# Eiropas Savienības L 254/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.254.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 254 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 29. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.254.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 254

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 29. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 855/2010 (2010. gada 27. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā | 1 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 856/2010 (2010. gada 27. septembris), ar kuru izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam | 5 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 857/2010 (2010. gada 27. septembris), ar ko dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 858/2010 (2010. gada 28. septembris), ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz ārpuskvotas eksportu un eksporta licencēm | 29 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 859/2010 (2010. gada 28. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 31 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2010/576/KĀDP (2010. gada 23. septembris) par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo) | 33 |
| | | 2010/577/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 28. septembris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un atmaksā summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums noteiktajiem pagaidu maksājumiem | 40 |
| | | 2010/578/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 28. septembris) par Japānas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6418)

   (
  1
  ) | 46 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 855/2010 (2010. gada 27. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā

inter alia

1

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 856/2010 (2010. gada 27. septembris), ar kuru izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

5

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 857/2010 (2010. gada 27. septembris), ar ko dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 858/2010 (2010. gada 28. septembris), ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz ārpuskvotas eksportu un eksporta licencēm

29

Komisijas Regula (ES) Nr. 859/2010 (2010. gada 28. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

31

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2010/576/KĀDP (2010. gada 23. septembris) par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo)

EUPOL RD Congo

33

2010/577/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 28. septembris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un atmaksā summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums noteiktajiem pagaidu maksājumiem

40

2010/578/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 28. septembris) par Japānas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6418)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6418)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 855/2010

(2010. gada 27. septembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (“TCCA”) importu. Maksājuma likme svārstījās no 7,3 % līdz 42,6 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (“TCCA”) importu. Maksājuma likme svārstījās no 7,3 % līdz 42,6 %.

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Komisija 2009. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Ķīnas ražotājs eksportētājs Heze Huayi Chemical Co., Ltd (“Heze” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 14,1 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Ķīnas ražotājs eksportētājs Heze Huayi Chemical Co., Ltd (“Heze” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 14,1 %.

| (3) | Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.

| (4) | Pieprasījumā bija īpaši apgalvots, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ievērojami samazinājusies pieprasījuma iesniedzēja noteiktā TCCA vienības pašizmaksa, jo:






  — | pieprasījuma iesniedzējs ražo galveno izejvielu, kas vajadzīga ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izgatavošanai, un |
| --- | --- | --- |

(4)

Pieprasījumā bija īpaši apgalvots, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ievērojami samazinājusies pieprasījuma iesniedzēja noteiktā TCCA vienības pašizmaksa, jo:

—

pieprasījuma iesniedzējs ražo galveno izejvielu, kas vajadzīga ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izgatavošanai, un

| — | pieprasījuma iesniedzējs ir palielinājis ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

—

pieprasījuma iesniedzējs ir palielinājis ražošanas jaudu.

3.   Pārskatīšanas sākšana

| (5) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka izmeklēšanu (3), kurā pārbaudīja dempingu vienīgi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(5)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka izmeklēšanu (3), kurā pārbaudīja dempingu vienīgi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.

4.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (6) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aprakstītais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās preparāti, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns” (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20. |
| --- | --- |

(6)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aprakstītais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās preparāti, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns” (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20.

| (7) | Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(7)

Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

5.   Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana

| (8) | Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu.

| (9) | Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.

| (10) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā. |
| --- | --- |

(10)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā.

6.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”).

B.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (12) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās normālo vērtību ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktu nosaka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  — | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(12)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās normālo vērtību ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktu nosaka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

—

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un piemēro visos nolūkos, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un piemēro visos nolūkos,

| — | nav būtisku tirgus traucējumu, kas būtu pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kurā nedarbojās tirgus ekonomikas principi, |
| --- | --- |

—

nav būtisku tirgus traucējumu, kas būtu pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kurā nedarbojās tirgus ekonomikas principi,

| — | likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, |
| --- | --- |

—

likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,

| — | valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.

| (13) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Heze pieņēma ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus bez valsts iejaukšanās un apstākļos, kad nebija traucējumu, kas saistīti ar plānveida tautsaimniecību. Uz Heze bez izņēmuma attiecas visi Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Heze pieņēma ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus bez valsts iejaukšanās un apstākļos, kad nebija traucējumu, kas saistīti ar plānveida tautsaimniecību. Uz Heze bez izņēmuma attiecas visi Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa.

| (14) | Ievērojot iepriekšminētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER. |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot iepriekšminētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER.

2.   Normālā vērtība

| (15) | Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai Heze līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja tā kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas attiecīgi pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū pārdotais TCCA apjoms kopumā bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(15)

Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai Heze līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja tā kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas attiecīgi pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū pārdotais TCCA apjoms kopumā bija reprezentatīvs.

| (16) | Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus pieprasījuma iesniedzējs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi un tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(16)

Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus pieprasījuma iesniedzējs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi un tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.

| (17) | Par katru ražojuma veidu, kuru Heze bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kas bija eksportēts uz Savienību. |
| --- | --- |

(17)

Par katru ražojuma veidu, kuru Heze bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kas bija eksportēts uz Savienību.

| (18) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida to rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā tika veikti neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(18)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida to rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā tika veikti neatkarīgiem pircējiem.

| (19) | Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli. |
| --- | --- |

(19)

Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli.

| (20) | Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas tika pārdoti izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(20)

Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas tika pārdoti izmeklēšanas periodā.

| (21) | Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko Heze pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu Heze veiktajiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(21)

Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko Heze pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu Heze veiktajiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.

| (22) | Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku tika aprēķinātas ražošanas izmaksas diviem ražojuma veidiem. Ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, ražošanas izmaksas tika aprēķinātas atsevišķi granulām un tabletēm, un pulverim. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku tika aprēķinātas ražošanas izmaksas diviem ražojuma veidiem. Ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, ražošanas izmaksas tika aprēķinātas atsevišķi granulām un tabletēm, un pulverim.

3.   Eksporta cena

| (23) | Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam.

4.   Salīdzinājums

| (24) | Katra attiecīgā ražojuma veida vidējo normālo vērtību salīdzināja ar vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un banku maksas. Turklāt tika konstatēts, ka gadījumā, ja attiecīgais ražojums bija pārdots eksportam uz Savienību, PVN tika daļēji atmaksāts. Tāpēc PVN, kas jāmaksā par iekšzemes tirgū pārdotajiem apjomiem, tika koriģēts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(24)

Katra attiecīgā ražojuma veida vidējo normālo vērtību salīdzināja ar vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un banku maksas. Turklāt tika konstatēts, ka gadījumā, ja attiecīgais ražojums bija pārdots eksportam uz Savienību, PVN tika daļēji atmaksāts. Tāpēc PVN, kas jāmaksā par iekšzemes tirgū pārdotajiem apjomiem, tika koriģēts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam.

| (25) | Attiecībā uz atlīdzību par iepakojuma izmaksām pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai tam tiktu atmaksāti ražojuma iepakošanas izdevumi, to pārdodot uz Ķīnas un Savienības tirgu. Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka šīs izmaksas bija iekļautas ražojuma izgatavošanas izmaksās neatkarīgi no tā, vai to pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportam. Tāpēc pieprasītā atlīdzība netika apstiprināta nedz pārdevumiem iekšzemes tirgū, nedz eksporta tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz atlīdzību par iepakojuma izmaksām pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai tam tiktu atmaksāti ražojuma iepakošanas izdevumi, to pārdodot uz Ķīnas un Savienības tirgu. Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka šīs izmaksas bija iekļautas ražojuma izgatavošanas izmaksās neatkarīgi no tā, vai to pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportam. Tāpēc pieprasītā atlīdzība netika apstiprināta nedz pārdevumiem iekšzemes tirgū, nedz eksporta tirgū.

5.   Dempinga starpība

| (26) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. |
| --- | --- |

(26)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings.

| (27) | Tika konstatēts, ka Heze dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas, kurā iekļauta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas, bija 3,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Tika konstatēts, ka Heze dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas, kurā iekļauta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas, bija 3,2 %.

C.   MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

| (28) | Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.

| (29) | Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās cenas eksportam uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(29)

Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās cenas eksportam uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.

| (30) | Izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja par dempinga līmeņa samazināšanos, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Galvenie faktori, kas bija par pamatu pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūras samazinājumam, ir galvenās izejvielas ražošana pašā uzņēmumā un pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudas palielinājums. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja par dempinga līmeņa samazināšanos, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Galvenie faktori, kas bija par pamatu pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūras samazinājumam, ir galvenās izejvielas ražošana pašā uzņēmumā un pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudas palielinājums.

| (31) | Turklāt tika konstatēts, ka Heze eksporta cenas uz visiem tirgiem kopš sākotnējās izmeklēšanas ir palielinājušās. Eksporta cenas uz Savienību atbilst uzņēmuma eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Uz vietas iegūtie pierādījumi liecināja, ka uzņēmumam ir vairāki klienti Savienībā ar līdzīgu cenu līmeni. Pieprasījuma iesniedzēja konsekventā darbība tirgū liecina, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt tika konstatēts, ka Heze eksporta cenas uz visiem tirgiem kopš sākotnējās izmeklēšanas ir palielinājušās. Eksporta cenas uz Savienību atbilst uzņēmuma eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Uz vietas iegūtie pierādījumi liecināja, ka uzņēmumam ir vairāki klienti Savienībā ar līdzīgu cenu līmeni. Pieprasījuma iesniedzēja konsekventā darbība tirgū liecina, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.

| (32) | Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.

D.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (33) | Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts, ka antidempinga maksājums, kas piemērojams Heze veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 3,2 % apmērā, |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts, ka antidempinga maksājums, kas piemērojams Heze veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 3,2 % apmērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1631/2005 1. panta 2. punktā iekļautajā tabulā ierakstu attiecībā uz Heze Huayi Chemical Co. Limited aizstāj ar šādu ierakstu:

| “ĶTR | Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629” |
| --- | --- | --- | --- |

“ĶTR

Heze Huayi Chemical Co. Limited

3,2 %

A629”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 150, 2.7.2009., 14. lpp. (“Paziņojums par procedūras sākšanu”).

3

---

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/5

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 856/2010

(2010. gada 27. septembris),

ar kuru izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu, 9. panta 4. punktu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/1995 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta (“AN”) importam, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Pēc turpmākas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 12. punktu, kurā noskaidroja, ka maksājums tiek iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 663/1998 (3). Pēc termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas pieprasījuma atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (4) Krievijas izcelsmes tāda amonija nitrāta importam, kuru deklarē ar KN kodu 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgu antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu. Noslēgumā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma definīciju un ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (5) tika noteikts galīgs antidempinga maksājums no EUR 41,42 par tonnu līdz EUR 47,07 par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru deklarē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/1995 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta (“AN”) importam, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Pēc turpmākas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 12. punktu, kurā noskaidroja, ka maksājums tiek iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 663/1998 (3). Pēc termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas pieprasījuma atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (4) Krievijas izcelsmes tāda amonija nitrāta importam, kuru deklarē ar KN kodu 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgu antidempinga maksājumu EUR 47,07 par tonnu. Noslēgumā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma definīciju un ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (5) tika noteikts galīgs antidempinga maksājums no EUR 41,42 par tonnu līdz EUR 47,07 par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru deklarē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.

| (2) | Pēc termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas (“termiņa beigu pēdējā pārskatīšana”) pieprasījuma atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 661/2008 (6) turpmākajiem pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu no EUR 28,88 līdz EUR 47,07 par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc termiņa beigu un starpposma pārskatīšanas (“termiņa beigu pēdējā pārskatīšana”) pieprasījuma atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam Padome ar Regulu (EK) Nr. 661/2008 (6) turpmākajiem pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu no EUR 28,88 līdz EUR 47,07 par tonnu.

| (3) | Pēc Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas lēmuma daļēji atcelt Regulu (EK) Nr. 945/2005 Padome ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 (7) grozīja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas lēmuma daļēji atcelt Regulu (EK) Nr. 945/2005 Padome ar Regulu (EK) Nr. 989/2009 (7) grozīja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat.

| (4) | Ar Lēmumu 2008/577/EK (2008. gada 4. jūlijs) (8) Komisija pieņēma saistību piedāvājumus, kurus bija iesnieguši vairāki ražotāji eksportētāji, tostarp saistītie Krievijas ražotāji eksportētāji akciju sabiedrība Acron un akciju sabiedrība Dorogobuzh (kontrolakciju sabiedrība “Acron”) attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu 2008/577/EK (2008. gada 4. jūlijs) (8) Komisija pieņēma saistību piedāvājumus, kurus bija iesnieguši vairāki ražotāji eksportētāji, tostarp saistītie Krievijas ražotāji eksportētāji akciju sabiedrība Acron un akciju sabiedrība Dorogobuzh (kontrolakciju sabiedrība “Acron”) attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru.

B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (5) | Akciju sabiedrība JSC Acron, akciju sabiedrība JSC Dorogobuzh un to saistītais tirdzniecības uzņēmums Agronova International Inc., kontrolakciju sabiedrības “Acron” locekļi, (“pieprasījuma iesniedzējs”) atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā pārskatīšana”). Pieprasījums attiecās tikai uz pasākuma veida pārbaudi, jo īpaši uz uzņēmuma Agronova International Inc. iekļaušanu JSC Acron un JSC Dorogobuzh cenu saistībās. |
| --- | --- |

(5)

Akciju sabiedrība JSC Acron, akciju sabiedrība JSC Dorogobuzh un to saistītais tirdzniecības uzņēmums Agronova International Inc., kontrolakciju sabiedrības “Acron” locekļi, (“pieprasījuma iesniedzējs”) atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā pārskatīšana”). Pieprasījums attiecās tikai uz pasākuma veida pārbaudi, jo īpaši uz uzņēmuma Agronova International Inc. iekļaušanu JSC Acron un JSC Dorogobuzh cenu saistībās.

| (6) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, kuros cenu saistības tika piešķirtas, ir mainījušies, jo īpaši, pēc ASV nesen nodibinātā tirdzniecības uzņēmuma Agronova International Inc. iekļaušanas kontrolakciju sabiedrībā “Acron”. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, kuros cenu saistības tika piešķirtas, ir mainījušies, jo īpaši, pēc ASV nesen nodibinātā tirdzniecības uzņēmuma Agronova International Inc. iekļaušanas kontrolakciju sabiedrībā “Acron”. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas.

2.   Pārskatīšanas sākšana

| (7) | Komisija izskatīja pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai varētu sākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija sāka (9) pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem (“spēkā esošie pasākumi”), kuri noteikti ar Regulu (EK) Nr. 661/2008, un vienīgi attiecībā uz pasākumu veida pārbaudi, jo īpaši, iespējamo uzņēmuma Agronova International Inc. iekļaušanas ietekmi JSC Acron un JSC Dorogobuzh cenu saistībās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija izskatīja pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai varētu sākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija sāka (9) pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem (“spēkā esošie pasākumi”), kuri noteikti ar Regulu (EK) Nr. 661/2008, un vienīgi attiecībā uz pasākumu veida pārbaudi, jo īpaši, iespējamo uzņēmuma Agronova International Inc. iekļaušanas ietekmi JSC Acron un JSC Dorogobuzh cenu saistībās.

3.   Attiecīgais ražojums

| (8) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats kā pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā, proti, Krievijas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara (“attiecīgais ražojums”) un kurus patlaban klasificē ar KN kodu 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(8)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats kā pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā, proti, Krievijas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara (“attiecīgais ražojums”) un kurus patlaban klasificē ar KN kodu 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.

4.   Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana

| (9) | Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju apvienībai par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju apvienībai par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (10) | Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketas un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumu uzņēmumā Agronova International Inc., Hallandale, ASV (“Agronova”). |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketas un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumu uzņēmumā Agronova International Inc., Hallandale, ASV (“Agronova”).

5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (11) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods ilga no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“PIP”). |
| --- | --- |

(11)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods ilga no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“PIP”).

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

| (12) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Agronova ir nesen nodibināts tirdzniecības uzņēmums, kas pieder kontrolakciju sabiedrībai “Acron”. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Agronova ir nesen nodibināts tirdzniecības uzņēmums, kas pieder kontrolakciju sabiedrībai “Acron”.

1.   Saistību izpilde

| (13) | Galvenie apsvērumi tirdzniecības uzņēmuma iekļaušanai pašreizējās saistībās bija saistību izpilde, t. i., to uzraudzības efektivitāte un jo īpaši tādu šķērskompensācijas un apiešanas risku novērtēšana, kuros izmanto dažādus tirdzniecības kanālus un/vai cenu dažādiem ražojumiem, ko pārdod, iespējams, tiem pašiem klientiem. |
| --- | --- |

(13)

Galvenie apsvērumi tirdzniecības uzņēmuma iekļaušanai pašreizējās saistībās bija saistību izpilde, t. i., to uzraudzības efektivitāte un jo īpaši tādu šķērskompensācijas un apiešanas risku novērtēšana, kuros izmanto dažādus tirdzniecības kanālus un/vai cenu dažādiem ražojumiem, ko pārdod, iespējams, tiem pašiem klientiem.

1.1.   Liels šķērskompensācijas risks, izmantojot nepaziņotu tirdzniecības uzņēmumu

| (14) | Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmumam Agronova ir cieša saikne personāla un darbības ziņā ar vismaz vienu citu nepaziņotu uzņēmumu, kas darbojas mēslošanas līdzekļu tirdzniecībā un mārketingā. Tika konstatēts, ka tās pašas personas, kas darbojas uzņēmumā Agronova, faktiski ir iesaistītas arī minētā tirdzniecības uzņēmuma darbībā. Jo īpaši, pieejamie pierādījumi liecināja, ka lielākajā PIP daļā abiem uzņēmumiem ir bijis kopīgs vadītājs un atbildīgais darbinieks, savukārt trešā persona (kura, kā tika konstatēts, vienlaikus bija minētā tirdzniecības uzņēmuma priekšsēdētājs), kaut arī uzņēmums Agronova to oficiāli nebija pieņēmis darbā, faktiski veica šā uzņēmuma ikdienas tirdzniecības darījumus, tostarp pārstāvēja uzņēmumu Agronova pārbaudes apmeklējuma laikā, kad tika sniegta informācija, ka šī persona ir Agronovas padomnieks. Papildus ciešajām personāla saiknēm tika konstatēts, ka gandrīz visā PIP laikā abi uzņēmumi darbojušies no tā paša biroja, izmantojot to pašu sekretāru, kā arī datorus un biroja tehniku. Uzņēmums Agronova neatklāja šāda cita tirdzniecības uzņēmuma pastāvēšanu un darbību nedz savās atbildēs uz anketas jautājumiem, ne pārbaudes apmeklējuma laikā. Pieprasījuma iesniedzējs Komisijas pieprasījumu sniegt papildu informāciju situācijas noskaidrošanai apmierināja tikai daļēji, jo tas, inter alia, neatklāja informāciju par tirdzniecības uzņēmuma konkrētām īpašumtiesībām, ne par konkrētām tā darbībām. Tādēļ sniegtā informācija tika atzīta par nepietiekamu. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmumam Agronova ir cieša saikne personāla un darbības ziņā ar vismaz vienu citu nepaziņotu uzņēmumu, kas darbojas mēslošanas līdzekļu tirdzniecībā un mārketingā. Tika konstatēts, ka tās pašas personas, kas darbojas uzņēmumā Agronova, faktiski ir iesaistītas arī minētā tirdzniecības uzņēmuma darbībā. Jo īpaši, pieejamie pierādījumi liecināja, ka lielākajā PIP daļā abiem uzņēmumiem ir bijis kopīgs vadītājs un atbildīgais darbinieks, savukārt trešā persona (kura, kā tika konstatēts, vienlaikus bija minētā tirdzniecības uzņēmuma priekšsēdētājs), kaut arī uzņēmums Agronova to oficiāli nebija pieņēmis darbā, faktiski veica šā uzņēmuma ikdienas tirdzniecības darījumus, tostarp pārstāvēja uzņēmumu Agronova pārbaudes apmeklējuma laikā, kad tika sniegta informācija, ka šī persona ir Agronovas padomnieks. Papildus ciešajām personāla saiknēm tika konstatēts, ka gandrīz visā PIP laikā abi uzņēmumi darbojušies no tā paša biroja, izmantojot to pašu sekretāru, kā arī datorus un biroja tehniku. Uzņēmums Agronova neatklāja šāda cita tirdzniecības uzņēmuma pastāvēšanu un darbību nedz savās atbildēs uz anketas jautājumiem, ne pārbaudes apmeklējuma laikā. Pieprasījuma iesniedzējs Komisijas pieprasījumu sniegt papildu informāciju situācijas noskaidrošanai apmierināja tikai daļēji, jo tas, inter alia, neatklāja informāciju par tirdzniecības uzņēmuma konkrētām īpašumtiesībām, ne par konkrētām tā darbībām. Tādēļ sniegtā informācija tika atzīta par nepietiekamu.

| (15) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskatīja, ka iepriekšminētais tirdzniecības uzņēmums bija saistīts ar uzņēmumu Agronova Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (IPCCC) (10) 143. panta nozīmē un ka pieprasījuma iesniedzēja atsūtītajā atbildē uz anketas jautājumiem par to būtu bijis jāpaziņo. Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu paziņoja pieprasījuma iesniedzējam par savu nodomu pamatot šos konstatējumus ar pieejamajiem faktiem un aicināja pieprasījuma iesniedzēju par to sniegt savus piezīmes saskaņā ar pamatregulas 18. pantu 4. punktu. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskatīja, ka iepriekšminētais tirdzniecības uzņēmums bija saistīts ar uzņēmumu Agronova Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (IPCCC) (10) 143. panta nozīmē un ka pieprasījuma iesniedzēja atsūtītajā atbildē uz anketas jautājumiem par to būtu bijis jāpaziņo. Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu paziņoja pieprasījuma iesniedzējam par savu nodomu pamatot šos konstatējumus ar pieejamajiem faktiem un aicināja pieprasījuma iesniedzēju par to sniegt savus piezīmes saskaņā ar pamatregulas 18. pantu 4. punktu.

| (16) | Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja, ka uzņēmums Agronova ir saistīts ar iepriekš minēto tirdzniecības uzņēmumu vai kādu citu uzņēmumu. Turklāt pēc Komisijas papildu pārbaudes pieprasījuma tas nesniedza nekādu detalizētu un pārbaudāmu informāciju par attiecīgā tirdzniecības uzņēmuma īpašumtiesībām un darbību noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(16)

Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja, ka uzņēmums Agronova ir saistīts ar iepriekš minēto tirdzniecības uzņēmumu vai kādu citu uzņēmumu. Turklāt pēc Komisijas papildu pārbaudes pieprasījuma tas nesniedza nekādu detalizētu un pārbaudāmu informāciju par attiecīgā tirdzniecības uzņēmuma īpašumtiesībām un darbību noteiktajā termiņā.

| (17) | Pēc Komisijas priekšlikuma pamatot konstatējumus ar pamatregulas 18. pantu nodošanas atklātībai pieprasījuma iesniedzējs turklāt noliedza jebkādu saistību starp uzņēmumu Agronova un tirdzniecības uzņēmumu IPCCC 143. pantu nozīmē. Ciktāl tas attiecas uz abos uzņēmumos iesaistīto personu konkrētu lomu, pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja, ka abiem uzņēmumiem ir kopīgi direktori vai atbildīgie darbinieki. Pieprasījuma iesniedzējs pat atsauca iepriekš sniegto informāciju, apgalvojot, ka tā bijusi nepareiza vai neprecīza. Tomēr jaunā iesniegtā informācija nebija pietiekami pamatota ar pierādījumiem. Kopumā šajā jautājumā sniegtā informācija un pierādījumi bija neskaidri un dažos gadījumos pat pretrunīgi, un tādēļ kopumā radās šaubas par sniegtās informācijas ticamību. |
| --- | --- |

