# Euroopa Liidu L 243/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.243.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 243 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide16. september 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.243.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 243

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide16. september 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/489/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 12. juuli 2010, Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu allakirjutamise kohta | 1 |
| | | 2010/490/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 26. juuli 2010, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe liidu nimel sõlmimise kohta | 2 |
| Kokkulepe ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 810/2010, 15. september 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 811/2010, 15. september 2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite impordi registreerimiskohustus nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 24 lõike 5 kohaselt | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 812/2010, 15. september 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes | 40 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 813/2010, 15. september 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 59 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 814/2010, 15. september 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 61 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 815/2010, 15. september 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 64 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/489/EL

*

Nõukogu otsus, 12. juuli 2010, Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu allakirjutamise kohta

1

2010/490/EL

*

Nõukogu otsus, 26. juuli 2010, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe liidu nimel sõlmimise kohta

2

Kokkulepe ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta

4

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 810/2010, 15. september 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni määrus (EL) nr 811/2010, 15. september 2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite impordi registreerimiskohustus nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 24 lõike 5 kohaselt

37

*

Komisjoni määrus (EL) nr 812/2010, 15. september 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes

40

Komisjoni määrus (EL) nr 813/2010, 15. september 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

59

Komisjoni määrus (EL) nr 814/2010, 15. september 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

61

Komisjoni määrus (EL) nr 815/2010, 15. september 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

64

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 27. juuli 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe ühenduse nimel allkirjastamise kohta | 66 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/491/EÜ

*

Nõukogu otsus, 27. juuli 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe ühenduse nimel allkirjastamise kohta

66

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/45/EL (siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta) parandus (ELT L 207, 6.8.2010) | 68 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/45/EL (siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta) parandus (ELT L 207, 6.8.2010)

(ELT L 207, 6.8.2010)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2010,

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu allakirjutamise kohta

(2010/489/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimiseks Brasiilia Liitvabariigi valitsusega vastavalt nõukogu 9. oktoobri 2009. aasta otsusele, millega nõukogu volitas komisjoni läbirääkimisi alustama. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimiseks Brasiilia Liitvabariigi valitsusega vastavalt nõukogu 9. oktoobri 2009. aasta otsusele, millega nõukogu volitas komisjoni läbirääkimisi alustama.

| (2) | Lepingule, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleks alla kirjutada, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hiljem. |
| --- | --- |

(2)

Lepingule, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleks alla kirjutada, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hiljem.

| (3) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada sama küsimust käsitlevate Brasiiliaga sõlmitud kahepoolsete lepingute kehtivuse lõppemine käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast, |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada sama küsimust käsitlevate Brasiiliaga sõlmitud kahepoolsete lepingute kehtivuse lõppemine käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu (edaspidi „leping”) allakirjutamine, eeldusel et leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. juuli 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. LARUELLE

---

(1)  Lepingu tekst avaldatakse koos otsusega selle sõlmimise kohta.

1

---

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. juuli 2010,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe liidu nimel sõlmimise kohta

(2010/490/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti b ja artiklit 74 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) (1) artikli 21 lõikele 3 osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid agentuuri töös. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku liidu ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) (1) artikli 21 lõikele 3 osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid agentuuri töös. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku liidu ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes.

| (2) | Komisjonile 11. märtsil 2008 antud volitustest tulenevalt on Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe üle lõpule viidud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile 11. märtsil 2008 antud volitustest tulenevalt on Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe üle lõpule viidud.

| (3) | Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud otsuse käesoleva otsuse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud otsuse käesoleva otsuse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2003/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2003/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Kokkulepe tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(7)

Kokkulepe tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlev kokkulepe (4) (edaspidi „kokkulepe”).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma kokkuleppe artikli 9 lõikes 4 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada liidu nõusolekut olla kokkuleppega seotud, ning esitama järgmise teate:

„Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seega tuleb vajaduse korral kokkuleppe tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 26. juuli 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

2

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 4

4

Euroopa Liidu Teataja

---

KOKKULEPE

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

(edaspidi „Šveits”) ja

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK

(edaspidi „Liechtenstein”)

teiselt poolt,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 26. oktoobril 2004 allakirjutatud lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „leping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist 28. veebruaril 2008 allakirjutatud protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „protokoll”),

VÕTTES ARVESSE protokollile lisatud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kohta,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelist, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlevat kokkulepet (1)

Ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühendus asutas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (2) (edaspidi „määrus”) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi „agentuur”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühendus asutas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (2) (edaspidi „määrus”) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi „agentuur”).

| (2) | Määrus kujutab endast Schengeni acquis’ edasiarendamist lepingu ja protokolli tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

Määrus kujutab endast Schengeni acquis’ edasiarendamist lepingu ja protokolli tähenduses.

| (3) | Määruses kinnitatakse, et Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid peaksid täielikult osalema agentuuri tegevuses, kuigi piiratud hääleõigusega. |
| --- | --- |

(3)

Määruses kinnitatakse, et Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid peaksid täielikult osalema agentuuri tegevuses, kuigi piiratud hääleõigusega.

| (4) | Liechtensteinil ei ole välispiiri, mille suhtes kohaldatakse Schengeni piirieeskirju. |
| --- | --- |

(4)

Liechtensteinil ei ole välispiiri, mille suhtes kohaldatakse Schengeni piirieeskirju.

| (5) | Leping ja protokoll ei käsitle Šveitsi ega Liechtensteini seotust Euroopa Liidu loodud uute asutuste tegevustega Schengeni acquis’ edasise edasiarendamise raames ning agentuuriga seotuse teatud aspektid tuleks kindlaks määrata lepingu- ja protokolliosaliste vahelise lisakokkuleppega, |
| --- | --- |

(5)

Leping ja protokoll ei käsitle Šveitsi ega Liechtensteini seotust Euroopa Liidu loodud uute asutuste tegevustega Schengeni acquis’ edasise edasiarendamise raames ning agentuuriga seotuse teatud aspektid tuleks kindlaks määrata lepingu- ja protokolliosaliste vahelise lisakokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Haldusnõukogu

1.   Šveits ja Liechtenstein on vastavalt määruse artikli 21 lõikes 3 sätestatule esindatud agentuuri haldusnõukogus.

2.   Šveitsil on hääleõigus:

| a) | tema välispiiril teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes. Selliste otsuste ettepanekute vastuvõtmiseks haldusnõukogus on vaja Šveitsi esindaja poolthäält; |
| --- | --- |

a)

tema välispiiril teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes. Selliste otsuste ettepanekute vastuvõtmiseks haldusnõukogus on vaja Šveitsi esindaja poolthäält;

| b) | Šveitsi inimressursside ja vahendite abil teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid); |
| --- | --- |

b)

Šveitsi inimressursside ja vahendite abil teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid);

| c) | Šveitsi otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes vastavalt artiklile 4 (ühise integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs); |
| --- | --- |

c)

Šveitsi otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes vastavalt artiklile 4 (ühise integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs);

| d) | koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 5, välja arvatud põhikoolituse õppekava väljatöötamine. |
| --- | --- |

d)

koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 5, välja arvatud põhikoolituse õppekava väljatöötamine.

3.   Liechtensteinil on hääleõigus:

| a) | Liechtensteini inimressursside ja vahendite abil teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid); |
| --- | --- |

a)

Liechtensteini inimressursside ja vahendite abil teostatavaid eritegevusi käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid);

| b) | Liechtensteini otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes vastavalt artiklile 4 (ühise integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs); |
| --- | --- |

b)

Liechtensteini otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes vastavalt artiklile 4 (ühise integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs);

| c) | koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 5, välja arvatud põhikoolituse õppekava väljatöötamine. |
| --- | --- |

c)

koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes vastavalt artiklile 5, välja arvatud põhikoolituse õppekava väljatöötamine.

Artikkel 2

Rahaline toetus

Šveitsi panustab agentuuri eelarvesse kooskõlas lepingu artikli 11 lõikes 3 sätestatud protsendimääraga.

Liechtenstein panustab agentuuri eelarvesse kooskõlas protokolli artikliga 3, milles viidatakse lepingu artikli 11 lõikes 3 sätestatud panuse arvutamise meetodile.

Artikkel 3

Andmekaitse ja konfidentsiaalsus

1.   Agentuuri poolt Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutustele isikuandmete edastamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (3).

2.   Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutuste poolt agentuurile edastatavate andmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4).

3.   Šveits ja Liechtenstein täidavad haldusnõukogu töökorras sätestatud agentuuri valduses olevate dokumentide konfidentsiaalsuseeskirju.

Artikkel 4

Õiguslik seisund

Agentuur on Šveitsi ja Liechtensteini seaduste kohaselt juriidiline isik ning tal on Šveitsis ja Liechtensteinis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis Šveitsi ja Liechtensteini õiguse kohaselt antakse juriidilistele isikutele. Agentuur võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

Artikkel 5

Vastutus

Agentuuri vastutus määratletakse vastavalt määruse artikli 19 lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatule.

Artikkel 6

Euroopa Kohus

1.   Šveits ja Liechtenstein tunnustavad vastavalt määruse artikli 19 lõigetele 2 ja 4 agentuuri kuulumist Euroopa Ühenduste Kohtu jurisdiktsiooni alla.

2.   Tsiviilvastutust käsitlevad vaidlused lahendatakse kooskõlas määruse, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 863/2007 (millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi) (5) artikli 10b lõikega 4.

Artikkel 7

Privileegid ja immuniteedid

1.   Šveits ja Liechtenstein kohaldavad agentuuri ja tema personali suhtes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva kokkuleppe lisas.

2.   Käesoleva kokkuleppe lisa, sealhulgas Šveitsi käsitlev liide privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamise menetluse kohta, moodustab käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.

Artikkel 8

Personal

1.   Šveits ja Liechtenstein kohaldavad agentuuri personaliküsimustes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli alusel vastuvõetud eeskirju.

2.   Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib ameti tegevdirektor Šveitsi ja Liechtensteini täieõiguslikke kodanikke võtta tööle lepingu alusel.

3.   Šveitsi ja Liechtensteini kodanikku ei või siiski tööle võtta agentuuri tegevdirektori ega tegevdirektori asetäitja ametikohale.

4.   Šveitsi ja Liechtensteini kodanikke ei või valida haldusnõukogu eesistujaks ega eesistuja asetäitjaks.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2.   Euroopa Ühendus, Šveits ja Liechtenstein kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks vastavalt oma menetlustele.

3.   Käesoleva kokkuleppe jõustumiseks on vajalik Euroopa Ühenduse ja vähemalt ühe käesoleva kokkuleppe teise osalise heakskiit.

4.   Käesoleva kokkuleppe osalise suhtes jõustub kokkulepe selle heakskiitmiskirja hoiulevõtja juures hoiule andmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval.

5.   Liechtensteini suhtes kohaldatakse käesolevat kokkulepet protokolli artiklis 2 osutatud sätete jõustamise kuupäevast vastavalt protokolli artiklile 10.

Artikkel 10

Kehtivus ja lõpetamine

1.   Käesolev kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks.

2.   Käesolev kokkulepe kaotab kehtivuse kuus kuud pärast seda, kui lepingu denonsseerib Šveits või Euroopa Liidu Nõukogu oma otsusega või kui leping lõpetatakse mõnel muul viisil vastavalt lepingu artikli 7 lõikes 4, artiklis 10 või artiklis 17 kirjeldatud menetlustele.

3.   Käesolev kokkulepe kaotab kehtivuse kuus kuud pärast seda, kui protokolli denonsseerib Liechtenstein või Euroopa Liidu Nõukogu oma otsusega või kui protokoll lõpetatakse mõnel muul viisil vastavalt protokolli artiklis 3, artikli 5 lõikes 4, artikli 11 lõigetes 1 või 3 kirjeldatud menetlusele.

Käesolev kokkulepe ja sellele lisatud ühisdeklaratsioonid koostatakse ühes originaalis bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  ELT L 188, 20.7.2007, lk 19.

1

(2)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

(5)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 30.

5

LISA

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artikliga 28 on kõnealustel ühendustel ja Euroopa Investeerimispangal liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,

ON LEPPINUD KOKKU järgmiste sätete suhtes, mis lisatakse kõnealusele lepingule.

I   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Ühenduste arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Ühendused, nende vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõigist otsestest maksudest. Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- ja kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud ja müügimaksud, kui ühendused teevad ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul ühenduste piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Ühendused on vabastatud kõikidest tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul; riigi territooriumil, kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.

Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

Artikkel 5

Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mis tahes laadi valuutat ning hallata oma arveid mis tahes valuutas.

II   PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

Artikkel 6

Ühenduste institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 7

1.   Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes. Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6 ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.

III   PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 10

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Euroopa Parlamendi liikmete immuniteet kehtib ka siis, kui nad sõidavad Euroopa Parlamendi istungipaika ja sealt tagasi.

Immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 11

Ühenduste institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib samuti ühenduste konsultatiivorganite kohta.

V   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 12

Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 13

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad.

Töö- ja muud tasud, mida ühendused neile maksavad, on vabastatud riigimaksudest.

Artikkel 14

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 15

Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 16

Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja artikli 14 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 17

Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 18

Ühenduste ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes ühenduste huvides.

Iga ühenduste institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.

Artikkel 19

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad ühenduste institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.

Artikkel 20

Artiklid 12–15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 21

Artikleid 12–15 ja artiklit 18 kohaldatakse Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja kaasettekandjate ning esimese astme kohtu liikmete ja kohtusekretäri suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 3 sätteid kohtunike ja kohtujuristide kohtuliku puutumatuse kohta.

Artikkel 22

Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.

Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht. Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjajärgset tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 23

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja selle personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Peale selle on Euroopa Keskpank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Kõnealuse panga ja selle organite tegevust, mis on kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirjaga, ei maksustata käibemaksuga.

Eespool sätestatu kehtib ka Euroopa Rahainstituudi puhul. Tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine ei loo alust mingiks maksustamiseks.

Lisa liide

Privileegide ja immuniteetide protokolli rakendussätted Šveitsis

1.   Kohaldamise laiendamine Šveitsile

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll”) sisalduvaid viiteid liikmesriikidele mõistetakse nii, et need hõlmavad ka Šveitsi, juhul kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2.   Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)

Kaupadele ja teenustele, mida Šveitsist eksporditakse, ei kohaldata Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on kaupade ja teenustega, mida tarnitakse Šveitsis agentuurile ametlikuks kasutamiseks, vabastatakse need käibemaksust tagastamise teel vastavalt protokolli artikli 3 teisele lõigule. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui kaupade ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamiseks esitatakse föderaalse maksuameti käibemaksu osakonnale selleks ettenähtud Šveitsi blanketid. Taotlused vaadatakse üldjuhul läbi kolme kuu jooksul kuupäevast, mil esitatakse tagastustaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega.

3.   Agentuuri personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlus

Vastavalt protokolli artikli 13 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt oma siseriikliku õiguse põhimõtetele agentuuri ametnikud ja teised teenistujad nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palga, töötasu ja tasude pealt, mis on makstud ühenduse poolt ja millele kohaldatakse ühenduse kasuks ühendusesisest maksu.

Protokolli artikli 14 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Agentuuri ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on hõlmatud ühenduse ametnikele ja teistele töötajatele kehtiva sotsiaalkindlustussüsteemiga, ei pea osalema Šveitsi sotsiaalkindlustussüsteemis.

Euroopa Ühenduse Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1) ja teiste ühenduse õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

EUROOPA ÜHENDUSE NING ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VALITSUSE JA LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI VALITSUSE ÜHISDEKLARATSIOON, MIS KÄSITLEB ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI JA LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VÄLISPIIRIL TEHTAVA OPERATIIVKOOSTÖÖ JUHTIMISE EUROOPA AGENTUURI TEGEVUSES OSALEMISE ÜKSIKASJALIKKE EESKIRJU KÄSITLEVAT KOKKULEPET

Euroopa Ühendus,

Šveitsi Konföderatsiooni valitsus

ning

Liechtensteini Vürstiriigi valitsus,

olles vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 21 lõikele 3 sõlminud Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe,

deklareerivad ühiselt, et:

kokkuleppes sätestatud hääleõigus on põhjendatud Šveitsi ja Liechtensteiniga kehtivate erisuhetega, mis tulenevad nimetatud riikide ühinemisest Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Nimetatud hääleõigus on erandlik ja seotud Schengeni koostöö eripära ning Šveitsi ja Liechtensteini eriseisundiga.

Nimetatud hääleõigus ei kujuta endast seetõttu õiguslikku ega poliitilist pretsedenti kokkuleppeosaliste vahelise mis tahes muu koostöö või kolmandate riikide osalemise suhtes liidu agentuuride töös.

Nimetatud hääleõigust ei või mingil juhul teostada regulatiivsete ega õigusloomeliste otsuste puhul.

KOKKULEPPEOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON TSIVIILVASTUTUST KÄSITLEVATE SÄTETE KOHALDAMISE KOHTA

Juhul kui Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuse raames rakendatakse piirivalve kiirreageerimisrühmi, kohaldatakse tsiviilvastutuse küsimuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 863/2007 (millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi) artikli 10 lõiget 4.

---

MÄÄRUSED

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 810/2010,

15. september 2010,

millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 17 lõike 3 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (2) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4, artikli 9 lõiget 2 ja artikli 9 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (3) eriti selle artikli 3 lõike 1 esimest ja teist lõiku, artikli 6 lõike 1 esimest lõiku, artikli 7 punkti e, artiklit 8, artikli 10 esimest lõiku ja artikli 13 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (4) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste Euroopa Liitu toomiseks. Seal on sätestatud ka nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, millest võib tuua Euroopa Liitu kõnealuseid saadetisi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (4) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste Euroopa Liitu toomiseks. Seal on sätestatud ka nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, millest võib tuua Euroopa Liitu kõnealuseid saadetisi.

| (2) | Määruses (EL) nr 206/2010 on sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha saadetisi võib liitu importida vaid siis, kui need pärinevad kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab selles osas loetletud asjaomasele saadetisele. Lisaks sellele peavad need saadetised vastama kõnealuse lisa 2. osas esitatud näidiste kohaselt koostatud asjaomase veterinaarsertifikaadi nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 206/2010 on sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha saadetisi võib liitu importida vaid siis, kui need pärinevad kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab selles osas loetletud asjaomasele saadetisele. Lisaks sellele peavad need saadetised vastama kõnealuse lisa 2. osas esitatud näidiste kohaselt koostatud asjaomase veterinaarsertifikaadi nõuetele.

| (3) | Määrusega (EL) nr 206/2010 on ette nähtud, et teatavaid mesilase- ja kimalaseliike võib liitu tuua vaid nendest kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest või territooriumidelt, kus väikese tarumardika (Aethina tumida) esinemisest teatamine on kohustuslik kogu kolmanda riigi territooriumil või asjaomasel territooriumil. Siiski võib mesilase- ja kimalasesaadetisi liitu tuua nimetatud 1. osas loetletud kolmanda riigi või territooriumi osast, mis on kolmanda riigi või territooriumi geograafiliselt ja epidemioloogiliselt eraldatud osa ning loetletud IV lisa 1. osa 1. jaos esitatud tabeli kolmandas veerus. Praegu on selles veerus loetletud Hawaii osariik. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) nr 206/2010 on ette nähtud, et teatavaid mesilase- ja kimalaseliike võib liitu tuua vaid nendest kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest või territooriumidelt, kus väikese tarumardika (Aethina tumida) esinemisest teatamine on kohustuslik kogu kolmanda riigi territooriumil või asjaomasel territooriumil. Siiski võib mesilase- ja kimalasesaadetisi liitu tuua nimetatud 1. osas loetletud kolmanda riigi või territooriumi osast, mis on kolmanda riigi või territooriumi geograafiliselt ja epidemioloogiliselt eraldatud osa ning loetletud IV lisa 1. osa 1. jaos esitatud tabeli kolmandas veerus. Praegu on selles veerus loetletud Hawaii osariik.

| (4) | Määrusega (EL) nr 206/2010 on kuni 30. juunini 2010 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul võib jätkuvalt liitu tuua elusloomade ja inimtoiduks ettenähtud värske liha saadetisi, millega on kaasas asjaomased veterinaarsertifikaadid, mis on välja antud enne kõnealuse määruse jõustumist kehtinud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) nr 206/2010 on kuni 30. juunini 2010 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul võib jätkuvalt liitu tuua elusloomade ja inimtoiduks ettenähtud värske liha saadetisi, millega on kaasas asjaomased veterinaarsertifikaadid, mis on välja antud enne kõnealuse määruse jõustumist kehtinud eeskirjade kohaselt.

| (5) | Kuna määruse (EL) nr 206/2010 avaldatud versioonis esines eelkõige selle lisades sätestatud näidissertifikaatides vigu, avaldati määrus Euroopa Liidu Teatajas
   (5) uuesti. Seepärast tuleks määrusega (EL) nr 206/2010 ette nähtud üleminekuperioodi pikendada, et võtta arvesse ajavahemikku määruse esialgse ja parandatud versiooni avaldamise vahel. |
| --- | --- |

(5)

Kuna määruse (EL) nr 206/2010 avaldatud versioonis esines eelkõige selle lisades sätestatud näidissertifikaatides vigu, avaldati määrus Euroopa Liidu Teatajas
   (5) uuesti. Seepärast tuleks määrusega (EL) nr 206/2010 ette nähtud üleminekuperioodi pikendada, et võtta arvesse ajavahemikku määruse esialgse ja parandatud versiooni avaldamise vahel.

