионите и дори в рамките на морските региони, подрегиони и подразделения. По тази причина приложимостта на специфични показатели, свързани с критериите, може да изисква разглеждане на въпроса дали са от екологично значение за всяка оценявана ситуация. |
| --- | --- |

7.

Съществуват както разнообразни екологични условия в морето, така и разнообразни човешки дейности, които оказват въздействие върху тях. По-специално има различия между регионите и дори в рамките на морските региони, подрегиони и подразделения. По тази причина приложимостта на специфични показатели, свързани с критериите, може да изисква разглеждане на въпроса дали са от екологично значение за всяка оценявана ситуация.

| 8. | Държавите-членки следва да разгледат всеки от критериите и свързаните показатели, изброени в настоящото приложение, за да идентифицират тези, които трябва да се използват за определяне на доброто екологично състояние. Въз основа на първоначалната оценка, когато дадена държава-членка счита, че не е целесъобразно да използва един или няколко критерия, тя следва да представи на Комисията обяснение в рамките на нотификацията съгласно член 9, параграф 2 от Директива 2008/56/ЕО, когато това е целесъобразно във връзка с необходимостта от последователност и съпоставимост между регионите и подрегионите. В този контекст държавите-членки трябва да изпълняват задължението за регионално сътрудничество, определено в членове 5 и 6 от Директива 2008/56/ЕО, и по-специално с изискването да се гарантира, че различните елементи на морските стратегии са последователни и координирани за целия въпросен морски регион или подрегион. |
| --- | --- |

8.

Държавите-членки следва да разгледат всеки от критериите и свързаните показатели, изброени в настоящото приложение, за да идентифицират тези, които трябва да се използват за определяне на доброто екологично състояние. Въз основа на първоначалната оценка, когато дадена държава-членка счита, че не е целесъобразно да използва един или няколко критерия, тя следва да представи на Комисията обяснение в рамките на нотификацията съгласно член 9, параграф 2 от Директива 2008/56/ЕО, когато това е целесъобразно във връзка с необходимостта от последователност и съпоставимост между регионите и подрегионите. В този контекст държавите-членки трябва да изпълняват задължението за регионално сътрудничество, определено в членове 5 и 6 от Директива 2008/56/ЕО, и по-специално с изискването да се гарантира, че различните елементи на морските стратегии са последователни и координирани за целия въпросен морски регион или подрегион.

| 9. | Важно е при прилагането на критериите да се отчитат резултатите от първоначалната оценка, изисквана съгласно член 8 и приложение III към Директива 2008/56/ЕО, и то да не се извършва изолирано. Първоначалната оценка е основният процес за определяне на главните особености и характеристики на морската среда, както и на преобладаващите видове натиск и въздействие върху нея; оценката трябва да бъде редовно актуализирана и да бъде включена в програми за мониторинг. Тази първа оценка трябва да бъде завършена до датата, посочена в член 5, параграф 2 от Директива 2008/56/ЕО, въз основа на примерните списъци от елементи, които се съдържат в приложение III към посочената директива, и като се вземат предвид съществуващите данни, където има такива на разположение. Трябва да се отчете и фактът, че за някои критерии и свързаните с тях показатели се смята, че са все още в процес на развитие по време на този първоначален период. |
| --- | --- |

9.

Важно е при прилагането на критериите да се отчитат резултатите от първоначалната оценка, изисквана съгласно член 8 и приложение III към Директива 2008/56/ЕО, и то да не се извършва изолирано. Първоначалната оценка е основният процес за определяне на главните особености и характеристики на морската среда, както и на преобладаващите видове натиск и въздействие върху нея; оценката трябва да бъде редовно актуализирана и да бъде включена в програми за мониторинг. Тази първа оценка трябва да бъде завършена до датата, посочена в член 5, параграф 2 от Директива 2008/56/ЕО, въз основа на примерните списъци от елементи, които се съдържат в приложение III към посочената директива, и като се вземат предвид съществуващите данни, където има такива на разположение. Трябва да се отчете и фактът, че за някои критерии и свързаните с тях показатели се смята, че са все още в процес на развитие по време на този първоначален период.

| 10. | Напредъкът към добро екологично състояние се реализира в контекста на все по-широки промени в морската среда. Изменението на климата вече оказва въздействие върху морската среда, в това число върху процесите и функциите на екосистемите. При разработването на съответните морски стратегии държавите-членки трябва да уточнят при необходимост всички доказателства за въздействията на изменението на климата. Адаптивното управление въз основа на екосистемния подход включва редовно актуализиране на определението на доброто екологично състояние. |
| --- | --- |

10.

Напредъкът към добро екологично състояние се реализира в контекста на все по-широки промени в морската среда. Изменението на климата вече оказва въздействие върху морската среда, в това число върху процесите и функциите на екосистемите. При разработването на съответните морски стратегии държавите-членки трябва да уточнят при необходимост всички доказателства за въздействията на изменението на климата. Адаптивното управление въз основа на екосистемния подход включва редовно актуализиране на определението на доброто екологично състояние.

ЧАСТ Б

Критерии за добро екологично състояние, свързани с качествените показатели от приложение I към Директива 2008/56/ЕО

Качествен показател 1:   Биологичното разнообразие се поддържа. Качеството и броят на местообитанията, както и разпространението и изобилието на видовете съответстват на преобладаващите физикогеографски, географски и климатични условия.