(17)

Pēc Komisijas priekšlikuma pamatot konstatējumus ar pamatregulas 18. pantu nodošanas atklātībai pieprasījuma iesniedzējs turklāt noliedza jebkādu saistību starp uzņēmumu Agronova un tirdzniecības uzņēmumu IPCCC 143. pantu nozīmē. Ciktāl tas attiecas uz abos uzņēmumos iesaistīto personu konkrētu lomu, pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja, ka abiem uzņēmumiem ir kopīgi direktori vai atbildīgie darbinieki. Pieprasījuma iesniedzējs pat atsauca iepriekš sniegto informāciju, apgalvojot, ka tā bijusi nepareiza vai neprecīza. Tomēr jaunā iesniegtā informācija nebija pietiekami pamatota ar pierādījumiem. Kopumā šajā jautājumā sniegtā informācija un pierādījumi bija neskaidri un dažos gadījumos pat pretrunīgi, un tādēļ kopumā radās šaubas par sniegtās informācijas ticamību.

| (18) | Piemēram, lai gan pieprasījuma iesniedzējs sākotnēji apgalvoja, ka uzņēmuma Agronova priekšsēdētājs ir arī attiecīgā tirdzniecības uzņēmuma vadītājs, šis paziņojums vēlāk tika precizēts, paskaidrojot, ka uzdevumus, ko veic uzņēmuma Agronova priekšsēdētājs tirdzniecības uzņēmumā neietver nekādas kontroles un lēmumu pieņemšanas funkcijas. Tāpat, lai gan sniegtie pierādījumi (gada pārskati) liecināja, ka cita persona bija “atbildīgais darbinieks” abos uzņēmumos, vēlāk tika apgalvots, ka šīs personas reālajās funkcijās ietilpuši juridiskā sekretāra pienākumi. |
| --- | --- |

(18)

Piemēram, lai gan pieprasījuma iesniedzējs sākotnēji apgalvoja, ka uzņēmuma Agronova priekšsēdētājs ir arī attiecīgā tirdzniecības uzņēmuma vadītājs, šis paziņojums vēlāk tika precizēts, paskaidrojot, ka uzdevumus, ko veic uzņēmuma Agronova priekšsēdētājs tirdzniecības uzņēmumā neietver nekādas kontroles un lēmumu pieņemšanas funkcijas. Tāpat, lai gan sniegtie pierādījumi (gada pārskati) liecināja, ka cita persona bija “atbildīgais darbinieks” abos uzņēmumos, vēlāk tika apgalvots, ka šīs personas reālajās funkcijās ietilpuši juridiskā sekretāra pienākumi.

| (19) | Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pietiekoši ticamu informāciju vai pierādījumus, lai pierādītu, ka katra iesaistītā dalībnieka loma un atbildība bijusi noteikta un īstenota tādā veidā, kas izslēgtu jebkādas savstarpējas saiknes pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(19)

Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pietiekoši ticamu informāciju vai pierādījumus, lai pierādītu, ka katra iesaistītā dalībnieka loma un atbildība bijusi noteikta un īstenota tādā veidā, kas izslēgtu jebkādas savstarpējas saiknes pastāvēšanu.

| (20) | Pieprasījuma iesniedzējs arī apstrīdēja, ka attiecīgais tirdzniecības uzņēmums būtu jāuzskata par tirdzniecības uzņēmumu, jo tas drīzāk ir iesaistīts mēslošanas līdzekļu mārketingā, nevis pārdošanā. Tomēr, kaut arī šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, uzņēmums arī vairākkārt apgalvoja, ka tas patiešām ir iesaistīts mēslošanas līdzekļu pārdošanā kā tirgotājs, taču tikai attiecībā uz nelieliem daudzumiem, kuri paredzēti tirgiem, kas nav Eiropas tirgi. Tāpēc uzņēmums bija jāuzskata par tirgotāju, un šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(20)

Pieprasījuma iesniedzējs arī apstrīdēja, ka attiecīgais tirdzniecības uzņēmums būtu jāuzskata par tirdzniecības uzņēmumu, jo tas drīzāk ir iesaistīts mēslošanas līdzekļu mārketingā, nevis pārdošanā. Tomēr, kaut arī šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, uzņēmums arī vairākkārt apgalvoja, ka tas patiešām ir iesaistīts mēslošanas līdzekļu pārdošanā kā tirgotājs, taču tikai attiecībā uz nelieliem daudzumiem, kuri paredzēti tirgiem, kas nav Eiropas tirgi. Tāpēc uzņēmums bija jāuzskata par tirgotāju, un šis arguments bija jānoraida.

| (21) | Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs kavēja izmeklēšanu pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē, sniedzot attiecīgu informāciju tikai pakāpeniski pēc pieprasījuma, un vairumā gadījumu sniegtā informācija pēc tam tika labota, mainīta vai bija pretrunīga. Šajā sakarā, ņemot vērā neapmierinošo sadarbību ar uzņēmumu Agronova, starp Komisiju un uzņēmumu nevarēja izveidot savstarpēju uzticēšanos, kas principā ir nepieciešams priekšnosacījums saistību pieņemšanai. |
| --- | --- |

(21)

Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs kavēja izmeklēšanu pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē, sniedzot attiecīgu informāciju tikai pakāpeniski pēc pieprasījuma, un vairumā gadījumu sniegtā informācija pēc tam tika labota, mainīta vai bija pretrunīga. Šajā sakarā, ņemot vērā neapmierinošo sadarbību ar uzņēmumu Agronova, starp Komisiju un uzņēmumu nevarēja izveidot savstarpēju uzticēšanos, kas principā ir nepieciešams priekšnosacījums saistību pieņemšanai.

| (22) | Tiek atgādināts, ka, analizējot šķērskompensācijas risku, zināšanas par dažādiem tirdzniecības kanāliem un preču plūsmu caur šiem kanāliem ir būtiski svarīga informācija. Ņemot vērā ļoti ciešo savstarpējo personāla un darbības saikni starp uzņēmumu Agronova un otru tirdzniecības uzņēmumu, tika secināts, ka šķērskompensācijas un apiešanas risks pa dažādiem tirdzniecības kanāliem ir pārāk liels un tāpēc uzņēmums Agronova nav jāiekļauj pašreizējās saistībās. |
| --- | --- |

(22)

Tiek atgādināts, ka, analizējot šķērskompensācijas risku, zināšanas par dažādiem tirdzniecības kanāliem un preču plūsmu caur šiem kanāliem ir būtiski svarīga informācija. Ņemot vērā ļoti ciešo savstarpējo personāla un darbības saikni starp uzņēmumu Agronova un otru tirdzniecības uzņēmumu, tika secināts, ka šķērskompensācijas un apiešanas risks pa dažādiem tirdzniecības kanāliem ir pārāk liels un tāpēc uzņēmums Agronova nav jāiekļauj pašreizējās saistībās.

| (23) | Pēc informācijas nodošanas atklātībai pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šķērskompensācijas risks pastāv tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumi ir saistīti ar akcijām. Vispirms jāatzīmē, ka šķērskompensācijas risks neattiecas tikai uz gadījumiem, kad uzņēmumi ir saistīti ar akcijām, jo pastāv dažādi šķērskompensāciju veidi. Tādējādi šajā konkrētajā gadījumā un iepriekšējā apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ tika uzskatīts, ka pastāv liels šķērskompensācijas risks pat tad, ja pieprasījuma iesniedzējs un uzņēmums Agronova nav saistīti ar akcijām. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs nenorādīja nekādu juridisku vai faktisku pamatu vai neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu prasību. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(23)

Pēc informācijas nodošanas atklātībai pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šķērskompensācijas risks pastāv tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumi ir saistīti ar akcijām. Vispirms jāatzīmē, ka šķērskompensācijas risks neattiecas tikai uz gadījumiem, kad uzņēmumi ir saistīti ar akcijām, jo pastāv dažādi šķērskompensāciju veidi. Tādējādi šajā konkrētajā gadījumā un iepriekšējā apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ tika uzskatīts, ka pastāv liels šķērskompensācijas risks pat tad, ja pieprasījuma iesniedzējs un uzņēmums Agronova nav saistīti ar akcijām. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs nenorādīja nekādu juridisku vai faktisku pamatu vai neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu savu prasību. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

1.2.   Ievērojams šķērskompensācijas risks, nosakot dažādu ražojumu cenas

| (24) | Lai izvairītos no šķērskompensāciju riska, pašreizējās saistības attiecas ne tikai uz amonija nitrātu, bet tās arī piemēro citu grupas tirgoto ražojumu cenu režīmam. Pieprasījuma iesniedzējs anketā atbildēja, ka tas ar uzņēmuma Agronova starpniecību gatavojas pārdot cita starpā ražojumus, kas nav iekļauti šajā cenu režīmā un pat tādus mēslošanas līdzekļus, ko ražojuši citi Krievijā, kā arī citās valstīs atrodošies ražotāji. Tādēļ šķērskompensācijas risks, eksportējot dažādus ražojumus tiem pašiem klientiem, tika uzskatīts par ievērojamu. |
| --- | --- |

(24)

Lai izvairītos no šķērskompensāciju riska, pašreizējās saistības attiecas ne tikai uz amonija nitrātu, bet tās arī piemēro citu grupas tirgoto ražojumu cenu režīmam. Pieprasījuma iesniedzējs anketā atbildēja, ka tas ar uzņēmuma Agronova starpniecību gatavojas pārdot cita starpā ražojumus, kas nav iekļauti šajā cenu režīmā un pat tādus mēslošanas līdzekļus, ko ražojuši citi Krievijā, kā arī citās valstīs atrodošies ražotāji. Tādēļ šķērskompensācijas risks, eksportējot dažādus ražojumus tiem pašiem klientiem, tika uzskatīts par ievērojamu.

| (25) | Dažiem uzņēmuma Agronova pārdošanai paredzētajiem ražojumiem nav kotētas tirgus cenas, ko varētu izmantot par standartu, lai veiktu uzraudzību. Šā iemesla dēļ arī nebūtu iespējams veikt saistību uzraudzību. |
| --- | --- |

(25)

Dažiem uzņēmuma Agronova pārdošanai paredzētajiem ražojumiem nav kotētas tirgus cenas, ko varētu izmantot par standartu, lai veiktu uzraudzību. Šā iemesla dēļ arī nebūtu iespējams veikt saistību uzraudzību.

| (26) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā viņa piedāvājumu atcelt biznesa plānus saistībā ar jaukšanu un citiem ražojumiem, ja Komisija to uzskatītu par nepieciešamu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Komisija saņēma šos grozītos piedāvājumus tikai vēlākā procedūras posmā. Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs, nepārtraukti mainot savu biznesa plānu, lai tikai atbilstu, viņaprāt, Komisijas iecerēm, radīja šaubas par pieprasījuma iesniedzēja piedāvājuma uzticamību. Šajā sakarā Komisija arī uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā nepietiekamais sadarbības līmenis ar uzņēmumu Agronova radīja šķēršļus, lai izveidotu savstarpēju uzticēšanos starp Komisiju un uzņēmumu Agronova. Tādēļ Komisija nebija pārliecināta, ka šāda apņemšanās patiešām tiktu ievērota. |
| --- | --- |

(26)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā viņa piedāvājumu atcelt biznesa plānus saistībā ar jaukšanu un citiem ražojumiem, ja Komisija to uzskatītu par nepieciešamu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Komisija saņēma šos grozītos piedāvājumus tikai vēlākā procedūras posmā. Komisija uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzējs, nepārtraukti mainot savu biznesa plānu, lai tikai atbilstu, viņaprāt, Komisijas iecerēm, radīja šaubas par pieprasījuma iesniedzēja piedāvājuma uzticamību. Šajā sakarā Komisija arī uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā nepietiekamais sadarbības līmenis ar uzņēmumu Agronova radīja šķēršļus, lai izveidotu savstarpēju uzticēšanos starp Komisiju un uzņēmumu Agronova. Tādēļ Komisija nebija pārliecināta, ka šāda apņemšanās patiešām tiktu ievērota.

| (27) | Tādēļ tika secināts, ka uzņēmuma Agronova iekļaušana kontrolakciju sabiedrības “Acron” tirdzniecības kanālos nopietni palielinātu šķērskompensācijas un apiešanas risku un ietekmētu saistību izpildi un efektīvu uzraudzību. |
| --- | --- |

(27)

Tādēļ tika secināts, ka uzņēmuma Agronova iekļaušana kontrolakciju sabiedrības “Acron” tirdzniecības kanālos nopietni palielinātu šķērskompensācijas un apiešanas risku un ietekmētu saistību izpildi un efektīvu uzraudzību.

2.   Mainīto apstākļu ilglaicīgums

| (28) | Izmeklēšanas laikā kontrolakciju sabiedrība “Acron” nodibināja citu tirdzniecības uzņēmumu, proti, Agronova Europe AG (“Agronova Europe”), kurš saskaņā ar tās apgalvojumu pārņems lielāko daļu tirdzniecības ar Eiropas klientiem un tādējādi pakāpeniski nomainīs uzņēmumu Agronova. Konkrētā procedūras posmā pieprasījuma iesniedzējs šajā pārskatīšanā lūdza iekļaut arī šo jauno tirgotāju, lai panāktu divu tirgotāju iekļaušanu pašreizējās cenu saistībās vai arī, lai tiktu sākta jauna pārskatīšana ar nolūku iekļaut minēto jauno tirgotājs arī tirdzniecības kanālā attiecībā uz saistībām. Tas liecina, ka apstākļu izmaiņas, pamatojoties uz ko šī pārskatīšana tika pieprasīta, nav ilglaicīga rakstura. |
| --- | --- |

(28)

Izmeklēšanas laikā kontrolakciju sabiedrība “Acron” nodibināja citu tirdzniecības uzņēmumu, proti, Agronova Europe AG (“Agronova Europe”), kurš saskaņā ar tās apgalvojumu pārņems lielāko daļu tirdzniecības ar Eiropas klientiem un tādējādi pakāpeniski nomainīs uzņēmumu Agronova. Konkrētā procedūras posmā pieprasījuma iesniedzējs šajā pārskatīšanā lūdza iekļaut arī šo jauno tirgotāju, lai panāktu divu tirgotāju iekļaušanu pašreizējās cenu saistībās vai arī, lai tiktu sākta jauna pārskatīšana ar nolūku iekļaut minēto jauno tirgotājs arī tirdzniecības kanālā attiecībā uz saistībām. Tas liecina, ka apstākļu izmaiņas, pamatojoties uz ko šī pārskatīšana tika pieprasīta, nav ilglaicīga rakstura.

| (29) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka jautājums par to apstākļu izmaiņu ilglaicīgumu, pamatojoties uz ko tika uzsākta šī pārskatīšana, nevarētu būt aktuāls saistībā ar šo starpposma pārskatīšanu, kura attiecas tikai uz pasākumu veidu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka uz šādu jautājumu būtu jāatbild tikai gadījumā, ja tiktu novērtēts dempings un/vai kaitējums. |
| --- | --- |

(29)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka jautājums par to apstākļu izmaiņu ilglaicīgumu, pamatojoties uz ko tika uzsākta šī pārskatīšana, nevarētu būt aktuāls saistībā ar šo starpposma pārskatīšanu, kura attiecas tikai uz pasākumu veidu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka uz šādu jautājumu būtu jāatbild tikai gadījumā, ja tiktu novērtēts dempings un/vai kaitējums.

| (30) | Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka tas vairs neplāno veikt amonija nitrāta tirdzniecību ar uzņēmuma Agronova Eirope starpniecību. |
| --- | --- |

(30)

Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka tas vairs neplāno veikt amonija nitrāta tirdzniecību ar uzņēmuma Agronova Eirope starpniecību.

| (31) | Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja argumentu, ka šajā pārskatīšanā nebūtu nozīmes izpētei par to, vai mainītie apstākļi ir ilglaicīgi, pieprasījuma iesniedzējs nesniedza nekādu juridisku pamatojumu šāda viedokļa atbalstam. Pašreizējā pārskatīšanā tika konstatēts, ka tirdzniecības kanāla(-u) stabilitāte ir svarīgs faktors, pieņemot lēmumu akceptēt jaunizveidotā tirgotāja iekļaušanu saistībās, ņemot vērā to, ka ar katra jauna tirgotāja iekļaušanu cenas saistībās šķērskompensāciju un apiešanas risks palielinās. Šis aspekts arī ir jārisina, izmantojot atbilstošus uzraudzības pasākumus. Tādēļ tika secināts, ka mainīto apstākļu ilglaicīgums patiešām ir būtisks faktors un ka pieprasījuma iesniedzēja arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja argumentu, ka šajā pārskatīšanā nebūtu nozīmes izpētei par to, vai mainītie apstākļi ir ilglaicīgi, pieprasījuma iesniedzējs nesniedza nekādu juridisku pamatojumu šāda viedokļa atbalstam. Pašreizējā pārskatīšanā tika konstatēts, ka tirdzniecības kanāla(-u) stabilitāte ir svarīgs faktors, pieņemot lēmumu akceptēt jaunizveidotā tirgotāja iekļaušanu saistībās, ņemot vērā to, ka ar katra jauna tirgotāja iekļaušanu cenas saistībās šķērskompensāciju un apiešanas risks palielinās. Šis aspekts arī ir jārisina, izmantojot atbilstošus uzraudzības pasākumus. Tādēļ tika secināts, ka mainīto apstākļu ilglaicīgums patiešām ir būtisks faktors un ka pieprasījuma iesniedzēja arguments ir jānoraida.

| (32) | Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka Agronova Eirope netiks izmantots amonija nitrāta pārdošanai Eiropas Savienības tirgū, šī informācija tika sniegta ļoti vēlā izmeklēšanas posmā (pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībai) un bija pretrunā ar iepriekš sniegto informāciju. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs nevarēja sniegt pietiekamas garantijas saistībā ar šādas apņemšanās ievērošanu. Komisija atkārtoti uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktās nepārtrauktās izmaiņas viņa biznesa plānā, lai tikai tas atbilstu tam, kas, viņaprāt, ir Komisijas vēlmes, rada šaubas par pieprasījuma iesniedzēja piedāvājuma uzticamību. Kā minēts 26. apsvērumā, Komisija arī uzskatīja uzņēmuma Agronova izturēšanos, kavējot izmeklēšanu, par šķērsli, lai izveidotu savstarpēju uzticību starp pusēm, kas uzņēmušās saistības. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka Agronova Eirope netiks izmantots amonija nitrāta pārdošanai Eiropas Savienības tirgū, šī informācija tika sniegta ļoti vēlā izmeklēšanas posmā (pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībai) un bija pretrunā ar iepriekš sniegto informāciju. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs nevarēja sniegt pietiekamas garantijas saistībā ar šādas apņemšanās ievērošanu. Komisija atkārtoti uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktās nepārtrauktās izmaiņas viņa biznesa plānā, lai tikai tas atbilstu tam, kas, viņaprāt, ir Komisijas vēlmes, rada šaubas par pieprasījuma iesniedzēja piedāvājuma uzticamību. Kā minēts 26. apsvērumā, Komisija arī uzskatīja uzņēmuma Agronova izturēšanos, kavējot izmeklēšanu, par šķērsli, lai izveidotu savstarpēju uzticību starp pusēm, kas uzņēmušās saistības. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.

D.   PĀRSKATĪŠANAS IZBEIGŠANA

| (33) | Ņemot vērā iegūtos secinājumus attiecībā uz saistību izpildi un mainīto apstākļu ilglaicīgumu, izmeklēšana jāizbeidz, nemainot pieprasījuma iesniedzēja esošās saistības. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iegūtos secinājumus attiecībā uz saistību izpildi un mainīto apstākļu ilglaicīgumu, izmeklēšana jāizbeidz, nemainot pieprasījuma iesniedzēja esošās saistības.

E.   INFORMĀCIJAS NODOŠANA ATKLĀTĪBĀ

| (34) | Pieprasījuma iesniedzējs un visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika plānots izbeigt šo izmeklēšanu. Visām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(34)

Pieprasījuma iesniedzējs un visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika plānots izbeigt šo izmeklēšanu. Visām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes.

| (35) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šajā procedūrā tā tiesības uz aizstāvību un taisnīgu uzklausīšanu ir aizskartas. Pieprasījuma iesniedzējam tika dotas vairākkārtīgas iespējas iesniegt piezīmes, ko tas arī izmantoja, kā arī tika dots pietiekams laiks, lai procedūras laikā sniegtu informāciju un pierādījumus. Vairākas reizes pieprasījuma iesniedzējam tika dota arī iespēja pieprasīt uzklausīšanu. Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumiem šajā saistībā nav pamata, |
| --- | --- |

(35)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šajā procedūrā tā tiesības uz aizstāvību un taisnīgu uzklausīšanu ir aizskartas. Pieprasījuma iesniedzējam tika dotas vairākkārtīgas iespējas iesniegt piezīmes, ko tas arī izmantoja, kā arī tika dots pietiekams laiks, lai procedūras laikā sniegtu informāciju un pierādījumus. Vairākas reizes pieprasījuma iesniedzējam tika dota arī iespēja pieprasīt uzklausīšanu. Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumiem šajā saistībā nav pamata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo, nemainot pasākuma veidu, izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz Krievijas izcelsmes tādu cieto mēslošanas līdzekļu importu, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91 un kurus ražojusi akciju sabiedrība Acron un akciju sabiedrība Dorogobuzh.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp.

2

(3)  OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp.

3

(4)  OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 185, 12.7.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV L 278, 23.10.2009., 1. lpp.

7

(8)  OV L 185, 12.7.2008., 43. lpp.

8

(9)  OV C 152, 4.7.2009., 40. lpp.

9

(10)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

10

---

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/10

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 857/2010

(2010. gada 27. septembris),

ar ko dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (ES) Nr. 473/2010 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (ES) Nr. 473/2010 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta importam.

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2009. gada 20. jūlijāPlastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %, no Savienības kopējā dažu veidu polietilēntereftalāta ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2009. gada 20. jūlijāPlastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %, no Savienības kopējā dažu veidu polietilēntereftalāta ražošanas apjoma.

| (3) | Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

| (4) | Paralēlā antidempinga procedūrā Komisija ar Regulu (ES) 472/2010 (3) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu dažu veidu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam. |
| --- | --- |

(4)

Paralēlā antidempinga procedūrā Komisija ar Regulu (ES) 472/2010 (3) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu dažu veidu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importam.

1.2.   Turpmākā procedūra

| (5) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizorisko secinājumu atklāšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Tika arī uzklausītas personas, kuras to pieprasīja. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizorisko secinājumu atklāšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Tika arī uzklausītas personas, kuras to pieprasīja.

| (6) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo secinājumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes pēc provizorisko secinājumu atklāšanas, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti provizoriskie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo secinājumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes pēc provizorisko secinājumu atklāšanas, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti provizoriskie secinājumi.

| (7) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga kompensācijas maksājuma noteikšanu par dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgo secinājumu atklāšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šo secinājumu atklāšanas varēja iesniegt paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(7)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga kompensācijas maksājuma noteikšanu par dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgo secinājumu atklāšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šo secinājumu atklāšanas varēja iesniegt paskaidrojumus.

| (8) | Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā secinājumus attiecīgi grozīja. |
| --- | --- |

(8)

Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā secinājumus attiecīgi grozīja.