| (6) | Argentina on taotlenud luba eksportida liitu laagerdunud konditustatud hirveliha sellise piirkonna loomadelt, mille EL on tunnistanud vaktsineerimise abil suu-ja sõrataudivabaks (AR-1). Kõnealune kolmas riik on oma taotluse kinnituseks esitanud ka piisavalt loomade tervisega seotud tagatisi. Seega tuleks RUW veterinaarsertifikaadi näidis esitada määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa tabeli neljandas veerus koodiga AR-1 tähistatud Argentina territooriumi osa puhul teises veerus. |
| --- | --- |

(6)

Argentina on taotlenud luba eksportida liitu laagerdunud konditustatud hirveliha sellise piirkonna loomadelt, mille EL on tunnistanud vaktsineerimise abil suu-ja sõrataudivabaks (AR-1). Kõnealune kolmas riik on oma taotluse kinnituseks esitanud ka piisavalt loomade tervisega seotud tagatisi. Seega tuleks RUW veterinaarsertifikaadi näidis esitada määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa tabeli neljandas veerus koodiga AR-1 tähistatud Argentina territooriumi osa puhul teises veerus.

| (7) | Eeldusel et ELi loomatervishoiu eeskirju järgitakse ning eelkõige, et kogumiskeskustes, sealhulgas turgudel kokku kogutud veiste, kitsede ja lammaste puhul suudetakse asjakohase identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi abil tagada, et nende tervisestaatus on samaväärne, võib kõnealused tapmiseks ja värske liha tootmiseks ette nähtud loomad, kelle liha saadetakse liitu, koguda kokku ühest kogumiskeskusest ja saata otse heakskiidetud tapamajja. Namiibias kasutatav loomade identifitseerimise ja jälgitavuse süsteem on näidanud, et sellega suudetakse tagada, et kõik loomad sellistes kogumiskeskustes on ELi suunatava ekspordi nõuete kohaselt ühesuguse tervisestaatusega, ning pakkuda kõnealuse määruse II lisa 1. osas osutatud lisatagatisi (J). |
| --- | --- |

(7)

Eeldusel et ELi loomatervishoiu eeskirju järgitakse ning eelkõige, et kogumiskeskustes, sealhulgas turgudel kokku kogutud veiste, kitsede ja lammaste puhul suudetakse asjakohase identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi abil tagada, et nende tervisestaatus on samaväärne, võib kõnealused tapmiseks ja värske liha tootmiseks ette nähtud loomad, kelle liha saadetakse liitu, koguda kokku ühest kogumiskeskusest ja saata otse heakskiidetud tapamajja. Namiibias kasutatav loomade identifitseerimise ja jälgitavuse süsteem on näidanud, et sellega suudetakse tagada, et kõik loomad sellistes kogumiskeskustes on ELi suunatava ekspordi nõuete kohaselt ühesuguse tervisestaatusega, ning pakkuda kõnealuse määruse II lisa 1. osas osutatud lisatagatisi (J).

| (8) | 5. mail 2010 teatas USA komisjonile väikese tarumardika esinemise puhangutest Hawaii osariigi osades. Sellest osariigist pärinevad mesilase- ja kimalasesaadetised võivad kujutada tõsist ohtu mesilaste ja kimalaste populatsioonile liidus. Seepärast tuleks Hawaii osariik välja jätta määruse (EL) nr 206/2010 IV lisa 1. osa 1. jao tabeli kolmandast veerust sellest kuupäevast alates. |
| --- | --- |

(8)

5. mail 2010 teatas USA komisjonile väikese tarumardika esinemise puhangutest Hawaii osariigi osades. Sellest osariigist pärinevad mesilase- ja kimalasesaadetised võivad kujutada tõsist ohtu mesilaste ja kimalaste populatsioonile liidus. Seepärast tuleks Hawaii osariik välja jätta määruse (EL) nr 206/2010 IV lisa 1. osa 1. jao tabeli kolmandast veerust sellest kuupäevast alates.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta.

| (10) | Vajalik on kehtestada üleminekuperiood, et anda liikmesriikidele ja asjaomasele sektorile piisavalt aega käesoleva määrusega muudetavas määruses (EL) nr 206/2010 sätestatud nõuete järgimiseks vajalike meetmete võtmiseks kaubandustegevust häirimata. |
| --- | --- |

(10)

Vajalik on kehtestada üleminekuperiood, et anda liikmesriikidele ja asjaomasele sektorile piisavalt aega käesoleva määrusega muudetavas määruses (EL) nr 206/2010 sätestatud nõuete järgimiseks vajalike meetmete võtmiseks kaubandustegevust häirimata.

| (11) | Vältimaks asjatute kaubandushäirete tekkimist, mis võivad tuleneda eelkõige veterinaarsertifikaate muutnud parandatud versiooni väga hiljutisest avaldamisest, peaks käesolev määrus olema tagasiulatuva jõuga. |
| --- | --- |

(11)

Vältimaks asjatute kaubandushäirete tekkimist, mis võivad tuleneda eelkõige veterinaarsertifikaate muutnud parandatud versiooni väga hiljutisest avaldamisest, peaks käesolev määrus olema tagasiulatuva jõuga.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 206/2010 muudetakse järgmiselt:

| (1) | artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Üleminekuperioodil kuni 31. maini 2011 võib jätkuvalt Euroopa Liitu tuua elusloomade ja inimtoiduks ettenähtud värske liha saadetisi (välja arvatud Hawaii osariigist pärinevad mesilase- ja kimalasesaadetised), mille kohta asjaomased veterinaarsertifikaadid on välja antud enne 30. novembrit 2010 kooskõlas otsustega 79/542/EMÜ või 2003/881/EÜ.” |
| --- | --- |

(1)

artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Üleminekuperioodil kuni 31. maini 2011 võib jätkuvalt Euroopa Liitu tuua elusloomade ja inimtoiduks ettenähtud värske liha saadetisi (välja arvatud Hawaii osariigist pärinevad mesilase- ja kimalasesaadetised), mille kohta asjaomased veterinaarsertifikaadid on välja antud enne 30. novembrit 2010 kooskõlas otsustega 79/542/EMÜ või 2003/881/EÜ.”

| (2) | II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(2)

II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (3) | Tabel IV lisa 1. osa 1. jaos asendatakse järgmisega:







  „Riik/territoorium | Riigi/territooriumi osa kood | Riigi/ territooriumi osa kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Ameerika Ühendriigid | US-A | Hawaii osariik (6) |

(3)

Tabel IV lisa 1. osa 1. jaos asendatakse järgmisega:

„Riik/territoorium

Riigi/territooriumi osa kood

Riigi/ territooriumi osa kirjeldus

US – Ameerika Ühendriigid

US-A

Hawaii osariik (6)

Artikkel 2

Üleminekuperioodil kuni 31. maini 2011 võib jätkuvalt liitu tuua inimtoiduks ettenähtud värske liha saadetisi, mille kohta on asjaomased veterinaarsertifikaadid välja antud enne 30. novembrit 2010 ja mis vastavad määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 2. osas esitatud näidistele BOV ja OVI ega sisalda käesoleva määruse artikli 1 lõikega 2 sisse viidud muudatusi.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

3

(4)  ELT L 73, 20.3.2010, lk 1.

4

(5)  ELT L 146, 11.6.2010, lk 1.

5

(6)  Loetelust välja jäetud alates 5. maist 2010.”

6

---

LISA

II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 1. osa asendatakse järgmisega:
  „1.   OSA

  Kolmandate riikide, territooriumide ning nende osade loetelu
   (1)













  Kolmanda riigi ISO kood ja nimi | Territooriumi kood | Kolmanda riigi, territooriumi või nende osa kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Lõpptähtaeg (2) | Avamise tähtaeg (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albaania | AL-0 | Kogu riik | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Kogu riik | EQU | | | | |
| AR-1 | Provintsid: | Buenos Aires, |

1)

1. osa asendatakse järgmisega:

„1.   OSA

Kolmandate riikide, territooriumide ning nende osade loetelu
   (1)

Kolmanda riigi ISO kood ja nimi

Territooriumi kood

Kolmanda riigi, territooriumi või nende osa kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Lõpptähtaeg (2)

Avamise tähtaeg (3)

Näidis(ed)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albaania

AL-0

Kogu riik

—

AR – Argentina

AR-0

Kogu riik

EQU

AR-1

Provintsid:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (välja arvatud järgmised departemangud: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar), |
| --- | --- |

Corrientes (välja arvatud järgmised departemangud: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar),

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | osa provintsist Neuquén (välja arvatud territoorium, mis on loetletud jaotuse AR-4 all), |
| --- | --- |

osa provintsist Neuquén (välja arvatud territoorium, mis on loetletud jaotuse AR-4 all),

| | osa provintsist Río Negro (välja arvatud territoorium, mis on loetletud jaotuse AR-4 all), |
| --- | --- |

osa provintsist Río Negro (välja arvatud territoorium, mis on loetletud jaotuse AR-4 all),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy ja Salta, välja arvatud 25 km laiune puhvervöönd Boliivia ja Paraguay piiri ääres, mis ulatub Jujuy provintsi Santa Catalina liiduringkonnast Formosa provintsi Laishi liiduringkonnani |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy ja Salta, välja arvatud 25 km laiune puhvervöönd Boliivia ja Paraguay piiri ääres, mis ulatub Jujuy provintsi Santa Catalina liiduringkonnast Formosa provintsi Laishi liiduringkonnani

BOV

A

1

18. märts 2005

RUF

A

1

1. detsember 2007

RUW

A

1

1. august 2010

AR-2

Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1. märts 2002

AR-3

Corrientes: järgmised departemangud: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar

BOV RUF

A

1

1. detsember 2007

AR-4

Osa provintsist Río Negro (välja arvatud provintsimaanteest nr 7 põhja pool ja provintsimaanteest nr 250 ida pool asuv piirkond Avellanedas, provintsimaanteest nr 2 ida pool asuv piirkond Conesas, provintsimaanteest nr 7 põhja pool asuv piirkond El Cuys alates provintsimaantee nr 7 ristumisest provintsimaanteega nr 66 kuni Avellaneda departemangu piirini ning provintsimaanteedest nr 250 ja 2 ida pool asuv piirkond San Antonios)

Osa provintsist Neuquén (välja arvatud provintsimaanteest nr 17 ida pool asuv piirkond Confluencias ja provintsimaanteest nr 17 ida pool asuv piirkond Picun Leufús)

BOV, OVI, RUW, RUF

1. august 2008

AU – Austraalia

AU-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

BA –

Bosnia ja Hertsegoviina

BA-0

Kogu riik

—

BH – Bahrain

BH-0

Kogu riik

—

BR – Brazil

BR-0

Kogu riik

EQU

BR-1

| | Osariigid: Minas Gerais, |
| --- | --- |

Osariigid: Minas Gerais,

| | Espírito Santo, |
| --- | --- |

Espírito Santo,

| | Goiás, |
| --- | --- |

Goiás,

| | Mato Grosso, |
| --- | --- |

Mato Grosso,

| | Rio Grande do Suli, Mato Grosso do Suli osariik (välja arvatud 15 km laiune kindlaks määratud range järelevalvega tsoon haldusüksuste Porto Mutinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã’ ja Mundo Novo välispiiridel ning haldusüksuste Corumbá ja Ladário kindlaks määratud range järelevalvega tsoonid). |
| --- | --- |

Rio Grande do Suli, Mato Grosso do Suli osariik (välja arvatud 15 km laiune kindlaks määratud range järelevalvega tsoon haldusüksuste Porto Mutinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã’ ja Mundo Novo välispiiridel ning haldusüksuste Corumbá ja Ladário kindlaks määratud range järelevalvega tsoonid).

BOV

A ja H

1

1. detsember 2008

BR-2

Santa Catarina osariik

BOV

A ja H

1

31. jaanuar 2008

BR-3

Osariigid: Paraná ja São Paulo

BOV

A ja H

1

1. august 2008

BW – Botswana

BW-0

Kogu riik

EQU, EQW

BW-1

Veterinaarkontrollitsoonid 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1. detsember 2007

BW-2

Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 13 ja 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7. märts 2002

BW-3

Veterinaarkontrollitsoon 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

20. oktoober 2008

20. jaanuar 2009

BY – Valgevene

BY-0

Kogu riik

—

BZ – Belize

BZ-0

Kogu riik

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW,

G

CH – Šveits

CH-0

Kogu riik

*

CL – Tšiili

CL-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Hiina

CN-0

Kogu riik

—

CO – Colombia

CO-0

Kogu riik

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Kogu riik

BOV, EQU

CU – Kuuba

CU-0

Kogu riik

BOV, EQU

DZ – Alžeeria

DZ-0

Kogu riik

—

ET – Etioopia

ET-0

Kogu riik

—

| FK – | Falklandi saared |
| --- | --- |

FK –

Falklandi saared

FK-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

GL – Gröönimaa

GL-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Kogu riik

BOV, EQU

HK – Hong Kong

HK-0

Kogu riik

—

HN – Honduras

HN-0

Kogu riik

BOV, EQU

HR – Horvaatia

HR-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Iisrael

IL-0

Kogu riik

—

IN – India

IN-0

Kogu riik

—

IS – Island

IS-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenya

KE-0

Kogu riik

—

MA – Maroko

MA-0

Kogu riik

EQU

ME – Montenegro

ME-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Kogu riik

—

| MK – | endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (4) |
| --- | --- |

MK –

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (4)

MK-0

Kogu riik

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Kogu riik

—

MX – Mehhiko

MX-0

Kogu riik

BOV, EQU

NA – Namiibia

NA-0

Kogu riik

EQU, EQW

NA-1

Palgrave Pointist (läänes) kuni Gamini (idas) kulgevast piiritarast lõuna pool asuv ala

BOV, OVI, RUF, RUW

F ja J

1

| NC – | Uus-Kaledoonia |
| --- | --- |

NC –

Uus-Kaledoonia

NC-0

Kogu riik

BOV, RUF, RUW

NI – Nicaragua

NI-0

Kogu riik

—

NZ – Uus-Meremaa

NZ-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Kogu riik

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Kogu riik

EQU

PY-1

Kogu riik, välja arvatud 15 km laiune kindlaks määratud range järelevalvega tsoon välispiiride ääres

BOV

A

1

1. august 2008

RS – Serbia (5)

RS-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

RU – Venemaa

RU-0

Kogu riik

—

RU-1

Murmanski oblast, Jamali Neenetsi autonoomne ringkond

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Kogu riik

—

SZ – Svaasimaa

SZ-0

Kogu riik

EQU, EQW

SZ-1

Piirkond lääne pool nn punase joone taradest, mis kulgevad Usutu jõest kuni Lõuna-Aafrika Vabariigi piirini Nkalashanest läänes pool

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Suu- ja sõrataudi veterinaarjärelevalve ja vaktsineerimise kontrolltsoonid, kehtestatud 2001. aasta ametlikus väljaandes nr 51 avaldatud õigusaktiga

BOV, RUF, RUW

F

1

4. august 2003

TH – Tai

TH-0

Kogu riik

—

TN – Tuneesia

TN-0

Kogu riik

—

TR – Türgi

TR-0

Kogu riik

—

TR-1

Provintsid: Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ja Kirikkale

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Kogu riik

—

| US – | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

US –

Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Kogu riik

EQU

BOV,

A

1

1. november 2001

OVI

A

1

| ZA – | Lõuna-Aafrika Vabariik |
| --- | --- |

ZA –

Lõuna-Aafrika Vabariik

ZA-0

Kogu riik

EQU, EQW

ZA-1

Kogu riik, välja arvatud:

| — | suu- ja sõrataudi kontrolltsooni osa, mis asub Mpumalanga provintsi ja Põhjaprovintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28° pikkusjoonest ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal ja |
| --- | --- |

—

suu- ja sõrataudi kontrolltsooni osa, mis asub Mpumalanga provintsi ja Põhjaprovintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28° pikkusjoonest ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal ja

| — | Camperdowni ringkond KwaZuluNatali provintsis |
| --- | --- |

—

Camperdowni ringkond KwaZuluNatali provintsis

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Kogu riik

—

| * | Nõuded vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132). |
| --- | --- |

*

Nõuded vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).

| — | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import on keelatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik). |
| --- | --- |

—

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import on keelatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik).

„1” kategooriapiirangud:

Rupsi toomine Euroopa Liitu ei ole lubatud (välja arvatud veiste vahelihased ja mälumislihased).”

| 2) | 2. osa muudetakse järgmiselt.






  a) | sissejuhatav loetelu asendatakse järgmisega:
  „2.   OSA

  Veterinaarsertifikaatide näidised


  Näidis(ed):








  „BOV” | : | koduveiste (sealhulgas liigid Bison ja Bubalus ning nende ristandid) värske liha, sealhulgas hakkliha veterinaarsertifikaadi näidis; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „OVI” | : | kodulammaste (Ovis aries) ja -kitsede (Capra hircus) värske liha, sealhulgas hakkliha veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „POR” | : | kodusigalaste (Sus scrofa) värske liha, sealhulgas hakkliha veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „EQU” | : | kabjaliste koduloomade (Equus caballus, Equus asinus ja nende ristandid) värske liha (välja arvatud hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „RUF” | : | seltsi Artiodactyla ((välja arvatud veised (sealhulgas liigid Bison ja Bubalus ning nende ristandid)), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ja Tayassuidae) ning sugukondadesse Rhinocerotidae ja Elephantidae kuuluvate tehistingimustes peetavate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „RUW” | : | seltsi Artiodactyla ((välja arvatud veised (sealhulgas liigid Bison ja Bubalus ning nende ristandid)), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ja Tayassuidae) ning sugukondadesse Rhinocerotidae ja Elephantidae kuuluvate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „SUF” | : | sugukondadesse Suidae, Tayassuidae või Tapiridae kuuluvate tehistingimustes peetavate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „SUW” | : | sugukondadesse Suidae, Tayassuidae või Tapiridae kuuluvate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis; |
| „EQW” | : | alamperekonda Hippotigris (sebrad) kuuluvate kabjaliste metsloomade värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis. |

2)

2. osa muudetakse järgmiselt.

a)

sissejuhatav loetelu asendatakse järgmisega:

„2.   OSA

Veterinaarsertifikaatide näidised

Näidis(ed):

„BOV”

:

koduveiste (sealhulgas liigid Bison ja Bubalus ning nende ristandid) värske liha, sealhulgas hakkliha veterinaarsertifikaadi näidis;

„OVI”

:

kodulammaste (Ovis aries) ja -kitsede (Capra hircus) värske liha, sealhulgas hakkliha veterinaarsertifikaadi näidis;

„POR”

:

kodusigalaste (Sus scrofa) värske liha, sealhulgas hakkliha veterinaarsertifikaadi näidis;

„EQU”

:

kabjaliste koduloomade (Equus caballus, Equus asinus ja nende ristandid) värske liha (välja arvatud hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis;

„RUF”

:

seltsi Artiodactyla ((välja arvatud veised (sealhulgas liigid Bison ja Bubalus ning nende ristandid)), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ja Tayassuidae) ning sugukondadesse Rhinocerotidae ja Elephantidae kuuluvate tehistingimustes peetavate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis;

„RUW”

:

seltsi Artiodactyla ((välja arvatud veised (sealhulgas liigid Bison ja Bubalus ning nende ristandid)), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ja Tayassuidae) ning sugukondadesse Rhinocerotidae ja Elephantidae kuuluvate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis;

„SUF”

:

sugukondadesse Suidae, Tayassuidae või Tapiridae kuuluvate tehistingimustes peetavate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis;

„SUW”

:

sugukondadesse Suidae, Tayassuidae või Tapiridae kuuluvate ulukite värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis;

„EQW”

:

alamperekonda Hippotigris (sebrad) kuuluvate kabjaliste metsloomade värske liha (välja arvatud rups ja hakkliha) veterinaarsertifikaadi näidis.