Необходима е оценка на няколко екологични равнища: екосистеми, местообитания (в това число свързаните с тях съобщества — в смисъл на биотопи) и видове, които са отразени в структурата на настоящия раздел, като се вземе предвид точка 2 от част А. За някои аспекти на качествения показател са нужни допълнителни научно-технически данни и средства (5). С цел да се отчете широкият обхват на качествения показател, като се вземе предвид приложение III към Директива 2008/56/ЕО, е необходимо да се определят приоритетните характеристики на биологичното разнообразие на равнището на видовете, местообитанията и екосистемите. Това позволява да бъдат идентифицирани онези характеристики на биологичното разнообразие и онези области, в които има въздействие и заплахи, като също така подпомага идентифицирането на подходящи показатели измежду подбраните критерии, които са подходящи за съответните области и характеристики (6). Задължението за регионално сътрудничество, което се съдържа в членове 5 и 6 от Директива 2008/56/ЕО, е пряко свързано с процеса на подбор на характеристики на биологичното разнообразие в рамките на регионите, подрегионите и подразделенията, в това число за създаването, където е целесъобразно, на референтни условия съгласно приложение IV към Директива 2008/56/ЕО. Моделирането чрез използване на платформа на географска информационна система може да бъде полезна основа за картографиране на редица характеристики на биологичното разнообразие и човешки дейности и техния натиск, при условие че всички свързани грешки се оценяват и описват правилно, когато се прилагат резултатите. Този тип данни са предпоставка за екосистемно управление на човешките дейности и за разработване на свързаните пространствени инструменти (7).

Равнище на видовете

За всеки регион, подрегион или подразделение, като се вземат предвид различните видове и съобщества (например за фитопланктон и зоопланктон), които се съдържат в примерния списък в таблица 1 от приложение III към Директива 2008/56/ЕО, е необходимо да се състави набор от съответните видове и функционални групи при отчитане на точка 2 от част А. Трите критерия за оценка на всички видове са разпространение на вида, размер на популацията и състояние на популацията. Що се отнася до последното, има случаи, в които то е свързано със знания за здравето на популацията и вътревидови и междувидови взаимоотношения. Необходимо е също така да се оценят отделно подвидовете и популациите, при които първоначалната оценка или нова информация на разположение посочва въздействието и потенциалните заплахи за състоянието на някои от тях. Оценката на видовете изисква също така интегрирани знания относно разпространението, размера и състоянието на техните местообитания в съответствие с изискванията, определени в Директива 92/43/ЕИО (8) и Директива 2009/147/ЕО, за да се гарантира, че има достатъчно голямо местообитание за поддържането на популацията, като се вземе предвид всяка заплаха от влошаване или загуба на такива местообитания. По отношение на биологичното разнообразие на равнището на видовете трите критерия за оценка на напредъка към добро екологично състояние, както и съответните свързани с тях показатели са следните:

1.1.   Разпространение на видовете

| — | район на разпространение (1.1.1), |
| --- | --- |

—

район на разпространение (1.1.1),

| — | модел на разпределение в рамките на района на разпространение, когато е целесъобразно (1.1.2), |
| --- | --- |

—

модел на разпределение в рамките на района на разпространение, когато е целесъобразно (1.1.2),

| — | район, обхванат от видовете (за неподвижни и бентосни видове) (1.1.3). |
| --- | --- |

—

район, обхванат от видовете (за неподвижни и бентосни видове) (1.1.3).

1.2.   Размер на популациите

| — | изобилие и/или биомаса на популацията, по целесъобразност (1.2.1). |
| --- | --- |

—

изобилие и/или биомаса на популацията, по целесъобразност (1.2.1).

1.3.   Състояние на популацията

| — | демографски характеристики на популацията (например размер на тялото или възрастова структура, съотношение между половете, плодовитост, процент на оцеляване/смъртност) (1.3.1), |
| --- | --- |

—

демографски характеристики на популацията (например размер на тялото или възрастова структура, съотношение между половете, плодовитост, процент на оцеляване/смъртност) (1.3.1),

| — | генерична структура на популацията, когато е целесъобразно (1.3.2). |
| --- | --- |

—

генерична структура на популацията, когато е целесъобразно (1.3.2).

Равнище на местообитанията

За целите на Директива 2008/56/ЕО терминът „местообитание“ се отнася както до абиотичните характеристики, така и до свързаното биологично съобщество, като и двата елемента се третират заедно в смисъла на термина „биотоп“. За всеки регион, подрегион или подразделение трябва да се състави набор от видове местообитания, като се вземат предвид различните местообитания, които се съдържат в примерния списък в таблица 1 от приложение III, и инструментите по точка 2 от част А. Тези инструменти се отнасят също така до редица комплекси от местообитания (което означава да се направи оценка, където е целесъобразно, на състава, размера и относителните пропорции на местообитанията в рамките на тези комплекси) и до местообитанията с определени функции (например райони за хвърляне на хайвера, размножаване или хранене и пътища за мигриране). От съществена важност за оценката на равнището на местообитанията са допълнителните усилия за съгласувана класификация на морските местообитания, подкрепена с подходящо картографиране, като се вземат предвид разликите по протежение на наклона на разстоянието от брега и дълбочината (например крайбрежен район, шелфов район и дълбоководен район). Трите критерия за оценка на местообитанията са тяхното разпространение, размер и състояние (за последното по-специално състоянието на типичните видове и съобщества), допълнени от свързаните с тях показатели. Оценката на състоянието на местообитанията изисква интегрирани познания за състоянието на свързаните съобщества и видове в съответствие с изискванията, определени в Директива 92/43/ЕИО (9) и Директива 2009/147/ЕО, в това число, където е целесъобразно, оценка на техните функционални характеристики.

1.4.   Разпространение на местообитанието

| — | район на разпространение (1.4.1), |
| --- | --- |

—

район на разпространение (1.4.1),

| — | модел на разпределение в рамките на района на разпространение (1.4.2). |
| --- | --- |

—

модел на разпределение в рамките на района на разпространение (1.4.2).

1.5.   Размер на местообитанието

| — | площ на местообитанието (1.5.1), |
| --- | --- |

—

площ на местообитанието (1.5.1),

| — | обем на местообитанието, където е приложимо (1.5.2). |
| --- | --- |

—

обем на местообитанието, където е приложимо (1.5.2).

1.6.   Състояние на местообитанието

| — | състояние на типичните видове и съобщества (1.6.1), |
| --- | --- |

—

състояние на типичните видове и съобщества (1.6.1),

| — | относително изобилие и/или биомаса, по целесъобразност (1.6.2), |
| --- | --- |

—

относително изобилие и/или биомаса, по целесъобразност (1.6.2),

| — | физични, хидроложки и химични условия (1.6.3). |
| --- | --- |

—

физични, хидроложки и химични условия (1.6.3).