1.3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (9) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāju izlase nav reprezentatīva un atbilstīga un ka veiktā kaitējuma analīze tāpēc ir nepilnīga. Konkrēti tika apgalvots, ka izlases veidošana nebija nepieciešama, jo ražotāju skaits nav liels. Turklāt tika apgalvots, ka, “mākslīgi” sadalot uzņēmumu grupas atsevišķās juridiskajās personās, izlasē netiks iekļauti daži tirgus līderi (Artenius, M&G Polimeri) un ka izlases veidošanas metodika nav atbilstīga, jo izlasē ietilpst arī divas uzņēmumu grupas. Vēl tika apgalvots, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā neietilpst neviens ražotājs, kas pietiekamā daudzumā pārdod ražojumus saistītam PET pārstrādātājam. Tādējādi iestādes, iespējams, nevarēja novērtēt Savienības ražošanas nozares patieso piegādes spēju un neņēma vērā Savienības ražošanas nozares interešu konfliktu. Turklāt, tā kā viens uzņēmums nesniedza visu vajadzīgo informāciju un tika izslēgts no izlases, reprezentativitāte, iespējams, kritusies līdz 28 % no ES ražošanas apjoma. Tās pašas personas apgalvoja, ka izveidotā izlase nav statistiski derīga. |
| --- | --- |

(9)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāju izlase nav reprezentatīva un atbilstīga un ka veiktā kaitējuma analīze tāpēc ir nepilnīga. Konkrēti tika apgalvots, ka izlases veidošana nebija nepieciešama, jo ražotāju skaits nav liels. Turklāt tika apgalvots, ka, “mākslīgi” sadalot uzņēmumu grupas atsevišķās juridiskajās personās, izlasē netiks iekļauti daži tirgus līderi (Artenius, M&G Polimeri) un ka izlases veidošanas metodika nav atbilstīga, jo izlasē ietilpst arī divas uzņēmumu grupas. Vēl tika apgalvots, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā neietilpst neviens ražotājs, kas pietiekamā daudzumā pārdod ražojumus saistītam PET pārstrādātājam. Tādējādi iestādes, iespējams, nevarēja novērtēt Savienības ražošanas nozares patieso piegādes spēju un neņēma vērā Savienības ražošanas nozares interešu konfliktu. Turklāt, tā kā viens uzņēmums nesniedza visu vajadzīgo informāciju un tika izslēgts no izlases, reprezentativitāte, iespējams, kritusies līdz 28 % no ES ražošanas apjoma. Tās pašas personas apgalvoja, ka izveidotā izlase nav statistiski derīga.

| (10) | Attiecībā uz argumentu, ka izlases veidošana nebija nepieciešama, jo ražotāju skaits nav liels, tiek atkārtots, ka izlases veidošanā pieteicās astoņām uzņēmumu grupām piederoši 14 Savienības ražotāji. Ņemot vērā objektīvi lielo sadarbībā iesaistījušos ES ražotāju skaitu, t. i., 14, izmantoja izlases metodi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko varēja pietiekami izpētīt pieejamajā laikā. Izlasi veidoja pieci atsevišķi uzņēmumi (ar sešām ražotnēm). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz argumentu, ka izlases veidošana nebija nepieciešama, jo ražotāju skaits nav liels, tiek atkārtots, ka izlases veidošanā pieteicās astoņām uzņēmumu grupām piederoši 14 Savienības ražotāji. Ņemot vērā objektīvi lielo sadarbībā iesaistījušos ES ražotāju skaitu, t. i., 14, izmantoja izlases metodi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko varēja pietiekami izpētīt pieejamajā laikā. Izlasi veidoja pieci atsevišķi uzņēmumi (ar sešām ražotnēm).

| (11) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par izlases reprezentativitāti jāatzīmē, ka iestādes var iekļaut izlasē atsevišķus uzņēmumus, kas ir uzņēmumu grupas daļa, ja vien tie ir reprezentatīvi un tiem ir atsevišķi finanšu pārskati. Pretējā gadījumā, ja izmeklēšana tiktu veikta par astoņām uzņēmumu grupām piederošajiem visiem 14 ES ražotājiem, nebūtu bijis iespējams laicīgi pabeigt izmeklēšanu. Tomēr tas, ka izlasē iekļautas divas uzņēmumu grupas, nav pretrunā šajā gadījumā izmantotajai izlases veidošanas metodikai, t. i., lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu ES klientiem. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par izlases reprezentativitāti jāatzīmē, ka iestādes var iekļaut izlasē atsevišķus uzņēmumus, kas ir uzņēmumu grupas daļa, ja vien tie ir reprezentatīvi un tiem ir atsevišķi finanšu pārskati. Pretējā gadījumā, ja izmeklēšana tiktu veikta par astoņām uzņēmumu grupām piederošajiem visiem 14 ES ražotājiem, nebūtu bijis iespējams laicīgi pabeigt izmeklēšanu. Tomēr tas, ka izlasē iekļautas divas uzņēmumu grupas, nav pretrunā šajā gadījumā izmantotajai izlases veidošanas metodikai, t. i., lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu ES klientiem.

| (12) | Indorama grupai IP laikā bija divas atšķirīgas ražotnes – viena Nīderlandē, bet otra – Apvienotajā Karalistē. Šīs grupas iekļaušana izlasē atbilst izmantotajai izlases veidošanas metodikai, jo juridiskajā un finanšu skatījumā šīs ražotnes veidoja vienu vienumu. Attiecībā uz Equipolymers, kam IP laikā bija divas atsevišķas PET ražotnes (viena Itālijā, bet otra – Vācijā), uzņēmums par abām ražotnēm sniedza konsolidētus datus. Ņemot vērā to, ka šos konsolidētos datus bija iespējams pārbaudīt, apmeklējot uzņēmuma galveno biroju, tika nolemts šīs procedūras mērķiem uzskatīt Equipolymers PET ražošanas uzņēmumus par vienu vienumu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlasē bija jāiekļauj Artenius un M&G Polimeri, jo tie ir tirgus līderi, tiek atzīmēts, ka neviena no to atsevišķajām ražotnēm nebija starp uzņēmumiem ar lielāko pārdošanas apjomu ES klientiem. |
| --- | --- |

(12)

Indorama grupai IP laikā bija divas atšķirīgas ražotnes – viena Nīderlandē, bet otra – Apvienotajā Karalistē. Šīs grupas iekļaušana izlasē atbilst izmantotajai izlases veidošanas metodikai, jo juridiskajā un finanšu skatījumā šīs ražotnes veidoja vienu vienumu. Attiecībā uz Equipolymers, kam IP laikā bija divas atsevišķas PET ražotnes (viena Itālijā, bet otra – Vācijā), uzņēmums par abām ražotnēm sniedza konsolidētus datus. Ņemot vērā to, ka šos konsolidētos datus bija iespējams pārbaudīt, apmeklējot uzņēmuma galveno biroju, tika nolemts šīs procedūras mērķiem uzskatīt Equipolymers PET ražošanas uzņēmumus par vienu vienumu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlasē bija jāiekļauj Artenius un M&G Polimeri, jo tie ir tirgus līderi, tiek atzīmēts, ka neviena no to atsevišķajām ražotnēm nebija starp uzņēmumiem ar lielāko pārdošanas apjomu ES klientiem.

| (13) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā netika iekļauts viens ražotājs, kas ražo galvenokārt iekšējam patēriņam, jāatzīmē, ka piegādes spēju iespējams pārbaudīt, veicot Savienības interešu analīzi, ja tiek izteikta šāda prasība, un šim mērķim no ražošanas apjoma var atņemt pašu patēriņu. Tādējādi nav vajadzības iekļaut šādu ražotāju izlasē, lai pārbaudītu noteiktus kaitējuma faktorus. Otrkārt, jebkuras dubultas intereses, ko nosaka tas, ka uzņēmums vienlaicīgi ir gan ES ražotājs, gan pārstrādātājs, arī var novērtēt Savienības interešu analīzē. Uzņēmuma kā ES ražotāja un pārstrādātāja stāvoklis nav saistīts ar Savienības ražošanas nozares rezultātiem, kur kā vērtēšanas etalonu izmanto pārdošanas apjomu nesaistītiem ES klientiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlase nav reprezentatīva, jo tajā netika iekļauts viens ražotājs, kas ražo galvenokārt iekšējam patēriņam, jāatzīmē, ka piegādes spēju iespējams pārbaudīt, veicot Savienības interešu analīzi, ja tiek izteikta šāda prasība, un šim mērķim no ražošanas apjoma var atņemt pašu patēriņu. Tādējādi nav vajadzības iekļaut šādu ražotāju izlasē, lai pārbaudītu noteiktus kaitējuma faktorus. Otrkārt, jebkuras dubultas intereses, ko nosaka tas, ka uzņēmums vienlaicīgi ir gan ES ražotājs, gan pārstrādātājs, arī var novērtēt Savienības interešu analīzē. Uzņēmuma kā ES ražotāja un pārstrādātāja stāvoklis nav saistīts ar Savienības ražošanas nozares rezultātiem, kur kā vērtēšanas etalonu izmanto pārdošanas apjomu nesaistītiem ES klientiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (14) | Attiecībā uz apgalvojumu par izlases kopējo reprezentativitāti tiek atkārtots, ka izlases samazināšana līdz četriem uzņēmumiem pazemināja reprezentativitāti no 65 % līdz 47 % no visu sadarbībā iesaistīto ražotāju pārdošanas apjoma. Tie paši četri uzņēmumi veidoja 52 % Savienības ražošanas apjoma. Šī ir uzskatāma par reprezentatīvu ES ražotāju izlasi pārdošanas apjoma ziņā neatkarīgiem ES klientiem. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz apgalvojumu par izlases kopējo reprezentativitāti tiek atkārtots, ka izlases samazināšana līdz četriem uzņēmumiem pazemināja reprezentativitāti no 65 % līdz 47 % no visu sadarbībā iesaistīto ražotāju pārdošanas apjoma. Tie paši četri uzņēmumi veidoja 52 % Savienības ražošanas apjoma. Šī ir uzskatāma par reprezentatīvu ES ražotāju izlasi pārdošanas apjoma ziņā neatkarīgiem ES klientiem.

| (15) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka izveidotā izlase nav statistiski derīga, tiek atzīmēts, ka pamatregulas 27. panta 1. punkts nepārprotami ļauj veidot izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko iespējams pietiekami izpētīt pieejamajā laikā, kā alternatīvu “statistiski derīgai” izlasei. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka izveidotā izlase nav statistiski derīga, tiek atzīmēts, ka pamatregulas 27. panta 1. punkts nepārprotami ļauj veidot izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko iespējams pietiekami izpētīt pieejamajā laikā, kā alternatīvu “statistiski derīgai” izlasei.

| (16) | Ņemot vērā to, ka par izlases veidošanu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 5. līdz 14. apsvērums. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka par izlases veidošanu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 5. līdz 14. apsvērums.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (17) | Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 16. apsvērumā attiecīgais ražojums tika definēts kā attiecīgo valstu izcelsmes polietilēntereftalāts ar viskozitāti 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar ISO standartu 1628-5, uz kuru pašlaik attiecas KN kods 3907 60 20. |
| --- | --- |

(17)

Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 16. apsvērumā attiecīgais ražojums tika definēts kā attiecīgo valstu izcelsmes polietilēntereftalāts ar viskozitāti 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar ISO standartu 1628-5, uz kuru pašlaik attiecas KN kods 3907 60 20.

| (18) | Turklāt pagaidu regulas 18. apsvērumā noteikts, ka izmeklēšanā konstatēja, ka PET, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozares pārstāvji, un PET, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšējos tirgos un eksportē uz Savienību, ir līdzīgi ražojumi. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt pagaidu regulas 18. apsvērumā noteikts, ka izmeklēšanā konstatēja, ka PET, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozares pārstāvji, un PET, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu iekšējos tirgos un eksportē uz Savienību, ir līdzīgi ražojumi.

| (19) | Ņemot vērā to, ka izmeklēšanā esošo ražojumu uzskatīja par homogēnu ražojumu, kaitējuma starpību aprēķināšanas nolūkā to nesadalīja tālāk dažādos ražojuma veidos. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka izmeklēšanā esošo ražojumu uzskatīja par homogēnu ražojumu, kaitējuma starpību aprēķināšanas nolūkā to nesadalīja tālāk dažādos ražojuma veidos.

| (20) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka PET būtu jāsadala sīkāk dažādos ražojumu veidos atkarībā no to atšķirīgajiem viskozitātes rādītājiem, jo viskozitātes rādītājs ir svarīgs, nosakot ražotā PET veida dažādos iespējamos pielietojumus. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir jāatzīst, un kaitējuma starpību aprēķina metodika tika attiecīgi pielāgota. |
| --- | --- |

(20)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka PET būtu jāsadala sīkāk dažādos ražojumu veidos atkarībā no to atšķirīgajiem viskozitātes rādītājiem, jo viskozitātes rādītājs ir svarīgs, nosakot ražotā PET veida dažādos iespējamos pielietojumus. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir jāatzīst, un kaitējuma starpību aprēķina metodika tika attiecīgi pielāgota.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Irāna

3.1.1.   Ievads

| (21) | Irānas valdība un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par šādām shēmām, kam saskaņā ar pagaidu regulu paredzēts kompensācijas maksājums:






  I) | ar speciālajām ekonomiskajām zonām (“SEZ”) saistītie pasākumi – naftas ķīmijas SEZ; |
| --- | --- | --- |

(21)

Irānas valdība un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par šādām shēmām, kam saskaņā ar pagaidu regulu paredzēts kompensācijas maksājums:

I)

ar speciālajām ekonomiskajām zonām (“SEZ”) saistītie pasākumi – naftas ķīmijas SEZ;

| II) | valsts naftas ķīmijas uzņēmuma finansējums PET ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

II)

valsts naftas ķīmijas uzņēmuma finansējums PET ražotājam eksportētājam.

3.1.2.   Konkrētās shēmas

I)   Ar speciālajām ekonomiskajām zonām (“SEZ”) saistītie pasākumi – naftas ķīmijas SEZ

| (22) | Irānas valdība (“IV”) apstrīdēja to, ka par izejvielu un ražošanas līdzekļu beznodokļu importu brīvās tirdzniecības zonās var būt maksājama kompensācija. Saskaņā ar definīciju brīvās tirdzniecības zonas un speciālās ekonomiskās zonas ir importa un eksporta beznodokļu zonas, kas atbilst PTO noteikumiem. Turklāt IV un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apliecināja, ka ražošanas līdzekļu beznodokļu imports juridiski nav atkarīgs no eksporta rezultātiem, jo šāds izņēmums pastāv arī attiecībā uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību pārējā Irānas teritorijā. |
| --- | --- |

(22)

Irānas valdība (“IV”) apstrīdēja to, ka par izejvielu un ražošanas līdzekļu beznodokļu importu brīvās tirdzniecības zonās var būt maksājama kompensācija. Saskaņā ar definīciju brīvās tirdzniecības zonas un speciālās ekonomiskās zonas ir importa un eksporta beznodokļu zonas, kas atbilst PTO noteikumiem. Turklāt IV un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apliecināja, ka ražošanas līdzekļu beznodokļu imports juridiski nav atkarīgs no eksporta rezultātiem, jo šāds izņēmums pastāv arī attiecībā uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību pārējā Irānas teritorijā.

| (23) | Attiecībā uz SEZ atbilstību PTO noteikumiem tiek atzīmēts, ka ar iesniegto vispārējo argumentu nevar apstrīdēt konstatētos faktus, ka aplūkotās subsīdijas ir kompensējamas, jo netika sniegta padziļināta analīze, kas atspēkotu pagaidu regulā izklāstīto. Attiecībā uz ražošanas līdzekļu beznodokļu importu Irānā informācija, kas pieejama laikā, kad tika iesniegtas piezīmes par provizorisko secinājumu atklāšanu, liecina, ka šāda iespēja pastāv tikai uzņēmumiem, kas modernizē infrastruktūru, t. i., tas nav automātisks noteikums, kas piemērojams visām personām. Tāpēc iepriekšminētie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz SEZ atbilstību PTO noteikumiem tiek atzīmēts, ka ar iesniegto vispārējo argumentu nevar apstrīdēt konstatētos faktus, ka aplūkotās subsīdijas ir kompensējamas, jo netika sniegta padziļināta analīze, kas atspēkotu pagaidu regulā izklāstīto. Attiecībā uz ražošanas līdzekļu beznodokļu importu Irānā informācija, kas pieejama laikā, kad tika iesniegtas piezīmes par provizorisko secinājumu atklāšanu, liecina, ka šāda iespēja pastāv tikai uzņēmumiem, kas modernizē infrastruktūru, t. i., tas nav automātisks noteikums, kas piemērojams visām personām. Tāpēc iepriekšminētie apgalvojumi bija jānoraida.

| (24) | Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija ir ignorējusi nediskriminācijas principu, ņemot vērā to, ka arī citās valstīs tiek piemēroti līdzīgi noteikumi un režīmi. Uzņēmums arī apgalvoja, ka Komisija nav to pareizi informējusi par pārbaudes apmeklējuma jomu un atbilstošajām informācijas prasībām pirms šādas pārbaudes veikšanas. |
| --- | --- |

(24)

Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija ir ignorējusi nediskriminācijas principu, ņemot vērā to, ka arī citās valstīs tiek piemēroti līdzīgi noteikumi un režīmi. Uzņēmums arī apgalvoja, ka Komisija nav to pareizi informējusi par pārbaudes apmeklējuma jomu un atbilstošajām informācijas prasībām pirms šādas pārbaudes veikšanas.

| (25) | Attiecībā uz vispārējo apgalvojumu par to, ka pārkāpts nediskriminācijas princips, tiek atgādināts, ka Komisija sāka šo antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz trim sūdzībā minētajām valstīm saskaņā ar pamategulas 10. pantu. Tādējādi Komisijas ieteikumu pamatā varēja būt vienīgi šīs izmeklēšanas konstatējumi. Attiecībā uz apgalvojumu par iepriekšējas informācijas trūkumu par izmeklējamiem jautājumiem tiek atzīmēts, ka Komisija krietni pirms pārbaudes apmeklējuma informēja sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju par to, ka pārbaudes apmeklējuma laikā tā meklēs informāciju par saistību starp ražotāju eksportētāju un tā akcionāru. Tādēļ šie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz vispārējo apgalvojumu par to, ka pārkāpts nediskriminācijas princips, tiek atgādināts, ka Komisija sāka šo antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz trim sūdzībā minētajām valstīm saskaņā ar pamategulas 10. pantu. Tādējādi Komisijas ieteikumu pamatā varēja būt vienīgi šīs izmeklēšanas konstatējumi. Attiecībā uz apgalvojumu par iepriekšējas informācijas trūkumu par izmeklējamiem jautājumiem tiek atzīmēts, ka Komisija krietni pirms pārbaudes apmeklējuma informēja sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju par to, ka pārbaudes apmeklējuma laikā tā meklēs informāciju par saistību starp ražotāju eksportētāju un tā akcionāru. Tādēļ šie apgalvojumi bija jānoraida.

| (26) | Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pievērsa iestāžu uzmanību divām pārrakstīšanās kļūdām nodokļa atbrīvojuma aprēķinā par vienas ražošanas procesā izmantotās izejvielas importu un no nodokļa atbrīvoto ražošanas līdzekļu kopējās importa vērtības aprēķinā. Šīs kļūdas šeit ir izlabotas. Pārskatītās subsīdiju likmes ir šādas: 0,14 % izejvielu beznodokļu importam un 0,72 % ražošanas līdzekļu beznodokļu importam. Pārskatītā kopējā subsīdiju likme dotajai shēmai ir 0,86 %. |
| --- | --- |

(26)

Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pievērsa iestāžu uzmanību divām pārrakstīšanās kļūdām nodokļa atbrīvojuma aprēķinā par vienas ražošanas procesā izmantotās izejvielas importu un no nodokļa atbrīvoto ražošanas līdzekļu kopējās importa vērtības aprēķinā. Šīs kļūdas šeit ir izlabotas. Pārskatītās subsīdiju likmes ir šādas: 0,14 % izejvielu beznodokļu importam un 0,72 % ražošanas līdzekļu beznodokļu importam. Pārskatītā kopējā subsīdiju likme dotajai shēmai ir 0,86 %.

| (27) | Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā nav saņemtas citas būtiskas piezīmes, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 20. līdz 44. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 26. apsvērumu. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā nav saņemtas citas būtiskas piezīmes, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 20. līdz 44. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 26. apsvērumu.