SG (lisatagatised)

| „A” | : | tagatised veterinaarsertifikaatide näidiste BOV (punkt II.2.6), OVI (punkt II.2.6), RUF (punkt II.2.7) ja RUW (punkt II.2.4) kohaselt sertifitseeritud värske liha (välja arvatud rups) laagerdamise, pH-taseme mõõtmise ja konditustamise kohta; |
| --- | --- | --- |
| „C” | : | tagatised klassikalise sigade katku laboriuuringu kohta rümpadel, millest saadi näidissertifikaadi SUW (punkt II.2.3.B) kohaselt sertifitseeritud värske liha; |
| „D” | : | tagatised vedelate toidujäätmete söödana kasutamise kohta põllumajandusettevõttes (-ettevõtetes), mille loomadest on saadud veterinaarsertifikaadi näidiste POR (punkt II.2.3.d) kohaselt sertifitseeritud värske liha; |
| „E” | : | tagatised tuberkuloosiproovi kohta loomadel, kellest on saadud veterinaarsertifikaadi näidise BOV (punkt II.2.4.d) kohaselt sertifitseeritud värske liha; |
| „F” | : | tagatised veterinaarsertifikaatide näidiste BOV (punkt II.2.6), OVI (punkt II.2.6), RUF (punkt II.2.6) ja RUW (punkt II.2.7) kohaselt sertifitseeritud värske liha (välja arvatud rups) laagerdamise ja konditustamise kohta; |
| „G” | : | tagatised 1) rupsi ja seljaaju eemaldamise kohta ning 2) hirvlaste veterinaaruuringu ja päritolu kohta seoses kroonilise kõhnumistõvega, nagu on osutatud veterinaarsertifikaatide näidistes RUF (punkt II.1.7) ja RUW (punkt II.1.8); |
| „H” | : | Brasiilia puhul nõutavad lisatagatised. Kuna Brasiilia Santa Caterina osariigis ei vaktsineerita suu- ja sõrataudi vastu, ei kohaldata viidet vaktsineerimisprogrammile liha puhul, mis on saadud kõnealusest osariigist pärit ja seal tapetud loomadelt; |
| „J” | : | Seoses veiste, lammaste või kitsede toimetamisega põllumajandusettevõtetest tapamajja antavad tagatised, millega lubatakse neid loomi viia enne otse tappamajja transportimist läbi kogumiskeskusest (sealhulgas turgudelt).” |

„A”

:

tagatised veterinaarsertifikaatide näidiste BOV (punkt II.2.6), OVI (punkt II.2.6), RUF (punkt II.2.7) ja RUW (punkt II.2.4) kohaselt sertifitseeritud värske liha (välja arvatud rups) laagerdamise, pH-taseme mõõtmise ja konditustamise kohta;

„C”

:

tagatised klassikalise sigade katku laboriuuringu kohta rümpadel, millest saadi näidissertifikaadi SUW (punkt II.2.3.B) kohaselt sertifitseeritud värske liha;

„D”

:

tagatised vedelate toidujäätmete söödana kasutamise kohta põllumajandusettevõttes (-ettevõtetes), mille loomadest on saadud veterinaarsertifikaadi näidiste POR (punkt II.2.3.d) kohaselt sertifitseeritud värske liha;

„E”

:

tagatised tuberkuloosiproovi kohta loomadel, kellest on saadud veterinaarsertifikaadi näidise BOV (punkt II.2.4.d) kohaselt sertifitseeritud värske liha;

„F”

:

tagatised veterinaarsertifikaatide näidiste BOV (punkt II.2.6), OVI (punkt II.2.6), RUF (punkt II.2.6) ja RUW (punkt II.2.7) kohaselt sertifitseeritud värske liha (välja arvatud rups) laagerdamise ja konditustamise kohta;

„G”

:

tagatised 1) rupsi ja seljaaju eemaldamise kohta ning 2) hirvlaste veterinaaruuringu ja päritolu kohta seoses kroonilise kõhnumistõvega, nagu on osutatud veterinaarsertifikaatide näidistes RUF (punkt II.1.7) ja RUW (punkt II.1.8);

„H”

:

Brasiilia puhul nõutavad lisatagatised. Kuna Brasiilia Santa Caterina osariigis ei vaktsineerita suu- ja sõrataudi vastu, ei kohaldata viidet vaktsineerimisprogrammile liha puhul, mis on saadud kõnealusest osariigist pärit ja seal tapetud loomadelt;

„J”

:

Seoses veiste, lammaste või kitsede toimetamisega põllumajandusettevõtetest tapamajja antavad tagatised, millega lubatakse neid loomi viia enne otse tappamajja transportimist läbi kogumiskeskusest (sealhulgas turgudelt).”

| b) | näidis BOV asendatakse järgmisega:
  „Näidis BOV |
| --- | --- |

b)

näidis BOV asendatakse järgmisega:

„Näidis BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| c) | näidis OVI asendatakse järgmisega:
  „Näidis OVI |
| --- | --- |

c)

näidis OVI asendatakse järgmisega:

„Näidis OVI

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingutes kolmandate riikidega sätestatud sertifitseerimise erinõuete kohaldamist.

(2)  Nende loomade liha, kes on tapetud 7. veerus osutatud kuupäeval või enne seda, võib importida Euroopa Liitu 90 päeva jooksul osutatud kuupäevast alates. Meritsi transporditavaid partiisid võib aga liitu importida, kui need on sertifitseeritud enne 7. veerus osutatud kuupäeva, 40 päeva jooksul kõnealusest kuupäevast alates. (Kui 7. veerus ei ole märgitud kuupäeva, siis ajalisi piiranguid ei kohaldata.).

(3)  Liitu võib importida ainult nende loomade liha, kes on tapetud 8. veerus osutatud kuupäeval või pärast seda. Kui 8. veerus ei ole märgitud kuupäeva, siis ajalisi piiranguid ei kohaldata.

(4)  Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik; ajutine kood, mis ei mõjuta mingil määral kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜROs on sel teemal peetavad läbirääkimised lõppenud.

(5)  Ei hõlma Kosovot, mis kuulub praegu rahvusvahelise halduse alla vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

| * | Nõuded vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132). |
| --- | --- |

*

Nõuded vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).

| — | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import on keelatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik). |
| --- | --- |

—

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import on keelatud (välja arvatud need liigid, mille puhul on märgitud kogu riik).

„1” kategooriapiirangud:

Rupsi toomine Euroopa Liitu ei ole lubatud (välja arvatud veiste vahelihased ja mälumislihased).”

---

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 811/2010,

15. september 2010,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite impordi registreerimiskohustus nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 24 lõike 5 kohaselt

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 16 lõiget 4 ja artikli 24 lõiget 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 saanud taotluse kehtestada registreerimise nõue Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 saanud taotluse kehtestada registreerimise nõue Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite impordi suhtes.

A.   VAATLUSALUNE TOODE

| (2) | Registreerimisnõudega seotud toode on traadita laivõrgu (WWAN) modem, millel on raadioantenn ja mille kaudu saab pidada arvutiseadmete IP-kohast andmesidet, sh ka traadita laivõrgu modemit sisaldav WiFi ruuter (WWAN/WiFi ruuter) (edaspidi „vaatlusalune toode”); toode on pärit Hiina Rahvavabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla. |
| --- | --- |

(2)

Registreerimisnõudega seotud toode on traadita laivõrgu (WWAN) modem, millel on raadioantenn ja mille kaudu saab pidada arvutiseadmete IP-kohast andmesidet, sh ka traadita laivõrgu modemit sisaldav WiFi ruuter (WWAN/WiFi ruuter) (edaspidi „vaatlusalune toode”); toode on pärit Hiina Rahvavabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla.

B.   TAOTLUS

| (3) | Pärast kaebuse saamist äriühingult Option NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), leidis komisjon, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid ning avaldas vastavalt algmääruse artiklile 10 Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu modemite impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Pärast kaebuse saamist äriühingult Option NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), leidis komisjon, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid ning avaldas vastavalt algmääruse artiklile 10 Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu modemite impordi suhtes.

| (4) | Kaebuse esitamise õiguse seisukohalt on kaebuse esitaja ainus vaatlusaluse toote tootja Euroopa Liidus, esindades 100 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitamise õiguse seisukohalt on kaebuse esitaja ainus vaatlusaluse toote tootja Euroopa Liidus, esindades 100 % liidu kogutoodangust.

| (5) | Väidetava tasakaalustatava subsideerimise kohta on kaebuse esitaja Euroopa Komisjonile esitanud konkreetsete subsiidiumiprogrammide tõendeid, mis käsitlevad sooduslaene, soodustatud tulumaksumäära, asukohta vabakaubanduspiirkonnas, kaudse maksustamise ja imporditolli programme, toetusprogramme, riiklike kaubatarnete ja teenuste soodushindasid ning kohalikult omavalitsuselt saadud soodustusi. |
| --- | --- |

(5)

Väidetava tasakaalustatava subsideerimise kohta on kaebuse esitaja Euroopa Komisjonile esitanud konkreetsete subsiidiumiprogrammide tõendeid, mis käsitlevad sooduslaene, soodustatud tulumaksumäära, asukohta vabakaubanduspiirkonnas, kaudse maksustamise ja imporditolli programme, toetusprogramme, riiklike kaubatarnete ja teenuste soodushindasid ning kohalikult omavalitsuselt saadud soodustusi.

| (6) | Kaebuse esitaja nõuab, et vaatlusaluse toote import kuuluks registreerimisele vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5, et kõnealuse impordi suhtes saaks alates selle registreerimise kuupäevast kohaldada meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Kaebuse esitaja nõuab, et vaatlusaluse toote import kuuluks registreerimisele vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5, et kõnealuse impordi suhtes saaks alates selle registreerimise kuupäevast kohaldada meetmeid.

C.   REGISTREERIMISE ALUS

| (7) | Vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1 ei saa ajutisi meetmeid kehtestada enne 60 päeva möödumist algatamisest. Vastavalt algmääruse artikli 16 lõikele 4 võib nõuda lõplikku tasakaalustavat tollimaksu toodetelt, mis on tarbimiseks ringlusse lastud kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kehtestamist, kui kõnealuse lõike tingimused on täidetud ja import on registreeritud vastavalt artikli 24 lõikele 5. Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 võib komisjon pärast arupidamist nõuandekomiteega anda tolliasutustele korralduse teha impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks alates registreerimise kuupäevast võimalik sellise impordi suhtes rakendada meetmeid. Impordi suhtes võib kehtestada registreerimiskohustuse pärast asjakohaselt põhjendatud taotluse saamist liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1 ei saa ajutisi meetmeid kehtestada enne 60 päeva möödumist algatamisest. Vastavalt algmääruse artikli 16 lõikele 4 võib nõuda lõplikku tasakaalustavat tollimaksu toodetelt, mis on tarbimiseks ringlusse lastud kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kehtestamist, kui kõnealuse lõike tingimused on täidetud ja import on registreeritud vastavalt artikli 24 lõikele 5. Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 võib komisjon pärast arupidamist nõuandekomiteega anda tolliasutustele korralduse teha impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks alates registreerimise kuupäevast võimalik sellise impordi suhtes rakendada meetmeid. Impordi suhtes võib kehtestada registreerimiskohustuse pärast asjakohaselt põhjendatud taotluse saamist liidu tootmisharult.

| (8) | Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid registreerimiskohustuse kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid registreerimiskohustuse kehtestamiseks.

| (9) | Väidetav subsideerimine seisneb muu hulgas järgmises: tulumaksuprogrammid (nt tulumaksust vabastamise või tulumaksu vähendamise skeem (kaks aastat vabastust ja kolm aastat poole ulatuses vabastust), tulumaksu vähendamine kõrgtehnoloogilise või uudse tehnoloogiaga tootmise puhul, tulumaksukrediit kodumaise omanikuga äriühingutele, mis ostavad kodumaiseid seadmeid), kaudse maksustamise ja imporditolliprogrammid (nt käibemaksu- või tollimaksuvabastus importseadmete puhul), sooduslaenuskeemid (nt sooduslaenud, sealhulgas ekspordi rahastamiseks riigile kuuluvatest äripankadest ja valitsemissektori pankadest, toetuskavad (nt elektroonika- ja infotööstuse toetusfond, riiklik tehnoloogia renoveerimisprojektide fond, tuntud kaubamärkide auhinnad), riigilt soodushinnaga saadavad kaubad ja teenused (nt maa kasutusõigus) ning kohaliku omavalitsuse soodustuste poliitika, sealhulgas soodustused eripiirkondades ja tööstusparkides (nt sooduskohtlemise poliitika Shenzhenis, Shanghais, Pekingis ja Xianis). |
| --- | --- |

(9)

Väidetav subsideerimine seisneb muu hulgas järgmises: tulumaksuprogrammid (nt tulumaksust vabastamise või tulumaksu vähendamise skeem (kaks aastat vabastust ja kolm aastat poole ulatuses vabastust), tulumaksu vähendamine kõrgtehnoloogilise või uudse tehnoloogiaga tootmise puhul, tulumaksukrediit kodumaise omanikuga äriühingutele, mis ostavad kodumaiseid seadmeid), kaudse maksustamise ja imporditolliprogrammid (nt käibemaksu- või tollimaksuvabastus importseadmete puhul), sooduslaenuskeemid (nt sooduslaenud, sealhulgas ekspordi rahastamiseks riigile kuuluvatest äripankadest ja valitsemissektori pankadest, toetuskavad (nt elektroonika- ja infotööstuse toetusfond, riiklik tehnoloogia renoveerimisprojektide fond, tuntud kaubamärkide auhinnad), riigilt soodushinnaga saadavad kaubad ja teenused (nt maa kasutusõigus) ning kohaliku omavalitsuse soodustuste poliitika, sealhulgas soodustused eripiirkondades ja tööstusparkides (nt sooduskohtlemise poliitika Shenzhenis, Shanghais, Pekingis ja Xianis).

| (10) | Väidetakse, et eespool loetletud meetmed on subsiidiumid, kuna nad sisaldavad Hiina Rahvavabariigi valitsuse või teiste piirkondlike omavalitsuste (sh riigiasutuste) rahalist toetust ning kuna nende subsiidiumide saajad, st vaatlusalust toodet eksportivad tootjad, saavad neist kasu. Väidetavalt sõltuvad need toetused eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad teatavate ettevõtete või kontsernide ja/või toodete ja/või piirkondadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(10)

Väidetakse, et eespool loetletud meetmed on subsiidiumid, kuna nad sisaldavad Hiina Rahvavabariigi valitsuse või teiste piirkondlike omavalitsuste (sh riigiasutuste) rahalist toetust ning kuna nende subsiidiumide saajad, st vaatlusalust toodet eksportivad tootjad, saavad neist kasu. Väidetavalt sõltuvad need toetused eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad teatavate ettevõtete või kontsernide ja/või toodete ja/või piirkondadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad.

| (11) | Taotluses on esitatud piisavalt tõendeid kriitilise olukorra kohta, mille puhul tasakaalustavat tollimaksu võimaldav vaatlusaluse toote massiline subsideeritud import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti parandatavat kahju. Sellise olukorra näiteks on liidu tootmisharu seisundi kiire halvenemine, asjaolu, et liidus on ainult üks tootja ning see, et vaatlusaluse toote tootmiseks kulub märkimisväärne rahasumma tootearendusele. Seoses sellega on kaebuse esitaja esitanud tõendeid, et vaatlusaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud oluliselt nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Massilise impordi tekitatud kahju kohta on kaebuse esitaja esitanud tõendeid, mis näitavad, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogus ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse, finantsseisundi ja tööhõive olukorra märgatav halvenemine. Seega on komisjonil piisavalt tõendeid, et hinnata, kas kahju kordumise vältimiseks tuleks tasakaalustavaid tollimakse rakendada tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(11)

Taotluses on esitatud piisavalt tõendeid kriitilise olukorra kohta, mille puhul tasakaalustavat tollimaksu võimaldav vaatlusaluse toote massiline subsideeritud import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti parandatavat kahju. Sellise olukorra näiteks on liidu tootmisharu seisundi kiire halvenemine, asjaolu, et liidus on ainult üks tootja ning see, et vaatlusaluse toote tootmiseks kulub märkimisväärne rahasumma tootearendusele. Seoses sellega on kaebuse esitaja esitanud tõendeid, et vaatlusaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud oluliselt nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Massilise impordi tekitatud kahju kohta on kaebuse esitaja esitanud tõendeid, mis näitavad, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogus ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse, finantsseisundi ja tööhõive olukorra märgatav halvenemine. Seega on komisjonil piisavalt tõendeid, et hinnata, kas kahju kordumise vältimiseks tuleks tasakaalustavaid tollimakse rakendada tagasiulatuvalt.

| (12) | Järelikult on registreerimisnõude tingimused käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Järelikult on registreerimisnõude tingimused käesoleval juhul täidetud.

D.   MENETLUS

| (13) | Eelnevale toetudes on komisjon jõudnud järeldusele, et kaebuse esitaja nõue kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes registreerimiskohustus kooskõlas algmääruse artikli 24 lõikega 5, on piisavalt tõendatud. |
| --- | --- |

(13)

Eelnevale toetudes on komisjon jõudnud järeldusele, et kaebuse esitaja nõue kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes registreerimiskohustus kooskõlas algmääruse artikli 24 lõikega 5, on piisavalt tõendatud.

| (14) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on ärakuulamiseks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(14)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on ärakuulamiseks konkreetsed põhjused.

E.   REGISTREERIMINE

| (15) | Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleb vaatlusaluse toote import (2) registreerida, tagamaks seda, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleb vaatlusaluse toote import (2) registreerida, tagamaks seda, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt.

| (16) | Kõik edaspidised kohustused tulenevad subsiidiumivastase uurimise tulemustest. Edaspidise võimaliku tollimaksu suuruse kohta ei saa anda hinnangut, sest tollimaksu suurus määratakse sõltuvalt kindlakstehtud tasakaalustatavatest subsiidiumidest ning sellest, mil viisil need on seotud uuritava tootega. |
| --- | --- |

(16)

Kõik edaspidised kohustused tulenevad subsiidiumivastase uurimise tulemustest. Edaspidise võimaliku tollimaksu suuruse kohta ei saa anda hinnangut, sest tollimaksu suurus määratakse sõltuvalt kindlakstehtud tasakaalustatavatest subsiidiumidest ning sellest, mil viisil need on seotud uuritava tootega.

F.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (17) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3), |
| --- | --- |

(17)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Tolliasutused peavad määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 5 kohaselt võtma asjakohased meetmed, et registreerida Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 (TARICi koodid 8471800010, 8517620011 ja 8517620091) alla kuuluvate raadioantenniga ja arvutiseadmetele IP-kohast andmesidet pakkuvate traadita laivõrgu (WWAN) modemite ja traadita laivõrgu (WWAN) modemit sisaldavate WiFi ruuterite (WWAN/WiFi ruuterid) liitu suunduv import. Registreerimine aegub üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

2.   Kõigil huvitatud isikutel palutakse kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, esitada tõendid või nõuda ärakuulamist 20 päeva jooksul arvates käesoleva määruse avaldamisest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  Teavitamise eesmärgil märgime, et komisjoni määrusega (EL) nr 570/2010 (ELT L 163, 30.6.2010, lk 34), on tolliametile tehtud ülesandeks teha vajalikud ettevalmistused Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi registreerimiseks. See meede võeti registreerimistaotluse alusel, mis tehti seoses kaebusega dumpinguvastase menetluse algatamiseks (täiendavate andmete kohta vt teade Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 171, 30.6.2010, lk 9).

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

---

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 812/2010,

15. september 2010,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon avaldas 17. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon avaldas 17. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 3. novembril 2009 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association; edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas 3. novembril 2009 Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association; edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele ja Hiina esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele ja Hiina esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteate kohaselt dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009). |
| --- | --- |

(5)

Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteate kohaselt dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009).

| (6) | Kaheksa Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni ja seitse liidu tootjat või tootjate kontserni esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate ja liidu tootjate suurt arvu, otsustati, et kõnealuste tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut (vt põhjendused 12 ja 13). |
| --- | --- |

(6)

Kaheksa Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni ja seitse liidu tootjat või tootjate kontserni esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate ja liidu tootjate suurt arvu, otsustati, et kõnealuste tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut (vt põhjendused 12 ja 13).

| (7) | Uurimise valimi moodustamise etapis esitasid nõutud teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul ainult kolm sõltumatut importijat. Seetõttu otsustati valimit mitte moodustada ja saata küsimustikud kõikidele importijatele, kes andsid endast teada. |
| --- | --- |

(7)

Uurimise valimi moodustamise etapis esitasid nõutud teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul ainult kolm sõltumatut importijat. Seetõttu otsustati valimit mitte moodustada ja saata küsimustikud kõikidele importijatele, kes andsid endast teada.

| (8) | Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik äriühingud (kontsernid) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik äriühingud (kontsernid) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (9) | Komisjon tegi Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajale ametlikult teatavaks turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon tegi Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajale ametlikult teatavaks turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldused. Neile anti ka võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ning nõuda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, importijatele ning kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele. Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt, kõikidelt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt, kahelt importijalt ja 13 kasutajalt. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, importijatele ning kõikidele teadaolevatele kasutajatele ja kasutajate ühendustele. Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt, kõikidelt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt, kahelt importijalt ja 13 kasutajalt.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Hiina eksportivad tootjad







  — | Chongqing Polycomp International Corporation |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Hiina eksportivad tootjad

—

Chongqing Polycomp International Corporation

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ja |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ja

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.) |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)

| b) | Liidu tootjad







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakkia |
| --- | --- | --- |

b)

Liidu tootjad

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakkia

| — | European Owens Corning Fiberglas, Brussels, Belgia |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Brussels, Belgia

| — | Owens Corning France, Chambéry, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Chambéry, Prantsusmaa

| — | PPG Industries BV, Hoogezand, Madalmaad |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hoogezand, Madalmaad

| c) | Liidu kasutajad







  — | Sabic Europe BV, Sittard, Madalmaad, ja Genk, Belgia |
| --- | --- | --- |

c)

Liidu kasutajad

—

Sabic Europe BV, Sittard, Madalmaad, ja Genk, Belgia

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Madalmaad

| d) | Võrdlusriigi tootja







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Türgi. |
| --- | --- | --- |

d)

Võrdlusriigi tootja

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Türgi.