Равнище на екосистемите

1.7.   Структура на екосистемата

| — | състав и относителни дялове на компонентите на екосистемата (местообитания и видове) (1.7.1). |
| --- | --- |

—

състав и относителни дялове на компонентите на екосистемата (местообитания и видове) (1.7.1).

Освен това взаимодействията между структурните компоненти на екосистемата са фундаментални за оценяване на процесите и функциите на екосистемата за целите на общото определяне на доброто екологично състояние, като се вземат предвид inter alia член 1, член 3, параграф 5 и член 9, параграф 1 от Директива 2008/56/ЕО. Останалите функционални аспекти, които са обхванати чрез други качествени показатели за добро екологично състояние (например качествените показатели 4 и 6), както и съображенията за взаимна свързаност и устойчивост, също са важни за предприемане на действия по отношение на процесите и функциите на екосистемите.

Качествен показател 2:   Чуждите видове, въведени с човешки дейности, са на равнища, които не предизвикват неблагоприятни промени в екосистемата.

Идентификацията и първоначалната оценка на пътищата и посоките на разпространение на чужди видове в резултат на човешките дейности са предпоставка да се предотвратява въвеждането на такива видове в резултат на човешките дейности да достигне равнища, които неблагоприятно засягат екосистемите, и за намаляване на всички въздействия. При първоначалната оценка следва да се вземе предвид, че някои случаи на въвеждане вследствие на човешката дейност вече са регламентирани на равнището на Съюза (10) с оглед оценяване и намаляване на потенциалното им въздействие върху водните екосистеми и че някои чужди видове отдавна се използват широко в аквакултурите и за тях вече се издават специални разрешения в рамките на действащите регламенти (11). Все още има ограничени познания за въздействието на чуждите видове върху околната среда. Необходимо е по-нататъшно научно-техническо развитие, за да се разработят потенциално полезни показатели (12), особено за въздействието на инвазивните чужди видове (като индекси на биологично замърсяване), което остава основна тревога във връзка с постигането на добро екологично състояние. Приоритетът във връзка с оценката и мониторинга (13) се отнася до характеризиране на състоянието, което е предварително условие за оценка на степента на въздействието, но само по себе си не определя постигането на добро състояние на околната среда за този качествен показател.

2.1.   Изобилие и характеризиране на състоянието на чуждите видове, по-специално на инвазивните видове

| — | тенденции в изобилието, времева поява и пространствено разпределение в дивата природа на чужди видове, по-специално инвазивни чужди видове, особено в рисковите зони, във връзка с основните посоки и пътища на разпространение на тези видове (2.1.1). |
| --- | --- |

—

тенденции в изобилието, времева поява и пространствено разпределение в дивата природа на чужди видове, по-специално инвазивни чужди видове, особено в рисковите зони, във връзка с основните посоки и пътища на разпространение на тези видове (2.1.1).

2.2.   Въздействие на инвазивните чужди видове върху околната среда

| — | съотношение между инвазивните чужди видове и местните видове в някои добре изучени таксономични групи, например риби, макроводорасли, мекотели, което може да послужи за мярка на промяната в състава на видовете (например като допълнение към изместването на местните видове (2.2.1), |
| --- | --- |

—

съотношение между инвазивните чужди видове и местните видове в някои добре изучени таксономични групи, например риби, макроводорасли, мекотели, което може да послужи за мярка на промяната в състава на видовете (например като допълнение към изместването на местните видове (2.2.1),

| — | въздействие на инвазивните чужди видове на равнището на видовете, местообитанията и екосистемата — когато е възможно установяването на този показател (2.2.2). |
| --- | --- |

—

въздействие на инвазивните чужди видове на равнището на видовете, местообитанията и екосистемата — когато е възможно установяването на този показател (2.2.2).

Качествен показател 3:   Популациите на всички риби и ракообразни, които са обект на промишлен риболов, са в безопасните биологични граници, като наблюдаваното разпределение по възраст и размер е показателно за наличието на здрава популация.

Настоящият раздел се прилага за всички запаси, обхванати от Регламент (ЕО) No 199/2008 (в рамките на географския обхват на Директива 2008/56/ЕО), и подобни задължения съгласно общата политика в областта на рибарството. Неговото прилагане за тези и за други запаси зависи от наличните данни (като се имат предвид разпоредбите в Регламент (ЕО) No 199/2008 по отношение на събирането на данни), които ще определят най-подходящите показатели, които да бъдат използвани. За този качествен показател трите критерия за оценяване на напредъка към добро екологично състояние, както и съответните свързани с тях показатели, са посочени по-долу.

3.1.   Равнище на натиск от риболовната дейност

| | Първичен показател. Първичният показател за равнището на натиск от риболовната дейност е следният:






  — | смъртност от риболов (Fishing mortality — F) (3.1.1). |
| --- | --- | --- |

Първичен показател. Първичният показател за равнището на натиск от риболовната дейност е следният:

—

смъртност от риболов (Fishing mortality — F) (3.1.1).

Постигането или поддържането на добро екологично състояние изисква стойностите на F да са равни на или по ниски от FMSY — равнището, способно да осигури максимален устойчив улов (Maximum Sustainable Yield — MSY). Това означава, че при смесен риболов и където взаимодействията на екосистемите са важни, дългосрочните планове за управление могат да доведат до по-слаба експлоатация на някои видове спрямо равнищата на FMSY, за да не се засегне експлоатацията на равнище FMSY на други видове (14).

F се определя чрез подходящи аналитични оценки въз основа на анализа на улова (който се отчита като всяко черпене от запасите, в това число изхвърлен и неотчетен улов) по възраст или по дължина и допълнителна информация. Когато познанията за динамиката на популацията на запасите не позволяват да се направят симулации, може да се използва научна преценка на стойностите на F, свързани с кривата на улова за единица попълване (yield-per-recruit — Y/R), в съчетание с друга информация за историческите данни за резултатите от риболова или динамиката на популацията на подобни запаси.

| | Вторични показатели (ако няма на разположение аналитични оценки, които да осигурят стойности за F):






  — | съотношение между улова и индекса на биомасата (наричано по-долу „съотношение улов/биомаса“) (3.1.2). |
| --- | --- | --- |

Вторични показатели (ако няма на разположение аналитични оценки, които да осигурят стойности за F):

—

съотношение между улова и индекса на биомасата (наричано по-долу „съотношение улов/биомаса“) (3.1.2).