II)   Valsts naftas ķīmijas uzņēmuma finansējums PET ražotājam eksportētājam

| (28) | Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs (Shahid Tondguyan Petrochemical Co. jeb STPC) apgalvoja, ka tā galvenais akcionārs, National Petrochemical Company (NPC), nav valsts uzņēmums un ka IV nav ne uzticējusi, ne likusi NPC veikt maksājumus STPC. Turklāt tika sniegta informācija, ka NPC finansējums STPC uzskatāms par atmaksājamu un tāpēc tā nav subsīdija. |
| --- | --- |

(28)

Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs (Shahid Tondguyan Petrochemical Co. jeb STPC) apgalvoja, ka tā galvenais akcionārs, National Petrochemical Company (NPC), nav valsts uzņēmums un ka IV nav ne uzticējusi, ne likusi NPC veikt maksājumus STPC. Turklāt tika sniegta informācija, ka NPC finansējums STPC uzskatāms par atmaksājamu un tāpēc tā nav subsīdija.

| (29) | Izskatot šos apgalvojumus, jāatceras, ka, lai novērtētu, vai antisubsidēšanas izmeklēšanas nolūkā uzņēmums ir uzskatāms par valsts uzņēmumu, būtiski ir šādi faktori: 1) valsts īpašumtiesības; 2) valdības klātbūtne uzņēmuma direktoru valdē; 3) valdības kontrole pār uzņēmuma darbību un to, kā uzņēmums īsteno valdības politiku vai intereses; un 4) tas, vai uzņēmums ir dibināts, pamatojoties uz statūtiem. Visas šīs prasības ir analizētas, kā norādīts pagaidu regulas 52. apsvērumā. NPC kā valsts uzņēmumam nav nepieciešams pilnvarojums vai deleģējums, kas ir uz privātiem uzņēmumiem attiecināmi jēdzieni. Faktiski izmeklēšanā ir noteikts, ka NPC loma ir attīstīt un apsaimniekot valsts naftas ķīmijas nozari un ka uzņēmums ir saņēmis no IV papildu uzdevumu – valsts administrācijas vārdā vadīt naftas ķīmijas speciālo ekonomisko zonu. Tādējādi jebkuri apgalvojumi, kas apstrīd NPC valsts uzņēmuma lomu, ir jānoraida. |
| --- | --- |

(29)

Izskatot šos apgalvojumus, jāatceras, ka, lai novērtētu, vai antisubsidēšanas izmeklēšanas nolūkā uzņēmums ir uzskatāms par valsts uzņēmumu, būtiski ir šādi faktori: 1) valsts īpašumtiesības; 2) valdības klātbūtne uzņēmuma direktoru valdē; 3) valdības kontrole pār uzņēmuma darbību un to, kā uzņēmums īsteno valdības politiku vai intereses; un 4) tas, vai uzņēmums ir dibināts, pamatojoties uz statūtiem. Visas šīs prasības ir analizētas, kā norādīts pagaidu regulas 52. apsvērumā. NPC kā valsts uzņēmumam nav nepieciešams pilnvarojums vai deleģējums, kas ir uz privātiem uzņēmumiem attiecināmi jēdzieni. Faktiski izmeklēšanā ir noteikts, ka NPC loma ir attīstīt un apsaimniekot valsts naftas ķīmijas nozari un ka uzņēmums ir saņēmis no IV papildu uzdevumu – valsts administrācijas vārdā vadīt naftas ķīmijas speciālo ekonomisko zonu. Tādējādi jebkuri apgalvojumi, kas apstrīd NPC valsts uzņēmuma lomu, ir jānoraida.

| (30) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka STPC saņemtais finansējums ir atmaksājams, ir lietderīgi atzīmēt, ka izmeklēšanā noteikts – šī finansējuma atmaksāšana ir tikai hipotētisks apgalvojums, jo nevienā procedūras posmā netika sniegti pierādījumi, ka šāda atmaksa patiešām ir veikta. Patiešām, kā skaidrots pagaidu regulas 51. apsvērumā, tas, ka vismaz kopš 2004. gada ir notikusi neatmaksājamo līdzekļu uzkrāšana, apstiprina, ka tā ir vairākkārtēja subsīdija, kuras mērķis ir saglabāt vienīgā sadarbībā iesaistītā Irānas ražotāja eksportētāja darbību. Ņemot vērā iepriekšminēto, attiecīgais apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka STPC saņemtais finansējums ir atmaksājams, ir lietderīgi atzīmēt, ka izmeklēšanā noteikts – šī finansējuma atmaksāšana ir tikai hipotētisks apgalvojums, jo nevienā procedūras posmā netika sniegti pierādījumi, ka šāda atmaksa patiešām ir veikta. Patiešām, kā skaidrots pagaidu regulas 51. apsvērumā, tas, ka vismaz kopš 2004. gada ir notikusi neatmaksājamo līdzekļu uzkrāšana, apstiprina, ka tā ir vairākkārtēja subsīdija, kuras mērķis ir saglabāt vienīgā sadarbībā iesaistītā Irānas ražotāja eksportētāja darbību. Ņemot vērā iepriekšminēto, attiecīgais apgalvojums ir jānoraida.

| (31) | Sadarbībā iesaistītais Irānas ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka subsīdijas summa ir novērtēta par augstu. Šajā sakarā tika apgalvots, ka Irānā uzņēmējdarbības praksē ir absolūti normāli nepieskaitīt procentus, kas savstarpēji maksājami mātes uzņēmumam (šajā gadījumā – NPC) un tā meitasuzņēmumam (šajā gadījumā – STPC). Tika arī apgalvots, ka subsīdijas likmes aprēķinā izmantotās NPC nodrošinātā finansējuma kopsummas un STPC kopējā apgrozījuma summas nav pareizas, jo apgrozījuma summa noteikta par mazu un ir bijusi jāizmanto cita summa. Turpretī kopējā finansējuma summa noteikta par lielu, jo dažas summas nebija jāpieskaita līdzekļiem, ko NPC nodrošinājis STPC. |
| --- | --- |

(31)

Sadarbībā iesaistītais Irānas ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka subsīdijas summa ir novērtēta par augstu. Šajā sakarā tika apgalvots, ka Irānā uzņēmējdarbības praksē ir absolūti normāli nepieskaitīt procentus, kas savstarpēji maksājami mātes uzņēmumam (šajā gadījumā – NPC) un tā meitasuzņēmumam (šajā gadījumā – STPC). Tika arī apgalvots, ka subsīdijas likmes aprēķinā izmantotās NPC nodrošinātā finansējuma kopsummas un STPC kopējā apgrozījuma summas nav pareizas, jo apgrozījuma summa noteikta par mazu un ir bijusi jāizmanto cita summa. Turpretī kopējā finansējuma summa noteikta par lielu, jo dažas summas nebija jāpieskaita līdzekļiem, ko NPC nodrošinājis STPC.

| (32) | Iepriekšminētie apgalvojumi bija jānoraida. Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par procentu likmes aprēķiniem tiek atzīmēts, ka savāktie pierādījumi neapstiprina uzņēmuma apgalvojumu, ka Irānā uzņēmējdarbības praksē ir pieņemts finansēšanas darījumos nepieskaitīt procentus, kas savstarpēji maksājami mātes uzņēmumam un tā meitasuzņēmumam. Turklāt šāda prakse noteikti neatbilst privāto ieguldītāju parastajai saimnieciskajai praksei. |
| --- | --- |

(32)

Iepriekšminētie apgalvojumi bija jānoraida. Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par procentu likmes aprēķiniem tiek atzīmēts, ka savāktie pierādījumi neapstiprina uzņēmuma apgalvojumu, ka Irānā uzņēmējdarbības praksē ir pieņemts finansēšanas darījumos nepieskaitīt procentus, kas savstarpēji maksājami mātes uzņēmumam un tā meitasuzņēmumam. Turklāt šāda prakse noteikti neatbilst privāto ieguldītāju parastajai saimnieciskajai praksei.

| (33) | Attiecībā uz pēdējo argumentu ir lietderīgi atzīmēt, ka subsīdijas summa ir aprēķināta, izmantojot finansējuma un apgrozījuma datus, ko nodrošinājis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs un kas pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz pēdējo argumentu ir lietderīgi atzīmēt, ka subsīdijas summa ir aprēķināta, izmantojot finansējuma un apgrozījuma datus, ko nodrošinājis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs un kas pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā.

| (34) | Attiecībā uz ieteikto jauno kopējā apgrozījuma summu tiek atgādināts, ka summu, kas minēta laikā, kad tika iesniegtas piezīmes par pagaidu regulu, nepamato nekādi pārbaudāmi pierādījumi un tā nesaskan ar datiem, ko uzņēmums sniedza pirms pārbaudes apmeklējuma un tā laikā. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz ieteikto jauno kopējā apgrozījuma summu tiek atgādināts, ka summu, kas minēta laikā, kad tika iesniegtas piezīmes par pagaidu regulu, nepamato nekādi pārbaudāmi pierādījumi un tā nesaskan ar datiem, ko uzņēmums sniedza pirms pārbaudes apmeklējuma un tā laikā.

| (35) | Attiecībā uz finansējuma kopsummu sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atsevišķas summas nebūtu jāuzskata par daļu no finansējuma, ko NPC nodrošinājis STPC. Tomēr sniegtā informācija nevarēja apstiprināt šo apgalvojumu, jo nebija sniegti pierādījumi, kas pierādītu, ka aplūkojamās summas neattiecas uz NPC finansējumu STPC. Faktiski daļa sniegto paskaidrojumu atkārtoti apstiprināja, ka NPC darbojās kā valsts uzņēmumus, uzņemoties saistības attiecībā uz sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja finansēšanu un neprasot maksāt procentus, kādi būtu bijuši jāmaksā citam valsts uzņēmumam. Tāpēc, atskaitījums no kopējās finansējuma summas nav pieļaujams, jo netika nodrošināti pārbaudāmi pierādījumi. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz finansējuma kopsummu sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atsevišķas summas nebūtu jāuzskata par daļu no finansējuma, ko NPC nodrošinājis STPC. Tomēr sniegtā informācija nevarēja apstiprināt šo apgalvojumu, jo nebija sniegti pierādījumi, kas pierādītu, ka aplūkojamās summas neattiecas uz NPC finansējumu STPC. Faktiski daļa sniegto paskaidrojumu atkārtoti apstiprināja, ka NPC darbojās kā valsts uzņēmumus, uzņemoties saistības attiecībā uz sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja finansēšanu un neprasot maksāt procentus, kādi būtu bijuši jāmaksā citam valsts uzņēmumam. Tāpēc, atskaitījums no kopējās finansējuma summas nav pieļaujams, jo netika nodrošināti pārbaudāmi pierādījumi.

| (36) | IV apgalvoja, ka saskaņā ar PTO Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP Vienošanās) 14. pantu “valdības sniegtais virsvērtības kapitāls (...) [un] valdības garantēts aizdevums nav jāuzskata par materiālu labumu piešķirošu...”, tāpēc NPC piešķirtais finansējums SPTC nav uzskatāms par subsīdiju. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo tajā pašā 14. pantā ir secināts, ka “valdības sniegtais virsvērtības kapitāls nav jāuzskata par materiālu labumu piešķirošu, ja vien investīciju lēmumu nevar uzskatīt kā neatbilstošu parastajai privāto ieguldītāju investīciju praksei šīs dalībvalsts teritorijā”. Šī prakse tiešām nav atbilstīga parastajai privāto ieguldītāju investīciju praksei, jo nav iedomājams, ka kāda komerciāla organizācija jebkurā PTO dalībvalstī turpinātu nodrošināt šādu neatmaksājamu finansējumu. Jebkurā gadījumā jāatzīmē, ka Irāna nav PTO dalībvalsts. |
| --- | --- |

(36)

IV apgalvoja, ka saskaņā ar PTO Vienošanās par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP Vienošanās) 14. pantu “valdības sniegtais virsvērtības kapitāls (...) [un] valdības garantēts aizdevums nav jāuzskata par materiālu labumu piešķirošu...”, tāpēc NPC piešķirtais finansējums SPTC nav uzskatāms par subsīdiju. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo tajā pašā 14. pantā ir secināts, ka “valdības sniegtais virsvērtības kapitāls nav jāuzskata par materiālu labumu piešķirošu, ja vien investīciju lēmumu nevar uzskatīt kā neatbilstošu parastajai privāto ieguldītāju investīciju praksei šīs dalībvalsts teritorijā”. Šī prakse tiešām nav atbilstīga parastajai privāto ieguldītāju investīciju praksei, jo nav iedomājams, ka kāda komerciāla organizācija jebkurā PTO dalībvalstī turpinātu nodrošināt šādu neatmaksājamu finansējumu. Jebkurā gadījumā jāatzīmē, ka Irāna nav PTO dalībvalsts.

| (37) | Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā nav saņemtas citas būtiskas piezīmes, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 45. līdz 57. apsvērumā. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā nav saņemtas citas būtiskas piezīmes, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 45. līdz 57. apsvērumā.

3.1.3.   Kompensējamu subsīdiju apmērs

| (38) | Ņemot vērā 21. līdz 37. apsvērumā izklāstīto, saskaņā ar pamatregulu kompensējamo subsīdiju galīgais apmērs, kas izteikts ad valorem, vienīgajam sadarbībā iesaistītajam Irānas ražotājam eksportētājam ir 51,88 %. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā 21. līdz 37. apsvērumā izklāstīto, saskaņā ar pamatregulu kompensējamo subsīdiju galīgais apmērs, kas izteikts ad valorem, vienīgajam sadarbībā iesaistītajam Irānas ražotājam eksportētājam ir 51,88 %.

3.2.   Pakistāna

3.2.1.   Ievads

| (39) | Pakistānas valdība (PV) un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par šādām shēmām, kam saskaņā ar pagaidu regulu paredzēts kompensācijas maksājums:






  I) | ražošanas garantijas shēma; |
| --- | --- | --- |

(39)

Pakistānas valdība (PV) un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par šādām shēmām, kam saskaņā ar pagaidu regulu paredzēts kompensācijas maksājums:

I)

ražošanas garantijas shēma;

| II) | iekārtu, mehānismu un aprīkojuma importēšana atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai; |
| --- | --- |

II)

iekārtu, mehānismu un aprīkojuma importēšana atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai;

| III) | tarifu aizsardzība PTA pirkumiem iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

III)

tarifu aizsardzība PTA pirkumiem iekšējā tirgū;

| IV) | galīgā nodokļa režīms (GNR); |
| --- | --- |

IV)

galīgā nodokļa režīms (GNR);

| V) | eksporta ilgtermiņa fiksētās likmes finansēšanas shēma (LTF-EOP); |
| --- | --- |

V)

eksporta ilgtermiņa fiksētās likmes finansēšanas shēma (LTF-EOP);

| VI) | Pakistānas Valsts bankas eksporta finansēšanas shēma (EFS); |
| --- | --- |

VI)

Pakistānas Valsts bankas eksporta finansēšanas shēma (EFS);

| VII) | finansējums saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25. |
| --- | --- |

VII)

finansējums saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25.

| (40) | PV izteica provizorisku piezīmi, ka Komisijai nav izdevies izprast vai arī tā nav ievērojusi tās iepriekš sniegto informāciju par subsīdiju shēmām. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs provizoriskajā piezīmē apgalvoja, ka PV iepriekš sniegtā informācija nodrošināja pamatotu juridisko analīzi, parādot to, ka shēmas nav uzskatāmas par “aizliegtajām” subsīdijām. Šī persona apgalvoja arī, ka Komisijas pagaidu regulā izklāstīto secinājumu pamatā ir ne tikai nepareizs faktu novērtējums, bet arī nepareiza juridiskā analīze. Tālāk tika apgalvots, ka pareizā juridiskā analīze ir tā, kuru iesniegusi PV. |
| --- | --- |

(40)

PV izteica provizorisku piezīmi, ka Komisijai nav izdevies izprast vai arī tā nav ievērojusi tās iepriekš sniegto informāciju par subsīdiju shēmām. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs provizoriskajā piezīmē apgalvoja, ka PV iepriekš sniegtā informācija nodrošināja pamatotu juridisko analīzi, parādot to, ka shēmas nav uzskatāmas par “aizliegtajām” subsīdijām. Šī persona apgalvoja arī, ka Komisijas pagaidu regulā izklāstīto secinājumu pamatā ir ne tikai nepareizs faktu novērtējums, bet arī nepareiza juridiskā analīze. Tālāk tika apgalvots, ka pareizā juridiskā analīze ir tā, kuru iesniegusi PV.

| (41) | Attiecībā uz informāciju, kas sniegta pirms pagaidu regulas publicēšanas, tiek atzīmēts, ka Komisija ir to pilnībā ņēmusi vērā izmeklēšanas procesā, jo šī informācija kopā ar attiecīgajām iesaistīto personu atbildēm uz anketas jautājumiem un vēlāk sniegtajiem datiem veido tās informācijas daļu, kas bija provizoriskā lēmuma pamatā. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz informāciju, kas sniegta pirms pagaidu regulas publicēšanas, tiek atzīmēts, ka Komisija ir to pilnībā ņēmusi vērā izmeklēšanas procesā, jo šī informācija kopā ar attiecīgajām iesaistīto personu atbildēm uz anketas jautājumiem un vēlāk sniegtajiem datiem veido tās informācijas daļu, kas bija provizoriskā lēmuma pamatā.

| (42) | Turklāt tiek atzīmēts, ka Komisija ir precīzi uzskaitījusi attiecīgo shēmu juridiskos noteikumus un to noteiktos praktiskās īstenošanas gadījumus. Netika sniegti pierādījumi, ka uzskaitītie juridiskie noteikumi nav precīzi. Komisijas veiktās juridiskās analīzes pamatā bija attiecīgie pamatregulas noteikumi, un to pastiprināja sen iedibinātā juridiskā analīze, ko ES izmantojusi agrāk veiktajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, analizējot, piemēram, nodokļu atmaksas shēmas, eksporta kredītu shēmas un ienākuma nodokļa shēmas (4). Tas, ka kāda persona nepiekrīt sniegtajai juridiskajai analīzei, nenozīmē, ka šī analīze ir nepareiza, īpaši ja nav sniegti pierādījumi, kas šo apgalvojumu apstiprinātu. To vēl skaidrāk parāda tas, ka, sniedzot informāciju pagaidu regulas sagatavošanai, PV pauda vēlēšanos maksimāli labot vairākas shēmas. Ņemot vērā iepriekšminēto, 40. apsvērumā minētie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt tiek atzīmēts, ka Komisija ir precīzi uzskaitījusi attiecīgo shēmu juridiskos noteikumus un to noteiktos praktiskās īstenošanas gadījumus. Netika sniegti pierādījumi, ka uzskaitītie juridiskie noteikumi nav precīzi. Komisijas veiktās juridiskās analīzes pamatā bija attiecīgie pamatregulas noteikumi, un to pastiprināja sen iedibinātā juridiskā analīze, ko ES izmantojusi agrāk veiktajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, analizējot, piemēram, nodokļu atmaksas shēmas, eksporta kredītu shēmas un ienākuma nodokļa shēmas (4). Tas, ka kāda persona nepiekrīt sniegtajai juridiskajai analīzei, nenozīmē, ka šī analīze ir nepareiza, īpaši ja nav sniegti pierādījumi, kas šo apgalvojumu apstiprinātu. To vēl skaidrāk parāda tas, ka, sniedzot informāciju pagaidu regulas sagatavošanai, PV pauda vēlēšanos maksimāli labot vairākas shēmas. Ņemot vērā iepriekšminēto, 40. apsvērumā minētie apgalvojumi bija jānoraida.

3.2.2.   Konkrētās shēmas

I)   Ražošanas garantijas shēma

| (43) | PV un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs atkārtoja savu viedokli par to, ka ražošanas garantijas shēma tiek pienācīgi pārvaldīta, pateicoties tam, ka pastāv efektīva īstenošanas un uzraudzības sistēma, kas reģistrē patēriņu/atskaitījumus un kontrolē bez nodokļiem ievestās izejvielas un uzņēmuma faktisko patēriņu atbilstīgi tā kopējai ražošanas uzskaitei. Tika sniegta informācija arī par to, ka izejvielu/saražotās produkcijas koeficienta aprēķina pamatā ir attiecīgā shēmas priekšrocības baudošā uzņēmuma faktiskais patēriņš un ka izejvielu uzskaite tiek pārbaudīta. Saskaņā ar šiem apgalvojumiem tika noteikta izejvielu/saražotās produkcijas attiecība ar pārbaudītu salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, un to regulāri atjaunināja, pamatojoties uz uzņēmuma faktisko patēriņu. Tiklīdz attiecība mainījās, iepriekšējā perioda pārmērīgā nodokļu atbrīvojuma summas pieskaitīja atpakaļ, lai atjauninātu krājumu uzskaiti, tādējādi nosakot faktiskos krājumus, un tieši, pamatojoties uz šādiem faktiskajiem krājumiem, shēmas priekšrocības baudošajam uzņēmumam ir jāpierāda gatavās produkcijas eksports. Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza divas vēstules, kurās tas sniedza muitas iestādēm informāciju par ražošanas garantijas shēmas ietvaros ietaupītajiem materiāliem, parādot, ka uzņēmumam bija atļauts izmantot ietaupīto izejvielu pārpalikumu eksporta preču ražošanā nākotnē. |
| --- | --- |

(43)

PV un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs atkārtoja savu viedokli par to, ka ražošanas garantijas shēma tiek pienācīgi pārvaldīta, pateicoties tam, ka pastāv efektīva īstenošanas un uzraudzības sistēma, kas reģistrē patēriņu/atskaitījumus un kontrolē bez nodokļiem ievestās izejvielas un uzņēmuma faktisko patēriņu atbilstīgi tā kopējai ražošanas uzskaitei. Tika sniegta informācija arī par to, ka izejvielu/saražotās produkcijas koeficienta aprēķina pamatā ir attiecīgā shēmas priekšrocības baudošā uzņēmuma faktiskais patēriņš un ka izejvielu uzskaite tiek pārbaudīta. Saskaņā ar šiem apgalvojumiem tika noteikta izejvielu/saražotās produkcijas attiecība ar pārbaudītu salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, un to regulāri atjaunināja, pamatojoties uz uzņēmuma faktisko patēriņu. Tiklīdz attiecība mainījās, iepriekšējā perioda pārmērīgā nodokļu atbrīvojuma summas pieskaitīja atpakaļ, lai atjauninātu krājumu uzskaiti, tādējādi nosakot faktiskos krājumus, un tieši, pamatojoties uz šādiem faktiskajiem krājumiem, shēmas priekšrocības baudošajam uzņēmumam ir jāpierāda gatavās produkcijas eksports. Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza divas vēstules, kurās tas sniedza muitas iestādēm informāciju par ražošanas garantijas shēmas ietvaros ietaupītajiem materiāliem, parādot, ka uzņēmumam bija atļauts izmantot ietaupīto izejvielu pārpalikumu eksporta preču ražošanā nākotnē.

| (44) | Attiecībā uz šo shēmu, kā noteikts pagaidu regulas 70. apsvērumā, netika veikta pienācīga uz faktisko patēriņu balstīta saņemto, ražoto un eksportēto izejvielu preču uzskaite. Reģistrēja tikai teorētisku, analīzes sertifikātam atbilstošu patēriņu un norādīja 1 000 kg gatavo preču ražošanai vajadzīgo izejvielu/saražotās produkcijas attiecības. Šīs izejvielu/saražotās produkcijas normas nosaka un periodiski pārskata iestādes, pamatojoties uz sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, taču nav skaidru noteikumu un pierādījumu par to, kā veic šādu pārskatīšanu. Turklāt pēc analīzes sertifikāta koriģēšanas, kurā bija norādīts uz pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem, varas iestādes neveica nekādus pasākumus, lai pārbaudītu, kāda ir iepriekšējā faktiskā patēriņa kopsumma, un pieprasītu maksājumu veikšanu par iepriekšējiem gadiem. Citiem vārdiem, netika veikta kontrole par pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz nesamaksāto nodokli. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iepriekšējā periodā uzskaitīto izejvielu pārpalikumu pieskaitīja atpakaļ, lai atjauninātu reģistrēto krājumu uzskaiti, tādējādi iegūstot faktiskos krājumus. Ir vērts atzīmēt, ka šādas prakses pamatā ir tas, ka tieši sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ir tas, kurš pēc savas iniciatīvas uzrāda attiecīgajai varas iestādei iepriekšējā periodā uzkrāto pārmērīgo atbrīvojumu no nodokļa. Vēl interesantāk ir tas, ka šādu praksi nekādā ziņā neparedz minēto shēmu regulējošās tiesību aktu normas. Viss iepriekšminētais apstiprina, ka šai shēmai nepastāv efektīva īstenošanas un uzraudzības sistēma. Šādos apstākļos visi attiecīgie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz šo shēmu, kā noteikts pagaidu regulas 70. apsvērumā, netika veikta pienācīga uz faktisko patēriņu balstīta saņemto, ražoto un eksportēto izejvielu preču uzskaite. Reģistrēja tikai teorētisku, analīzes sertifikātam atbilstošu patēriņu un norādīja 1 000 kg gatavo preču ražošanai vajadzīgo izejvielu/saražotās produkcijas attiecības. Šīs izejvielu/saražotās produkcijas normas nosaka un periodiski pārskata iestādes, pamatojoties uz sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, taču nav skaidru noteikumu un pierādījumu par to, kā veic šādu pārskatīšanu. Turklāt pēc analīzes sertifikāta koriģēšanas, kurā bija norādīts uz pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem, varas iestādes neveica nekādus pasākumus, lai pārbaudītu, kāda ir iepriekšējā faktiskā patēriņa kopsumma, un pieprasītu maksājumu veikšanu par iepriekšējiem gadiem. Citiem vārdiem, netika veikta kontrole par pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz nesamaksāto nodokli. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iepriekšējā periodā uzskaitīto izejvielu pārpalikumu pieskaitīja atpakaļ, lai atjauninātu reģistrēto krājumu uzskaiti, tādējādi iegūstot faktiskos krājumus. Ir vērts atzīmēt, ka šādas prakses pamatā ir tas, ka tieši sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ir tas, kurš pēc savas iniciatīvas uzrāda attiecīgajai varas iestādei iepriekšējā periodā uzkrāto pārmērīgo atbrīvojumu no nodokļa. Vēl interesantāk ir tas, ka šādu praksi nekādā ziņā neparedz minēto shēmu regulējošās tiesību aktu normas. Viss iepriekšminētais apstiprina, ka šai shēmai nepastāv efektīva īstenošanas un uzraudzības sistēma. Šādos apstākļos visi attiecīgie apgalvojumi bija jānoraida.