3.   Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon koostas kaheksa Hiina eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni hulgast kooskõlas algmääruse artikliga 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut (või seotud äriühingute kontserni), kelle Hiinast ELi suunduva ekspordi maht moodustab 70 % koostööd teinud isikute ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega, kes vastuväiteid ei esitanud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon koostas kaheksa Hiina eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni hulgast kooskõlas algmääruse artikliga 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut (või seotud äriühingute kontserni), kelle Hiinast ELi suunduva ekspordi maht moodustab 70 % koostööd teinud isikute ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega, kes vastuväiteid ei esitanud.

| (13) | Seitse liidu tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Lähtudes nende koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, koostas komisjon valimi kolmest liidu tootjast (kontsernist), kelle müük ja toodang olid kõige suuremad ning kelle müük moodustas 64 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist. |
| --- | --- |

(13)

Seitse liidu tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Lähtudes nende koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, koostas komisjon valimi kolmest liidu tootjast (kontsernist), kelle müük ja toodang olid kõige suuremad ning kelle müük moodustas 64 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist.

4.   Uurimisperiood

| (14) | Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (15) | Vaatlusalune toode on algatamisteates kirjeldatu kohaselt kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaasfilamentkiust kamm- või kraaslindid ja lõng ning klaasfilamentkiust matid, välja arvatud klaasvillmatid, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode on algatamisteates kirjeldatu kohaselt kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaasfilamentkiust kamm- või kraaslindid ja lõng ning klaasfilamentkiust matid, välja arvatud klaasvillmatid, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (16) | Vaatlusalune toode on toormaterjal, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadakse komposiitmaterjalid (klaaskiududega sarrustatud plastid), mida kasutatakse mitmesugustes tootmisharudes: autotööstuses, elektri-/elektroonikatööstuses, tuuleveskite labade tootmises, ehitustööstuses, mahutite/torude tootmises, tarbekaupade tootmises, lennundus-/sõjandustööstuses jne. |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusalune toode on toormaterjal, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadakse komposiitmaterjalid (klaaskiududega sarrustatud plastid), mida kasutatakse mitmesugustes tootmisharudes: autotööstuses, elektri-/elektroonikatööstuses, tuuleveskite labade tootmises, ehitustööstuses, mahutite/torude tootmises, tarbekaupade tootmises, lennundus-/sõjandustööstuses jne.

| (17) | Käesolev menetlus hõlmab klaasfilamentkiust toodete nelja põhiliiki, s.o tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaaskiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) ja lõng. Uurimine näitas, et vaatamata erinevustele välimuses ja võimalikele erinevustele eri tooteliikide kasutusotstarvetes, on peaaegu kõigil eri liiki vaatlusalustel toodetel samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse sisuliselt samaks otstarbeks. Leiti siiski, et kamm- või kraaslindi keemilised, füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ei ole samad, sest need ei ole klaasfilamentkiud, vaid erineva pikkusega staapelkiud. Uurimise käigus ilmnes ka, et teatavat eriliiki heie ja lõng, mis on praegu hõlmatud vastavalt CN koodidega 7019 12 00 ja 7019 19 10, tuleks vaatluse alt välja jätta, kuna nende pinna puhul rakendatakse eritöötlust ja immutamist ning nende põletuskadu on üle 3 %, mistõttu on nende füüsikalised ja keemilised põhiomadused teistsugused. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev menetlus hõlmab klaasfilamentkiust toodete nelja põhiliiki, s.o tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie, klaaskiust matid (välja arvatud klaasvillmatid) ja lõng. Uurimine näitas, et vaatamata erinevustele välimuses ja võimalikele erinevustele eri tooteliikide kasutusotstarvetes, on peaaegu kõigil eri liiki vaatlusalustel toodetel samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse sisuliselt samaks otstarbeks. Leiti siiski, et kamm- või kraaslindi keemilised, füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ei ole samad, sest need ei ole klaasfilamentkiud, vaid erineva pikkusega staapelkiud. Uurimise käigus ilmnes ka, et teatavat eriliiki heie ja lõng, mis on praegu hõlmatud vastavalt CN koodidega 7019 12 00 ja 7019 19 10, tuleks vaatluse alt välja jätta, kuna nende pinna puhul rakendatakse eritöötlust ja immutamist ning nende põletuskadu on üle 3 %, mistõttu on nende füüsikalised ja keemilised põhiomadused teistsugused.

| (18) | Mitu tootmisahela järgmiste etappide lõngakasutajat on väitnud, et lõng tuleks täielikult välja jätta menetletavast tootevalikust, võttes arvesse asjaolu, et liidu toodang on peaaegu olematu, ning seetõttu, et lõng ja muud tooteliigid ei ole vastastiku asendatavad. |
| --- | --- |

(18)

Mitu tootmisahela järgmiste etappide lõngakasutajat on väitnud, et lõng tuleks täielikult välja jätta menetletavast tootevalikust, võttes arvesse asjaolu, et liidu toodang on peaaegu olematu, ning seetõttu, et lõng ja muud tooteliigid ei ole vastastiku asendatavad.

| (19) | Uurimisest on siiski ilmnenud, et võimalik on vähemalt ühesuunaline asendatavus (s.t lõnga saab teatavate kasutusotstarvete puhul kasutada muude tooteliikide asemel isegi juhul, kui lõnga suhteliselt kõrge hinna tõttu ei ole see alati majanduslikult kõige paremini teostatav) ning seepärast ei saa teatava tooteliigi väike toodang olla põhjus, miks see tooteliik tuleks jätta välja menetletavast tootevalikust, kuni sellel on muude liikidega samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Arvestades, et klaasfilamentkiust lõngal on teiste klaaskiust toodetega samad põhiomadused ning et nad on teataval määral vastastikku asendatavad, jõuti esialgsele järeldusele, et ei ole põhjust lõnga toote määratlusest välja jätta. Märgitakse siiski, et erilist tähelepanu pööratakse selle väite põhjalikumale hindamisele. |
| --- | --- |

(19)

Uurimisest on siiski ilmnenud, et võimalik on vähemalt ühesuunaline asendatavus (s.t lõnga saab teatavate kasutusotstarvete puhul kasutada muude tooteliikide asemel isegi juhul, kui lõnga suhteliselt kõrge hinna tõttu ei ole see alati majanduslikult kõige paremini teostatav) ning seepärast ei saa teatava tooteliigi väike toodang olla põhjus, miks see tooteliik tuleks jätta välja menetletavast tootevalikust, kuni sellel on muude liikidega samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Arvestades, et klaasfilamentkiust lõngal on teiste klaaskiust toodetega samad põhiomadused ning et nad on teataval määral vastastikku asendatavad, jõuti esialgsele järeldusele, et ei ole põhjust lõnga toote määratlusest välja jätta. Märgitakse siiski, et erilist tähelepanu pööratakse selle väite põhjalikumale hindamisele.

2.   Samasugune toode

| (20) | Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi omamaisel turul toodetavatel ja müüdavatel klaasfilamentkiust toodetel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel klaaskiust toodetel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud Türgi omamaisel turul toodetavatel ja müüdavatel klaasfilamentkiust toodetel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel klaaskiust toodetel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (22) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(22)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

| (23) | Käesolevas uurimises taotlesid kõik kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation; |
| --- | --- | --- |

(23)

Käesolevas uurimises taotlesid kõik kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul:

—

Chongqing Polycomp International Corporation;

| — | Jushi Group ja; |
| --- | --- |

—

Jushi Group ja;

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | Eespool nimetatud valimisse kuuluvate eksportivate tootjate või kontsernide puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(24)

Eespool nimetatud valimisse kuuluvate eksportivate tootjate või kontsernide puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes.

| (25) | Kontrollimisel tehti kindlaks, et kaks valimisse kuuluvat Hiina eksportivat tootjat või kontserni ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Kontrollimisel tehti kindlaks, et kaks valimisse kuuluvat Hiina eksportivat tootjat või kontserni ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.

| (26) | Eelkõige üks eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Enamik äriühingu nõukogu liikmetest oli määranud äriühing, millest suurem osa on riigi omanduses. Sellest tulenevalt on riigil võimalik takistada mis tahes otsuse vastuvõtmist. Seega on selge, et riigil on oluline roll selle äriühingu otsustusprotsessis. Lisaks ei suutnud äriühing tõendada, et tal on selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult ning kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, sest äriühingu maksustatav tulu ei olnud finantsaruannetes korrektselt kajastatud. |
| --- | --- |

(26)

Eelkõige üks eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Enamik äriühingu nõukogu liikmetest oli määranud äriühing, millest suurem osa on riigi omanduses. Sellest tulenevalt on riigil võimalik takistada mis tahes otsuse vastuvõtmist. Seega on selge, et riigil on oluline roll selle äriühingu otsustusprotsessis. Lisaks ei suutnud äriühing tõendada, et tal on selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult ning kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, sest äriühingu maksustatav tulu ei olnud finantsaruannetes korrektselt kajastatud.

| (27) | Ka teine eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Kaks kontserni kuuluvat kauplejat on riigiettevõtted. Samuti saab riik oluliselt sekkuda ühe kontserni eksportiva tootja otsustusprotsessi, sest tal on selge vetoõigus riigi omanduses oleva emaettevõtja direktori kaudu. See tootja on omakorda kontserni kahe teise eksportiva tootja emaettevõtja ja peamine aktsionär ning seepärast on riigil ka kõnealusel juhul võimalik nende otsustusprotsessi oluliselt sekkuda. Lisaks sellele ei suutnud kolm kontserni eksportivat tootjat tõendada, et nad täidavad 2. kriteeriumi, kuna neist kahe tootja finantsaruannetes ei olnud märgitud, et nad said maksusoodustust, ning kolmanda tootja raamatupidamisdokumente ei auditeeritud sõltumatult. Lisaks ei täitnud kontserni viis äriühingut 3. kriteeriumi (peamiselt seetõttu, et maakasutusõiguse hinnad ei olnud turuhinnad). |
| --- | --- |

(27)

Ka teine eksportiv tootja/kontsern ei suutnud tõendada, et tema äriotsused on riigist piisavalt sõltumatud. Kaks kontserni kuuluvat kauplejat on riigiettevõtted. Samuti saab riik oluliselt sekkuda ühe kontserni eksportiva tootja otsustusprotsessi, sest tal on selge vetoõigus riigi omanduses oleva emaettevõtja direktori kaudu. See tootja on omakorda kontserni kahe teise eksportiva tootja emaettevõtja ja peamine aktsionär ning seepärast on riigil ka kõnealusel juhul võimalik nende otsustusprotsessi oluliselt sekkuda. Lisaks sellele ei suutnud kolm kontserni eksportivat tootjat tõendada, et nad täidavad 2. kriteeriumi, kuna neist kahe tootja finantsaruannetes ei olnud märgitud, et nad said maksusoodustust, ning kolmanda tootja raamatupidamisdokumente ei auditeeritud sõltumatult. Lisaks ei täitnud kontserni viis äriühingut 3. kriteeriumi (peamiselt seetõttu, et maakasutusõiguse hinnad ei olnud turuhinnad).

| (28) | Üks valimisse kuuluv eksportiv tootja, mis oli kahe seotud äriühinguga kontsern, tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kõikide tingimuste täitmist ja talle sai võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(28)

Üks valimisse kuuluv eksportiv tootja, mis oli kahe seotud äriühinguga kontsern, tõendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kõikide tingimuste täitmist ja talle sai võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (29) | Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist esitas märkuseid liidu tootmisharu ja kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni, kelle puhul oli tehtud ettepanek turumajanduslikku kohtlemist mitte võimaldada. Ükski märkus ei olnud siiski selline, mille tõttu oleks pidanud tulemusi muutma. |
| --- | --- |

(29)

Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist esitas märkuseid liidu tootmisharu ja kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni, kelle puhul oli tehtud ettepanek turumajanduslikku kohtlemist mitte võimaldada. Ükski märkus ei olnud siiski selline, mille tõttu oleks pidanud tulemusi muutma.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (30) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Viitamise hõlbustamiseks on need kriteeriumid allpool esitatud:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(30)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Viitamise hõlbustamiseks on need kriteeriumid allpool esitatud:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele; Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele; Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | valuutavahetuskursside arvestus toimub turukursside alusel; ning |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskursside arvestus toimub turukursside alusel; ning

| — | riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (31) | Kaks eespool nimetatud valimisse kuuluvat äriühingut/kontserni, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. |
| --- | --- |

(31)

Kaks eespool nimetatud valimisse kuuluvat äriühingut/kontserni, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.

| (32) | Kättesaadava teabe alusel leiti, et kumbki äriühingutest/kontsernidest ei suutnud tõendada, et nad täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. Nimelt tehti kindlaks, et äriühingud ei vastanud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tingimusele, mille kohaselt enamik aktsiatest peab kuuluma eraisikutele või äriühing peab olema riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu, kuna (nagu on selgitatud põhjendustes 26 ja 27) leiti, et kõigi äriühingute enamik aktsiaid oli tegelikult riigi omanduses või riigi kontrolli all. Lisaks sellele leiti eespool märgitu kohaselt, et mõlemad kõnealused äriühingud (kontsernid) ei suutnud tõendada, et nad täidavad artikli 9 lõike 5 punktis e sätestatud kriteeriumi, nimelt seda, et nende otsustusprotsess on riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu ning ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui neile äriühingutele määratakse erinevad tollimaksumäärad. Järelikult tuli nende individuaalse kohtlemise taotlused tagasi lükata. |
| --- | --- |

(32)

Kättesaadava teabe alusel leiti, et kumbki äriühingutest/kontsernidest ei suutnud tõendada, et nad täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. Nimelt tehti kindlaks, et äriühingud ei vastanud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tingimusele, mille kohaselt enamik aktsiatest peab kuuluma eraisikutele või äriühing peab olema riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu, kuna (nagu on selgitatud põhjendustes 26 ja 27) leiti, et kõigi äriühingute enamik aktsiaid oli tegelikult riigi omanduses või riigi kontrolli all. Lisaks sellele leiti eespool märgitu kohaselt, et mõlemad kõnealused äriühingud (kontsernid) ei suutnud tõendada, et nad täidavad artikli 9 lõike 5 punktis e sätestatud kriteeriumi, nimelt seda, et nende otsustusprotsess on riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu ning ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui neile äriühingutele määratakse erinevad tollimaksumäärad. Järelikult tuli nende individuaalse kohtlemise taotlused tagasi lükata.

| (33) | Seega järeldati, et individuaalset kohtlemist ei tuleks võimaldada mitte ühelegi valimisse kuuluvale eksportivale tootjale/kontsernile, millele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(33)

Seega järeldati, et individuaalset kohtlemist ei tuleks võimaldada mitte ühelegi valimisse kuuluvale eksportivale tootjale/kontsernile, millele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Normaalväärtuse arvutamine eksportiva tootja/kontserni puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

| (34) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõnealuse eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine klaaskiust toodete müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(34)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõnealuse eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine klaaskiust toodete müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline.

| (35) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased. |
| --- | --- |

(35)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased.

| (36) | Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud klaaskiust toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük ei olnud tüüpiline ainult nelja tooteliigi puhul. |
| --- | --- |

(36)

Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud klaaskiust toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse liigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük ei olnud tüüpiline ainult nelja tooteliigi puhul.

| (37) | Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

| (38) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(38)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.

| (39) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi ainult tulutoova omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga. |
| --- | --- |

(39)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 %, või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi ainult tulutoova omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.

| (40) | Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(40)

Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (41) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et ainult ühe võrreldava tooteliigi tulutoov müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati keskmine hind normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise kogumüügi põhjal. Ühe tooteliigi puhul kasutati ainult tulutoovat müüki. Nelja tooteliigi puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnaste tooteliikide tüüpilisi omamaised hindu, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud. |
| --- | --- |

(41)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et ainult ühe võrreldava tooteliigi tulutoov müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati keskmine hind normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise kogumüügi põhjal. Ühe tooteliigi puhul kasutati ainult tulutoovat müüki. Nelja tooteliigi puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, kasutas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väga sarnaste tooteliikide tüüpilisi omamaised hindu, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate/kontsernide puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (42) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei saanud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (43) | Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Türgit ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(43)

Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina Türgit ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

| (44) | Kaks huvitatud isikut väitsid, et Türgi ei oleks sobiv võrdlusriik, kuid ei põhjendanud seda väidet. Üks teine huvitatud isik märkis, et võrdlusriigina tuleks kasutada hoopis Indiat, sest India areng on Hiina omaga võrreldaval tasemel; nende turgusid saaks omavahel võrrelda, sest mõlemal turul on tuuleenergiaseadmed väga olulised, ning kuna võrreldavaid tooteliike toodetaks sarnasel viisil. Lisaks kirjeldati India turgu kui avatud turgu, kus import moodustab olulise osa. Samuti märgiti, et mõlemas riigis oleks võrreldav ka toormaterjali kättesaadavus. |
| --- | --- |

(44)

Kaks huvitatud isikut väitsid, et Türgi ei oleks sobiv võrdlusriik, kuid ei põhjendanud seda väidet. Üks teine huvitatud isik märkis, et võrdlusriigina tuleks kasutada hoopis Indiat, sest India areng on Hiina omaga võrreldaval tasemel; nende turgusid saaks omavahel võrrelda, sest mõlemal turul on tuuleenergiaseadmed väga olulised, ning kuna võrreldavaid tooteliike toodetaks sarnasel viisil. Lisaks kirjeldati India turgu kui avatud turgu, kus import moodustab olulise osa. Samuti märgiti, et mõlemas riigis oleks võrreldav ka toormaterjali kättesaadavus.

| (45) | Komisjon soovis teha koostööd samasuguse toote tootjatega Türgis, Kanadas, USAs, Korea Vabariigis ja Indias. Valmidust koostööks näitas üles siiski ainult üks Türgi tootja, kes vastas küsimustikule. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon soovis teha koostööd samasuguse toote tootjatega Türgis, Kanadas, USAs, Korea Vabariigis ja Indias. Valmidust koostööks näitas üles siiski ainult üks Türgi tootja, kes vastas küsimustikule.

| (46) | Leitakse, et Türgi on omamaise müügimahu poolest representatiivne võrdlusriik. Normaalväärtus tuleb siiski kindlaks määrata ka ühe sellise samasuguse toote liigi puhul, mida Türgis ei toodeta. Lisaks märgitakse, et Türgis käimasolev klaaskiust tooteid käsitlev dumpinguvastane uurimine võib olla märk sellest, et Türgi omamaisel turul hinnad langevad. Võttes siiski arvesse seda, et Türgi oli ainuke käesolevas uurimises koostöövalmidust ülesnäidanud riik, otsustatakse esialgu, et võrdlusriigina tuleks kasutada Türgit. |
| --- | --- |

(46)

Leitakse, et Türgi on omamaise müügimahu poolest representatiivne võrdlusriik. Normaalväärtus tuleb siiski kindlaks määrata ka ühe sellise samasuguse toote liigi puhul, mida Türgis ei toodeta. Lisaks märgitakse, et Türgis käimasolev klaaskiust tooteid käsitlev dumpinguvastane uurimine võib olla märk sellest, et Türgi omamaisel turul hinnad langevad. Võttes siiski arvesse seda, et Türgi oli ainuke käesolevas uurimises koostöövalmidust ülesnäidanud riik, otsustatakse esialgu, et võrdlusriigina tuleks kasutada Türgit.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (47) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal kooskõlas eespool esitatud üldiste meetoditega, mida kohaldatakse kontsernide puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Kui võrdlusriigi omamaisel turul müüdi kõiki tooteliike kahjumiga või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. |
| --- | --- |

(47)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kinnitatud andmete põhjal kooskõlas eespool esitatud üldiste meetoditega, mida kohaldatakse kontsernide puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Kui võrdlusriigi omamaisel turul müüdi kõiki tooteliike kahjumiga või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel.

4.   Ekspordihind

| (48) | Enamikul juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(48)

Enamikul juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (49) | Leiti, et ühe eksportiva tootja väike ekspordimüük tema liidus asuvatele seotud äriühingutele on ette nähtud oma tarbeks ja seetõttu ei võetud kõnealust müüki esialgse dumpinguarvutuse puhul arvesse. |
| --- | --- |

(49)

Leiti, et ühe eksportiva tootja väike ekspordimüük tema liidus asuvatele seotud äriühingutele on ette nähtud oma tarbeks ja seetõttu ei võetud kõnealust müüki esialgse dumpinguarvutuse puhul arvesse.

5.   Võrdlus

| (50) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Korrigeerimine kiideti heaks kaudsete maksude, mereveo, kindlustuse, ekspordiriigi veo, kaubandustaseme (varustuskanalite erinevuste osas), garantiiga seotud kulu, laenukulu ja panga teenustasude puhul. |
| --- | --- |

(50)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Korrigeerimine kiideti heaks kaudsete maksude, mereveo, kindlustuse, ekspordiriigi veo, kaubandustaseme (varustuskanalite erinevuste osas), garantiiga seotud kulu, laenukulu ja panga teenustasude puhul.