Стойността за показателя, която отразява FMSY, трябва да бъде определена чрез научна преценка след анализ на наблюдаваните исторически тенденции на показателя, заедно с друга информация за историческите данни за резултатите от рибарството. Когато на разположение има оценки на запасите, основани на данни за производството, съотношението улов/биомаса, което дава MSY, може да се използва като примерна стойност.

Алтернативно на съотношението улов/биомаса могат да бъдат разработени вторични показатели въз основа на някаква друга подходяща мярка за смъртността от риболов, която следва да бъде подходящо обоснована.

3.2.   Възпроизводителна способност на запасите

| | Първичен показател. Първичният показател за възпроизводителната способност на запасите е следният:






  — | биомаса на възпроизводителния запас (Spawning Stock Biomass — SSB) (3.2.1). |
| --- | --- | --- |

Първичен показател. Първичният показател за възпроизводителната способност на запасите е следният:

—

биомаса на възпроизводителния запас (Spawning Stock Biomass — SSB) (3.2.1).

Тя се изчислява чрез подходящи аналитични оценки въз основа на анализа на улова по възраст и по дължина и допълнителна информация.

Когато дадена аналитична оценка дава възможност за определяне на SSB, референтната стойност, която отразява пълната възпроизводителна способност, е SSBMSY, т.е. биомасата на възпроизводителния запас, която ще постигне MSY при смъртност от риболов, равна на FMSY. Всички наблюдавани стойности на SSB, равни на или по-големи от SSBMSY, се счита, че изпълняват този критерий.

Необходими са допълнителни изследвания във връзка с факта, че SSB, съответстваща на MSY, не може да бъде постигната едновременно за всички запаси поради възможните взаимодействия между тях.

Когато симулационните модели не позволяват да се определи надеждна стойност на SSBMSY, тогава референцията, която следва да се използва за целите на този критерий, е SSBpa, което е минималната стойност на SSB, за която има голяма вероятност запасът да е способен да се възстанови при преобладаващите експлоатационни условия.

| | Вторични показатели (ако на разположение няма аналитични оценки, даващи стойности на улова за SSB):






  — | индекси на биомасата (3.2.2). |
| --- | --- | --- |

Вторични показатели (ако на разположение няма аналитични оценки, даващи стойности на улова за SSB):

—

индекси на биомасата (3.2.2).

Може да се използва, ако такива индекси могат да бъдат получени за полово зрялата част от популацията. В такива случаи тези индекси трябва да се използват, когато научна оценка може да определи чрез подробен анализ на историческите тенденции на показателя в съчетание с друга информация за историческите резултати от риболова, че има голяма вероятност запасът да е способен да се възстанови при преобладаващите експлоатационни условия.

3.3.   Разпределение на популацията по възраст и размер

| | Първични показатели. Здравите запаси се характеризират с голям дял на възрастните едри екземпляри. Показателите, основани на относителното изобилие на едри риби, включват:






  — | дял на рибата, която е по-едра от средния размер при първо полово съзряване (3.3.1), |
| --- | --- | --- |

Първични показатели. Здравите запаси се характеризират с голям дял на възрастните едри екземпляри. Показателите, основани на относителното изобилие на едри риби, включват:

—

дял на рибата, която е по-едра от средния размер при първо полово съзряване (3.3.1),

| — | средна максимална дължина за всички видове, намерени при проучвания на изследователски кораби (3.3.2), |
| --- | --- |

—

средна максимална дължина за всички видове, намерени при проучвания на изследователски кораби (3.3.2),

| — | процентила на 95 % от разпределението на дължината на рибата, наблюдавано при проучвания на изследователски кораби (3.3.3). |
| --- | --- |

—

процентила на 95 % от разпределението на дължината на рибата, наблюдавано при проучвания на изследователски кораби (3.3.3).

| | Вторичен показател:







  — | размер при първо полово съзряване; това може да отразява степента на нежеланите генетични последици от експлоатацията (3.3.4). |
| --- | --- | --- |

Вторичен показател:

—

размер при първо полово съзряване; това може да отразява степента на нежеланите генетични последици от експлоатацията (3.3.4).

За двата набора от показатели (дял на възрастните екземпляри и размер при първо полово съзряване) е необходима експертна преценка, за да бъде определено дали има голяма вероятност характерното генетично разнообразие на запаса да не бъде засегнато. Експертната преценка трябва да се направи вследствие на анализ на времевите редове, които са на разположение за показателя, заедно с всякаква друга информация за биологията на вида.

Качествен показател 4:   Всички елементи на морските хранителни мрежи се проявяват, доколкото са познати, при нормално изобилие и разнообразие и на равнища, които са в състояние да гарантират дългосрочното изобилие на видовете и запазването на тяхната пълна възпроизводителна способност.

Този качествен показател се отнася до важни функционални аспекти като енергийни потоци и структурата на хранителните мрежи (размер и изобилие). На този етап е необходимо допълнително научно-техническо подпомагане за по-нататъшното разработване на критерии и потенциално полезни показатели, които се отнасят до взаимодействията в рамките на хранителната мрежа (15).

4.1.   Възпроизводство (възпроизводство на единица биомаса) на ключови видове или трофични групи

По отношение на енергийните потоци в хранителните мрежи е необходимо да бъдат допълнително разработени подходящи показатели, за да се оценят резултатите от главните процеси хищник — плячка, което отразява дългосрочната жизнеспособност на компонентите в частта от хранителната мрежа, която обитават те, въз основа на опита в някои подрегиони при подбора на подходящи видове (например бозайници, морски птици).

| — | Резултати за ключовите видове хищници на база на тяхното производство на единица биомаса (възпроизводство) (4.1.1). |
| --- | --- |

—

Резултати за ключовите видове хищници на база на тяхното производство на единица биомаса (възпроизводство) (4.1.1).