| (45) | Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka IP laikā muitas nodoklis saskaņā ar parasto importa režīmu bija 0 %, un tādējādi ražošanas garantijas shēmā nav nesamaksātu valsts ieņēmumu par PTA importu. |
| --- | --- |

(45)

Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka IP laikā muitas nodoklis saskaņā ar parasto importa režīmu bija 0 %, un tādējādi ražošanas garantijas shēmā nav nesamaksātu valsts ieņēmumu par PTA importu.

| (46) | Šis apgalvojums bija jānoraida. No ieinteresēto personu iesniegtās informācijas ir skaidrs, ka parastais muitas nodoklis par PTA importu ir 7,5 %. Atkāpjoties no šīs normas, un noteiktos apstākļos iespējams panākt, ka tiek piemērota 0 % nodokļa likme. Tas, ka PV ir izveidojusi ražošanas garantijas shēmu vai tarifu aizsardzības shēmu PTA pirkumiem, nekādā ziņā nenozīmē, ka 0 % muitas nodokļa likme tiek piemērota visam PTA importam. Faktiski iepriekšminēto shēmu pastāvēšana apstiprina, ka nesamaksāti valsts ieņēmumi pastāv, un tas ir iemesls, kāpēc ir īstenotas īpašas atkāpes shēmas ar konkrētiem noteikumiem un tiesīgajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(46)

Šis apgalvojums bija jānoraida. No ieinteresēto personu iesniegtās informācijas ir skaidrs, ka parastais muitas nodoklis par PTA importu ir 7,5 %. Atkāpjoties no šīs normas, un noteiktos apstākļos iespējams panākt, ka tiek piemērota 0 % nodokļa likme. Tas, ka PV ir izveidojusi ražošanas garantijas shēmu vai tarifu aizsardzības shēmu PTA pirkumiem, nekādā ziņā nenozīmē, ka 0 % muitas nodokļa likme tiek piemērota visam PTA importam. Faktiski iepriekšminēto shēmu pastāvēšana apstiprina, ka nesamaksāti valsts ieņēmumi pastāv, un tas ir iemesls, kāpēc ir īstenotas īpašas atkāpes shēmas ar konkrētiem noteikumiem un tiesīgajiem lietotājiem.

| (47) | Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka nav pārkāpts 2001. gada Pakistānas Muitas noteikumu XV nodaļas 349. pants. Šajā sakarā tika iesniegta informācija, ka ražošanas garantijas shēma pilnībā aptver uzņēmuma fabriku, un tādējādi noliktavas telpas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas prasa, lai būtu atsevišķa teritorija ar no sabiedriskās teritorijas atsevišķu ieeju vai izeju, un tajā nebūtu citas ieejas vai izejas no ražošanas teritorijas, kā arī būtu skaidri norādītas atsevišķas gatavo preču, brāķu un atlikumu glabātavas. |
| --- | --- |

(47)

Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka nav pārkāpts 2001. gada Pakistānas Muitas noteikumu XV nodaļas 349. pants. Šajā sakarā tika iesniegta informācija, ka ražošanas garantijas shēma pilnībā aptver uzņēmuma fabriku, un tādējādi noliktavas telpas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas prasa, lai būtu atsevišķa teritorija ar no sabiedriskās teritorijas atsevišķu ieeju vai izeju, un tajā nebūtu citas ieejas vai izejas no ražošanas teritorijas, kā arī būtu skaidri norādītas atsevišķas gatavo preču, brāķu un atlikumu glabātavas.

| (48) | Attiecībā uz iepriekšējām piezīmēm jāatkārto, ka pārbaudes apmeklējums atklāja, ka tikai bez ievedmuitas nodokļa importētās izejvielas bija nodalītas no izejvielām, kas iepirktas iekšējā tirgū. Noliktavas telpas, t. i., muitas noliktava, un atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktava neatradās atsevišķā teritorijā ar no sabiedriskās teritorijas atsevišķu ieeju vai izeju, kur nebūtu citas ieejas vai izejas, kā paredzēts 349. pantā. Turklāt ieinteresētās personas apgalvojumu, ka visa tās fabrika ietilpst ražošanas garantijas shēmā, nepamato pārbaudāmi pierādījumi (piemēram, skaidri norādīta atļauja atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavas ārpusē), izņemot 349. panta formulējuma analīzi. Tādējādi attiecīgie apgalvojumi bija jānorāda. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz iepriekšējām piezīmēm jāatkārto, ka pārbaudes apmeklējums atklāja, ka tikai bez ievedmuitas nodokļa importētās izejvielas bija nodalītas no izejvielām, kas iepirktas iekšējā tirgū. Noliktavas telpas, t. i., muitas noliktava, un atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktava neatradās atsevišķā teritorijā ar no sabiedriskās teritorijas atsevišķu ieeju vai izeju, kur nebūtu citas ieejas vai izejas, kā paredzēts 349. pantā. Turklāt ieinteresētās personas apgalvojumu, ka visa tās fabrika ietilpst ražošanas garantijas shēmā, nepamato pārbaudāmi pierādījumi (piemēram, skaidri norādīta atļauja atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavas ārpusē), izņemot 349. panta formulējuma analīzi. Tādējādi attiecīgie apgalvojumi bija jānorāda.

| (49) | PV ir sniegusi informāciju par pavisam nesen veiktām administratīvām pārmaiņām saistībā ar šo shēmu. Tā ir ieviesusi tiesību aktos sīkāku atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavas definīciju un veikusi pasākumus, lai stiprinātu attiecīgās varas iestādes kontroli pār shēmu. |
| --- | --- |

(49)

PV ir sniegusi informāciju par pavisam nesen veiktām administratīvām pārmaiņām saistībā ar šo shēmu. Tā ir ieviesusi tiesību aktos sīkāku atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavas definīciju un veikusi pasākumus, lai stiprinātu attiecīgās varas iestādes kontroli pār shēmu.

| (50) | Attiecībā uz varas iestādes kontroli pār ražošanas garantijas shēmu ieviestās pārmaiņas nenovērš būtiskākos sistēmas trūkumus, kuri noteikti pašreizējā izmeklēšanā, t. i., i) atskaitīšanās trūkums par importēto izejvielu faktisko patēriņu un ii) pārbaudes sistēmas trūkums, kas vairāk pievērstos faktiskajiem rezultātiem, nevis sākotnēji noteiktajiem standartiem. Turklāt, tā kā jebkuru pārmaiņu ieviešana attiecībā uz šo shēmu ir pienācīgi jāpārbauda (konstatētās problēmas attiecas arī uz shēmas pārvaldību), būs nepieciešams noteikts laiks, pirms pieņemt kādu izšķirošu lēmumu par shēmas grozījumiem un veidu, kādā varas iestādes ir šos grozījumus īstenojušas un nodrošinājušas pienācīgi pārvaldītu pārbaudes sistēmu. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz varas iestādes kontroli pār ražošanas garantijas shēmu ieviestās pārmaiņas nenovērš būtiskākos sistēmas trūkumus, kuri noteikti pašreizējā izmeklēšanā, t. i., i) atskaitīšanās trūkums par importēto izejvielu faktisko patēriņu un ii) pārbaudes sistēmas trūkums, kas vairāk pievērstos faktiskajiem rezultātiem, nevis sākotnēji noteiktajiem standartiem. Turklāt, tā kā jebkuru pārmaiņu ieviešana attiecībā uz šo shēmu ir pienācīgi jāpārbauda (konstatētās problēmas attiecas arī uz shēmas pārvaldību), būs nepieciešams noteikts laiks, pirms pieņemt kādu izšķirošu lēmumu par shēmas grozījumiem un veidu, kādā varas iestādes ir šos grozījumus īstenojušas un nodrošinājušas pienācīgi pārvaldītu pārbaudes sistēmu.

| (51) | PV izteica Komisijai arī vēlmi uzņemties saistības attiecībā uz atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavai piemērojamo noteikumu konkrēto īstenošanu. Tika ierosināts to darīt, sniedzot pierādījumus par to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ievēro jaunos noteikumus (piemēram, telpu pārmaiņas, izejvielu/saražotās produkcijas attiecības koriģēšana, atbrīvojums no nodokļiem), nodrošinot regulāras atskaites un ļaujot Komisijai veikt pārbaudes apmeklējumus. |
| --- | --- |

(51)

PV izteica Komisijai arī vēlmi uzņemties saistības attiecībā uz atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai ražoto preču noliktavai piemērojamo noteikumu konkrēto īstenošanu. Tika ierosināts to darīt, sniedzot pierādījumus par to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ievēro jaunos noteikumus (piemēram, telpu pārmaiņas, izejvielu/saražotās produkcijas attiecības koriģēšana, atbrīvojums no nodokļiem), nodrošinot regulāras atskaites un ļaujot Komisijai veikt pārbaudes apmeklējumus.

| (52) | Attiecībā uz iepriekšminēto tiek atzīmēts, ka šāds PV priekšlikums par saistību uzņemšanos netieši apstiprina visus pagaidu regulā minētos šīs shēmas trūkumus. Turklāt, kā noteikts 50. apsvērumā, nav iespējams ļaut uzņemties saistības par shēmas pārvaldību, pamatojoties uz pierādījumiem, kas tiks sniegti tikai nākotnē. Visbeidzot, šādas saistības ir nepraktiskas, jo, lai veiktu nepieciešamo uzraudzību, faktiski nāktos regulāri atkārtot būtiskas izmeklēšanas daļas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka PV un/vai sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs, izpildot pamatregulas 19. pantu, var pieprasīt pasākumu starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz iepriekšminēto tiek atzīmēts, ka šāds PV priekšlikums par saistību uzņemšanos netieši apstiprina visus pagaidu regulā minētos šīs shēmas trūkumus. Turklāt, kā noteikts 50. apsvērumā, nav iespējams ļaut uzņemties saistības par shēmas pārvaldību, pamatojoties uz pierādījumiem, kas tiks sniegti tikai nākotnē. Visbeidzot, šādas saistības ir nepraktiskas, jo, lai veiktu nepieciešamo uzraudzību, faktiski nāktos regulāri atkārtot būtiskas izmeklēšanas daļas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka PV un/vai sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs, izpildot pamatregulas 19. pantu, var pieprasīt pasākumu starpposma pārskatīšanu.

| (53) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 60. līdz 80. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 44. līdz 52. apsvērumu. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 60. līdz 80. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 44. līdz 52. apsvērumu.

II)   Iekārtu, mehānismu un aprīkojuma importēšana atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai

| (54) | Attiecībā uz šo shēmu abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka subsīdijas normas aprēķinā izmantotajai procentu likmei ir jābūt tādai procentu likmei, kas IP laikā ir pieejama attiecīgajam eksportētājam. Tālāk ieinteresētās personas apgalvoja, ka, tā kā iekārtas, mehānismi un aprīkojums tika izmantots gan eksportam, gan vietējai pārdošanai domātā PET ražošanā, subsīdijas norma būtu jānosaka, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja kopējo apgrozījumu. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz šo shēmu abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka subsīdijas normas aprēķinā izmantotajai procentu likmei ir jābūt tādai procentu likmei, kas IP laikā ir pieejama attiecīgajam eksportētājam. Tālāk ieinteresētās personas apgalvoja, ka, tā kā iekārtas, mehānismi un aprīkojums tika izmantots gan eksportam, gan vietējai pārdošanai domātā PET ražošanā, subsīdijas norma būtu jānosaka, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja kopējo apgrozījumu.

| (55) | Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jāatzīmē, ka aprēķinā izmantotā procentu likme ir komerciālā procentu likme, ko IP laikā piemēroja Pakistānā saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas tīmekļa vietnē atrodamo informāciju. Šī likme ir tirgū dominējošā parastā kredītlikme. Attiecībā uz subsīdijas aprēķinā izmantoto saucēju jāatceras, ka shēmas izmantošanas priekšnoteikums ir importēto mehānismu uzstādīšana ražošanai atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai, kas ir tādu izejvielu beznodokļu importa sistēma, kurus izmanto tikai vēlākam produkcijas eksportam saskaņā ar ražošanas garantijas shēmu. Tādējādi subsīdijas summa (skaitītājs) jāattiecina uz eksporta apgrozījuma kopapjomu IP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem. Tādēļ visi šie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(55)

Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jāatzīmē, ka aprēķinā izmantotā procentu likme ir komerciālā procentu likme, ko IP laikā piemēroja Pakistānā saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas tīmekļa vietnē atrodamo informāciju. Šī likme ir tirgū dominējošā parastā kredītlikme. Attiecībā uz subsīdijas aprēķinā izmantoto saucēju jāatceras, ka shēmas izmantošanas priekšnoteikums ir importēto mehānismu uzstādīšana ražošanai atbilstīgi ražošanas garantijas shēmai, kas ir tādu izejvielu beznodokļu importa sistēma, kurus izmanto tikai vēlākam produkcijas eksportam saskaņā ar ražošanas garantijas shēmu. Tādējādi subsīdijas summa (skaitītājs) jāattiecina uz eksporta apgrozījuma kopapjomu IP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem. Tādēļ visi šie apgalvojumi bija jānoraida.

| (56) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 81. līdz 92. apsvērumā. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 81. līdz 92. apsvērumā.

III)   Tarifu aizsardzība PTA pirkumiem iekšējā tirgū

| (57) | PV apgalvoja, ka vietējā ražojuma PTA cena nav samazināta par 7,5 % salīdzinājumā ar starptautisko cenu un ka atmaksa tiek nodrošināta ne tikai par vietējā ražojuma PTA, bet arī par importēto PTA. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka shēma ļauj atmaksāt muitas nodokli gan vietējā iepirkuma, gan importa PTA, un tādējādi shēma nedod priekšroku vietēja ražojuma PTA iepirkumam. Tika apgalvots arī, ka tiesību akti neierobežo šīs shēmas pieejamību. |
| --- | --- |

(57)

PV apgalvoja, ka vietējā ražojuma PTA cena nav samazināta par 7,5 % salīdzinājumā ar starptautisko cenu un ka atmaksa tiek nodrošināta ne tikai par vietējā ražojuma PTA, bet arī par importēto PTA. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka shēma ļauj atmaksāt muitas nodokli gan vietējā iepirkuma, gan importa PTA, un tādējādi shēma nedod priekšroku vietēja ražojuma PTA iepirkumam. Tika apgalvots arī, ka tiesību akti neierobežo šīs shēmas pieejamību.

| (58) | Šie apgalvojumi bija jānoraida. Attiecībā uz šo tiek atzīmēts, ka šī shēma nodrošina finansiālu ieguldījumu tieša līdzekļu pārskaitījuma veidā, kas nozīmē nepārprotamu priekšrocību saņēmējam uzņēmumam. Analizējot PV sniegto informāciju, ir skaidrs, ka tiesīgs uzņēmums var: i) pirkt PTA iekšzemes tirgū un saņemt kompensējošu atbalstu 7,5 % apmērā no cenas, kas samaksāta par vietējā ražojuma PTA iegādi, vai ii) importēt PTA un saņemt piemērojamā muitas nodokļa (7,5 %) atmaksu par PTA importu. Tomēr pēdējā iespēja nav atļauta, ja atbilstīgais uzņēmums izmanto nodokļu atmaksas shēmu (piemēram, ražošanas garantijas shēmu) attiecībā uz PTA importu. No iepriekšminētā skaidri izriet, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs de jure bija spiests izmantot šo shēmu tikai vietējā ražojuma PTA iepirkumam, tā kā importa PTA tas paralēli lietoja ražošanas garantijas shēmu.
  Turklāt ir acīmredzami, ka pat gadījumos, kad atbilstīgais uzņēmums izmanto abas pieejamās shēmas iespējas (t. i., atsakoties no iespējas izmantot ražošanas garantijas ietvaros paredzēto nodokļu atmaksas shēmu), ir skaidrs, ka paredzamās atmaksas būtu atšķirīgas, jo vienā gadījumā likmi aprēķina par pilno iekšzemes rēķinā uzrādīto cenu, bet otrā gadījumā to aprēķina par deklarēto muitas vērtību, kas ne vienmēr ir pilnā rēķinā uzrādītā cena. Netika sniegti pārbaudāmi pierādījumi, kas apgāztu iepriekšminētos secinājumus. Visbeidzot, izmeklēšanā par apgalvojumu, ka shēmas pieejamība nav ierobežota, ir noteikts, ka attiecīgajos tiesību aktos skaidri nosauktas tiesīgās personas. Jebkurā gadījumā vietējā ražojuma PTA netiek noteikts nodoklis, tāpēc 7,5 % “atmaksa” ir tiešs līdzekļu pārskaitījums vai tipiska dotācija. Vienīgais veids, kā PET ražotājs var iegūt šo subsīdiju, t. i., dotāciju, ir iegādāties vietējā ražojuma PTA. No otras puses, jebkura muitas nodokļa “atmaksa” par importētu PTA ir atbrīvojums no parasti veicamā maksājuma, nevis tiešs līdzekļu pārskaitījums, tāpēc abas situācijas nav vienādas. |
| --- | --- |

(58)

Šie apgalvojumi bija jānoraida. Attiecībā uz šo tiek atzīmēts, ka šī shēma nodrošina finansiālu ieguldījumu tieša līdzekļu pārskaitījuma veidā, kas nozīmē nepārprotamu priekšrocību saņēmējam uzņēmumam. Analizējot PV sniegto informāciju, ir skaidrs, ka tiesīgs uzņēmums var: i) pirkt PTA iekšzemes tirgū un saņemt kompensējošu atbalstu 7,5 % apmērā no cenas, kas samaksāta par vietējā ražojuma PTA iegādi, vai ii) importēt PTA un saņemt piemērojamā muitas nodokļa (7,5 %) atmaksu par PTA importu. Tomēr pēdējā iespēja nav atļauta, ja atbilstīgais uzņēmums izmanto nodokļu atmaksas shēmu (piemēram, ražošanas garantijas shēmu) attiecībā uz PTA importu. No iepriekšminētā skaidri izriet, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs de jure bija spiests izmantot šo shēmu tikai vietējā ražojuma PTA iepirkumam, tā kā importa PTA tas paralēli lietoja ražošanas garantijas shēmu.

Turklāt ir acīmredzami, ka pat gadījumos, kad atbilstīgais uzņēmums izmanto abas pieejamās shēmas iespējas (t. i., atsakoties no iespējas izmantot ražošanas garantijas ietvaros paredzēto nodokļu atmaksas shēmu), ir skaidrs, ka paredzamās atmaksas būtu atšķirīgas, jo vienā gadījumā likmi aprēķina par pilno iekšzemes rēķinā uzrādīto cenu, bet otrā gadījumā to aprēķina par deklarēto muitas vērtību, kas ne vienmēr ir pilnā rēķinā uzrādītā cena. Netika sniegti pārbaudāmi pierādījumi, kas apgāztu iepriekšminētos secinājumus. Visbeidzot, izmeklēšanā par apgalvojumu, ka shēmas pieejamība nav ierobežota, ir noteikts, ka attiecīgajos tiesību aktos skaidri nosauktas tiesīgās personas. Jebkurā gadījumā vietējā ražojuma PTA netiek noteikts nodoklis, tāpēc 7,5 % “atmaksa” ir tiešs līdzekļu pārskaitījums vai tipiska dotācija. Vienīgais veids, kā PET ražotājs var iegūt šo subsīdiju, t. i., dotāciju, ir iegādāties vietējā ražojuma PTA. No otras puses, jebkura muitas nodokļa “atmaksa” par importētu PTA ir atbrīvojums no parasti veicamā maksājuma, nevis tiešs līdzekļu pārskaitījums, tāpēc abas situācijas nav vienādas.

| (59) | Tādējādi shēma nodrošina skaidru priekšrocību iekšzemes pircējam, t. i., PET ražotājam, veicot tiešu līdzekļu pārskaitījumu, un ir konkrēta pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka subsīdija ir atkarīga no iekšzemes preču prioritāra lietojuma salīdzinājumā ar importētām precēm, jo tikai iekšzemes preces ir tiesīgas saņemt tiešo dotāciju. Turklāt šo subsīdiju var uzskatīt arī par konkrētu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tiesību akti paši skaidri ierobežo šās shēmas pieejamību noteiktiem poliestera ražošanas nozares uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi shēma nodrošina skaidru priekšrocību iekšzemes pircējam, t. i., PET ražotājam, veicot tiešu līdzekļu pārskaitījumu, un ir konkrēta pamatregulas 4. panta 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka subsīdija ir atkarīga no iekšzemes preču prioritāra lietojuma salīdzinājumā ar importētām precēm, jo tikai iekšzemes preces ir tiesīgas saņemt tiešo dotāciju. Turklāt šo subsīdiju var uzskatīt arī par konkrētu pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tiesību akti paši skaidri ierobežo šās shēmas pieejamību noteiktiem poliestera ražošanas nozares uzņēmumiem.

| (60) | Attiecībā uz šo shēmu PV kopā ar piezīmēm par pagaidu regulu iesniedza valdības 2010. gada 28. jūnija rīkojumu, kurā teikts, ka ar 2010. gada 1. jūliju SRO Nr. 1045(I)/2008 ir atcelts. PV sniedza informāciju, ka šī norise nodrošinās to, ka PTA lietotājiem vairs nav vai nebūs pieejama atmaksa par iekšzemes tirgū pirktu vai importētu PTA. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz šo shēmu PV kopā ar piezīmēm par pagaidu regulu iesniedza valdības 2010. gada 28. jūnija rīkojumu, kurā teikts, ka ar 2010. gada 1. jūliju SRO Nr. 1045(I)/2008 ir atcelts. PV sniedza informāciju, ka šī norise nodrošinās to, ka PTA lietotājiem vairs nav vai nebūs pieejama atmaksa par iekšzemes tirgū pirktu vai importētu PTA.

| (61) | Turklāt sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja iesniegtais laikrakstu izgriezums par to pašu jautājumu, šķiet, liecina, ka PV nolēmusi atcelt uz šo shēmu attiecināmo regulējumu, lai šajā ziņā nodrošinātu Pakistānas atbilstību starptautiskajiem standartiem. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apliecināja PV sniegto informāciju ar datiem, kas apstiprina, ka no 2010. gada 1. jūlija vairs nav iespējams saņemt attiecīgo dotāciju, pērkot vietējā ražojuma PTA. Šajā sakarā tiek atgādināts, ka saskaņā ar pamatregulas 15. pantu nekādi pasākumi netiek piemēroti, ja subsīdija tiek atcelta vai ja tiek pierādīts, ka subsīdija vairs nedod nekādu priekšrocību attiecīgajiem eksportētājiem. No iepriekšminētās informācijas ir acīmredzams, ka Pakistāna būtībā piekrīt, ka pagaidu regulā pasvītrotie punkti attiecībā uz šo shēmu noteica koriģējošas rīcības nepieciešamību no Pakistānas puses, ka PV ir pārtraukusi shēmas darbību un ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs nesaņem ar šo shēmu saistītās priekšrocības. Šādos apstākļos uzskatāms, ka pamatregulas 15. pantā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti un par šo shēmu tādējādi kompensācijas maksājumi nepienākas. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja iesniegtais laikrakstu izgriezums par to pašu jautājumu, šķiet, liecina, ka PV nolēmusi atcelt uz šo shēmu attiecināmo regulējumu, lai šajā ziņā nodrošinātu Pakistānas atbilstību starptautiskajiem standartiem. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apliecināja PV sniegto informāciju ar datiem, kas apstiprina, ka no 2010. gada 1. jūlija vairs nav iespējams saņemt attiecīgo dotāciju, pērkot vietējā ražojuma PTA. Šajā sakarā tiek atgādināts, ka saskaņā ar pamatregulas 15. pantu nekādi pasākumi netiek piemēroti, ja subsīdija tiek atcelta vai ja tiek pierādīts, ka subsīdija vairs nedod nekādu priekšrocību attiecīgajiem eksportētājiem. No iepriekšminētās informācijas ir acīmredzams, ka Pakistāna būtībā piekrīt, ka pagaidu regulā pasvītrotie punkti attiecībā uz šo shēmu noteica koriģējošas rīcības nepieciešamību no Pakistānas puses, ka PV ir pārtraukusi shēmas darbību un ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs nesaņem ar šo shēmu saistītās priekšrocības. Šādos apstākļos uzskatāms, ka pamatregulas 15. pantā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti un par šo shēmu tādējādi kompensācijas maksājumi nepienākas.

| (62) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 93. līdz 105. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 58. līdz 61. apsvērumu. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 93. līdz 105. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 58. līdz 61. apsvērumu.