6.   Dumpingumarginaalid

| (51) | Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(51)

Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

| (52) | Selle koostööd teinud eksportivate tootjate kontserni individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(52)

Selle koostööd teinud eksportivate tootjate kontserni individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (53) | Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kolme valimisse kuuluva äriühingu/kontserni keskmine. |
| --- | --- |

(53)

Nende valimisse kuuluvate äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul võeti dumpingumarginaaliks kolme valimisse kuuluva äriühingu/kontserni keskmine.

| (54) | Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal Hiinast pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 100 %), määrati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute/kontsernide puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel. |
| --- | --- |

(54)

Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal Hiinast pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 100 %), määrati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute/kontsernide puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.

| (55) | Selle põhjal on ajutine dumpingu tase järgmine:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Teised koostööd teinud äriühingud | 43,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 43,6 % |

(55)

Selle põhjal on ajutine dumpingu tase järgmine:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

New Changhai Group

8,5 %

Teised koostööd teinud äriühingud

43,6 %

Kõik teised äriühingud

43,6 %

D.   KAHJU

1.   Tootmine liidus ja liidu tootmisharu

| (56) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Seitse nendest 11 tootjast tegid uurimises koostööd. Kõik need seitse tootjat olid kaebuse esitanud kontserni liikmed ning leiti, et nende arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul üle 90 %. Ülejäänud neljast liidu tootjast üks oli samuti kaebuse esitaja, kaks toetasid kaebust aktiivselt ning neljas märkusi ei esitanud. Seepärast moodustavad kõnealused 11 tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(56)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Seitse nendest 11 tootjast tegid uurimises koostööd. Kõik need seitse tootjat olid kaebuse esitanud kontserni liikmed ning leiti, et nende arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul üle 90 %. Ülejäänud neljast liidu tootjast üks oli samuti kaebuse esitaja, kaks toetasid kaebust aktiivselt ning neljas märkusi ei esitanud. Seepärast moodustavad kõnealused 11 tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

| (57) | Nagu on märgitud põhjenduses 13, moodustati valim kolmest tootjast, kelle toodang moodustab ligikaudu 64 % liidu kogutoodangust. Kuna kõnealustest tootjatest kaks olid seotud äriühingute kontsernid, millel oli liidus mitmeid tootmisüksusi, kuulus valimisse kokku üheksa äriühingut. |
| --- | --- |

(57)

Nagu on märgitud põhjenduses 13, moodustati valim kolmest tootjast, kelle toodang moodustab ligikaudu 64 % liidu kogutoodangust. Kuna kõnealustest tootjatest kaks olid seotud äriühingute kontsernid, millel oli liidus mitmeid tootmisüksusi, kuulus valimisse kokku üheksa äriühingut.

| (58) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et valimisse kuuluvaid liidu tootjaid ei tuleks käsitada liidu tootmisharuna, sest kõigil kolmel äriühingul oli vaatlusalust toodet tootvaid seotud Hiina tootjaid. Uurimine kinnitas, et kolmest valimisse kuuluvast liidu tootjast kahel oli Hiinas seotud tootjaid. Leiti siiski, et sidemetest olenemata ei käitunud need kaks valimisse kuuluvat liidu tootjat viisil, mis oleks muutnud uurimise tulemused mitteusaldusväärseteks. Kogused, mis kõnealused liidu tootjad oma seotud Hiina äriühingutelt importisid, olid väikesed (alla 4 % Hiinast pärit impordist). Lisaks saab seda importi pidada ebaoluliseks võrreldes selliste asjaomaste liidu tootjate kogutoodanguga, keda ei tuleks mingil juhul käsitada importijatena, sest nad on selgelt klaaskiu tootjad. Asjaomaste liidu tootjatega seotud kahjunäitajaid kõnealune väike import ei mõjutanud. Eespool esitatut arvesse võttes leidis komisjon, et ühegi valimisse kuuluva liidu tootja väljajätmine liidu tootmisharu määratlusest ei ole põhjendatud algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et valimisse kuuluvaid liidu tootjaid ei tuleks käsitada liidu tootmisharuna, sest kõigil kolmel äriühingul oli vaatlusalust toodet tootvaid seotud Hiina tootjaid. Uurimine kinnitas, et kolmest valimisse kuuluvast liidu tootjast kahel oli Hiinas seotud tootjaid. Leiti siiski, et sidemetest olenemata ei käitunud need kaks valimisse kuuluvat liidu tootjat viisil, mis oleks muutnud uurimise tulemused mitteusaldusväärseteks. Kogused, mis kõnealused liidu tootjad oma seotud Hiina äriühingutelt importisid, olid väikesed (alla 4 % Hiinast pärit impordist). Lisaks saab seda importi pidada ebaoluliseks võrreldes selliste asjaomaste liidu tootjate kogutoodanguga, keda ei tuleks mingil juhul käsitada importijatena, sest nad on selgelt klaaskiu tootjad. Asjaomaste liidu tootjatega seotud kahjunäitajaid kõnealune väike import ei mõjutanud. Eespool esitatut arvesse võttes leidis komisjon, et ühegi valimisse kuuluva liidu tootja väljajätmine liidu tootmisharu määratlusest ei ole põhjendatud algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   Liidu tarbimine

| (59) | Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostatist saadud andmeid impordimahu kohta liidu turul. |
| --- | --- |

(59)

Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostatist saadud andmeid impordimahu kohta liidu turul.

| (60) | Tarbimine liidus langes järsult (24 %) ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini. 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolele tarbimine siiski veidi tõusis.

  Tabel 1










  Liidu tarbimine |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Indekseeritud | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Tarbimine liidus langes järsult (24 %) ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini. 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolele tarbimine siiski veidi tõusis.

Tabel 1

Liidu tarbimine

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Indekseeritud

100

106

105

76

3.   Import vaatlusalusest riigist

3.1.   Dumpinguhinnaga impordi maht

| (61) | Hiinast pärit vaatlusaluse toote import liidu turule kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt. Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi maht üle 50 %. Hiinast pärit impordi maht suurenes üle kahe korra eelkõige ajavahemikul aastast 2006 kuni 2008. Impordi maht vähenes uurimisperioodil võrreldes aastaga 2008, kuid vähenemise määr (25 %) oli väiksem kui langus tarbimises (28 %).

  Tabel 2










  Import Hiinast (maht) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Indekseeritud | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Hiinast pärit vaatlusaluse toote import liidu turule kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt. Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi maht üle 50 %. Hiinast pärit impordi maht suurenes üle kahe korra eelkõige ajavahemikul aastast 2006 kuni 2008. Impordi maht vähenes uurimisperioodil võrreldes aastaga 2008, kuid vähenemise määr (25 %) oli väiksem kui langus tarbimises (28 %).

Tabel 2

Import Hiinast (maht)

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

77 283

122 190

155 875

116 413

Indekseeritud

100

158

202

151

3.2.   Dumpinguhinnaga impordi turuosa

| (62) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud. Uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 15,6 %, mis on peaaegu kaks korda suurem kui 2006. aastal.

  Tabel 3










  Import Hiinast (turuosa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Turuosa (%) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Indekseeritud | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil pidevalt kasvanud. Uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 15,6 %, mis on peaaegu kaks korda suurem kui 2006. aastal.

Tabel 3

Import Hiinast (turuosa)

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Turuosa (%)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Indekseeritud

100

149

191

198

3.3.   Hinnad

a)   Hinna kujunemine

| (63) | Tabelis 4 on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind Euroopa piiril ilma tollimakse tasumata vastavalt Eursotati andmetele. Hiinast pärit impordi keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. Seda võis märgata olenemata klaasfilamentkiu tootmiseks kasutatava toormaterjali märkimisväärsest hinnatõusust kogu maailmas vaatlusalusel perioodil (nagu on näidatud tabelis 18).

  Tabel 4










  Import Hiinast (hinnad) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Indekseeritud | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Tabelis 4 on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind Euroopa piiril ilma tollimakse tasumata vastavalt Eursotati andmetele. Hiinast pärit impordi keskmine hind jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. Seda võis märgata olenemata klaasfilamentkiu tootmiseks kasutatava toormaterjali märkimisväärsest hinnatõusust kogu maailmas vaatlusalusel perioodil (nagu on näidatud tabelis 18).

Tabel 4

Import Hiinast (hinnad)

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Keskmine hind (eurot/tonn)

930

936

970

943

Indekseeritud

100

101

104

101

b)   Hindade allalöömine

| (64) | Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kuuluvate liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, asjaomase riigi valimisse kuuluvate eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(64)

Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kuuluvate liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, asjaomase riigi valimisse kuuluvate eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid.

| (65) | Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Hiinast pärit vaatlusaluse toote importi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest) alla 23–39 %. |
| --- | --- |

(65)

Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Hiinast pärit vaatlusaluse toote importi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest) alla 23–39 %.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (66) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. Edaspidi esitatud andmed kajastavad müügi ja turuosa puhul kogu liidu tootmisharu ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvaid tootjaid. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. Edaspidi esitatud andmed kajastavad müügi ja turuosa puhul kogu liidu tootmisharu ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvaid tootjaid.

4.2.   Toodang

| (67) | Liidu toodang jäi aastatel 2006–2008 suhteliselt stabiilseks, kuid see vähenes järsult uurimisperioodi jooksul.

  Tabel 5










  Liidu tootmisharu – toodang |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Indekseeritud | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Liidu toodang jäi aastatel 2006–2008 suhteliselt stabiilseks, kuid see vähenes järsult uurimisperioodi jooksul.

Tabel 5

Liidu tootmisharu – toodang

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

495 942

508 837

502 729

312 824

Indekseeritud

100

103

101

63

4.3.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (68) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus kujunes järgmiselt:

  Tabel 6










  Liidu tootmisharu – tootmisvõimsus |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Indekseeritud | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus kujunes järgmiselt:

Tabel 6

Liidu tootmisharu – tootmisvõimsus

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

575 900

573 600

585 350

510 700

Indekseeritud

100

100

102

89

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Indekseeritud

100

103

100

71

| (69) | Uurimisperioodil tootmisvõimsus vähenes. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud langevate hindade ja väheneva turuosa tõttu demonteeriti või suleti ajutiselt mitu tootmisliini või kärbiti neid. Olenemata tootmisvõimsuse vähenemisest, vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 86 %-lt 61 %-le, s.t 29 %. |
| --- | --- |

(69)

Uurimisperioodil tootmisvõimsus vähenes. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud langevate hindade ja väheneva turuosa tõttu demonteeriti või suleti ajutiselt mitu tootmisliini või kärbiti neid. Olenemata tootmisvõimsuse vähenemisest, vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 86 %-lt 61 %-le, s.t 29 %.

4.4.   Varud

| (70) | Tabelist 7 nähtub, et kõigepealt varud vähenesid 2007. aastal, kui tarbimine oli haripunktis, kuid need suurenesid oluliselt 2008. aastal selle aasta neljandas kvartalis järsult langenud nõudluse tõttu. Uurimisperioodil oli varude tase tavapärasem.

  Tabel 7










  Liidu tootmisharu – varud |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| Indekseeritud | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Tabelist 7 nähtub, et kõigepealt varud vähenesid 2007. aastal, kui tarbimine oli haripunktis, kuid need suurenesid oluliselt 2008. aastal selle aasta neljandas kvartalis järsult langenud nõudluse tõttu. Uurimisperioodil oli varude tase tavapärasem.

Tabel 7

Liidu tootmisharu – varud

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

88 968

73 018

123 910

82 160

Indekseeritud

100

82

139

92

4.5.   Müügimaht (liidu kogu tootmisharu)

| (71) | Kõigi ELi turu liidu tootjate müügimaht, sh müük omatarbeks, kujunes järgmiselt:

  Tabel 8










  Liidu tootmisharu – ELi müük (maht) |
| --- | --- |
| Kõik ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Indekseeritud | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Kõigi ELi turu liidu tootjate müügimaht, sh müük omatarbeks, kujunes järgmiselt:

Tabel 8

Liidu tootmisharu – ELi müük (maht)

Kõik ELi tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

737 818

743 784

706 746

520 064

Indekseeritud

100

101

96

70

| (72) | Liidu tootmisharu müügimaht tervikuna vähenes 30 %. Kuigi 2007. aastal suurenes tarbimine liidus 6 % (nagu on näidatud tabelis 1), kasvas liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügi maht liidu turul vaid 1 %. See tähendab, et kõnealusel perioodil ei saanud liidu tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Pärast seda, 2008. aastal ja uurimisperioodil, vähenes liidu tootmisharu müügimaht oluliselt. |
| --- | --- |

(72)

Liidu tootmisharu müügimaht tervikuna vähenes 30 %. Kuigi 2007. aastal suurenes tarbimine liidus 6 % (nagu on näidatud tabelis 1), kasvas liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügi maht liidu turul vaid 1 %. See tähendab, et kõnealusel perioodil ei saanud liidu tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Pärast seda, 2008. aastal ja uurimisperioodil, vähenes liidu tootmisharu müügimaht oluliselt.

4.6.   Turuosa (liidu kogu tootmisharu)

| (73) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes oluliselt aastatel 2007. ja 2008, mille järel see uurimisperioodil veidi suurenes. Liidu tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil siiski turuosast 5,6 protsendipunkti ja nagu on näha tabelist 3, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil ligikaudu kaks korda.

  Tabel 9










  Liidu tootmisharu – ELi turuosa |
| --- | --- |
| Kõik ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| ELi turuosa (%) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Indekseeritud | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes oluliselt aastatel 2007. ja 2008, mille järel see uurimisperioodil veidi suurenes. Liidu tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil siiski turuosast 5,6 protsendipunkti ja nagu on näha tabelist 3, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil ligikaudu kaks korda.

Tabel 9

Liidu tootmisharu – ELi turuosa

Kõik ELi tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi turuosa (%)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

Indekseeritud

100

95

91

93

4.7.   Müügihinnad

| (74) | Tabelist 10 nähtub, et liidu tootmisharu ei ole suutnud vaatlusalusel perioodil tõsta hindu, millega müüakse sõltumatutele klientidele. Vastupidiselt sellele on keskmised müügihinnad vähenenud 2 %, mis on eriti tähelepanuväärne, sest toormaterjali hinnad on tõusnud. Liidu tootmisharul ei olnud tegelikult võimalik kanda toormaterjali hinnatõusu üle müügihindadesse, kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga import osutas liidu turul hindu alandavat survet.

  Tabel 10










  Liidu tootmisharu – ELi müük (keskmised hinnad) |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Eurot/tonn | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Indekseeritud | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

Tabelist 10 nähtub, et liidu tootmisharu ei ole suutnud vaatlusalusel perioodil tõsta hindu, millega müüakse sõltumatutele klientidele. Vastupidiselt sellele on keskmised müügihinnad vähenenud 2 %, mis on eriti tähelepanuväärne, sest toormaterjali hinnad on tõusnud. Liidu tootmisharul ei olnud tegelikult võimalik kanda toormaterjali hinnatõusu üle müügihindadesse, kuna Hiinast pärit dumpinguhinnaga import osutas liidu turul hindu alandavat survet.

Tabel 10

Liidu tootmisharu – ELi müük (keskmised hinnad)

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Eurot/tonn

1 179

1 166

1 192

1 159

Indekseeritud

100

99

101

98

4.8.   Tööhõive

| (75) | Liidu tootjate tööhõive tase näitab, et liidu tootmisharu on vaatlusalusel perioodil tootmist ratsionaliseerinud eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja korvata toormaterjali hinnatõusu. Kogu perioodi jooksul töötajate arv tõesti vähenes 20 protsendipunkti võrra ning 15 protsendipunkti suurune langus koondus ajavahemikule aastast 2007 kuni uurimisperioodini.

  Tabel 11










  Liidu tootmisharu – tööhõive |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Töötajate arv | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Indekseeritud | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Liidu tootjate tööhõive tase näitab, et liidu tootmisharu on vaatlusalusel perioodil tootmist ratsionaliseerinud eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ja korvata toormaterjali hinnatõusu. Kogu perioodi jooksul töötajate arv tõesti vähenes 20 protsendipunkti võrra ning 15 protsendipunkti suurune langus koondus ajavahemikule aastast 2007 kuni uurimisperioodini.

Tabel 11

Liidu tootmisharu – tööhõive

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Töötajate arv

4 114

3 890

3 705

3 302

Indekseeritud

100

95

90

80

4.9.   Tootlikkus

| (76) | Tänu eelmises põhjenduses kirjeldatud liidu tootmisharu jõupingutustele suurenes aastatel 2007 ja 2008 liidu tootjate tööjõu tootlikkus oluliselt. See positiivne areng muutus vastupidiseks uurimisperioodil ning seetõttu langes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 21 %. Tootlikkuse langus tulenes osaliselt nõudluse järsust langusest ja osaliselt sellest, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu oluliselt alla, mille tõttu toodang vähenes märkimisväärselt, mis viis omakorda klaaskiu tootmiseks kasutatav tööjõu suurenemiseni tooteühiku kohta.

  Tabel 12










  Liidu tootmisharu – tootlikkus |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Tonni töötaja kohta | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Indekseeritud | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

Tänu eelmises põhjenduses kirjeldatud liidu tootmisharu jõupingutustele suurenes aastatel 2007 ja 2008 liidu tootjate tööjõu tootlikkus oluliselt. See positiivne areng muutus vastupidiseks uurimisperioodil ning seetõttu langes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 21 %. Tootlikkuse langus tulenes osaliselt nõudluse järsust langusest ja osaliselt sellest, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu oluliselt alla, mille tõttu toodang vähenes märkimisväärselt, mis viis omakorda klaaskiu tootmiseks kasutatav tööjõu suurenemiseni tooteühiku kohta.

Tabel 12

Liidu tootmisharu – tootlikkus

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tonni töötaja kohta

121

131

136

95

Indekseeritud

100

108

113

79

4.10.   Töötasud

| (77) | Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharul õnnestunud tööjõukulu kontrolli all hoida. Järgmisest tabelist nähtub tõepoolest, et keskmised aastapalgad tõusid aastatel 2007 ja 2008 veidi, kuid vähenesid uurimisperioodil. Kogu perioodi jooksul vähenes tööjõukulu ühiku kohta 3 %. See langus oleks siiski olnud suurem, kui lahkumishüvitisi ei oleks arvesse võetud.

  Tabel 13










  Ühenduse tootmisharu – tööjõukulu |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Aastapalk (eurodes) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Indekseeritud | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharul õnnestunud tööjõukulu kontrolli all hoida. Järgmisest tabelist nähtub tõepoolest, et keskmised aastapalgad tõusid aastatel 2007 ja 2008 veidi, kuid vähenesid uurimisperioodil. Kogu perioodi jooksul vähenes tööjõukulu ühiku kohta 3 %. See langus oleks siiski olnud suurem, kui lahkumishüvitisi ei oleks arvesse võetud.

Tabel 13

Ühenduse tootmisharu – tööjõukulu

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Aastapalk (eurodes)

42 649

43 257

43 991

41 394

Indekseeritud

100

101

103

97

4.11.   Tulusus ja investeeringutasuvus

| (78) | ELi tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Liidu tootjate tulususe kindlaksmääramiseks on kontrollitud arvandmeid parandatud, et käesolevat analüüsi ei mõjutaks erakorralised ettevõttespetsiifilised küsimused, millel oli ebaproportsionaalne mõju nende äriühingute kasuminäitajatele sellel perioodil. Pärast kõnealuseid parandusi kujunes vaatlusalusel perioodil valimisse kuuluvate tootjate tulusus ja investeeringutasuvus, mis oli seotud samasuguse toote müügiga liidus, järgmiselt:

  Tabel 14










  Liidu tootmisharu – tulusus ja investeeringutasuvus |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Netokasum (protsendina käibest) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| Investeeringutasuvus | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

ELi tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Liidu tootjate tulususe kindlaksmääramiseks on kontrollitud arvandmeid parandatud, et käesolevat analüüsi ei mõjutaks erakorralised ettevõttespetsiifilised küsimused, millel oli ebaproportsionaalne mõju nende äriühingute kasuminäitajatele sellel perioodil. Pärast kõnealuseid parandusi kujunes vaatlusalusel perioodil valimisse kuuluvate tootjate tulusus ja investeeringutasuvus, mis oli seotud samasuguse toote müügiga liidus, järgmiselt:

Tabel 14

Liidu tootmisharu – tulusus ja investeeringutasuvus

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netokasum (protsendina käibest)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

Investeeringutasuvus

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Nagu on näidatud eelmises tabelis, saavutas liidu tootmisharu väikese tulususe määra peaaegu kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud aastal 2007, mil keskmine tulusus oli 4,7 %. Uurimisperioodil muutus kasum märkimisväärselt suureks kahjumiks: liidu tootmisharu keskmine kahjumimäär oli 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Nagu on näidatud eelmises tabelis, saavutas liidu tootmisharu väikese tulususe määra peaaegu kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud aastal 2007, mil keskmine tulusus oli 4,7 %. Uurimisperioodil muutus kasum märkimisväärselt suureks kahjumiks: liidu tootmisharu keskmine kahjumimäär oli 15 %.

| (80) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, tundus järgivat tulususe suundumust. Investeeringutasuvus oli üpris väike kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud aastal 2007. Uurimisperioodil langes liidu tootmisharu investeeringutasuvus – 16,8 %-ni. |
| --- | --- |

(80)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, tundus järgivat tulususe suundumust. Investeeringutasuvus oli üpris väike kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, välja arvatud aastal 2007. Uurimisperioodil langes liidu tootmisharu investeeringutasuvus – 16,8 %-ni.

| (81) | Olenemata tarbimise kasvust ajavahemikul 2006–2008, nagu on kirjeldatud põhjenduses 60, ja liidu tootmisharu jõupingutustest ratsionaliseerida tootmiskulusid, nagu on kirjeldatud põhjendustes 75 ja 76, oli finantsolukord eespool kirjeldatu kohaselt kehv. Vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiirelt kasvav maht liidu tootmisharu müügimahtu ja põhjustas ka suure hinnalanguse. Need tegurid on mõjutanud liidu tootmisharu finantsolukorda. Seda näitlikustab kõige paremini märkimisväärne 15 % kahjum uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(81)

Olenemata tarbimise kasvust ajavahemikul 2006–2008, nagu on kirjeldatud põhjenduses 60, ja liidu tootmisharu jõupingutustest ratsionaliseerida tootmiskulusid, nagu on kirjeldatud põhjendustes 75 ja 76, oli finantsolukord eespool kirjeldatu kohaselt kehv. Vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiirelt kasvav maht liidu tootmisharu müügimahtu ja põhjustas ka suure hinnalanguse. Need tegurid on mõjutanud liidu tootmisharu finantsolukorda. Seda näitlikustab kõige paremini märkimisväärne 15 % kahjum uurimisperioodil.