4.2.   Дял на подбраните видове на върха на хранителните мрежи

По отношение на структурата на хранителните мрежи, размера и изобилието на компонентите, съществува необходимост да се оцени делът на подбраните видове на върха на хранителните мрежи. Показателите следва да бъдат допълнително разработени въз основа на опита в някои подрегиони. За едрата риба има на разположение данни от проучвания за наблюдение на рибата:

| — | едра риба (по маса) (4.2.1). |
| --- | --- |

—

едра риба (по маса) (4.2.1).

4.3.   Изобилие/разпределение на ключови трофични групи/видове

| — | тенденции в изобилието на функционално важни, подбрани групи/видове (4.3.1). |
| --- | --- |

—

тенденции в изобилието на функционално важни, подбрани групи/видове (4.3.1).

Необходимо е да бъдат идентифицирани промените в състоянието на популацията, които евентуално могат да засегнат структурата на хранителната мрежа. Допълнително следва да бъдат уточнени подробни показатели, като се вземе предвид тяхното значение в хранителните мрежи, въз основа на подходящи групи/видове в регион, подрегион или подразделение, включително (когато е целесъобразно):

| — | групи с бързи темпове на обновяване (например фитопланктон, зоопланктон, медузи, двучерупчести мекотели, пелагични риби с кратък живот), които ще отговорят бързо на промяната на екосистемата и са полезни като показатели за ранно предупреждение, |
| --- | --- |

—

групи с бързи темпове на обновяване (например фитопланктон, зоопланктон, медузи, двучерупчести мекотели, пелагични риби с кратък живот), които ще отговорят бързо на промяната на екосистемата и са полезни като показатели за ранно предупреждение,

| — | групи/видове, които са цел на човешките дейности или които непряко са засегнати от тях (по-специално страничен улов и улов, който се изхвърля), |
| --- | --- |

—

групи/видове, които са цел на човешките дейности или които непряко са засегнати от тях (по-специално страничен улов и улов, който се изхвърля),

| — | групи/видове, определящи местообитанието, |
| --- | --- |

—

групи/видове, определящи местообитанието,

| — | групи/видове на върха на хранителната мрежа, |
| --- | --- |

—

групи/видове на върха на хранителната мрежа,

| — | далекомигриращи анадромни и катадромни видове, |
| --- | --- |

—

далекомигриращи анадромни и катадромни видове,

| — | групи/видове, които са тясно свързани със специфични групи/видове на друго трофично ниво. |
| --- | --- |

—

групи/видове, които са тясно свързани със специфични групи/видове на друго трофично ниво.

Качествен показател 5:   Предизвиканата от човека еутрофикация е сведена до минимум, и по-специално неблагоприятните последствия от нея като загуба на биологично разнообразие, деградация на екосистемите, вреден цъфтеж на водораслите и недостиг на кислород в долните водни слоеве.

При оценката на еутрофикацията на морските води трябва да се отчита оценката за крайбрежните и преходните води съгласно Директива 2000/60/ЕО (приложение V, точки 1.2.3 и 1.2.4) (16) и свързаните насоки, така че да се осигури съпоставимост, като се вземат предвид също така натрупаните информация и познания и разработените подходи в рамките на регионалните морски конвенции. Въз основа на процедура за преглед, като част от първоначалната оценка, може да се вземат предвид някои съображения, основани на анализ на риска, за да се оцени еутрофикацията по един ефективен начин (17). Оценката трябва да комбинира информация за равнищата на хранителни вещества и за обхвата на тези първични последици и на вторичните последици, които са екологично значими (18), като се вземат предвид съответните времеви мащаби. Като се има предвид, че концентрацията на хранителни вещества е свързана с вливането на хранителни вещества от реките във водосборния басейн, от особена важност е сътрудничеството с държавите-членки без излаз на море, като се използват съществуващите структури за сътрудничество в съответствие с член 6, параграф 2, трета алинея от Директива 2008/56/ЕО.

5.1.   Равнища на хранителни вещества

| — | концентрация на хранителни вещества във водния стълб (5.1.1), |
| --- | --- |

—

концентрация на хранителни вещества във водния стълб (5.1.1),

| — | съотношения на хранителни вещества (силициев диоксид, азот и фосфор), където е целесъобразно (5.1.2). |
| --- | --- |

—

съотношения на хранителни вещества (силициев диоксид, азот и фосфор), където е целесъобразно (5.1.2).

5.2.   Преки последици от обогатяването на средата с хранителни вещества

| — | концентрация на хлорофил във водния стълб (5.2.1), |
| --- | --- |

—

концентрация на хлорофил във водния стълб (5.2.1),

| — | прозрачност на водата, свързана с увеличението на суспендираните водорасли, където е целесъобразно (5.2.2), |
| --- | --- |

—

прозрачност на водата, свързана с увеличението на суспендираните водорасли, където е целесъобразно (5.2.2),

| — | изобилие на опортюнистични макроводорасли (5.2.3), |
| --- | --- |

—

изобилие на опортюнистични макроводорасли (5.2.3),

| — | промяна на видовете от гледна точка на състава на флората, като съотношение на кремъчни към камшичести водорасли, промяна от бентосни към пелагични видове, както и случаи на нежелан цъфтеж/токсични цветове на водораслите (например цианобактерии), причинени от човешките дейности (5.2.4). |
| --- | --- |

—

промяна на видовете от гледна точка на състава на флората, като съотношение на кремъчни към камшичести водорасли, промяна от бентосни към пелагични видове, както и случаи на нежелан цъфтеж/токсични цветове на водораслите (например цианобактерии), причинени от човешките дейности (5.2.4).

5.3.   Непреки последици от обогатяването на средата с хранителни вещества

| — | изобилие от многогодишни морски водорасли и морски треви, например фукоиди, морска трева и посидония, засегнати неблагоприятно от намалената прозрачност на водата (5.3.1), |
| --- | --- |

—

изобилие от многогодишни морски водорасли и морски треви, например фукоиди, морска трева и посидония, засегнати неблагоприятно от намалената прозрачност на водата (5.3.1),

| — | разтворен кислород, т.е. промени, които се дължат на разграждане на органични вещества, и размер на съответния район (5.3.2). |
| --- | --- |

—

разтворен кислород, т.е. промени, които се дължат на разграждане на органични вещества, и размер на съответния район (5.3.2).