IV)   Galīgā nodokļa režīms (GNR)

| (63) | Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka šī shēma uzskatāma par atšķirīgu nodokļu sistēmu un tāpēc par to nebūtu jāprasa kompensācijas maksājumi, ņemot vērā to, ka Pakistānai nodokļu jomā ir suverenitāte un ka tā var izvēlēties piemērot tādu nodokļu sistēmu, kādu tā vēlas. Tika apgalvots arī, ka GNR nenozīmē nekādu finanšu ieguldījumu kādā uzņēmumā un ka Pakistānā pastāv vispārējs nodokļu noteikums (nodokļa ieturēšana 1 % apmērā, kad tiek gūti ienākumi ārvalstu valūtā), kas darbojas saskaņā ar atšķirīgu koncepciju un uz atšķirīgiem pamatiem salīdzinājumā ar normālo nodokļu režīmu (NNR), kas piemēro 35 % nodokli par iekšzemē gūtiem ienākumiem. Saskaņā ar šo personu teikto nav iespējams noteikt, kura no abām sistēmām ir izdevīgāka, un tādējādi GNR nerada nesaņemtus ieņēmumus vai situāciju, kad netiek iekasēti citā gadījumā valstij pienākošies ieņēmumi. |
| --- | --- |

(63)

Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka šī shēma uzskatāma par atšķirīgu nodokļu sistēmu un tāpēc par to nebūtu jāprasa kompensācijas maksājumi, ņemot vērā to, ka Pakistānai nodokļu jomā ir suverenitāte un ka tā var izvēlēties piemērot tādu nodokļu sistēmu, kādu tā vēlas. Tika apgalvots arī, ka GNR nenozīmē nekādu finanšu ieguldījumu kādā uzņēmumā un ka Pakistānā pastāv vispārējs nodokļu noteikums (nodokļa ieturēšana 1 % apmērā, kad tiek gūti ienākumi ārvalstu valūtā), kas darbojas saskaņā ar atšķirīgu koncepciju un uz atšķirīgiem pamatiem salīdzinājumā ar normālo nodokļu režīmu (NNR), kas piemēro 35 % nodokli par iekšzemē gūtiem ienākumiem. Saskaņā ar šo personu teikto nav iespējams noteikt, kura no abām sistēmām ir izdevīgāka, un tādējādi GNR nerada nesaņemtus ieņēmumus vai situāciju, kad netiek iekasēti citā gadījumā valstij pienākošies ieņēmumi.

| (64) | Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jāatzīmē, ka netiek apšaubīta Pakistānas suverenitāte, bet gan iespējamās subsīdijas, kas piešķirtas noteiktiem ražotājiem eksportētājiem. Turklāt jāatceras, ka eksporta peļņai nodokli nosaka atšķirīgi, nekā tas ir peļņai, ko gūst no pārdošanas iekšzemes tirgū. Ciktāl šī nodokļu režīma rezultātā eksporta peļņai tiek noteikta mazāka nodokļa likme salīdzinājumā ar peļņu, ko gūst no pārdošanas iekšzemes tirgū, šī shēma ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. punkta nozīmē. Subsīdija ir valsts nesaņemto ieņēmumu veidā un nodrošina priekšrocību saņēmējam uzņēmumam. Tā ir arī konkrēta subsīdija 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jāatzīmē, ka netiek apšaubīta Pakistānas suverenitāte, bet gan iespējamās subsīdijas, kas piešķirtas noteiktiem ražotājiem eksportētājiem. Turklāt jāatceras, ka eksporta peļņai nodokli nosaka atšķirīgi, nekā tas ir peļņai, ko gūst no pārdošanas iekšzemes tirgū. Ciktāl šī nodokļu režīma rezultātā eksporta peļņai tiek noteikta mazāka nodokļa likme salīdzinājumā ar peļņu, ko gūst no pārdošanas iekšzemes tirgū, šī shēma ir uzskatāma par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. punkta nozīmē. Subsīdija ir valsts nesaņemto ieņēmumu veidā un nodrošina priekšrocību saņēmējam uzņēmumam. Tā ir arī konkrēta subsīdija 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tā ir atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (65) | Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs nodrošināja vairākus aprēķinus, kas veikti Excel formātā par 2008. un 2009. gadu, kā arī nodokļa pieprasījuma paziņojumu un ienākuma nodokļa komisāra vietnieka izdotu novērtējuma rīkojumu, kurš koriģēja atsevišķus uzņēmuma 2008. gada ienākuma nodokļa deklarācijā iekļautos skaitļus. PV apstiprināja sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja apgalvojumus, uzsverot, ka iesniegtie aprēķini pierāda to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs saskaņā ar GNR ir samaksājis lielāku nodokli, nekā tas būtu maksājis NNR piemērošanas gadījumā. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs nodrošināja vairākus aprēķinus, kas veikti Excel formātā par 2008. un 2009. gadu, kā arī nodokļa pieprasījuma paziņojumu un ienākuma nodokļa komisāra vietnieka izdotu novērtējuma rīkojumu, kurš koriģēja atsevišķus uzņēmuma 2008. gada ienākuma nodokļa deklarācijā iekļautos skaitļus. PV apstiprināja sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja apgalvojumus, uzsverot, ka iesniegtie aprēķini pierāda to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs saskaņā ar GNR ir samaksājis lielāku nodokli, nekā tas būtu maksājis NNR piemērošanas gadījumā.

| (66) | Šie argumenti bija jānoraida. Pirmkārt, iesniegtie aprēķini nav daļa no uzņēmuma ienākuma nodokļa deklarācijas vai cita oficiāla nodokļu iestādes dokumenta. Tādējādi nav pārbaudāmu pierādījumu, ka tie precīzi atspoguļo sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja ienākuma nodokļa saistības. |
| --- | --- |

(66)

Šie argumenti bija jānoraida. Pirmkārt, iesniegtie aprēķini nav daļa no uzņēmuma ienākuma nodokļa deklarācijas vai cita oficiāla nodokļu iestādes dokumenta. Tādējādi nav pārbaudāmu pierādījumu, ka tie precīzi atspoguļo sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja ienākuma nodokļa saistības.

| (67) | Otrkārt, iesniegto oficiālo nodokļa dokumentu (nodokļa pieprasījuma paziņojuma un novērtējuma rīkojuma) analīze nekādā veidā neapstiprina ieinteresēto personu apgalvojumus par atšķirīgos nodokļa režīmos maksājamā nodokļa apmēru. |
| --- | --- |

(67)

Otrkārt, iesniegto oficiālo nodokļa dokumentu (nodokļa pieprasījuma paziņojuma un novērtējuma rīkojuma) analīze nekādā veidā neapstiprina ieinteresēto personu apgalvojumus par atšķirīgos nodokļa režīmos maksājamā nodokļa apmēru.

| (68) | Attiecībā uz iesniegto dokumentāciju par 2008. gadu ieinteresētajām personām nav izdevies parādīt, kā norādītās summas var precīzi saskanēt ar uzņēmuma 2008. gada ienākuma nodokļa deklarāciju un attiecīgo nodokļu iestāžu vēlāk izdotajiem diviem dokumentiem. Šie dokumenti, šķiet, apliecina to, ka uzņēmumam tiek prasīts maksāt ienākuma nodokļa summu par tā iekšzemē gūtajiem ienākumiem. Tomēr no iesniegtās informācijas nepavisam nav skaidrs, vai šī nodokļa summa (vai kāda cita nodokļa summa) ir faktiski samaksāta, vai uzņēmums ir iesniedzis apelāciju par iepriekšminēto nodokļa paziņojumu. Nav arī skaidrs, kā Excel aprēķinos uzrādītās summas varētu sakrist ar uzņēmuma ienākuma nodokļa deklarāciju vai ar nodokļu iestādes aprēķina rīkojumu. Jebkurā gadījumā, pat ja pieņem, ka nodokļa samaksas pieprasījuma paziņojumā prasītā summa ir samaksāta, tas nemainītu secinājumu, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ir samaksājis mazāku nodokli, nekā tas būtu maksājis, ja eksporta ienākumiem piemērotu 35 % likmi. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz iesniegto dokumentāciju par 2008. gadu ieinteresētajām personām nav izdevies parādīt, kā norādītās summas var precīzi saskanēt ar uzņēmuma 2008. gada ienākuma nodokļa deklarāciju un attiecīgo nodokļu iestāžu vēlāk izdotajiem diviem dokumentiem. Šie dokumenti, šķiet, apliecina to, ka uzņēmumam tiek prasīts maksāt ienākuma nodokļa summu par tā iekšzemē gūtajiem ienākumiem. Tomēr no iesniegtās informācijas nepavisam nav skaidrs, vai šī nodokļa summa (vai kāda cita nodokļa summa) ir faktiski samaksāta, vai uzņēmums ir iesniedzis apelāciju par iepriekšminēto nodokļa paziņojumu. Nav arī skaidrs, kā Excel aprēķinos uzrādītās summas varētu sakrist ar uzņēmuma ienākuma nodokļa deklarāciju vai ar nodokļu iestādes aprēķina rīkojumu. Jebkurā gadījumā, pat ja pieņem, ka nodokļa samaksas pieprasījuma paziņojumā prasītā summa ir samaksāta, tas nemainītu secinājumu, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ir samaksājis mazāku nodokli, nekā tas būtu maksājis, ja eksporta ienākumiem piemērotu 35 % likmi.

| (69) | Attiecībā uz iesniegto dokumentāciju par 2009. gadu tiek atzīmēts, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja 2009. gada ienākuma nodokļa deklarāciju. Tā vietā, lai iesniegtu oficiālās nodokļa deklarācijas un ienākuma pārskatus, kā pierādījums iesniegts Excel aprēķins. Šāda veida informācija acīmredzami nav pārbaudāma un nevar apstiprināt apgalvojumus, kas izteikti saistībā ar norisēm ienākuma nodokļa jomā, kas notikušas pēc IP. Tāpēc jāatzīmē, ka PV un/vai sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs, izpildot pamatregulas 19. panta attiecīgos noteikumus, var pieprasīt pasākumu starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz iesniegto dokumentāciju par 2009. gadu tiek atzīmēts, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja 2009. gada ienākuma nodokļa deklarāciju. Tā vietā, lai iesniegtu oficiālās nodokļa deklarācijas un ienākuma pārskatus, kā pierādījums iesniegts Excel aprēķins. Šāda veida informācija acīmredzami nav pārbaudāma un nevar apstiprināt apgalvojumus, kas izteikti saistībā ar norisēm ienākuma nodokļa jomā, kas notikušas pēc IP. Tāpēc jāatzīmē, ka PV un/vai sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs, izpildot pamatregulas 19. panta attiecīgos noteikumus, var pieprasīt pasākumu starpposma pārskatīšanu.

| (70) | Tomēr, aprēķinot subsīdijas summu atbilstoši GNR, tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta ienākumos, kas uzrādīti uzņēmuma 2008. gada ienākuma nodokļa deklarācijā. Tā tika attiecīgi labota. Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, ir 1,97 % (1,95 % vietā). |
| --- | --- |

(70)

Tomēr, aprēķinot subsīdijas summu atbilstoši GNR, tika konstatēta pārrakstīšanās kļūda sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta ienākumos, kas uzrādīti uzņēmuma 2008. gada ienākuma nodokļa deklarācijā. Tā tika attiecīgi labota. Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, ir 1,97 % (1,95 % vietā).

| (71) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 106. līdz 116. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 70. apsvērumu. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 106. līdz 116. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 70. apsvērumu.

V)   Eksporta ilgtermiņa fiksētās likmes finansēšanas shēma (LTF-EOP)

| (72) | Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka procentu likmei, ko izmanto šīs finansēšanas shēmas subsīdijas normas aprēķinā, jābūt procentu likmei, kas bija pieejama laikā, kad ražotājs eksportētājs veica pārrunas par fiksētas likmes finansējumu, t. i., 2004. līdz 2005. gada likmei. Turklāt pagaidu subsīdijas normas aprēķinā izmantotajam saucējam būtu jābūt uzņēmuma kopējam apgrozījumam, nevis kopējam eksporta apgrozījumam, ņemot vērā to, ka to pašu ražošanas aprīkojumu, ko finansē LTF-EOP, izmanto gan iekšzemes tirgum, gan eksportam domāto preču ražošanā. |
| --- | --- |

(72)

Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka procentu likmei, ko izmanto šīs finansēšanas shēmas subsīdijas normas aprēķinā, jābūt procentu likmei, kas bija pieejama laikā, kad ražotājs eksportētājs veica pārrunas par fiksētas likmes finansējumu, t. i., 2004. līdz 2005. gada likmei. Turklāt pagaidu subsīdijas normas aprēķinā izmantotajam saucējam būtu jābūt uzņēmuma kopējam apgrozījumam, nevis kopējam eksporta apgrozījumam, ņemot vērā to, ka to pašu ražošanas aprīkojumu, ko finansē LTF-EOP, izmanto gan iekšzemes tirgum, gan eksportam domāto preču ražošanā.

| (73) | Šie apgalvojumi bija jānoraida. Pirmkārt, jāpaskaidro, ka aprēķinā izmantotā likme ir komerciālā procentu likme, kas Pakistānā bija pārsvarā IP laikā, kā liecina Pakistānas Valsts bankas tīmekļa vietnē pieejamā informācija. 2004./2005. gadā apspriesto finansējumu attiecīgais eksportētājs bija izņēmis vairākās daļās. Aprēķinot subsīdijas summu, tika izmantota IP laikā izņemtā kredīta summa. Pārbaudot, kādas priekšrocības konkrētajā IP laikā persona ir guvusi, IP laikā tirgū dominējošā piemērojamā komerciālā kredītlikme parasti tiek salīdzināta ar samaksāto IP saņemtā aizdevuma likmi, un tā tas bija šajā gadījumā. Attiecībā uz subsīdijas aprēķinā izmantoto saucēju jāatceras, ka shēmas izmantošanas priekšnoteikums ir, ka uzņēmums tieši vai netieši eksportē vismaz 50 % no tā gada ražošanas apjoma. Tādējādi subsīdijas summa (skaitītājs) jāsadala uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(73)

Šie apgalvojumi bija jānoraida. Pirmkārt, jāpaskaidro, ka aprēķinā izmantotā likme ir komerciālā procentu likme, kas Pakistānā bija pārsvarā IP laikā, kā liecina Pakistānas Valsts bankas tīmekļa vietnē pieejamā informācija. 2004./2005. gadā apspriesto finansējumu attiecīgais eksportētājs bija izņēmis vairākās daļās. Aprēķinot subsīdijas summu, tika izmantota IP laikā izņemtā kredīta summa. Pārbaudot, kādas priekšrocības konkrētajā IP laikā persona ir guvusi, IP laikā tirgū dominējošā piemērojamā komerciālā kredītlikme parasti tiek salīdzināta ar samaksāto IP saņemtā aizdevuma likmi, un tā tas bija šajā gadījumā. Attiecībā uz subsīdijas aprēķinā izmantoto saucēju jāatceras, ka shēmas izmantošanas priekšnoteikums ir, ka uzņēmums tieši vai netieši eksportē vismaz 50 % no tā gada ražošanas apjoma. Tādējādi subsīdijas summa (skaitītājs) jāsadala uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu IP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (74) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 117. līdz 133. apsvērumā. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 117. līdz 133. apsvērumā.

VI)   Pakistānas Valsts bankas Eksporta finansēšanas shēma (EFS)

| (75) | Pakistānas valdība iesniedza informāciju, ka PET nozare ar Pakistānas Valsts bankas 2010. gada 28. jūnija lēmumu ir izslēgta no šīs shēmas. Tādējādi tika apgalvots, ka šī shēma atbilst pamatregulas 15. pantam un ka Komisijai nevajadzētu prasīt kompensāciju, jo ir pierādīts, ka subsīdija ir atcelta. Šajā sakarā sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas (PVB) 2010. gada 28. jūnija apkārtrakstu Nr. 09 (2010. gads) uzņēmums ir pilnībā atmaksājis EFS finansējuma summas un attiecībā pret EFS 2010. gada 30. jūnijā nav neatmaksātu summu. |
| --- | --- |

(75)

Pakistānas valdība iesniedza informāciju, ka PET nozare ar Pakistānas Valsts bankas 2010. gada 28. jūnija lēmumu ir izslēgta no šīs shēmas. Tādējādi tika apgalvots, ka šī shēma atbilst pamatregulas 15. pantam un ka Komisijai nevajadzētu prasīt kompensāciju, jo ir pierādīts, ka subsīdija ir atcelta. Šajā sakarā sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas (PVB) 2010. gada 28. jūnija apkārtrakstu Nr. 09 (2010. gads) uzņēmums ir pilnībā atmaksājis EFS finansējuma summas un attiecībā pret EFS 2010. gada 30. jūnijā nav neatmaksātu summu.

| (76) | Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek atgādināts, ka pamatregulas 15. pants nosaka, ka nekādi pasākumi netiek piemēroti, ja subsīdija tiek atcelta vai ja tiek pierādīts, ka subsīdija vairs nedod nekādu priekšrocību attiecīgajam eksportētājam. Attiecībā uz iesniegto dokumentāciju saistībā ar EFS mehānismu tiek atzīmēts, ka Pakistānas Valsts bankas lēmums tiešām nosaka, ka šajā shēmā bankas nevar pieļaut finansēšanas mehānismu piemērošanu PET. Attiecīgajā tekstā arī teikts, ka esošie eksportētājiem pieejamie mehānismi paliks spēkā līdz attiecīgo aizdevumu atmaksas termiņam, bet uzņēmumu eksporta rezultātus ņems vērā saistībā ar uzņēmumu aizņēmumiem 2009.–2010. gadā un tiesībām līdz 2011. gadam.
  Attiecībā uz šiem punktiem PV, nodrošinot nepieciešamo dokumentāciju, sniedza skaidrojumu, ka uzņēmumiem, kam šajā shēmā Pakistānas 2009.–2010. finanšu gadā (t. i., līdz 2010. gada 30. jūnijam) nav īstermiņa aizdevumu, nav tiesību pārejas periodā līdz 2011. gadam saņemt nekādas priekšrocības. Attiecībā uz apgalvojumu, ka sadarbībā iesaistītajam ražotājam eksportētājam nav neatmaksāta EFS finansējuma, tiek atzīmēts, ka šo apgalvojumu apstiprinājusi virkne pieradījumu, ko sniegušas attiecīgās bankas, kā arī uzņēmuma zvērinātais grāmatvedis. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka ieinteresētās personas ir varējušas pierādīt, ka EFS shēma vairs nedod nekādu priekšrocību iesaistītajam eksportētājam. Tādējādi ir izpildīti pamatregulas 15. pantā izklāstītie nosacījumi, un apgalvojumi tika uzskatīti par pamatotiem. Tādēļ secināja, ka par šo shēmu nav pieprasāms kompensācijas maksājums. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek atgādināts, ka pamatregulas 15. pants nosaka, ka nekādi pasākumi netiek piemēroti, ja subsīdija tiek atcelta vai ja tiek pierādīts, ka subsīdija vairs nedod nekādu priekšrocību attiecīgajam eksportētājam. Attiecībā uz iesniegto dokumentāciju saistībā ar EFS mehānismu tiek atzīmēts, ka Pakistānas Valsts bankas lēmums tiešām nosaka, ka šajā shēmā bankas nevar pieļaut finansēšanas mehānismu piemērošanu PET. Attiecīgajā tekstā arī teikts, ka esošie eksportētājiem pieejamie mehānismi paliks spēkā līdz attiecīgo aizdevumu atmaksas termiņam, bet uzņēmumu eksporta rezultātus ņems vērā saistībā ar uzņēmumu aizņēmumiem 2009.–2010. gadā un tiesībām līdz 2011. gadam.

Attiecībā uz šiem punktiem PV, nodrošinot nepieciešamo dokumentāciju, sniedza skaidrojumu, ka uzņēmumiem, kam šajā shēmā Pakistānas 2009.–2010. finanšu gadā (t. i., līdz 2010. gada 30. jūnijam) nav īstermiņa aizdevumu, nav tiesību pārejas periodā līdz 2011. gadam saņemt nekādas priekšrocības. Attiecībā uz apgalvojumu, ka sadarbībā iesaistītajam ražotājam eksportētājam nav neatmaksāta EFS finansējuma, tiek atzīmēts, ka šo apgalvojumu apstiprinājusi virkne pieradījumu, ko sniegušas attiecīgās bankas, kā arī uzņēmuma zvērinātais grāmatvedis. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka ieinteresētās personas ir varējušas pierādīt, ka EFS shēma vairs nedod nekādu priekšrocību iesaistītajam eksportētājam. Tādējādi ir izpildīti pamatregulas 15. pantā izklāstītie nosacījumi, un apgalvojumi tika uzskatīti par pamatotiem. Tādēļ secināja, ka par šo shēmu nav pieprasāms kompensācijas maksājums.

| (77) | Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka procentu likmei, ko izmanto šīs subsīdijas normas aprēķinā, jābūt īstermiņa procentu likmei, kas uzņēmumam pieejama IP laikā. Tika arī apgalvots, ka iegūto finansējumu izmanto, lai segtu uzņēmuma apgrozāmo līdzekļu vispārējās finansēšanas vajadzības gan attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū, gan eksportu, un kā saucējs subsīdijas normas aprēķinā būtu jāizmanto uzņēmuma kopējais apgrozījums. |
| --- | --- |

(77)

Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka procentu likmei, ko izmanto šīs subsīdijas normas aprēķinā, jābūt īstermiņa procentu likmei, kas uzņēmumam pieejama IP laikā. Tika arī apgalvots, ka iegūto finansējumu izmanto, lai segtu uzņēmuma apgrozāmo līdzekļu vispārējās finansēšanas vajadzības gan attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū, gan eksportu, un kā saucējs subsīdijas normas aprēķinā būtu jāizmanto uzņēmuma kopējais apgrozījums.

| (78) | Šie apgalvojumi bija jānoraida. Tiek atgādināts, ka aprēķinā izmantotā likme ir komerciālā procentu likme, kas IP laikā tika piemērota Pakistānā, saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas tīmekļa vietnē pieejamo informāciju. Šī likme ir tirgū dominējošā parastā kredītlikme. Attiecībā uz subsīdijas aprēķinā izmantoto saucēju tiek atzīmēts, ka shēmas izmantošanas priekšnosacījums ir vai nu konkrētu eksporta darījumu izpilde, vai kopējie eksporta rezultāti. Tādējādi subsīdijas summa (skaitītājs) jāsadala uz eksporta kopējo apgrozījumu IP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(78)

Šie apgalvojumi bija jānoraida. Tiek atgādināts, ka aprēķinā izmantotā likme ir komerciālā procentu likme, kas IP laikā tika piemērota Pakistānā, saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas tīmekļa vietnē pieejamo informāciju. Šī likme ir tirgū dominējošā parastā kredītlikme. Attiecībā uz subsīdijas aprēķinā izmantoto saucēju tiek atzīmēts, ka shēmas izmantošanas priekšnosacījums ir vai nu konkrētu eksporta darījumu izpilde, vai kopējie eksporta rezultāti. Tādējādi subsīdijas summa (skaitītājs) jāsadala uz eksporta kopējo apgrozījumu IP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem.

| (79) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 134. līdz 148. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 75. līdz 78. apsvērumu. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un tā kā nav citu būtisku piezīmju, ar šo apstiprina secinājumus par šo shēmu, kas izklāstīti pagaidu regulas 134. līdz 148. apsvērumā un mainīti ar šīs regulas 75. līdz 78. apsvērumu.