4.12.   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (82) | Äritegevuse puhaskäive kujunes järgmiselt:

  Tabel 15










  Liidu tootmisharu – rahavoog |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Rahavoog (eurodes) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Indekseeritud | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Äritegevuse puhaskäive kujunes järgmiselt:

Tabel 15

Liidu tootmisharu – rahavoog

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Indekseeritud

100

50

22

–64

| (83) | Tabel kinnitab liidu tootmisharu kehva finantsolukorda ajavahemikul 2006–2008 ja sellest tulenevat olukorra ränka halvenemist uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(83)

Tabel kinnitab liidu tootmisharu kehva finantsolukorda ajavahemikul 2006–2008 ja sellest tulenevat olukorra ränka halvenemist uurimisperioodil.

4.13.   Investeeringud

| (84) | Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kuuluvate tootjate investeeringud järgmiselt:

  Tabel 16










  Liidu tootmisharu – investeeringud |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Indekseeritud | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kuuluvate tootjate investeeringud järgmiselt:

Tabel 16

Liidu tootmisharu – investeeringud

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Indekseeritud

100

52

109

71

| (85) | Kõrgaastatel 2006 ja 2008 oli tänu ahjude renoveerimisele investeeringute tase suhteliselt kõrge. Kõnealuses kapitalimahukas tootmisharus tuleb ahjud renoveerida iga 7–10 aasta tagant ja sellega seotud kulud võivad olla 8–13 miljonit eurot (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna). Suur osa muudest, suurtest struktuurilisematest investeerimiskuludest on seotud sulamite tarbimisega läbiviikudes ja sellest tuleneva läbiviikude renoveerimisega. |
| --- | --- |

(85)

Kõrgaastatel 2006 ja 2008 oli tänu ahjude renoveerimisele investeeringute tase suhteliselt kõrge. Kõnealuses kapitalimahukas tootmisharus tuleb ahjud renoveerida iga 7–10 aasta tagant ja sellega seotud kulud võivad olla 8–13 miljonit eurot (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna). Suur osa muudest, suurtest struktuurilisematest investeerimiskuludest on seotud sulamite tarbimisega läbiviikudes ja sellest tuleneva läbiviikude renoveerimisega.

4.14.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (86) | Hiinast pärit impordi dumpingumarginaalid, nagu on märgitud põhjenduses 55, on väga kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(86)

Hiinast pärit impordi dumpingumarginaalid, nagu on märgitud põhjenduses 55, on väga kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades ei saa dumpingumarginaalide mõju pidada ebaoluliseks.

5.   Järeldus kahju kohta

| (87) | Olenemata liidu tootmisharu tõsistest jõupingutustest konkurentsivõimet tõsta, arenesid enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajatest vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. See on eriti hästi märgatav, kui analüüsida liidu tootmisharu finantstulemusi, eelkõige investeeringutasuvust, rahavoogu ja tulusust, mis kõik arenesid negatiivses suunas. Samuti on selget suundumust halvemuse poole näidanud ka tootmisnäitajad, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht ja turuosa. |
| --- | --- |

(87)

Olenemata liidu tootmisharu tõsistest jõupingutustest konkurentsivõimet tõsta, arenesid enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajatest vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. See on eriti hästi märgatav, kui analüüsida liidu tootmisharu finantstulemusi, eelkõige investeeringutasuvust, rahavoogu ja tulusust, mis kõik arenesid negatiivses suunas. Samuti on selget suundumust halvemuse poole näidanud ka tootmisnäitajad, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht ja turuosa.

| (88) | Samal ajal lõi Hiinast pärit klaaskiu import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 39 % ja liidu tootmisharu kaotas vähem kui nelja aastaga turuosast 5 protsentipunkti. |
| --- | --- |

(88)

Samal ajal lõi Hiinast pärit klaaskiu import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 39 % ja liidu tootmisharu kaotas vähem kui nelja aastaga turuosast 5 protsentipunkti.

| (89) | Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(89)

Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (90) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(90)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (91) | Ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 51 % tänu, mille suurenes liidu turuosa 98 % (7,9 %-lt kuni 15,6 %-ni). |
| --- | --- |

(91)

Ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 51 % tänu, mille suurenes liidu turuosa 98 % (7,9 %-lt kuni 15,6 %-ni).

| (92) | Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil kasvas samal ajal liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 5,6 protsendipunkti ja selle müügihinnad langesid 2 %, kuna dumpinguhinnaga import liidu turul osutas hindadele survet. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulu piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli tulususe tase madal ja uurimisperioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(92)

Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil kasvas samal ajal liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 5,6 protsendipunkti ja selle müügihinnad langesid 2 %, kuna dumpinguhinnaga import liidu turul osutas hindadele survet. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulu piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli tulususe tase madal ja uurimisperioodil negatiivne.

| (93) | Samuti väärib märkimist, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas ka uurimisperioodil. Teisisõnu, nagu on märgitud ka põhjenduses 62, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht vähenes aeglasemalt kui liidu tarbimine. |
| --- | --- |

(93)

Samuti väärib märkimist, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas ka uurimisperioodil. Teisisõnu, nagu on märgitud ka põhjenduses 62, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht vähenes aeglasemalt kui liidu tarbimine.

| (94) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel ei ole põhjuslikku seost. Ühe väite kohaselt oli Hiina ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus olnud kogu vaatlusaluse perioodi vältel suhteliselt stabiilne, samas kui liidu tootmisharu tulusus samal ajal kõikus. Selles suhtes on vaja meeles pidada, et liidu tootmisharu müügile on lisaks hinnatasemele tugevat survet avaldanud ka madala dumpinguhinnaga impordi maht. Kuigi ka muudel teguritel võib olla olnud mõju liidu tootmisharu halvenenud olukorrale ning seega teataval määral ka liidu tootmisharu tulususele, ei saa need mingil juhul leevendada seda mõju, mis oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis lõi pidevalt liidu hindu alla, pidades silmas eelkõige asjaolu, et mõju oli suhteliselt stabiilne hoolimata turul toimunud sellistest muutustest nagu tarbimise kasv ja langus või toormaterjali hinna kujunemine. |
| --- | --- |

(94)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel ei ole põhjuslikku seost. Ühe väite kohaselt oli Hiina ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus olnud kogu vaatlusaluse perioodi vältel suhteliselt stabiilne, samas kui liidu tootmisharu tulusus samal ajal kõikus. Selles suhtes on vaja meeles pidada, et liidu tootmisharu müügile on lisaks hinnatasemele tugevat survet avaldanud ka madala dumpinguhinnaga impordi maht. Kuigi ka muudel teguritel võib olla olnud mõju liidu tootmisharu halvenenud olukorrale ning seega teataval määral ka liidu tootmisharu tulususele, ei saa need mingil juhul leevendada seda mõju, mis oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis lõi pidevalt liidu hindu alla, pidades silmas eelkõige asjaolu, et mõju oli suhteliselt stabiilne hoolimata turul toimunud sellistest muutustest nagu tarbimise kasv ja langus või toormaterjali hinna kujunemine.

| (95) | Sarnane põhjendus on esitatud ka väitele, mille kohaselt liidu tootmisharu tulususe näitajad ja liidu turuosa ei ole omavahel seotud. Liidu tootmisharu tulususe tase tõepoolest ajutiselt paranes aastatel 2006–2007 sellest olenemata, et osa turust kaotati. See tulenes 2007 aastal liidu turul paranenud tingimustest (vt 6 % liidu tarbimise kasvu, nagu on märgitud põhjenduses 60). Olulisem on siiski see, et aastatel 2006 ja 2007 keskendus liidu tootmisharu tootmise ratsionaliseerimisele toomiskulude vähendamise kaudu, millel oli samuti mõju liidu tootmisharu tulususele. Veel ühe näitena võib märkida, et ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini liidu tootmisharu turuosa veidi kasvas, samas kui selle tulususest sai 15 % kahjum. Samal perioodil suurendas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import siiski ka oma turuosa ja lõi samal ajal liidu toomisharu müügihindu tugevalt alla. Sellest tulenes liidu tootmisharu kantud suur kahju. Mõlemad juhtumid näitavad tõepoolest, et dumpinguhinnaga impordi mõju hindamiseks liidu tootmisharu olukorrale ei saa arvesse võtta ainult ühte või kahte eraldiseisvat näitajat. |
| --- | --- |

(95)

Sarnane põhjendus on esitatud ka väitele, mille kohaselt liidu tootmisharu tulususe näitajad ja liidu turuosa ei ole omavahel seotud. Liidu tootmisharu tulususe tase tõepoolest ajutiselt paranes aastatel 2006–2007 sellest olenemata, et osa turust kaotati. See tulenes 2007 aastal liidu turul paranenud tingimustest (vt 6 % liidu tarbimise kasvu, nagu on märgitud põhjenduses 60). Olulisem on siiski see, et aastatel 2006 ja 2007 keskendus liidu tootmisharu tootmise ratsionaliseerimisele toomiskulude vähendamise kaudu, millel oli samuti mõju liidu tootmisharu tulususele. Veel ühe näitena võib märkida, et ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini liidu tootmisharu turuosa veidi kasvas, samas kui selle tulususest sai 15 % kahjum. Samal perioodil suurendas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import siiski ka oma turuosa ja lõi samal ajal liidu toomisharu müügihindu tugevalt alla. Sellest tulenes liidu tootmisharu kantud suur kahju. Mõlemad juhtumid näitavad tõepoolest, et dumpinguhinnaga impordi mõju hindamiseks liidu tootmisharu olukorrale ei saa arvesse võtta ainult ühte või kahte eraldiseisvat näitajat.

| (96) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, oli märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(96)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordil, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, oli märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import kolmandatest riikidest

| (97) | Vaatlusalusel perioodil imporditi vähesel määral ka muudest kolmandatest riikidest. Muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi koguturuosa vähenes 2 protsendipunkti 17 %-lt 15 %-ni. Suuruselt teise importijariigi Norra turuosa oli uurimisperioodil 3,3 %. Türgi turuosa oli uurimisperioodil 2,5 % ja suuruselt neljanda importijariigi USA turuosa oli uurimisperioodil 2 %.

  Tabel 17











  Muudest riikidest pärit import |
| --- | --- |
| Riik | | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Norra | Maht (tonnides) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Turuosa (%) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Türgi | Maht (tonnides) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Turuosa (%) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| USA | Maht (tonnides) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Turuosa (%) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Turuosa (%) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Taiwan | Maht (tonnides) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Turuosa (%) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| India | Maht (tonnides) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Turuosa (%) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Korea Vabariik | Maht (tonnides) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Turuosa (%) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Jaapan | Maht (tonnides) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Turuosa (%) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Mehhiko | Maht (tonnides) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Turuosa (%) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanada | Maht (tonnides) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Turuosa (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Muud riigid | Maht (tonnides) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Turuosa (%) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

Vaatlusalusel perioodil imporditi vähesel määral ka muudest kolmandatest riikidest. Muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi koguturuosa vähenes 2 protsendipunkti 17 %-lt 15 %-ni. Suuruselt teise importijariigi Norra turuosa oli uurimisperioodil 3,3 %. Türgi turuosa oli uurimisperioodil 2,5 % ja suuruselt neljanda importijariigi USA turuosa oli uurimisperioodil 2 %.

Tabel 17

Muudest riikidest pärit import

Riik

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Norra

Maht (tonnides)

34 990

28 834

35 410

24 993

Turuosa (%)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Keskmine hind (eurodes)

1 254

1 412

1 360

1 256

Türgi

Maht (tonnides)

28 981

25 035

20 658

18 874

Turuosa (%)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Keskmine hind (eurodes)

1 097

1 155

1 202

1 077

USA

Maht (tonnides)

22 921

24 246

20 447

13 569

Turuosa (%)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Keskmine hind (eurodes)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malaisia

Maht (tonnides)

9 541

25 569

35 200

12 601

Turuosa (%)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Keskmine hind (eurodes)

979

1 019

1 022

1 025

Taiwan

Maht (tonnides)

19 318

18 150

14 655

11 285

Turuosa (%)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Keskmine hind (eurodes)

1 193

1 146

1 069

975

India

Maht (tonnides)

4 365

11 231

3 757

5 361

Turuosa (%)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Keskmine hind (eurodes)

1 308

1 232

1 315

1 240

Korea Vabariik

Maht (tonnides)

7 959

5 974

13 934

5 116

Turuosa (%)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Keskmine hind (eurodes)

1 430

1 607

894

1 004

Jaapan

Maht (tonnides)

21 671

10 727

11 174

4 609

Turuosa (%)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Keskmine hind (eurodes)

1 197

1 315

1 401

1 804

Mehhiko

Maht (tonnides)

4 894

9 713

7 226

3 689

Turuosa (%)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Keskmine hind (eurodes)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanada

Maht (tonnides)

4 136

3 309

2 196

2 244

Turuosa (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Keskmine hind (eurodes)

1 303

2 025

1 761

2 146

Muud riigid

Maht (tonnides)

8 954

14 848

8 519

9 227

Turuosa (%)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Keskmine hind (eurodes)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Eespool esitatud Eurostati andmetel põhinevast tabelist ilmneb, et muu impordi keskmised hinnad liidu piiril on üldiselt palju kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad, nagu on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 63. Kui võrrelda neid Eurostatist saadud hindu põhjenduses 74 esitatud liidu tootmisharu hindadega, ilmneb, et Türgist pärit import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla. Türgist pärit impordi turuosa uurimisperioodil oli siiski ainult 2,5 % ning see oli väiksem kui kõnealuse impordi turuosa 2006. aastal. Lisaks olid kõnealuse impordi hinnad pidevalt Hiinast pärit impordi hindadest 14–23 % kõrgemad. Import Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist tundub samuti olevat allpool liidu tootmisharu hinnatasemest, kuid nende turuosad on väikesed ja kahanevad. Seega leiti, et Türgist, Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist või mis tahes muust kolmandast riigist pärit impordil ei ole olnud liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Eespool esitatu põhjal on mõistlik esialgu järeldada, et muudest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis leiti olevat kindlaks tehtud dumpingu ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(98)

Eespool esitatud Eurostati andmetel põhinevast tabelist ilmneb, et muu impordi keskmised hinnad liidu piiril on üldiselt palju kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad, nagu on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 63. Kui võrrelda neid Eurostatist saadud hindu põhjenduses 74 esitatud liidu tootmisharu hindadega, ilmneb, et Türgist pärit import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla. Türgist pärit impordi turuosa uurimisperioodil oli siiski ainult 2,5 % ning see oli väiksem kui kõnealuse impordi turuosa 2006. aastal. Lisaks olid kõnealuse impordi hinnad pidevalt Hiinast pärit impordi hindadest 14–23 % kõrgemad. Import Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist tundub samuti olevat allpool liidu tootmisharu hinnatasemest, kuid nende turuosad on väikesed ja kahanevad. Seega leiti, et Türgist, Malaisiast, Taiwanist ja Korea Vabariigist või mis tahes muust kolmandast riigist pärit impordil ei ole olnud liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Eespool esitatu põhjal on mõistlik esialgu järeldada, et muudest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, mis leiti olevat kindlaks tehtud dumpingu ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

3.2.   Majanduskriisi mõju

| (99) | Teatavad isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas majanduskriis, mille tõttu nõudlus järsult langes. |
| --- | --- |

(99)

Teatavad isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas majanduskriis, mille tõttu nõudlus järsult langes.

| (100) | Liidu tarbimises võis ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini tõepoolest täheldada tugevat langust, nagu on märgitud põhjenduses 60. Langus oli 28 % ja selle põhjuseks peetakse liitu sel perioodil tabanud majanduskriisi. Kriis mõjutas tugevalt enamikku sektoreid, kus kasutatakse vaatlusalust toodet sisaldavaid tooteid (autotööstus, tuuleenergia, ehitus jne), ning see põhjustas klaaskiu nõudluse languse ahela alguses. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tarbimises võis ajavahemikul aastast 2008 kuni uurimisperioodini tõepoolest täheldada tugevat langust, nagu on märgitud põhjenduses 60. Langus oli 28 % ja selle põhjuseks peetakse liitu sel perioodil tabanud majanduskriisi. Kriis mõjutas tugevalt enamikku sektoreid, kus kasutatakse vaatlusalust toodet sisaldavaid tooteid (autotööstus, tuuleenergia, ehitus jne), ning see põhjustas klaaskiu nõudluse languse ahela alguses.

| (101) | Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi Hiinast pärit kasvav dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas uurimisperioodil kantud kahju suurust, ei vähenda see mingil juhul liidu turul dumpinguhinnaga müüdud Hiinast pärit impordi kahjulikku mõju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi väheneva müügi tingimustes oleks liidu tootmisharu olnud võimeline säilitama müügimahu ja hindade piisava taseme, vähendades seega tarbimise languse negatiivset mõju. See oleks olnud võimalik ainult siis, kui turul ei oleks olnud madalast dumpinguhinnaga impordist tulenevat ebaõiglast konkurentsi. Lisaks võib uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid tugevalt alla löönud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju pidada majanduskriisi tingimustes veelgi kahjulikumaks. |
| --- | --- |

(101)

Majandussurutise ja nõudluse vähenemise negatiivset mõju võimendas veelgi Hiinast pärit kasvav dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas uurimisperioodil kantud kahju suurust, ei vähenda see mingil juhul liidu turul dumpinguhinnaga müüdud Hiinast pärit impordi kahjulikku mõju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi väheneva müügi tingimustes oleks liidu tootmisharu olnud võimeline säilitama müügimahu ja hindade piisava taseme, vähendades seega tarbimise languse negatiivset mõju. See oleks olnud võimalik ainult siis, kui turul ei oleks olnud madalast dumpinguhinnaga impordist tulenevat ebaõiglast konkurentsi. Lisaks võib uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid tugevalt alla löönud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju pidada majanduskriisi tingimustes veelgi kahjulikumaks.

| (102) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud olukorda, ei saa pidada võimalikuks, et majandussurutis võiks kõrvaldada põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(102)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud olukorda, ei saa pidada võimalikuks, et majandussurutis võiks kõrvaldada põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

3.3.   Hiinast pärit impordi mahu areng ja liidu tootmisharu finantsolukord

| (103) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu finantsolukorra vahel ei ole põhjuslikku seost, sest liidu tootmisharu tulusus oli kõige parem aastatel, mil Hiinast pärit vaatlusealuse toote impordi maht oli kõige suurem, ning kõige halvem siis, kui Hiinast pärit impordi maht oli vaatlusaluse perioodi jooksul kõige väiksem. |
| --- | --- |

(103)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu finantsolukorra vahel ei ole põhjuslikku seost, sest liidu tootmisharu tulusus oli kõige parem aastatel, mil Hiinast pärit vaatlusealuse toote impordi maht oli kõige suurem, ning kõige halvem siis, kui Hiinast pärit impordi maht oli vaatlusaluse perioodi jooksul kõige väiksem.

| (104) | Siinjuures tuleb kõigepealt märkida, et tarbimise arengul, eelkõige uurimisperioodi aegsel majandussurutisel, on kindlasti olnud mõju nii Hiinast pärit impordi mahule kui ka liidu tootmisharu finantsolukorrale, võttes arvesse kriisi üleilmset olemust. |
| --- | --- |

(104)

Siinjuures tuleb kõigepealt märkida, et tarbimise arengul, eelkõige uurimisperioodi aegsel majandussurutisel, on kindlasti olnud mõju nii Hiinast pärit impordi mahule kui ka liidu tootmisharu finantsolukorrale, võttes arvesse kriisi üleilmset olemust.

| (105) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on eespool märgitu kohaselt siiski liidu tootmisharu müügihindu uurimisperioodi ajal, st majandussurutise ajal tugevalt alla löönud. Olukorda halvendas veelgi see, et Hiina eksportivad tootjad on suutnud majandussurutise ajal oma turuosa veidi suurendada, samas kui liidu tootmisharu kandis suurt kahjumit, sest ei suutnud müüa soodsamate hindadega. |
| --- | --- |

(105)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on eespool märgitu kohaselt siiski liidu tootmisharu müügihindu uurimisperioodi ajal, st majandussurutise ajal tugevalt alla löönud. Olukorda halvendas veelgi see, et Hiina eksportivad tootjad on suutnud majandussurutise ajal oma turuosa veidi suurendada, samas kui liidu tootmisharu kandis suurt kahjumit, sest ei suutnud müüa soodsamate hindadega.