Качествен показател 6:   Целостта на морското дъно е на такова равнище, че е гарантирано запазването на структурата и функциите на екосистемите, и по-специално бентосните екосистеми не са засегнати по неблагоприятен начин.

Целта е натискът от човека върху морското дъно да не пречи на компонентите на екосистемата да запазят своето естествено разнообразие, производителност и динамични екологични процеси, като се има предвид устойчивостта на екосистемата. Мащабът на оценката за този качествен показател може да създаде особени затруднения поради разнообразните характеристики на някои бентосни екосистеми и на няколко вида човешки натиск. Оценката и мониторингът трябва да бъдат извършвани в допълнение към първоначален преглед на въздействието и заплахите за характеристиките на биологичното разнообразие и човешкия натиск, както и интегриране на резултатите от оценката от по-малък към по-голям мащаб, където е целесъобразно — на равнище подразделение, подрегион или регион (19).

6.1.   Физически щети, като се имат предвид характеристиките на субстрата

Основната тревога от гледна точка на управлението е степента на въздействията на човешките дейности върху субстрата на морското дъно, които съставляват бентосните местообитания. Сред видовете субстрат, биогенният субстрат, който е най-чувствителен към физически натиск, осигурява редица функции, които подпомагат бентосните местообитания и съобщества.

| — | вид, изобилие, биомаса и площ на съответния биогенен субстрат (6.1.1), |
| --- | --- |

—

вид, изобилие, биомаса и площ на съответния биогенен субстрат (6.1.1),

| — | площ на морското дъно, съществено засегната от човешките дейности, за различните видове субстрат (6.1.2). |
| --- | --- |

—

площ на морското дъно, съществено засегната от човешките дейности, за различните видове субстрат (6.1.2).

6.2.   Състояние на бентосното съобщество

Характеристиките на бентосното съобщество като състав по видове, състав по размери и функционални черти представят важно указание за потенциала на екосистемата да функционира добре. Информация за структурата и динамиката на съобществата се получава според случая чрез измерване на разнообразието на видовете, тяхното възпроизводство (изобилие или биомаса), преобладаване на нечувствителни или чувствителни таксони и таксоцени и състав по размери на дадено съобщество, изразен чрез дела на дребните и едрите екземпляри.

| — | присъствие на особено чувствителни и/или нечувствителни видове (6.2.1), |
| --- | --- |

—

присъствие на особено чувствителни и/или нечувствителни видове (6.2.1),

| — | многостранни показатели за оценка на състоянието и функционалността на бентосното съобщество като разнообразие и богатство на видовете, дял на опортюнистичните видове спрямо чувствителните видове (6.2.2), |
| --- | --- |

—

многостранни показатели за оценка на състоянието и функционалността на бентосното съобщество като разнообразие и богатство на видовете, дял на опортюнистичните видове спрямо чувствителните видове (6.2.2),

| — | дял на биомасата или брой на екземплярите в макробентоса над определена дължина/размер (6.2.3), |
| --- | --- |

—

дял на биомасата или брой на екземплярите в макробентоса над определена дължина/размер (6.2.3),

| — | параметри, описващи характеристиките (форма, наклон и отсечка на графиката) на диапазона на размерите на бентосното съобщество (6.2.4). |
| --- | --- |

—

параметри, описващи характеристиките (форма, наклон и отсечка на графиката) на диапазона на размерите на бентосното съобщество (6.2.4).

Качествен показател 7:   Трайните изменения на хидроложките условия не оказват неблагоприятно влияние върху морските екосистеми.

Трайните изменения на хидроложките условия от човешките дейности могат да се изразяват например в промени на приливно-отливния режим, преноса на неразтворени вещества, оттока на пресните води, действието на теченията или вълните, водещи до изменения на физичните и химичните характеристики, посочени в таблица 1 от приложение III към Директива 2008/56/ЕО. Тези промени могат да бъдат от особено значение, когато евентуално могат да засегнат морските екосистеми в по-голям мащаб, като тяхната оценка може да осигури ранно предупреждаване за възможните въздействия върху екосистемата. По отношение на крайбрежните води Директива 2000/60/ЕО поставя хидроморфологични цели, които следва да бъдат постигнати чрез мерки в контекста на плановете за управление на речните басейни. Необходим е подход, основан на отделния случай, за да се оцени въздействието на дейностите. Инструменти като оценка на въздействието върху околната среда, стратегическа екологична оценка и морско пространствено планиране могат да допринесат за определянето и оценяването на степента и кумулативните аспекти на въздействията от такива дейности. Важно е обаче да се гарантира, че всички такива инструменти осигуряват подходящи елементи за оценка на евентуалните въздействия върху морската среда, в това число съображения в международен аспект.

7.1.   Пространствена характеристика на трайните изменения

| — | площ на района, който е засегнат от трайните изменения (7.1.1). |
| --- | --- |

—

площ на района, който е засегнат от трайните изменения (7.1.1).

7.2.   Въздействие на трайните хидроложки промени

| — | пространствен обхват на местообитанията, засегнати от трайното изменение (7.2.1), |
| --- | --- |

—

пространствен обхват на местообитанията, засегнати от трайното изменение (7.2.1),

| — | промени в местообитанията, по-специално във функциите им (например райони за хвърляне на хайвер, развъждане и хранене и пътища за мигриране на риба, птици и бозайници), вследствие на изменените хидроложки условия (7.2.2). |
| --- | --- |

—

промени в местообитанията, по-специално във функциите им (например райони за хвърляне на хайвер, развъждане и хранене и пътища за мигриране на риба, птици и бозайници), вследствие на изменените хидроложки условия (7.2.2).

Качествен показател 8:   Концентрациите на замърсителите са на нива, които не водят до ефект на замърсяване.