VII)   Finansējums saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25

| (80) | Abas ieinteresētās personas sniedza informāciju, ka Pakistānas Valsts banka neveic intervenci šajā shēmā, ka komercbankas nodrošina finansējumu ārvalstu valūtā bez izdevīgākām procentu likmēm un ka shēma nav atkarīga no eksporta rezultātiem, jo to var izmantot gan eksportētāji, gan importētāji. |
| --- | --- |

(80)

Abas ieinteresētās personas sniedza informāciju, ka Pakistānas Valsts banka neveic intervenci šajā shēmā, ka komercbankas nodrošina finansējumu ārvalstu valūtā bez izdevīgākām procentu likmēm un ka shēma nav atkarīga no eksporta rezultātiem, jo to var izmantot gan eksportētāji, gan importētāji.

| (81) | Iesniegtie argumenti tika analizēti, ņemot vērā attiecīgos juridiskos noteikumus un shēmas praktisko īstenošanu, un tika konstatēts, ka tie ir pamatoti. Tādēļ secināja, ka par šo shēmu nevar prasīt kompensācijas maksājumu. Ņemot vērā to, ka par shēmu saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25 netiks prasīts kompensācijas maksājums, nav vajadzības atbildēt uz attiecīgajām piezīmēm par pausto informāciju. |
| --- | --- |

(81)

Iesniegtie argumenti tika analizēti, ņemot vērā attiecīgos juridiskos noteikumus un shēmas praktisko īstenošanu, un tika konstatēts, ka tie ir pamatoti. Tādēļ secināja, ka par šo shēmu nevar prasīt kompensācijas maksājumu. Ņemot vērā to, ka par shēmu saskaņā ar Pakistānas Valsts bankas F.E. Apkārtrakstu Nr. 25 netiks prasīts kompensācijas maksājums, nav vajadzības atbildēt uz attiecīgajām piezīmēm par pausto informāciju.

3.2.3.   Kompensējamu subsīdiju apmērs

| (82) | Ņemot vērā iepriekšminēto, saskaņā ar pamatregulu galīgais ad valorem izteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms vienīgajam sadarbībā iesaistītajam Pakistānas ražotājam eksportētājam ir 5,15 %. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā iepriekšminēto, saskaņā ar pamatregulu galīgais ad valorem izteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms vienīgajam sadarbībā iesaistītajam Pakistānas ražotājam eksportētājam ir 5,15 %.

3.3.   Apvienotie Arābu Emirāti (AAE)

3.3.1.   Ievads

| (83) | AAE valdība (AAEV) un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par šādām shēmām, kam saskaņā ar pagaidu regulu paredzēts kompensācijas maksājums:






  I) | 1979. gada Federālais likums Nr. 1; |
| --- | --- | --- |

(83)

AAE valdība (AAEV) un sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par šādām shēmām, kam saskaņā ar pagaidu regulu paredzēts kompensācijas maksājums:

I)

1979. gada Federālais likums Nr. 1;

| II) | Brīvās tirdzniecības zona (BTZ). |
| --- | --- |

II)

Brīvās tirdzniecības zona (BTZ).

3.3.2.   Konkrētās shēmas

I)   1979. gada Federālais likums Nr. 1

| (84) | AAEV sniedza informāciju, ka shēma saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 ir plaši un horizontāli pieejama visām ražošanas nozarēm un uzņēmumiem AAE un to piešķir bez izņēmumiem. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs sniedza informāciju, ka saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 izsniegtā licence ir priekšnoteikums pastāvēšanai un darbībai AAE. |
| --- | --- |

(84)

AAEV sniedza informāciju, ka shēma saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 ir plaši un horizontāli pieejama visām ražošanas nozarēm un uzņēmumiem AAE un to piešķir bez izņēmumiem. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs sniedza informāciju, ka saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 izsniegtā licence ir priekšnoteikums pastāvēšanai un darbībai AAE.

| (85) | Attiecībā uz iepriekšminēto tiek atzīmēts, ka izmeklēšanā noteica, ka ražošanas uzņēmumi AAE var darboties ar dažādu veidu licencēm. Patiešām papildus licencei, kas piešķirta saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1, ražošanas uzņēmums var darboties ar licenci, ko izdevušas reģionālās varas iestādes konkrētajā emirātā, kurā tas veic uzņēmējdarbību. Tā ir noticis sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja gadījumā, kuram ir Rāselhaimas emirāta valdības izdota licence. Turklāt ražošanas uzņēmums varētu darboties brīvās tirdzniecības zonā, kurā saskaņā ar iepriekšminēto likumu nav nepieciešama licence. Tādējādi nav pareizi teikt, ka visi ražošanas uzņēmumi AAE darbojas saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Tāpēc nav pierādīts, ka shēmas piešķiršana ir automātiska, un attiecīgais apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz iepriekšminēto tiek atzīmēts, ka izmeklēšanā noteica, ka ražošanas uzņēmumi AAE var darboties ar dažādu veidu licencēm. Patiešām papildus licencei, kas piešķirta saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1, ražošanas uzņēmums var darboties ar licenci, ko izdevušas reģionālās varas iestādes konkrētajā emirātā, kurā tas veic uzņēmējdarbību. Tā ir noticis sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja gadījumā, kuram ir Rāselhaimas emirāta valdības izdota licence. Turklāt ražošanas uzņēmums varētu darboties brīvās tirdzniecības zonā, kurā saskaņā ar iepriekšminēto likumu nav nepieciešama licence. Tādējādi nav pareizi teikt, ka visi ražošanas uzņēmumi AAE darbojas saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Tāpēc nav pierādīts, ka shēmas piešķiršana ir automātiska, un attiecīgais apgalvojums ir jānoraida.

| (86) | Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka likumā nodrošinātās prasības ir tikai nepieciešamie priekšnosacījumi, lai jebkurš ražošanas projekts darbotos valstī, nevis iegūtu atbrīvojumu no muitas nodokļa maksājuma, un tādējādi Komisijas analīze, kas pagaidu regulā veikta par Federālā likuma Nr. 1 12., 13. un 21. pantu, ir kļūdaina. AAEV sniedza arī informāciju, ka attiecībā uz 13. pantu termins “ņemt vērā” likuma arābu valodas redakcijā nenozīmē obligātu prasību. AAEV arī apgalvoja, ka minētā likuma 11. un 12. pantu nekad nepiemēro praksē, jo Tehniskā komiteja, kas atbild par pieteikumu ieteikšanu ministram, tā arī nav izveidota. Tika arī sniegta informācija, ka Rūpniecības attīstības departamenta lomu nosaka ministrijas izdotā Elektroniskās rūpniecības sistēmas lietošanas rokasgrāmata, kā minēts pagaidu regulas 173. apsvērumā. |
| --- | --- |

(86)

Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka likumā nodrošinātās prasības ir tikai nepieciešamie priekšnosacījumi, lai jebkurš ražošanas projekts darbotos valstī, nevis iegūtu atbrīvojumu no muitas nodokļa maksājuma, un tādējādi Komisijas analīze, kas pagaidu regulā veikta par Federālā likuma Nr. 1 12., 13. un 21. pantu, ir kļūdaina. AAEV sniedza arī informāciju, ka attiecībā uz 13. pantu termins “ņemt vērā” likuma arābu valodas redakcijā nenozīmē obligātu prasību. AAEV arī apgalvoja, ka minētā likuma 11. un 12. pantu nekad nepiemēro praksē, jo Tehniskā komiteja, kas atbild par pieteikumu ieteikšanu ministram, tā arī nav izveidota. Tika arī sniegta informācija, ka Rūpniecības attīstības departamenta lomu nosaka ministrijas izdotā Elektroniskās rūpniecības sistēmas lietošanas rokasgrāmata, kā minēts pagaidu regulas 173. apsvērumā.

| (87) | Šie apgalvojumi bija jānoraida. Tiek atzīmēts, ka likuma 13. un 21. pants veido daļu no pakāpeniskā procesa, kas paredzēts rūpnieciskās licences analīzē saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Attiecībā uz 11. un 12. pantu tiek atzīmēts, ka šie panti nosaka tās valsts varas iestādes dažādu struktūru lomu un pienākumus, kas izdod rūpniecisko licenci saskaņā 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Tas, ka struktūra nav izveidota, lai gan to paredz tiesību akti, un iestāde atbild par i) Rūpnieciskās attīstības departamenta ieguldījuma novērtēšanu un ii) ieteikumu sniegšanu ministram par pieteikumu apstiprināšanu vai noraidīšanu, apstiprina, ka tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, praksē netiek ievēroti, un tādējādi nav juridiskas noteiktības par to, kā subsīdija tiek piešķirta. Turklāt AAEV apgalvojums par Tehnisko komiteju faktiski ir pretrunā iepriekšējiem apgalvojumiem, saskaņā ar kuriem ministrs prasījis šai komitejai sniegt piezīmes par iespējamu likuma pārskatīšanu. Attiecībā uz jēdziena “ņemts vērā” definīciju Federālā likuma 13. pantā tiek atzīmēts, ka angļu valodas redakcija ir vienīgais teksts, ko AAEV iesniedza izmeklēšanas laikā. Turklāt tikai pēc provizorisko secinājumu atklāšanas tika sniegta informācija, ka angļu un arābu valodas tekstos definīcijas, iespējams, atšķiras. Tas, ka divas teksta versijas rada šaubas par atbilstības kritēriju noteiktu daļu, jau atkal skaidri liecina par juridiskās noteiktības trūkumu attiecībā uz kritērijiem un nosacījumiem, kas nosaka tiesības saņemt subsīdiju. Attiecībā uz Rūpnieciskās attīstības departamenta lomu tiek atzīmēts, ka netika sniegta jauna informācija, kas varētu atspēkot izmeklēšanas secinājumus. |
| --- | --- |

(87)

Šie apgalvojumi bija jānoraida. Tiek atzīmēts, ka likuma 13. un 21. pants veido daļu no pakāpeniskā procesa, kas paredzēts rūpnieciskās licences analīzē saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Attiecībā uz 11. un 12. pantu tiek atzīmēts, ka šie panti nosaka tās valsts varas iestādes dažādu struktūru lomu un pienākumus, kas izdod rūpniecisko licenci saskaņā 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Tas, ka struktūra nav izveidota, lai gan to paredz tiesību akti, un iestāde atbild par i) Rūpnieciskās attīstības departamenta ieguldījuma novērtēšanu un ii) ieteikumu sniegšanu ministram par pieteikumu apstiprināšanu vai noraidīšanu, apstiprina, ka tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, praksē netiek ievēroti, un tādējādi nav juridiskas noteiktības par to, kā subsīdija tiek piešķirta. Turklāt AAEV apgalvojums par Tehnisko komiteju faktiski ir pretrunā iepriekšējiem apgalvojumiem, saskaņā ar kuriem ministrs prasījis šai komitejai sniegt piezīmes par iespējamu likuma pārskatīšanu. Attiecībā uz jēdziena “ņemts vērā” definīciju Federālā likuma 13. pantā tiek atzīmēts, ka angļu valodas redakcija ir vienīgais teksts, ko AAEV iesniedza izmeklēšanas laikā. Turklāt tikai pēc provizorisko secinājumu atklāšanas tika sniegta informācija, ka angļu un arābu valodas tekstos definīcijas, iespējams, atšķiras. Tas, ka divas teksta versijas rada šaubas par atbilstības kritēriju noteiktu daļu, jau atkal skaidri liecina par juridiskās noteiktības trūkumu attiecībā uz kritērijiem un nosacījumiem, kas nosaka tiesības saņemt subsīdiju. Attiecībā uz Rūpnieciskās attīstības departamenta lomu tiek atzīmēts, ka netika sniegta jauna informācija, kas varētu atspēkot izmeklēšanas secinājumus.

| (88) | AAEV sniedza informāciju, ka tās rūpniecības statistika pierāda, ka ir vairāk kā 4 000 rūpniecības uzņēmumu, kas reģistrēti saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav spējusi sniegt pozitīvus pierādījumus par to, ka AAE iestādes izmantojušas rīcības brīvību, atbalstot vai noraidot pieteikumus dalībai shēmā. |
| --- | --- |

(88)

AAEV sniedza informāciju, ka tās rūpniecības statistika pierāda, ka ir vairāk kā 4 000 rūpniecības uzņēmumu, kas reģistrēti saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1. Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija nav spējusi sniegt pozitīvus pierādījumus par to, ka AAE iestādes izmantojušas rīcības brīvību, atbalstot vai noraidot pieteikumus dalībai shēmā.

| (89) | Šie apgalvojumi bija jānoraida. Tiek atzīmēts, ka izmeklēšanā ir noteikts, ka rūpnieciskās licences piešķiršana saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 nav automātiska un ka piešķiršanas procesu reglamentējošie noteikumi, kas attiecas uz saņēmēju izvēli, nav objektīvi. Ņemot vērā to, ka tika konstatēts, ka shēma atbilstoši pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktam ir konkrēta, AAEV atbilstoši pamatregulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktam bija jāpierāda tās apgalvojums, ka ir apstiprināti visu personu rūpnieciskās darbības licences pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 kopš tā stāšanās spēkā. Šāda pārbaudāma informācija netika iesniegta. |
| --- | --- |

(89)

Šie apgalvojumi bija jānoraida. Tiek atzīmēts, ka izmeklēšanā ir noteikts, ka rūpnieciskās licences piešķiršana saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 nav automātiska un ka piešķiršanas procesu reglamentējošie noteikumi, kas attiecas uz saņēmēju izvēli, nav objektīvi. Ņemot vērā to, ka tika konstatēts, ka shēma atbilstoši pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktam ir konkrēta, AAEV atbilstoši pamatregulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktam bija jāpierāda tās apgalvojums, ka ir apstiprināti visu personu rūpnieciskās darbības licences pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1 kopš tā stāšanās spēkā. Šāda pārbaudāma informācija netika iesniegta.

| (90) | Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka visi rūpniecības uzņēmumi AAE tiek atbrīvoti no muitas nodokļa maksājuma par to produkciju. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka 2006. gadā publicētajā PTO Tirdzniecības politikas pārskatā par AAE ir analizēts 1979. gada Federālais likums Nr. 1 un konstatēts, ka muitas nodokļa atbrīvojumu piešķir visiem rūpniecības koncerniem. Tika apgalvots arī, ka pastāv sistēmas kontrole, jo rūpnieciskās darbības licences atjauno katru gadu, shēmā iekļautie uzņēmumi sniedz pārskatus par materiāliem, kas importēti bez nodokļa maksāšanas, un varas iestādes noraida beznodokļu importu, ja izejvielas nav saistītas ar ražošanu. |
| --- | --- |

(90)

Abas ieinteresētās personas apgalvoja, ka visi rūpniecības uzņēmumi AAE tiek atbrīvoti no muitas nodokļa maksājuma par to produkciju. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka 2006. gadā publicētajā PTO Tirdzniecības politikas pārskatā par AAE ir analizēts 1979. gada Federālais likums Nr. 1 un konstatēts, ka muitas nodokļa atbrīvojumu piešķir visiem rūpniecības koncerniem. Tika apgalvots arī, ka pastāv sistēmas kontrole, jo rūpnieciskās darbības licences atjauno katru gadu, shēmā iekļautie uzņēmumi sniedz pārskatus par materiāliem, kas importēti bez nodokļa maksāšanas, un varas iestādes noraida beznodokļu importu, ja izejvielas nav saistītas ar ražošanu.

| (91) | Šie apgalvojumi bija jānoraida. Ir lietderīgi atzīmēt, ka atbrīvojumus no muitas nodokļa piešķir uzņēmumiem, kas izmanto shēmu saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1, un parastā muitas nodokļa likme par izejvielām nav 0 %. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs nav varējis pierādīt, kā vispārējā piezīme PTO Tirdzniecības politikas pārskata dokumentā ir precīzāka nekā sīki izstrādātā analīze, kuras pamatā bija pārbaudes apmeklējums un kura sniegta pagaidu regulā tieši par 1979. gada Federālā likuma Nr. 1 atbilstības kritērijiem un praktisko īstenošanu. Vēl svarīgāk ir tas, ka izmeklēšanā ir noteikts, ka varas iestādes rīkojas diskriminējoši, kontrolējot beznodokļa materiālu importu shēmas ietvaros. Patiešām, tā kā nav noteikumu par to, kā tiek akceptēti vai noraidīti beznodokļu importa pieprasījumi, un ņemot vērā to, ka nepastāv efektīva shēmas pārvaldības pārbaudes sistēma, nav skaidrs, kāpēc vienai personai noteiktā laikā var atļaut importēt materiālus, nemaksājot nodokli, bet citā datumā tai var atteikt atļauju veikt beznodokļu importu. Tā faktiski notika sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja gadījumā, kam laiku pa laikam tika prasīts maksāt nodokli bez piešķīrējas iestādes pamatojuma. Tādējādi abām ieinteresētajām personām nav izdevies sniegt pierādījumus, kas apstiprinātu apgalvojumus par shēmas pārvaldību un beznodokļa importa atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(91)

Šie apgalvojumi bija jānoraida. Ir lietderīgi atzīmēt, ka atbrīvojumus no muitas nodokļa piešķir uzņēmumiem, kas izmanto shēmu saskaņā ar 1979. gada Federālo likumu Nr. 1, un parastā muitas nodokļa likme par izejvielām nav 0 %. Sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs nav varējis pierādīt, kā vispārējā piezīme PTO Tirdzniecības politikas pārskata dokumentā ir precīzāka nekā sīki izstrādātā analīze, kuras pamatā bija pārbaudes apmeklējums un kura sniegta pagaidu regulā tieši par 1979. gada Federālā likuma Nr. 1 atbilstības kritērijiem un praktisko īstenošanu. Vēl svarīgāk ir tas, ka izmeklēšanā ir noteikts, ka varas iestādes rīkojas diskriminējoši, kontrolējot beznodokļa materiālu importu shēmas ietvaros. Patiešām, tā kā nav noteikumu par to, kā tiek akceptēti vai noraidīti beznodokļu importa pieprasījumi, un ņemot vērā to, ka nepastāv efektīva shēmas pārvaldības pārbaudes sistēma, nav skaidrs, kāpēc vienai personai noteiktā laikā var atļaut importēt materiālus, nemaksājot nodokli, bet citā datumā tai var atteikt atļauju veikt beznodokļu importu. Tā faktiski notika sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja gadījumā, kam laiku pa laikam tika prasīts maksāt nodokli bez piešķīrējas iestādes pamatojuma. Tādējādi abām ieinteresētajām personām nav izdevies sniegt pierādījumus, kas apstiprinātu apgalvojumus par shēmas pārvaldību un beznodokļa importa atļaujas piešķiršanu.

| (92) | Tika sniegta arī informācija, ka shēmas darbību nosaka objektīvi kritēriji, proti, prasība, ka atbrīvojums no nodokļa var attiekties tikai uz importētajām precēm, ko rūpniecības uzņēmums izmanto ražošanas procesā. Šis apgalvojums bija jānoraida, jo, kā skaidrots 89. un 91. apsvērumā, nav pierādīts, ka šādi objektīvi kritēriji pastāv. |
| --- | --- |

(92)

Tika sniegta arī informācija, ka shēmas darbību nosaka objektīvi kritēriji, proti, prasība, ka atbrīvojums no nodokļa var attiekties tikai uz importētajām precēm, ko rūpniecības uzņēmums izmanto ražošanas procesā. Šis apgalvojums bija jānoraida, jo, kā skaidrots 89. un 91. apsvērumā, nav pierādīts, ka šādi objektīvi kritēriji pastāv.

| (93) | AAEV sniedza informāciju, ka 1979. gada Federālais likums Nr. 1 tiek pārskatīts un ka šī informācija ir nodota Komisijai. Tika arī apgalvots, ka Komisija nav ņēmusi vērā AAEV iesniegto informāciju un dokumentus un nav sniegusi pamatojumu un pozitīvus pierādījumus par faktiem un likumu, kas noteica tās secinājumus. |
| --- | --- |

(93)

AAEV sniedza informāciju, ka 1979. gada Federālais likums Nr. 1 tiek pārskatīts un ka šī informācija ir nodota Komisijai. Tika arī apgalvots, ka Komisija nav ņēmusi vērā AAEV iesniegto informāciju un dokumentus un nav sniegusi pamatojumu un pozitīvus pierādījumus par faktiem un likumu, kas noteica tās secinājumus.

| (94) | Attiecībā uz iepriekšminēto tiek atzīmēts, ka Komisija ir stingri novērtējusi un izanalizējusi visu ieinteresēto personu sniegto informāciju. Attiecībā uz 1979. gada Federālā likuma Nr. 1 pārskatīšanu ir lietderīgi atzīmēt, ka AAEV nodrošinātais teksts ir Finanšu un rūpniecības ministrijas iekšējas lietošanas dokumenta projekts. Kā tādam tam nav juridiskas vērtības. Izmeklēšanā parasti analizē faktiskos juridiskos noteikumus un to, kā tie tiek īstenoti, nevis nesaistošu dokumenta projektu, kuru nav apstiprinājuši AAE administrācijas un likumdevēja atzari un kurš nav stājies spēkā. Vēl svarīgāk, tas, ka AAEV pašlaik strādā pie iespējamas 1979. gada Federālā likuma Nr. 1 pārskatīšanas, apstiprina, ka varas iestādes ir sapratušas, kā apgalvo AAEV, ka jānovērš neatbilstība ar PTO Vienošanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz iepriekšminēto tiek atzīmēts, ka Komisija ir stingri novērtējusi un izanalizējusi visu ieinteresēto personu sniegto informāciju. Attiecībā uz 1979. gada Federālā likuma Nr. 1 pārskatīšanu ir lietderīgi atzīmēt, ka AAEV nodrošinātais teksts ir Finanšu un rūpniecības ministrijas iekšējas lietošanas dokumenta projekts. Kā tādam tam nav juridiskas vērtības. Izmeklēšanā parasti analizē faktiskos juridiskos noteikumus un to, kā tie tiek īstenoti, nevis nesaistošu dokumenta projektu, kuru nav apstiprinājuši AAE administrācijas un likumdevēja atzari un kurš nav stājies spēkā. Vēl svarīgāk, tas, ka AAEV pašlaik strādā pie iespējamas 1979. gada Federālā likuma Nr. 1 pārskatīšanas, apstiprina, ka varas iestādes ir sapratušas, kā apgalvo AAEV, ka jānovērš neatbilstība ar PTO Vienošanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

| (95) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 166. līdz 183. apsvērumā izklāstītos secinājumus par šo shēmu. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 166. līdz 183. apsvērumā izklāstītos secinājumus par šo shēmu.