| (106) | Tuleb tõdeda, et eespool kirjeldatud hindade allalöömine, mis toimus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega paralleelselt, on liidu tootmisharu kahjustanud isegi enam kui sama oleks toimunud ajal, mil tarbimine ei oleks majandussurutise tõttu olnud kõikuv. |
| --- | --- |

(106)

Tuleb tõdeda, et eespool kirjeldatud hindade allalöömine, mis toimus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega paralleelselt, on liidu tootmisharu kahjustanud isegi enam kui sama oleks toimunud ajal, mil tarbimine ei oleks majandussurutise tõttu olnud kõikuv.

| (107) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei saa mingil juhul järeldada, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suundumuste ja liidu tootmisharu finantstulemuste võrdlemist saab pidada teguriks, mis kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(107)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei saa mingil juhul järeldada, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suundumuste ja liidu tootmisharu finantstulemuste võrdlemist saab pidada teguriks, mis kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

3.4.   Liidu tootmisharu ekspordimüügi ja/või oma tarbeks ettenähtud müügi langus

| (108) | Teatavad huvitatud isikuid väitsid, et liidu tootmisharu tulususe vähenemise põhjustas ekspordimüügi või oma tarbeks tootmise vähenemine, mitte liidu tootmisharu müügi vähenemine liidus. Siinkohal tuleks meelde tuletada, et tulusust koos kõikide muude kahjunäitajatega, välja arvatud müügimaht, on hinnatud liidu turul sõltumatutele isikutele suunatud müügi põhjal. Teisisõnu on nii ekspordimüük kui ka oma tarbeks ettenähtud müük arvutustest välja jäetud. Samuti on tõsi, et ekspordi müügimaht on vähenenud veidi kiiremini kui liidu müük, kuid see ei pea paika oma tarbeks tootmise puhul, moodustas vaatlusalusel perioodil 22,4–24,4 % liidu kogumüügist. Lisaks sellele, pidades silmas ekspordimüügi osakaalu võrrelduna liidu tootmisharu müügiga ELis (mis kõikus vaatlusalusel perioodil 10–14 %), ei saa kõnealust müüki pidada nii oluliseks, et see seaks kahtluse alla põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(108)

Teatavad huvitatud isikuid väitsid, et liidu tootmisharu tulususe vähenemise põhjustas ekspordimüügi või oma tarbeks tootmise vähenemine, mitte liidu tootmisharu müügi vähenemine liidus. Siinkohal tuleks meelde tuletada, et tulusust koos kõikide muude kahjunäitajatega, välja arvatud müügimaht, on hinnatud liidu turul sõltumatutele isikutele suunatud müügi põhjal. Teisisõnu on nii ekspordimüük kui ka oma tarbeks ettenähtud müük arvutustest välja jäetud. Samuti on tõsi, et ekspordi müügimaht on vähenenud veidi kiiremini kui liidu müük, kuid see ei pea paika oma tarbeks tootmise puhul, moodustas vaatlusalusel perioodil 22,4–24,4 % liidu kogumüügist. Lisaks sellele, pidades silmas ekspordimüügi osakaalu võrrelduna liidu tootmisharu müügiga ELis (mis kõikus vaatlusalusel perioodil 10–14 %), ei saa kõnealust müüki pidada nii oluliseks, et see seaks kahtluse alla põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.5.   Liidu tootmisharu suurenenud tootmisvõimsus ja suurenenud tootmiskulud

| (109) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas vale otsus suurendada tootmisvõimsust. Siinkohal tuleks kõigepealt märkida, et klaaskiu turg on mitme aasta jooksul olnud kasvav turg ja otsust suurendada tootmisvõimsust teatavates tehastes ei saa pidada põhjendamatuks majandustegevuse kavandamiseks olukorras, kus tarbimine on kasvamas. Lisaks märgitakse, et liidu tootmisharu toomisvõimsus tegelikult vähenes vaatlusalusel perioodil (vt põhjendust 68). |
| --- | --- |

(109)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas vale otsus suurendada tootmisvõimsust. Siinkohal tuleks kõigepealt märkida, et klaaskiu turg on mitme aasta jooksul olnud kasvav turg ja otsust suurendada tootmisvõimsust teatavates tehastes ei saa pidada põhjendamatuks majandustegevuse kavandamiseks olukorras, kus tarbimine on kasvamas. Lisaks märgitakse, et liidu tootmisharu toomisvõimsus tegelikult vähenes vaatlusalusel perioodil (vt põhjendust 68).

| (110) | Igal juhul tuleb märkida, et liidu toomisharu on suutnud vähendada peamise toormaterjaliga seotud kulusid ühiku kohta olenemata sellest, et toormaterjali hinnad vaatlusalusel perioodil tõusid.

  Tabel 18










  Toormaterjali hind ja kulu toodetud klaaskiu ühiku kohta |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Tooraine tonni hind (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Kulutused klaaskiu toormaterjalile tonni kohta (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

Igal juhul tuleb märkida, et liidu toomisharu on suutnud vähendada peamise toormaterjaliga seotud kulusid ühiku kohta olenemata sellest, et toormaterjali hinnad vaatlusalusel perioodil tõusid.

Tabel 18

Toormaterjali hind ja kulu toodetud klaaskiu ühiku kohta

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tooraine tonni hind (3)

100

106

104

102

Kulutused klaaskiu toormaterjalile tonni kohta (3)

100

99

97

94

| (111) | Eespool kirjeldatud toormaterjaliga seotud kulude arengu toodetud klaaskiu ühiku kohta põhjustasid investeeringud, mille eesmärk oli suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet. Liidu tootmisharu on tõepoolest võtnud meetmeid tootmisprotsesside tõhustamiseks ja ratsionaliseerimiseks ning sisendile tehtavate kulutuste vähendamiseks vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(111)

Eespool kirjeldatud toormaterjaliga seotud kulude arengu toodetud klaaskiu ühiku kohta põhjustasid investeeringud, mille eesmärk oli suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet. Liidu tootmisharu on tõepoolest võtnud meetmeid tootmisprotsesside tõhustamiseks ja ratsionaliseerimiseks ning sisendile tehtavate kulutuste vähendamiseks vaatlusalusel perioodil.

| (112) | Nagu on seoses tööjõukuludega põhjendustes 75–77 juba märgitud, vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma töötajate arvu 20 %, samas kui keskmised palgad vähenesid, kuigi arvesse võeti suurte lahkumishüvitiste mõju. |
| --- | --- |

(112)

Nagu on seoses tööjõukuludega põhjendustes 75–77 juba märgitud, vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma töötajate arvu 20 %, samas kui keskmised palgad vähenesid, kuigi arvesse võeti suurte lahkumishüvitiste mõju.

| (113) | Eespool esitatud põhjuste tõttu ei võeta seega arvesse väidet, mille kohaselt liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas tegelikult suurenenud tootmiskulu, mis võis tuleneda ebaefektiivsusest või kõrgetest tööjõukuludest. |
| --- | --- |

(113)

Eespool esitatud põhjuste tõttu ei võeta seega arvesse väidet, mille kohaselt liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjustas tegelikult suurenenud tootmiskulu, mis võis tuleneda ebaefektiivsusest või kõrgetest tööjõukuludest.

3.6.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi konkurentsivõime ja seotud Hiina tootjatest tulenev enda tekitatud kahju

| (114) | On väidetud, et kahju tekkis sellepärast, et Hiina eksportijate toodang oli suuremahuline ja nad kasutasid kaasaegset tehnoloogiat, mitte selle pärast, et vaatlusalust toodet müüdi dumpinguhinnaga. Tegelikult võib tõdeda, et ka liidu tootjate toodang on suuremahuline ja nad rakendavad kaasaegseid tootmisprotsesse. |
| --- | --- |

(114)

On väidetud, et kahju tekkis sellepärast, et Hiina eksportijate toodang oli suuremahuline ja nad kasutasid kaasaegset tehnoloogiat, mitte selle pärast, et vaatlusalust toodet müüdi dumpinguhinnaga. Tegelikult võib tõdeda, et ka liidu tootjate toodang on suuremahuline ja nad rakendavad kaasaegseid tootmisprotsesse.

| (115) | Üks huvitatud isik väitis, et seotud Hiina tootjatelt pärit impordi kaudu võis liidu tootmisharu olla kahju tegelikult ise põhjustanud. Selle taustal tuleb märkida, et põhjenduses 58 märgitu kohaselt on sellise impordi maht olnud väga väike võrreldes nii liidu tootmisharu toodangu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordiga. |
| --- | --- |

(115)

Üks huvitatud isik väitis, et seotud Hiina tootjatelt pärit impordi kaudu võis liidu tootmisharu olla kahju tegelikult ise põhjustanud. Selle taustal tuleb märkida, et põhjenduses 58 märgitu kohaselt on sellise impordi maht olnud väga väike võrreldes nii liidu tootmisharu toodangu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordiga.

| (116) | Seega ei saanud ei konkurentsivõime puudumist ega seotud Hiina tootjatelt pärit importi pidada teguriks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel. |
| --- | --- |

(116)

Seega ei saanud ei konkurentsivõime puudumist ega seotud Hiina tootjatelt pärit importi pidada teguriks, mis kõrvaldaks põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja kindlaks tehtud kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (117) | Eespool esitatud analüüsist ilmneb, et Hiinast pärit klaaskiu impordi kogus on vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud ning järk-järgult vähendanud liidu tootmisharu turuosa. Veelgi enam, need suurenenud kogused, mis toodi liidu turule dumpinguhinnaga, lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning takistasid seega liidu tootmisharul üle kandmast toormaterjali hinnatõusu oma klientidele. Kuigi teatava perioodi vältel suutis liidu tootmisharu korvata sellisest survest tulenevat negatiivset mõju tegevuse tõhustamise abil, ei olnud see enam võimalik pärast kriisi tõttu oluliselt vähenenud nõudlust. |
| --- | --- |

(117)

Eespool esitatud analüüsist ilmneb, et Hiinast pärit klaaskiu impordi kogus on vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud ning järk-järgult vähendanud liidu tootmisharu turuosa. Veelgi enam, need suurenenud kogused, mis toodi liidu turule dumpinguhinnaga, lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning takistasid seega liidu tootmisharul üle kandmast toormaterjali hinnatõusu oma klientidele. Kuigi teatava perioodi vältel suutis liidu tootmisharu korvata sellisest survest tulenevat negatiivset mõju tegevuse tõhustamise abil, ei olnud see enam võimalik pärast kriisi tõttu oluliselt vähenenud nõudlust.

| (118) | Lisaks on analüüsitud muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada. Siinkohal leiti, et kolmandatest riikidest pärit import, majanduskriisi mõju, liidu tootmisharu muude müügivaldkondade arendamine ja muud tegurid, sealhulgas põhjendustes 97–116 nimetatud tegurid, ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(118)

Lisaks on analüüsitud muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada. Siinkohal leiti, et kolmandatest riikidest pärit import, majanduskriisi mõju, liidu tootmisharu muude müügivaldkondade arendamine ja muud tegurid, sealhulgas põhjendustes 97–116 nimetatud tegurid, ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (119) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(119)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   LIIDU HUVID

| (120) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas olenemata dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest, on kaalukaid põhjusi, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(120)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas olenemata dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldusest, on kaalukaid põhjusi, millest tulenevalt ei oleks meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.

| (121) | Komisjon saatis sõltumatutele importijatele ja kasutajatele küsimustikud. Kokku saadeti 60 küsimustikku. Ettenähtud tähtaja jooksul vastasid küsimustikule kaks importijat ja 13 kasutajat. Lisaks esitas mitu importijat ja kasutajat menetluse käigus kirjalikke märkusi, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon saatis sõltumatutele importijatele ja kasutajatele küsimustikud. Kokku saadeti 60 küsimustikku. Ettenähtud tähtaja jooksul vastasid küsimustikule kaks importijat ja 13 kasutajat. Lisaks esitas mitu importijat ja kasutajat menetluse käigus kirjalikke märkusi, milles väljendasid vastuseisu käesoleval juhul mis tahes meetmete võtmisele.

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (122) | Nagu on märgitud põhjenduses 56, tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Kaheksa kaebuse esitaja toodang moodustas 90 % liidu toodangust; kaebust toetas veel kaks äriühingut ning 11. äriühing ei esitanud märkusi. |
| --- | --- |

(122)

Nagu on märgitud põhjenduses 56, tootis samasugust toodet 11 liidu tootjat. Kaheksa kaebuse esitaja toodang moodustas 90 % liidu toodangust; kaebust toetas veel kaks äriühingut ning 11. äriühing ei esitanud märkusi.

| (123) | Kolmes valimisse kuuluvas äriühingus, mille toodang moodustas ligikaudu 60 % liidu kogutoodangust, töötas 3 300 samasuguse toote tootmise, müügi ja haldusküsimustega otseselt seotud töötajat. Tuletatakse meelde, et kahjunäitajad arenesid üldiselt negatiivses suunas ning et eelkõige liidu tootmisharu turuosa ja finantstulemustega seotud kahjunäitajad nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavoog, olid kõige halvemad. Liidu tootmisharu tulusus langes vaatlusalusel perioodil juba niigi madalalt 0,3 % tasemelt – 15 %-ni ning turuosa vähenes 5,6 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(123)

Kolmes valimisse kuuluvas äriühingus, mille toodang moodustas ligikaudu 60 % liidu kogutoodangust, töötas 3 300 samasuguse toote tootmise, müügi ja haldusküsimustega otseselt seotud töötajat. Tuletatakse meelde, et kahjunäitajad arenesid üldiselt negatiivses suunas ning et eelkõige liidu tootmisharu turuosa ja finantstulemustega seotud kahjunäitajad nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavoog, olid kõige halvemad. Liidu tootmisharu tulusus langes vaatlusalusel perioodil juba niigi madalalt 0,3 % tasemelt – 15 %-ni ning turuosa vähenes 5,6 protsendipunkti võrra.

| (124) | Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lõpetab hinnalanguse ja turuosa kahanemise ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu rahanduslik olukord. |
| --- | --- |

(124)

Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lõpetab hinnalanguse ja turuosa kahanemise ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu rahanduslik olukord.

| (125) | On tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu turu- ja finantsolukord jätkuvalt. Eeldatakse, et sellise juhul kahaneb liidu tootmisharu turuosa veelgi ja tootmisharu ei ole enam suuteline järgima Hiinast pärit impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt on vaja tootmist ja investeeringuid veelgi vähendada ning liidus tootmisüksusi sulgeda, mille tõttu kaob suur hulk töökohti. |
| --- | --- |

(125)

On tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, halveneb liidu tootmisharu turu- ja finantsolukord jätkuvalt. Eeldatakse, et sellise juhul kahaneb liidu tootmisharu turuosa veelgi ja tootmisharu ei ole enam suuteline järgima Hiinast pärit impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt on vaja tootmist ja investeeringuid veelgi vähendada ning liidus tootmisüksusi sulgeda, mille tõttu kaob suur hulk töökohti.

| (126) | Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(126)

Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.

2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

| (127) | Nagu on märgitud eespool, sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldatud ja uurimises tegid täielikult koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Kõnealuse kahe importija käibest ainult väike osa (vastavalt 7 % ja 25 %) tulenes Hiinast pärit vaatlusaluse tootega seotud tegevusest. Mõlemad olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest nad leidsid, et selle tõttu võib lõppeda Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine. |
| --- | --- |

(127)

Nagu on märgitud eespool, sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldatud ja uurimises tegid täielikult koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Kõnealuse kahe importija käibest ainult väike osa (vastavalt 7 % ja 25 %) tulenes Hiinast pärit vaatlusaluse tootega seotud tegevusest. Mõlemad olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest nad leidsid, et selle tõttu võib lõppeda Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine.

| (128) | Kõnealuse kahe importija deklareeritud import moodustas siiski väga väikese osa (alla 1 %) Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodil. Ükski teine importija ei ole koostöö tegemiseks küsimustikule vastanud ega esitanud põhjendatud märkusi. Selle põhjal tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele. |
| --- | --- |

(128)

Kõnealuse kahe importija deklareeritud import moodustas siiski väga väikese osa (alla 1 %) Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodil. Ükski teine importija ei ole koostöö tegemiseks küsimustikule vastanud ega esitanud põhjendatud märkusi. Selle põhjal tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.

3.   Kasutajate huvid

| (129) | Käesolevasse menetlusse kaasatud klaasfilamentkiudusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel. Koostööd tegid järgmised kasutajate rühmad: kudujad (kes toodavad kõrgekvaliteedilisi erikangaid ja standardsemaid kangaid, nt tuuleenergiaturbiinide jaoks ning kasutamiseks mereveo-, transpordi-, lennundus- ja infrastruktuurivaldkondades), voodrite tootjad, muu hulgas autotööstuses kasutatavate keemiliste ühendite tootjad, komposiitmaterjalidest pooltoodete ja valmistoodete tootjad. |
| --- | --- |

(129)

Käesolevasse menetlusse kaasatud klaasfilamentkiudusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel. Koostööd tegid järgmised kasutajate rühmad: kudujad (kes toodavad kõrgekvaliteedilisi erikangaid ja standardsemaid kangaid, nt tuuleenergiaturbiinide jaoks ning kasutamiseks mereveo-, transpordi-, lennundus- ja infrastruktuurivaldkondades), voodrite tootjad, muu hulgas autotööstuses kasutatavate keemiliste ühendite tootjad, komposiitmaterjalidest pooltoodete ja valmistoodete tootjad.

| (130) | Koostööd teinud kasutajate ostetud, Hiinast pärit vaatlusaluse toote hulk moodustas ligikaudu 20 % Hiinast pärit klaaskiu impordist uurimisperioodil. Küsimustikele esitatud vastustest ilmneb veel, et liidu kasutajate tootmisharus on tööl suur hulk inimesi. Kuigi selle tõendamiseks ei ole praeguses etapis põhjalikke ja põhjendatud andmeid esitatud, võib küsimustikule esitatud vastuste põhjal esialgu hinnata, et ELi järgtööstuses töötab 50 000–75 000 inimest. Samamoodi võib hinnata, et Hiina klaaskiudu uurimisperioodil kasutanud äriühingute klaaskiudu kasutavates osakondades töötab ligikaudu 27 000 inimest. |
| --- | --- |

(130)

Koostööd teinud kasutajate ostetud, Hiinast pärit vaatlusaluse toote hulk moodustas ligikaudu 20 % Hiinast pärit klaaskiu impordist uurimisperioodil. Küsimustikele esitatud vastustest ilmneb veel, et liidu kasutajate tootmisharus on tööl suur hulk inimesi. Kuigi selle tõendamiseks ei ole praeguses etapis põhjalikke ja põhjendatud andmeid esitatud, võib küsimustikule esitatud vastuste põhjal esialgu hinnata, et ELi järgtööstuses töötab 50 000–75 000 inimest. Samamoodi võib hinnata, et Hiina klaaskiudu uurimisperioodil kasutanud äriühingute klaaskiudu kasutavates osakondades töötab ligikaudu 27 000 inimest.

| (131) | Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad ostavad klaaskiudu Hiinast, aga ka mujalt, sealhulgas Euroopa tootjatelt. Ainult mõned neist ostsid klaaskiudu ainult Hiinast. Kõnealuses sektoris on järgtööstuse tegevusvaldkonnad väga mitmekesised, aga ka äriühingute suurus võib olla väga erinev; teatavad äriühingud kuuluvad rahvusvahelistesse suurtesse kontsernidesse, samas kui teised on täielikult sõltumatud. |
| --- | --- |

(131)

Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad ostavad klaaskiudu Hiinast, aga ka mujalt, sealhulgas Euroopa tootjatelt. Ainult mõned neist ostsid klaaskiudu ainult Hiinast. Kõnealuses sektoris on järgtööstuse tegevusvaldkonnad väga mitmekesised, aga ka äriühingute suurus võib olla väga erinev; teatavad äriühingud kuuluvad rahvusvahelistesse suurtesse kontsernidesse, samas kui teised on täielikult sõltumatud.