Концентрацията на замърсители в морската среда и въздействието им трябва да бъдат оценени, като се вземат предвид въздействието и заплахите за екосистемата (20). Следва също така да се вземат предвид съответните разпоредби на Директива 2000/60/ЕО за териториалните и/или крайбрежните води, за да се гарантира надлежната координация на прилагането на двете правни рамки, като се отчетат също така натрупаните информация и познания и разработените подходи в рамките на регионалните морски конвенции. Държавите-членки трябва да имат предвид — когато това е от значение за морската среда — веществата или групите от вещества, които:

| i) | надвишават съответните екологични качествени стандарти (стандарти за качество на околната среда), определени съгласно член 2, параграф 35 и приложение V към Директива 2000/60/ЕО в крайбрежните или териториалните води, съседни на морския регион или подрегион, без значение дали във водите, седимента или живата част на екосистемата; и/или |
| --- | --- |

i)

надвишават съответните екологични качествени стандарти (стандарти за качество на околната среда), определени съгласно член 2, параграф 35 и приложение V към Директива 2000/60/ЕО в крайбрежните или териториалните води, съседни на морския регион или подрегион, без значение дали във водите, седимента или живата част на екосистемата; и/или

| ii) | са изброени като приоритетни вещества в приложение X към Директива 2000/60/ЕО и допълнително са регламентирани в Директива 2008/105/ЕО, които се заустват в съответния морски регион, подрегион или подразделение; и/или |
| --- | --- |

ii)

са изброени като приоритетни вещества в приложение X към Директива 2000/60/ЕО и допълнително са регламентирани в Директива 2008/105/ЕО, които се заустват в съответния морски регион, подрегион или подразделение; и/или

| iii) | са замърсители и общото им изпускане (включително загуби, зауствания или емисии) може да доведе до значителни рискове от предишни и сегашни замърсявания на морската среда в съответния морски регион, подрегион или подразделение, в това число като последица от случаи на интензивно замърсяване вследствие на произшествия, свързани например с опасни и вредни вещества. |
| --- | --- |

iii)

са замърсители и общото им изпускане (включително загуби, зауствания или емисии) може да доведе до значителни рискове от предишни и сегашни замърсявания на морската среда в съответния морски регион, подрегион или подразделение, в това число като последица от случаи на интензивно замърсяване вследствие на произшествия, свързани например с опасни и вредни вещества.

Напредъкът към добро екологично състояние ще зависи от това дали замърсяването постепенно намалява, т.е. дали наличието на замърсители в морската среда, както и техните биологични въздействия се поддържат в рамките на приемливи граници, така че да се гарантира отсъствието на значителни въздействия върху или риск за морската среда.

8.1.   Концентрация на замърсители

| — | концентрация на горепосочените замърсители, измерена в съответната матрица (като живата част на екосистемата, седимента и водите), така че да се гарантира съвместимостта с оценките по Директива 2000/60/ЕО) (8.1.1). |
| --- | --- |

—

концентрация на горепосочените замърсители, измерена в съответната матрица (като живата част на екосистемата, седимента и водите), така че да се гарантира съвместимостта с оценките по Директива 2000/60/ЕО) (8.1.1).

8.2.   Въздействие на замърсителите

| — | равнища на въздействието на замърсителите върху компонентите на съответната екосистема, като се имат предвид избраните биологични процеси и таксономични групи, в които причинно-следствената връзка е установена и трябва да се следи (8.2.1), |
| --- | --- |

—

равнища на въздействието на замърсителите върху компонентите на съответната екосистема, като се имат предвид избраните биологични процеси и таксономични групи, в които причинно-следствената връзка е установена и трябва да се следи (8.2.1),

| — | брой, произход (когато може да се установи), степен на случаите на значително интензивно замърсяване (например разливи на петрол и петролни продукти) и тяхното въздействие върху живата част на екосистемата, която физически е засегната от това замърсяване (8.2.2). |
| --- | --- |

—

брой, произход (когато може да се установи), степен на случаите на значително интензивно замърсяване (например разливи на петрол и петролни продукти) и тяхното въздействие върху живата част на екосистемата, която физически е засегната от това замърсяване (8.2.2).

Качествен показател 9:   Замърсителите в рибата и в други морски хранителни продукти за консумация от човека не надхвърлят равнищата, установени от законодателството на Общността или от други приложими стандарти.

В различните региони или подрегиони е необходимо държавите-членки да следят ядливите части (мускулната тъкан, черния дроб, хайвера, месото, меките части) на рибата, ракообразните, мекотелите и бодлокожите, както и морските водорасли, които са уловени или събрани от дивата природа, за евентуалното наличие на вещества, за които за установени максимални нива на европейско, регионално или национално равнище за продуктите, предназначени за консумация от човека.

9.1.   Равнища, брой и честота на замърсителите

| — | действителни равнища на замърсителите, които са открити, и брой замърсители, които са превишили максималните разрешени равнища (9.1.1), |
| --- | --- |

—

действителни равнища на замърсителите, които са открити, и брой замърсители, които са превишили максималните разрешени равнища (9.1.1),

| — | честота на превишаване на разрешените равнища (9.1.2). |
| --- | --- |

—

честота на превишаване на разрешените равнища (9.1.2).

Качествен показател 10:   Отличителните качества и количествата на отпадъците в морските води не нанасят вреда на крайбрежната и морската среда.

Разпространението на отпадъците е силно променливо, като това следва да бъде взето предвид в програмите за мониторинг. Необходимо е да се установи дейността, с която е свързано, в това число, когато е възможно, неговият произход. Все още има нужда от по-нататъшно разработване на няколко показателя, особено на тези, свързани с биологичните въздействия и с микрочастиците, както и за по-задълбочено оценяване на тяхната потенциална токсичност (21).

10.1.   Характеристика на отпадъците в морската и крайбрежната среда

| — | тенденции в количеството отпадъци, които са изхвърлени на брега и/или натрупани по крайбрежията, в това число анализ на техния състав, пространствено разпределение и, когато е възможно, източник (10.1.1), |
| --- | --- |

—

тенденции в количеството отпадъци, които са изхвърлени на брега и/или натрупани по крайбрежията, в това число анализ на техния състав, пространствено разпределение и, когато е възможно, източник (10.1.1),

| — | тенденции в количеството отпадъци във водния стълб (включително отпадъци, които плуват по повърхността) и натрупаните по морското дъно отпадъци, в това число анализ на техния състав, пространствено разпределение и, когато е възможно, източник (10.1.2), |
| --- | --- |

—

тенденции в количеството отпадъци във водния стълб (включително отпадъци, които плуват по повърхността) и натрупаните по морското дъно отпадъци, в това число анализ на техния състав, пространствено разпределение и, когато е възможно, източник (10.1.2),

| — | тенденции в количеството, разпределението и, когато може да се установи — състава на микрочастиците (по-специално на пластмасовите микрочастици) (10.1.3). |
| --- | --- |

—

тенденции в количеството, разпределението и, когато може да се установи — състава на микрочастиците (по-специално на пластмасовите микрочастици) (10.1.3).

10.2.   Въздействие на отпадъците върху морските живи организми

| — | тенденции в количеството и състава на отпадъците, погълнати от морски животни (например анализ на съдържанието на стомаха) (10.2.1). |
| --- | --- |

—

тенденции в количеството и състава на отпадъците, погълнати от морски животни (например анализ на съдържанието на стомаха) (10.2.1).

Този показател трябва да бъде допълнително разработен въз основа на опита в някои подрегиони (например Северно море) и да бъде приспособен за останалите региони.

Качествен показател 11:   Въвеждането на енергия, в това число и подводен шум, е на равнища, които не оказват неблагоприятно влияние върху морската среда.

Заедно с подводния шум, който се подчертава в цялата Директива 2008/56/ЕО, и други форми на енергия могат да окажат въздействие върху компонентите на морските екосистеми, например топлинната енергия, електромагнитните полета и светлината. Все още е необходим допълнителен научно-технически напредък, който да подпомогне по-нататъшното разработване на критериите, свързани с този качествен показател (22), в това число във връзка с въздействията от въвеждането на енергия върху морския живот и във връзка с нивото на съответния шум и честотата (тези критерии може при необходимост да бъдат адаптирани във връзка с изискването за регионално сътрудничество). На настоящия етап основните насоки за измерване на подводния шум са определени за най-важен приоритет във връзка с оценката и мониторинга (23), но трябва да бъдат допълнително разработени, в т.ч. във връзка с картографирането. Антропогенните звуци могат да бъдат краткотрайни (например импулсни, като от сеизмични проучвания и полагане на пилони за вятърни паркове и платформи, както и от експлозии) или дълготрайни (например продължителни като от прокопаване, корабоплаване и енергийни инсталации), като засягат организмите по различни начини. Повечето търговски дейности, свързани с високо ниво на шума, които засягат относително обширни райони, се извършват при регулирани условия и подлежат на лицензиране. Това дава възможност за координиране на изискванията за измерване на такива високи импулсни звуци.

11.1.   Разпределение във времето и пространството на високо-, ниско- и средночестотни импулсни звуци

| — | дял на дните и тяхното разпределение в рамките на календарната година, върху райони с определена площ, както и тяхното пространствено разпределение, в които антропогенните източници на звук надвишават нивата, които може да окажат значително въздействие върху морските животни и които се измерват като ниво на експозиция на шум (в dB re 1μРа2.s) или като върхово звуково налягане (в dB re 1μРаpeak) на един метър, измервани в честотния диапазон от 10 Hz до 10 kHz (11.1.1). |
| --- | --- |

—

дял на дните и тяхното разпределение в рамките на календарната година, върху райони с определена площ, както и тяхното пространствено разпределение, в които антропогенните източници на звук надвишават нивата, които може да окажат значително въздействие върху морските животни и които се измерват като ниво на експозиция на шум (в dB re 1μРа2.s) или като върхово звуково налягане (в dB re 1μРаpeak) на един метър, измервани в честотния диапазон от 10 Hz до 10 kHz (11.1.1).

11.2.   Продължителен нискочестотен звук

| — | тенденции в нивото на шума на околната среда в рамките на диапазон от 1/3 от октавата между 63 и 125 Hz (централна честота) (re 1μΡа RMS; средно ниво на шум в тези диапазони от октавата в продължение на една година), измервани от станции за наблюдение и/или с помощта на модели, ако е целесъобразно (11.2.1). |
| --- | --- |

—

тенденции в нивото на шума на околната среда в рамките на диапазон от 1/3 от октавата между 63 и 125 Hz (централна честота) (re 1μΡа RMS; средно ниво на шум в тези диапазони от октавата в продължение на една година), измервани от станции за наблюдение и/или с помощта на модели, ако е целесъобразно (11.2.1).

---

(1)  Вж. съображения 3 и 4.

(2)  ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 84.

(3)  ОВ L 60, 5.3.2008 г., стр. 1.

(4)  Вж. съображение 2.

(5)  Вж. съображения 3 и 4.

(6)  Вж. точки 3—6 в част А.

(7)  Вж. точка 6 в част А.

(8)  „Оценка, мониторинг и докладване за природозащитния статус — Подготовка на доклада за периода 2001—2007 г. съгласно член 17 от Директивата за местообитанията“, 15 март 2005 г., прието в Комитета за местообитанията на 20 април 2005 г.

(9)  Вж. бележка под линия 8.

(10)  Регламент (ЕО) No 708/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. относно използването в аквакултурите на чуждоземни и неприсъстващи в района видове (ОВ L 168, 28.6.2007 г., стр. 1).

(11)  Вж. приложение IV към Регламент (ЕО) No 708/2007.

(12)  Вж. съображения 3 и 4.

(13)  Вж. точка 9 в част А.

(14)  Съобщение „Постигане на устойчиво рибарство в ЕС чрез максимален устойчив улов“ (COM(2006) 360 окончателен).

(15)  Вж. съображения 3 и 4.

(16)  Насоки относно оценката на еутрофикацията в контекста на европейските политики за водата, Документ No 23. Европейска комисия (2009 г.). Вж. http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library

(17)  Вж. точки 3—6 в част А.

(18)  Вж. точка 7 в част А.

(19)  Вж. точки 3—6 в част А.

(20)  Вж. точки 3 и 4 в част А.

(21)  Вж. съображения 3 и 4.

(22)  Вж. съображения 3 и 4.

(23)  Вж. точка 9 в част А.

---