3.1.   Meetmete võimalik mõju kasutajate tulususele

| (132) | Küsimustikule esitatud vastustes ilmneb, et klaaskiudu kasutava tootmisharu olukord on võrdlemisi hea. Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad said nii kogu vaatlusaluse perioodi kui ka uurimisperioodi ajal vaatlusalust toodet sisaldavate toodete tootmisest ja müügist kasumit. Mõni kasutaja teatas siiski, et sai kõnealusest tegevusest uurimisperioodil kahjumit, kuid mitme teise kasutaja kasum oli vahemikus 5–10 %. |
| --- | --- |

(132)

Küsimustikule esitatud vastustes ilmneb, et klaaskiudu kasutava tootmisharu olukord on võrdlemisi hea. Enamik koostööd teinud kasutajatest teatasid, et nad said nii kogu vaatlusaluse perioodi kui ka uurimisperioodi ajal vaatlusalust toodet sisaldavate toodete tootmisest ja müügist kasumit. Mõni kasutaja teatas siiski, et sai kõnealusest tegevusest uurimisperioodil kahjumit, kuid mitme teise kasutaja kasum oli vahemikus 5–10 %.

| (133) | Klaaskiu ostukulud moodustavad üldiselt olulise osa klaaskiudu kasutava tootmisharu toodete tootmiskuludest. Esitatud andmete kohaselt võib see olla sõltuvalt tootest vahemikus 10 % kuni üle 50 %. Seega võib Hiina klaaskiu ostukulude suurenemisel olla oluline mõju teatavate kasutajate kuludele. |
| --- | --- |

(133)

Klaaskiu ostukulud moodustavad üldiselt olulise osa klaaskiudu kasutava tootmisharu toodete tootmiskuludest. Esitatud andmete kohaselt võib see olla sõltuvalt tootest vahemikus 10 % kuni üle 50 %. Seega võib Hiina klaaskiu ostukulude suurenemisel olla oluline mõju teatavate kasutajate kuludele.

| (134) | Küsimustikule esitatud koostööd teinud kasutajate vastuste põhjal on dumpinguvastaste meetmete keskmine mõju kasumile ligikaudu 1 % kasutajate äriühingute selliste osakondade käibest, kus kasutatakse klaaskiudu, kuid alla 0,5 % kõikide selliste äriühingute käibest, kus on klaaskiudu kasutavaid osakondi. Teisisõnu oleks mõju klaaskiudu kasutava osakonna tulususele keskmiselt 1 protsendipunkt ja kogu äriühingu tulususele alla 0,5 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(134)

Küsimustikule esitatud koostööd teinud kasutajate vastuste põhjal on dumpinguvastaste meetmete keskmine mõju kasumile ligikaudu 1 % kasutajate äriühingute selliste osakondade käibest, kus kasutatakse klaaskiudu, kuid alla 0,5 % kõikide selliste äriühingute käibest, kus on klaaskiudu kasutavaid osakondi. Teisisõnu oleks mõju klaaskiudu kasutava osakonna tulususele keskmiselt 1 protsendipunkt ja kogu äriühingu tulususele alla 0,5 protsendipunkti.

| (135) | Tuleks siiski märkida, et teatavate kasutajate äriühingute puhul võib eespool kirjeldatud mõju olla suurem, st kuni ligikaudu 5 % äriühingu käibest. Võttes arvesse teatavate kasutajate kasumi taset ja klaaskiu osakaalu nende tootmiskuludes, ei või jätta kõrvale võimalust, et klaaskiu järsul hinnatõusul on mõju nende tulususele, kui sellist kulude suurenemist ei saa üle kanda täielikult või vähemalt osaliselt nende klientidele. |
| --- | --- |

(135)

Tuleks siiski märkida, et teatavate kasutajate äriühingute puhul võib eespool kirjeldatud mõju olla suurem, st kuni ligikaudu 5 % äriühingu käibest. Võttes arvesse teatavate kasutajate kasumi taset ja klaaskiu osakaalu nende tootmiskuludes, ei või jätta kõrvale võimalust, et klaaskiu järsul hinnatõusul on mõju nende tulususele, kui sellist kulude suurenemist ei saa üle kanda täielikult või vähemalt osaliselt nende klientidele.

| (136) | Kokkuvõttes võib esialgu järeldada, et kuigi dumpinguvastaste meetmete mõju võib teatavate kasutajate äriühingute puhul olla suurem, mõjutavad need ülejäänud kasutajaid tõenäoliselt mõõdukalt. |
| --- | --- |

(136)

Kokkuvõttes võib esialgu järeldada, et kuigi dumpinguvastaste meetmete mõju võib teatavate kasutajate äriühingute puhul olla suurem, mõjutavad need ülejäänud kasutajaid tõenäoliselt mõõdukalt.

3.2.   Tooted ei ole vastastikku asendatavad

| (137) | Mitu kasutajat on väitnud, et suure osa vaatlusalust toodet kasutava tootmisharu vajatava klaaskiu ostuprotsess ei ole lihtne. Tarnijad peavad läbima pika ja keerulise heakskiitmismenetluse, mis võib kesta 6–12 kuud, ilma et positiivne tulemus oleks tagatud. Seega oleks tarnija vahetamine dumpinguvastaste tollimaksude tasumise vältimiseks kulukas, lühikeses perspektiivis võimatu ning tehnoloogilisest seisukohast riskantne. |
| --- | --- |

(137)

Mitu kasutajat on väitnud, et suure osa vaatlusalust toodet kasutava tootmisharu vajatava klaaskiu ostuprotsess ei ole lihtne. Tarnijad peavad läbima pika ja keerulise heakskiitmismenetluse, mis võib kesta 6–12 kuud, ilma et positiivne tulemus oleks tagatud. Seega oleks tarnija vahetamine dumpinguvastaste tollimaksude tasumise vältimiseks kulukas, lühikeses perspektiivis võimatu ning tehnoloogilisest seisukohast riskantne.

| (138) | Siinkohal ollakse nõus, et teatavate otstarvete puhul võib vaatlusaluse toote omadustest tuleneda pikk katsete tegemist hõlmav heakskiitmismenetlus. Ka mitme kasutaja esitatud märkuste põhjal tundub praegu siiski, et enamikul juhtudel on olemas võimalus hankida toodet mitmest allikast. Tuleks samuti meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata teatavatele tarnijatele ligipääs liidu turule, vaid nende eesmärk on taastada aus kaubandus ja parandada moonutatud turuolukorda. |
| --- | --- |

(138)

Siinkohal ollakse nõus, et teatavate otstarvete puhul võib vaatlusaluse toote omadustest tuleneda pikk katsete tegemist hõlmav heakskiitmismenetlus. Ka mitme kasutaja esitatud märkuste põhjal tundub praegu siiski, et enamikul juhtudel on olemas võimalus hankida toodet mitmest allikast. Tuleks samuti meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole keelata teatavatele tarnijatele ligipääs liidu turule, vaid nende eesmärk on taastada aus kaubandus ja parandada moonutatud turuolukorda.

| (139) | Seega järeldatakse esialgu, et Hiina klaaskiu suhtes meetmete kehtestamine tõenäoliselt ei põhjusta toormaterjali tarnimise peatumist toodet kasutavale tootmisharule. |
| --- | --- |

(139)

Seega järeldatakse esialgu, et Hiina klaaskiu suhtes meetmete kehtestamine tõenäoliselt ei põhjusta toormaterjali tarnimise peatumist toodet kasutavale tootmisharule.

3.3.   Puuduvad võimalused üle kanda kulude suurenemine klientidele ja väljastpoolt ELi pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest tulenev tugevnenud konkurents

| (140) | Mitu kasutajat on märkinud, et neil ei ole võimalik üle kanda klaaskiu hinna tõusu nende klientidele. Kõnealused kasutajad väitsid, et nende toodete turul on tugev konkurents ja et nende klientidel oleks lihtne tarnijat vahetada, kui nad hindu tõstaksid. |
| --- | --- |

(140)

Mitu kasutajat on märkinud, et neil ei ole võimalik üle kanda klaaskiu hinna tõusu nende klientidele. Kõnealused kasutajad väitsid, et nende toodete turul on tugev konkurents ja et nende klientidel oleks lihtne tarnijat vahetada, kui nad hindu tõstaksid.

| (141) | Võttes arvesse kasutajate äriühingute mitmekesisust, on raske hinnata kasutajate suutlikkust üle kanda võimalikku hinnatõusu nende klientidele. Siiski võib küsimustikule esitatud kasutajate vastuste põhjal oletada, et isegi kui teatavatel kasutajatel ei ole võimalik üle kanda suuremat osa kulutuste suurenemisest oma klientidele, oleks selle mõju enamikul juhtudel käibele ja tulususele väga väike. |
| --- | --- |

(141)

Võttes arvesse kasutajate äriühingute mitmekesisust, on raske hinnata kasutajate suutlikkust üle kanda võimalikku hinnatõusu nende klientidele. Siiski võib küsimustikule esitatud kasutajate vastuste põhjal oletada, et isegi kui teatavatel kasutajatel ei ole võimalik üle kanda suuremat osa kulutuste suurenemisest oma klientidele, oleks selle mõju enamikul juhtudel käibele ja tulususele väga väike.

| (142) | Mitu kasutajat väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu suureneks tootmisahela järgmise etapi toodete turul mujalt kui EList pärit konkurents, kuna tootmisahela järgmise etapi toodete suhtes ei kohaldata kaitsemeetmeid, ning muutuks Hiinast pärit import nii, et klaaskiu impordilt mindaks üle tootmisahela järgmise etapi toodetele nagu keemilised ühendid, kangad ja komposiitmaterjalidest tuuleenergiaturbiinide labad. Tegelikult on märgitud, et Hiinast pärit import juba konkureerib mitmel kõnealusel turul ning et klaaskiu suhtes meetmete kehtestamise korral kõnealune konkurents tõenäoliselt tugevneks. Seega väideti, et toodet kasutav tootmisharu peaks hakkama klaaskiu eest maksma kõrgemat hinda ning toime tulema tugevnenud konkurentsiga. Väidetavalt ei oleks sellises ettevõtluskeskkonnas võimalik mis tahes hinnatõusu puhul sellest suuremat osa klientidele üle kanda. |
| --- | --- |

(142)

Mitu kasutajat väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu suureneks tootmisahela järgmise etapi toodete turul mujalt kui EList pärit konkurents, kuna tootmisahela järgmise etapi toodete suhtes ei kohaldata kaitsemeetmeid, ning muutuks Hiinast pärit import nii, et klaaskiu impordilt mindaks üle tootmisahela järgmise etapi toodetele nagu keemilised ühendid, kangad ja komposiitmaterjalidest tuuleenergiaturbiinide labad. Tegelikult on märgitud, et Hiinast pärit import juba konkureerib mitmel kõnealusel turul ning et klaaskiu suhtes meetmete kehtestamise korral kõnealune konkurents tõenäoliselt tugevneks. Seega väideti, et toodet kasutav tootmisharu peaks hakkama klaaskiu eest maksma kõrgemat hinda ning toime tulema tugevnenud konkurentsiga. Väidetavalt ei oleks sellises ettevõtluskeskkonnas võimalik mis tahes hinnatõusu puhul sellest suuremat osa klientidele üle kanda.

| (143) | Siinkohal tuleks märkida, et tugevnenud konkurents, mis võib tuleneda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, ei saa olla kõnealuste põhjendatud meetmete kehtestamata jätmise põhjus. Klaaskiudu kasutaval Euroopa tootmisharul on samad õigused nagu klaaskiudu tootval tootmisharul ning sellel on täielik õigus toetuda ELi kaubandusõigusele ja taotleda selle tooteid käsitlevat dumpinguvastast uurimist, kui neil on kindel positsioon ja nad saavad kahjustava dumpingu kohta esitada esmapilgul usutavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(143)

Siinkohal tuleks märkida, et tugevnenud konkurents, mis võib tuleneda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest, ei saa olla kõnealuste põhjendatud meetmete kehtestamata jätmise põhjus. Klaaskiudu kasutaval Euroopa tootmisharul on samad õigused nagu klaaskiudu tootval tootmisharul ning sellel on täielik õigus toetuda ELi kaubandusõigusele ja taotleda selle tooteid käsitlevat dumpinguvastast uurimist, kui neil on kindel positsioon ja nad saavad kahjustava dumpingu kohta esitada esmapilgul usutavaid tõendeid.

| (144) | Seega ei saa eespool esitatud väide võimaliku tugevneva konkurentsi kohta, mis on tingitud mujalt kui EList pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest, õigustada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(144)

Seega ei saa eespool esitatud väide võimaliku tugevneva konkurentsi kohta, mis on tingitud mujalt kui EList pärit tootmisahela järgmise etapi toodetest, õigustada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist.

3.4.   Tarnedefitsiit

| (145) | Mitu kasutajat väitsid, et pärast uurimisperioodi liidu turul juba oli tarnedefitsiit ning et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ainult halvendaks olukorda, kuna seetõttu väheneks Hiinast pärit import, samas kui kõnealust importi on vaja suure ja kasvava nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(145)

Mitu kasutajat väitsid, et pärast uurimisperioodi liidu turul juba oli tarnedefitsiit ning et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ainult halvendaks olukorda, kuna seetõttu väheneks Hiinast pärit import, samas kui kõnealust importi on vaja suure ja kasvava nõudluse rahuldamiseks.

| (146) | Kaebuse esitajad nõustusid, et teatavate liidu tootmisharu toodetavate tooterühmade tarne on takistatud, kuid nad leidsid, et selline olukord on ajutine ning põhjustatud majanduskriisi järgsest turu taastumisest tulenevatest liiga väikestest varudest. Kui tulusust suudetaks uuesti suurendada, oleks kaebuse esitajate väitel liidu tootmisharul võimalik toime tulla eeldatava ELi järgtööstusest edaspidi tuleneva nõudluse kasvuga, kasutades eelkõige rakendamata tootmisvõimsust, mida on võimalik kergesti uuesti käivitada, ning tehnoloogilisi uuendusi ja renoveeritud ahjusid. |
| --- | --- |

(146)

Kaebuse esitajad nõustusid, et teatavate liidu tootmisharu toodetavate tooterühmade tarne on takistatud, kuid nad leidsid, et selline olukord on ajutine ning põhjustatud majanduskriisi järgsest turu taastumisest tulenevatest liiga väikestest varudest. Kui tulusust suudetaks uuesti suurendada, oleks kaebuse esitajate väitel liidu tootmisharul võimalik toime tulla eeldatava ELi järgtööstusest edaspidi tuleneva nõudluse kasvuga, kasutades eelkõige rakendamata tootmisvõimsust, mida on võimalik kergesti uuesti käivitada, ning tehnoloogilisi uuendusi ja renoveeritud ahjusid.

| (147) | Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks on liidu tootmisharule kahjulikku mõju avaldava ebaõiglase kaubanduspraktika heastamine ja liidu turul normaalse konkurentsiolukorra taastamine, mitte importimise takistamine. Kuigi Hiinast pärit vaatlusaluse toote ELi hinnatase tõenäoliselt tõuseks pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, ei sulgeks soovitatavad meetmed liidu turgu Hiina eksportivatele tootjatele ja seepärast jätkuks Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine liidu turule. |
| --- | --- |

(147)

Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks on liidu tootmisharule kahjulikku mõju avaldava ebaõiglase kaubanduspraktika heastamine ja liidu turul normaalse konkurentsiolukorra taastamine, mitte importimise takistamine. Kuigi Hiinast pärit vaatlusaluse toote ELi hinnatase tõenäoliselt tõuseks pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, ei sulgeks soovitatavad meetmed liidu turgu Hiina eksportivatele tootjatele ja seepärast jätkuks Hiinast pärit vaatlusaluse toote importimine liidu turule.

| (148) | Liidu tootmisharu suutlikkuse kohta korvata Hiina klaaskiu tarne võimalik puudumine tuleks märkida, et liidu tootmisharu praegust tootmisvõimsuse rakendusastet arvestades peaks pakkumine täielikult vastama turu nõudlusele. Isegi 116 413 tonni suurust Hiinast pärit klaaskiu importi uurimisperioodil oleks võimalik asendada liidu tootmisharu rakendamata tootmisvõimsusega, mille suuruseks hinnati 200 000 tonni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(148)

Liidu tootmisharu suutlikkuse kohta korvata Hiina klaaskiu tarne võimalik puudumine tuleks märkida, et liidu tootmisharu praegust tootmisvõimsuse rakendusastet arvestades peaks pakkumine täielikult vastama turu nõudlusele. Isegi 116 413 tonni suurust Hiinast pärit klaaskiu importi uurimisperioodil oleks võimalik asendada liidu tootmisharu rakendamata tootmisvõimsusega, mille suuruseks hinnati 200 000 tonni uurimisperioodil.

| (149) | Eespool esitatut arvesse võttes võib esialgu järeldada, et võimalikku tarnedefitsiiti saab korvata liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste tõstmisega nii muu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote muu kui dumpinguhinnaga impordi abil. |
| --- | --- |

(149)

Eespool esitatut arvesse võttes võib esialgu järeldada, et võimalikku tarnedefitsiiti saab korvata liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste tõstmisega nii muu kui ka Hiinast pärit vaatlusaluse toote muu kui dumpinguhinnaga impordi abil.

4.   Järeldus ELi huvide kohta

| (150) | Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes annab liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv teatavate kasutajate jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate eeldatava kasuga. |
| --- | --- |

(150)

Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes annab liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda, kasvatada müügimahtu ning suurendada müügihindu ja turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv teatavate kasutajate jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate eeldatava kasuga.

| (151) | Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. Esialgset hinnangut võib siiski pärast huvitatud isikute esitatud märkusi olla vaja põhjalikumalt analüüsida. |
| --- | --- |

(151)

Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. Esialgset hinnangut võib siiski pärast huvitatud isikute esitatud märkusi olla vaja põhjalikumalt analüüsida.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (152) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(152)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (153) | Ajutised meetmed Hiinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(153)

Ajutised meetmed Hiinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (154) | Liidu tootmisharu väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks tuleks aluseks võtta 12–15 % sihtkasum. Seni esitatud tõendid ei näita siiski veenvalt, et kõnealune kasumitase on vajalik miinimum liidu tootmisharu tasuva ettevõtlustegevuse tagamiseks selles ettevõtlussektoris. Sellise kindla tõendusmaterjali puudumise tõttu, mis tõendaks sihtkasumi kõrgema taseme vajalikkust, järeldatakse esialgu, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks on sobiv aluseks võtta 5 % sihtkasum. |
| --- | --- |

(154)

Liidu tootmisharu väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks tuleks aluseks võtta 12–15 % sihtkasum. Seni esitatud tõendid ei näita siiski veenvalt, et kõnealune kasumitase on vajalik miinimum liidu tootmisharu tasuva ettevõtlustegevuse tagamiseks selles ettevõtlussektoris. Sellise kindla tõendusmaterjali puudumise tõttu, mis tõendaks sihtkasumi kõrgema taseme vajalikkust, järeldatakse esialgu, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks on sobiv aluseks võtta 5 % sihtkasum.

| (155) | Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal. |
| --- | --- |

(155)

Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal.

| (156) | Eespool esitatu tulemusel on esialgsed kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed järgmised:






  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| Teised koostööd teinud äriühingud | 104,2 % |
| Kõik teised äriühingud | 104,2 % |

(156)

Eespool esitatu tulemusel on esialgsed kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

New Changhai Group

61,4 %

Teised koostööd teinud äriühingud

104,2 %

Kõik teised äriühingud

104,2 %

2.   Ajutised meetmed

| (157) | Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldava kõige madalamale leitud tasemele, st kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(157)

Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldava kõige madalamale leitud tasemele, st kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile.

| (158) | Võttes arvesse, et koostööd tegid väga paljud Hiina eksportivad tootjad, kohaldatakse koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist ega uurimist ning mis tahes teiste koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes samasugust ajutist tollimaksu. Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid: |
| --- | --- |

(158)

| Äriühing | Ajutine tollimaks |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Teised koostööd teinud äriühingud | 43,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 43,6 % |

Äriühing

Ajutine tollimaks

New Changhai Group

8,5 %

Teised koostööd teinud äriühingud

43,6 %

Kõik teised äriühingud

43,6 %

| (159) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(159)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (160) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(160)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (161) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(161)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

H.   LÕPPSÄTE

| (162) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(162)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kuni 50 mm pikkuste tükeldatud klaaskiudude, klaaskiust heide (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887), klaasfilamentkiust lõnga (välja arvatud lõng, mida on immutatud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ning klaasfilamentkiust mattide (välja arvatud klaasvillmatid) suhtes, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 (TARIC-i koodid 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ja 7019310099) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks ( %) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Kõik teised äriühingud | 43,6 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks ( %)

TARICi lisakood

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

Kõik teised äriühingud

43,6

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 307, 17.12.2009, lk. 39.

2

(3)  Indekseeritud

3

Indekseeritud

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/59

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 813/2010,

15. september 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/61

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 814/2010,

15. september 2010,

millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. septembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. septembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. septembrist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 7,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 7,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

7,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

7,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Lahe lisatasu | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

228,63

143,93

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Lahe lisatasu

—

15,71

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 53,85 EUR/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

23,62 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

53,85 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 815/2010,

15. september 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 809/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 809/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 242, 15.9.2010, lk 23.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/66

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. juuli 2009,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe ühenduse nimel allkirjastamise kohta

(2010/491/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) (1) artikli 21 lõikele 3 osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid kõnealuse agentuuri töös. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku ühenduse ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) (1) artikli 21 lõikele 3 osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid kõnealuse agentuuri töös. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku ühenduse ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes.

| (2) | Komisjonile 11. märtsil 2008 antud volitustest tulenevalt on lõpule viidud Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe üle. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile 11. märtsil 2008 antud volitustest tulenevalt on lõpule viidud Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe üle.

| (3) | 19. jaanuaril 2009 parafeeritud kokkulepe tuleks allkirjastada ja sellele lisatud ühisdeklaratsioonid heaks kiita, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(3)

19. jaanuaril 2009 parafeeritud kokkulepe tuleks allkirjastada ja sellele lisatud ühisdeklaratsioonid heaks kiita, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe ja sellele lisatud ühisdeklaratsioonide allkirjastamine kiidetakse ühenduse nimel heaks, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel kokkuleppele alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Brüssel, 27. juuli 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

2

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

3

---

Parandused

| 16.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/68

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/45/EL (siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 207, 6. august 2010
  )

Kaanelehel sisukorras

asendatakse

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/45/EL, 7. juuli 2010, ...”

järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/53/EL, 7. juuli 2010, ...”.

Leheküljel 14

asendatakse

„EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/45/EL, 7. juuli 2010, ...”

järgmisega:

„EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/53/EL, 7. juuli 2010, ...”.

---