II)   Brīvās tirdzniecības zona (BTZ)

| (96) | Abas ieinteresētās personas sniedza informāciju, ka visiem uzņēmumiem AAE tiek atļauts ražošanas līdzekļu beznodokļu imports. |
| --- | --- |

(96)

Abas ieinteresētās personas sniedza informāciju, ka visiem uzņēmumiem AAE tiek atļauts ražošanas līdzekļu beznodokļu imports.

| (97) | Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka izmeklēšanā ir noteikts, ka uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību BTZ, īsteno ražošanas līdzekļu beznodokļu importu. Tas, ka kāda persona var gūt to pašu priekšrocību, izmantojot citu shēmu (proti, 1979. gada Federālo likumu Nr. 1), nenozīmē, ka aplūkojamā subsīdija nav uzskatāma par kompensējamu. Turklāt ieinteresētās personas nespēja sniegt nekādus faktiskus pierādījumus, kas atspēkotu izmeklēšanas konstatējumus attiecībā uz BTZ. Ņemot vērā iepriekšminēto, iesniegtie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(97)

Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka izmeklēšanā ir noteikts, ka uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību BTZ, īsteno ražošanas līdzekļu beznodokļu importu. Tas, ka kāda persona var gūt to pašu priekšrocību, izmantojot citu shēmu (proti, 1979. gada Federālo likumu Nr. 1), nenozīmē, ka aplūkojamā subsīdija nav uzskatāma par kompensējamu. Turklāt ieinteresētās personas nespēja sniegt nekādus faktiskus pierādījumus, kas atspēkotu izmeklēšanas konstatējumus attiecībā uz BTZ. Ņemot vērā iepriekšminēto, iesniegtie apgalvojumi bija jānoraida.

| (98) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 184. līdz 199. apsvērumā izklāstītos secinājumus par šo shēmu. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 184. līdz 199. apsvērumā izklāstītos secinājumus par šo shēmu.

3.3.3.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

| (99) | Ņemot vērā iepriekšminēto, saskaņā ar pamatregulu galīgais ad valorem izteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms vienīgajam sadarbībā iesaistītajam Apvienoto Arābu Emirātu ražotājam eksportētājam ir 5,13 %. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā iepriekšminēto, saskaņā ar pamatregulu galīgais ad valorem izteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms vienīgajam sadarbībā iesaistītajam Apvienoto Arābu Emirātu ražotājam eksportētājam ir 5,13 %.

3.4.   Piezīmes par galīgo izpaušanu

| (100) | Jāatgādina, ka visām ieinteresētajām personām pēc galīgās izpaušanas tika dota iespēja izteikt piezīmes un iebildumus. Attiecīgā gadījumā šo personu piezīmes tika ņemtas vērā, taču tās nebija tik būtiskas, lai mainītu iepriekšminētos konstatējumus. |
| --- | --- |

(100)

Jāatgādina, ka visām ieinteresētajām personām pēc galīgās izpaušanas tika dota iespēja izteikt piezīmes un iebildumus. Attiecīgā gadījumā šo personu piezīmes tika ņemtas vērā, taču tās nebija tik būtiskas, lai mainītu iepriekšminētos konstatējumus.

| (101) | Sadarbībā iesaistītais Irānas ražotājs eksportētājs vēlreiz sniedza lietā konstatēto faktu analīzi, taču nesniedza neapgāžamus pierādījumus, kas atspēkotu izmeklēšanā konstatēto. |
| --- | --- |

(101)

Sadarbībā iesaistītais Irānas ražotājs eksportētājs vēlreiz sniedza lietā konstatēto faktu analīzi, taču nesniedza neapgāžamus pierādījumus, kas atspēkotu izmeklēšanā konstatēto.

| (102) | Pakistānas valdība pauda neapmierinātību par tās saistību atteikumu attiecībā uz ražošanas garantiju shēmu un atkārtoti izteica piezīmes par LTF-EOP shēmu un FTR. Turklāt tas iesniedza jaunu lēmumu par Federālās ieņēmumu pārvaldes 2010. gada 27. jūlija lēmumu, ar ko 3 % apmērā nosaka muitas maksājumu par PTA (izejviela, ko izmanto PET) importu, un atsaucās uz to, ka saskaņā ar likumu iestādēm bija jāpārrēķina subsīdiju norma, kas noteikta ražošanas garantiju shēmai. Tas bija jānoraida, jo nav pazīmju, kas liecina, ka subsīdijas neturpina pastāvēt. Attiecībā uz Pakistānu nav pamata uzskatīt, ka subsīdijas joprojām nepastāv. Pakistānas valdība apgalvo, ka tās ir samazinātas. Tomēr atbilstīgi ražošanas garantiju shēmas noteikumiem izejvielas var izmantot vismaz divus gadus pēc importēšanas. Citiem vārdiem sakot, līdz 2010. gada jūlijam (kad maksājuma likme bija 7,5 %) importētās izejvielas var izmantot līdz 2012. gada jūlijam. Iestādes, pamatojoties uz datiem, kuri attiecas uz IP, ir noteikušas subsīdiju summu, un saskaņā ar shēmas noteikumiem līdz 2012. gadam vēl joprojām var būt iepriekšējās muitas nodokļu likmes ietekme. Tādējādi ir skaidri redzams, ka galīgā maksājuma piemērošanas laikā notiek subsidēšana. Turklāt muitas maksājums ir tikai viens datu kopuma elements un, kā norādīts 43. līdz 53. apsvērumā, ja maksājuma likme būtu bijusi zemāka, importa apjomi, iespējams, būtu bijuši lielāki. |
| --- | --- |

(102)

Pakistānas valdība pauda neapmierinātību par tās saistību atteikumu attiecībā uz ražošanas garantiju shēmu un atkārtoti izteica piezīmes par LTF-EOP shēmu un FTR. Turklāt tas iesniedza jaunu lēmumu par Federālās ieņēmumu pārvaldes 2010. gada 27. jūlija lēmumu, ar ko 3 % apmērā nosaka muitas maksājumu par PTA (izejviela, ko izmanto PET) importu, un atsaucās uz to, ka saskaņā ar likumu iestādēm bija jāpārrēķina subsīdiju norma, kas noteikta ražošanas garantiju shēmai. Tas bija jānoraida, jo nav pazīmju, kas liecina, ka subsīdijas neturpina pastāvēt. Attiecībā uz Pakistānu nav pamata uzskatīt, ka subsīdijas joprojām nepastāv. Pakistānas valdība apgalvo, ka tās ir samazinātas. Tomēr atbilstīgi ražošanas garantiju shēmas noteikumiem izejvielas var izmantot vismaz divus gadus pēc importēšanas. Citiem vārdiem sakot, līdz 2010. gada jūlijam (kad maksājuma likme bija 7,5 %) importētās izejvielas var izmantot līdz 2012. gada jūlijam. Iestādes, pamatojoties uz datiem, kuri attiecas uz IP, ir noteikušas subsīdiju summu, un saskaņā ar shēmas noteikumiem līdz 2012. gadam vēl joprojām var būt iepriekšējās muitas nodokļu likmes ietekme. Tādējādi ir skaidri redzams, ka galīgā maksājuma piemērošanas laikā notiek subsidēšana. Turklāt muitas maksājums ir tikai viens datu kopuma elements un, kā norādīts 43. līdz 53. apsvērumā, ja maksājuma likme būtu bijusi zemāka, importa apjomi, iespējams, būtu bijuši lielāki.

| (103) | Sadarbībā iesaistītais Pakistānas ražotājs eksportētājs nepiekrita analīzei attiecībā uz FTR, taču paredzētie elementi nevarēja grozīt izmeklēšanas konstatējumus. Turklāt tas izteica apgalvojumu, ka ir ticami pierādījumi, kas precīzi atspoguļo tā saistības ienākuma nodokļa jomā, un iesniedza dokumentu paketi, lai pierādītu, ka Komisijas konstatējumi ir neprecīzi. Attiecībā uz šo jānorāda, ka sniegtā informācija ir nepārliecinoša un nav ticama, un tādējādi to nevar ņemt vērā. |
| --- | --- |

(103)

Sadarbībā iesaistītais Pakistānas ražotājs eksportētājs nepiekrita analīzei attiecībā uz FTR, taču paredzētie elementi nevarēja grozīt izmeklēšanas konstatējumus. Turklāt tas izteica apgalvojumu, ka ir ticami pierādījumi, kas precīzi atspoguļo tā saistības ienākuma nodokļa jomā, un iesniedza dokumentu paketi, lai pierādītu, ka Komisijas konstatējumi ir neprecīzi. Attiecībā uz šo jānorāda, ka sniegtā informācija ir nepārliecinoša un nav ticama, un tādējādi to nevar ņemt vērā.

| (104) | Apvienoto Arābu Emirātu valdība vēlreiz sniedza lietā konstatēto faktu analīzi un apgalvoja, ka iestādes ir balstījušās uz saviem konstatējumiem par 1979. gada Federālā likuma 1 neskaidru interpretāciju, un nesniedza apstiprinošus pierādījumus. Attiecībā uz šo jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu tika noteikta specifika, ka iestādes, interpretējot 1979. gada Federālo likumu 1, pamatojās uz iesniegto informāciju, pierādījumiem un datiem, un netika konstatēti kādi pārliecinoši pierādījumi, kas varētu grozīt izmeklēšanas konstatējumus. GUAE skaidroja, ka 1979. gada Federālā likuma 1 grozīšanas process ir virzījies uz priekšu un pašlaik sasniedzis galīgo izsludināšanas stadiju. Attiecībā uz šo jānorāda, ka Komisija atzinīgi vērtē AAE centienus grozīt attiecīgās tiesību normas, taču iepriekšminētajām norisēm neietekmē izmeklēšanas konstatējumus, jo nav skaidra grafika attiecībā uz grozīšanas procesa secinājumu un jauno tiesību aktu ieviešanu. |
| --- | --- |

(104)

Apvienoto Arābu Emirātu valdība vēlreiz sniedza lietā konstatēto faktu analīzi un apgalvoja, ka iestādes ir balstījušās uz saviem konstatējumiem par 1979. gada Federālā likuma 1 neskaidru interpretāciju, un nesniedza apstiprinošus pierādījumus. Attiecībā uz šo jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu tika noteikta specifika, ka iestādes, interpretējot 1979. gada Federālo likumu 1, pamatojās uz iesniegto informāciju, pierādījumiem un datiem, un netika konstatēti kādi pārliecinoši pierādījumi, kas varētu grozīt izmeklēšanas konstatējumus. GUAE skaidroja, ka 1979. gada Federālā likuma 1 grozīšanas process ir virzījies uz priekšu un pašlaik sasniedzis galīgo izsludināšanas stadiju. Attiecībā uz šo jānorāda, ka Komisija atzinīgi vērtē AAE centienus grozīt attiecīgās tiesību normas, taču iepriekšminētajām norisēm neietekmē izmeklēšanas konstatējumus, jo nav skaidra grafika attiecībā uz grozīšanas procesa secinājumu un jauno tiesību aktu ieviešanu.

| (105) | Sadarbībā iesaistītais AAE ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumus par 1979. gada Federālo likumu 1. Tas arī apgalvoja, ka subsīdijas normas aprēķinā ir kļūdas. Tika apgalvots, ka uzņēmums pēc galīgās izpaušanas ir konstatējis, ka par izejvielu iepirkumiem no Saūda Arābijas nav jāmaksā muitas nodoklis, jo AAE un Saūda Arābija veido daļu no Persijas līča Arābu valstu padomes, un saistībā ar saviem apgalvojumiem tas iesniedza dokumentu paketi. Attiecībā uz šo jānorāda, ka šīs iebildes ir daļa no pilnīgi jaunas informācijas kopuma, ko jau vajadzēja sniegt atbildē uz anketas jautājumiem vai vēlākais tad, kad tika veikts pārbaudes apmeklējums, tā lai Komisija varētu pārbaudīt šo apgalvojumu ticamību. Tādējādi šajā vēlajā izmeklēšanas posmā nav iespējams pārbaudīt sniegtos datus. Turklāt nav neapgāžamu pierādījumu, lai ar faktiem apstiprinātu šos apgalvojumus. Turklāt tika apgalvots, ka ieguvums būtu jāaprēķina, pamatojoties uz IP patērēto, nevis iepirkto izejvielu daudzumu. Attiecībā uz šo jānorāda, ka sadalījums starp patērēto un iepirkto izejvielu daudzumu ir neatbilstīgs, jo kompensētais daudzums ir tāds kopējais daudzums, kas attiecināms uz IP, kā skaidrots 84. līdz 95. apsvērumā. |
| --- | --- |

(105)

Sadarbībā iesaistītais AAE ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumus par 1979. gada Federālo likumu 1. Tas arī apgalvoja, ka subsīdijas normas aprēķinā ir kļūdas. Tika apgalvots, ka uzņēmums pēc galīgās izpaušanas ir konstatējis, ka par izejvielu iepirkumiem no Saūda Arābijas nav jāmaksā muitas nodoklis, jo AAE un Saūda Arābija veido daļu no Persijas līča Arābu valstu padomes, un saistībā ar saviem apgalvojumiem tas iesniedza dokumentu paketi. Attiecībā uz šo jānorāda, ka šīs iebildes ir daļa no pilnīgi jaunas informācijas kopuma, ko jau vajadzēja sniegt atbildē uz anketas jautājumiem vai vēlākais tad, kad tika veikts pārbaudes apmeklējums, tā lai Komisija varētu pārbaudīt šo apgalvojumu ticamību. Tādējādi šajā vēlajā izmeklēšanas posmā nav iespējams pārbaudīt sniegtos datus. Turklāt nav neapgāžamu pierādījumu, lai ar faktiem apstiprinātu šos apgalvojumus. Turklāt tika apgalvots, ka ieguvums būtu jāaprēķina, pamatojoties uz IP patērēto, nevis iepirkto izejvielu daudzumu. Attiecībā uz šo jānorāda, ka sadalījums starp patērēto un iepirkto izejvielu daudzumu ir neatbilstīgs, jo kompensētais daudzums ir tāds kopējais daudzums, kas attiecināms uz IP, kā skaidrots 84. līdz 95. apsvērumā.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošana, Savienības ražošanas nozare un Savienības patēriņš

| (106) | Piezīmes attiecībā uz Savienības ražošanu, Savienības ražošanas nozari un Savienības patēriņu nav saņemtas. Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 201. līdz 206. apsvērumu. |
| --- | --- |

(106)

Piezīmes attiecībā uz Savienības ražošanu, Savienības ražošanas nozari un Savienības patēriņu nav saņemtas. Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 201. līdz 206. apsvērumu.

4.2.   Secinājums par kaitējumu

| (107) | Piezīmes attiecībā uz attiecīgā importa ietekmes, importa apjoma no attiecīgajām valstīm un to attiecīgās tirgus daļas kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas. Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 207. līdz 213. apsvērumu. |
| --- | --- |

(107)

Piezīmes attiecībā uz attiecīgā importa ietekmes, importa apjoma no attiecīgajām valstīm un to attiecīgās tirgus daļas kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas. Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 207. līdz 213. apsvērumu.

| (108) | Ņemot vērā to, ka saskaņā ar 20. apsvērumā minēto tika pieņemts lēmums sadalīt izmeklēšanā esošo ražojumu vairākos ražojuma veidos, tika veikts jauns cenu samazinājuma aprēķins, kas atspoguļo šīs pārmaiņas. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā to, ka saskaņā ar 20. apsvērumā minēto tika pieņemts lēmums sadalīt izmeklēšanā esošo ražojumu vairākos ražojuma veidos, tika veikts jauns cenu samazinājuma aprēķins, kas atspoguļo šīs pārmaiņas.

| (109) | Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas par katru ražojumu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgo valstu importa atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas uz CIF pamata, atbilstīgi koriģējot pēcimportēšanas izmaksas un tirdzniecības līmeņa atšķirības. |
| --- | --- |

(109)

Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas par katru ražojumu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgo valstu importa atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas uz CIF pamata, atbilstīgi koriģējot pēcimportēšanas izmaksas un tirdzniecības līmeņa atšķirības.

| (110) | Salīdzinājums liecināja, ka IP laikā Savienībā pārdotie AAE izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 3,2 %. Savienībā pārdotie Irānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 3,0 %. Savienībā pārdotie Pakistānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 0,5 %. Attiecīgo valstu vidējā svērtā samazinājuma starpība IP laikā ir 2,5 %. |
| --- | --- |

(110)

Salīdzinājums liecināja, ka IP laikā Savienībā pārdotie AAE izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 3,2 %. Savienībā pārdotie Irānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 3,0 %. Savienībā pārdotie Pakistānas izcelsmes subsidētie importa ražojumi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 0,5 %. Attiecīgo valstu vidējā svērtā samazinājuma starpība IP laikā ir 2,5 %.

| (111) | Irānas eksportētājs piezīmēja, ka tam noteikta pārāk liela kaitējuma starpība, jo noteiktā vidējā svērtā vienības pārdošanas cena ir pārāk zema, jo tirdzniecības līmeņa korekcijas summas aprēķins ir nepareizs. Attiecībā uz šo apgalvojumu jāatzīmē, ka tirdzniecības līmeņa summa, kas izmantota provizoriskajā aprēķinā, bija fiksēta summa par tonnu, kas ir sadarbībā iesaistītā importēšanas starpnieka maksātā komisijas maksa un veido aptuveni 1 % no vidējās CIF cenas. Tomēr, tā kā netika piedāvāts alternatīvs tirdzniecības līmeņa korekcijas noteikšanas veids un nav pieejama cita šādas korekcijas veikšanai nepieciešamā informācija, apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(111)

Irānas eksportētājs piezīmēja, ka tam noteikta pārāk liela kaitējuma starpība, jo noteiktā vidējā svērtā vienības pārdošanas cena ir pārāk zema, jo tirdzniecības līmeņa korekcijas summas aprēķins ir nepareizs. Attiecībā uz šo apgalvojumu jāatzīmē, ka tirdzniecības līmeņa summa, kas izmantota provizoriskajā aprēķinā, bija fiksēta summa par tonnu, kas ir sadarbībā iesaistītā importēšanas starpnieka maksātā komisijas maksa un veido aptuveni 1 % no vidējās CIF cenas. Tomēr, tā kā netika piedāvāts alternatīvs tirdzniecības līmeņa korekcijas noteikšanas veids un nav pieejama cita šādas korekcijas veikšanai nepieciešamā informācija, apgalvojums tiek noraidīts.

| (112) | Tā pati persona arī apgalvoja, ka pēcimportēšanas izmaksām izmantotā 2 % likme, šķiet, noteikta pārāk zema. |
| --- | --- |

(112)

Tā pati persona arī apgalvoja, ka pēcimportēšanas izmaksām izmantotā 2 % likme, šķiet, noteikta pārāk zema.

| (113) | Šajā sakarā tiek atkārtots, ka šajā izmeklēšanā nebija neviena sadarbībā iesaistīta importētāja un ka nebija iespējams pārbaudīt faktiskās pēcimportēšanas izmaksas. Tādējādi, neesot citai pieejamai informācijai, tika piemērota iepriekšējos procesos izmantotā likme. |
| --- | --- |

(113)

Šajā sakarā tiek atkārtots, ka šajā izmeklēšanā nebija neviena sadarbībā iesaistīta importētāja un ka nebija iespējams pārbaudīt faktiskās pēcimportēšanas izmaksas. Tādējādi, neesot citai pieejamai informācijai, tika piemērota iepriekšējos procesos izmantotā likme.

4.3.   Situācija Savienības ražošanas nozarē

| (114) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējums nepastāv, jo tika izveidota nepareiza izlase, un tādējādi rezultātus nav iespējams attiecināt uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Tika apgalvots, ka, tā kā viens uzņēmums (tas nebija iekļauts izlasē) bija norādījis, ka izmanto vairāk kā 100 % jaudas, tam būtu skaidri jāliecina par kaitējuma neesību. Tiek atzīmēts, ka iesniegtā informācija ir izvilkums no informācijas, ko šis uzņēmums sniedza biržas vadībai kādā trešā valstī, un tā nav pārbaudīta. Šī informācija arī nesaskan ar lietā esošo informāciju. Turklāt jebkurā gadījumā viena ES ražotāja jaudas izmantošana pati par sevi nevar mainīt secinājumus par izlasē iekļautajiem ES ražotājiem un citiem ES ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(114)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējums nepastāv, jo tika izveidota nepareiza izlase, un tādējādi rezultātus nav iespējams attiecināt uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Tika apgalvots, ka, tā kā viens uzņēmums (tas nebija iekļauts izlasē) bija norādījis, ka izmanto vairāk kā 100 % jaudas, tam būtu skaidri jāliecina par kaitējuma neesību. Tiek atzīmēts, ka iesniegtā informācija ir izvilkums no informācijas, ko šis uzņēmums sniedza biržas vadībai kādā trešā valstī, un tā nav pārbaudīta. Šī informācija arī nesaskan ar lietā esošo informāciju. Turklāt jebkurā gadījumā viena ES ražotāja jaudas izmantošana pati par sevi nevar mainīt secinājumus par izlasē iekļautajiem ES ražotājiem un citiem ES ražotājiem nodarīto kaitējumu.

| (115) | Ņemot vērā to, ka nav citu apgalvojumu vai piezīmju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 218. līdz 237. apsvērumu. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā to, ka nav citu apgalvojumu vai piezīmju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 218. līdz 237. apsvērumu.

4.4.   Secinājums par kaitējumu

| (116) | Ņemot vērā to, ka nav konkrētu piezīmju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 238. līdz 240. apsvērumā izteikto slēdzienu par kaitējumu. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā to, ka nav konkrētu piezīmju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 238. līdz 240. apsvērumā izteikto slēdzienu par kaitējumu.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Subsidētā importa ietekme

| (117) | Ņemot vērā to, ka nav konkrētu piezīmju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 241. līdz 245. apsvērumu. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā to, ka nav konkrētu piezīmju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 241. līdz 245. apsvērumu.

5.2.   Citu faktoru ietekme

| (118) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkuru konstatēto kaitējumu nenoteiks subsidētais imports. Zemās PET cenas ES atspoguļo pasaules ražošanas ciklu, un no 2008. gada septembra līdz 2009. gada jūnijam PET cenas ES ir attīstījušās paralēli zemajām jēlnaftas cenām. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek atzīts, ka PET cenas ir zināmā mērā atkarīgas no jēlnaftas cenām – jēlnaftas atvasinājumi ir galvenais PET ražošanas procesa izejmateriāls. Tomēr jēlnaftas cenas visa IP laikā nebija zemas, bet gan bija ļoti svārstīgas – periods sākās ar milzīgu kritumu, kam sekoja atgūšanās. Šāds jēlnaftas pasaules cenu svārstīgums nevar izskaidrot, kāpēc PET imports tika subsidēts, tādējādi samazinot Savienības ražotāju cenas. Tieši šis cenas samazinājums, ko padarīja iespējamu saņemtās subsīdijas, spieda pazemināt Savienības ražošanas nozares cenas, liekot ES ražotājiem pārdot preci ar zaudējumiem, lai nezaudētu klientus. |
| --- | --- |

(118)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkuru konstatēto kaitējumu nenoteiks subsidētais imports. Zemās PET cenas ES atspoguļo pasaules ražošanas ciklu, un no 2008. gada septembra līdz 2009. gada jūnijam PET cenas ES ir attīstījušās paralēli zemajām jēlnaftas cenām. Attiecībā uz šo apgalvojumu tiek atzīts, ka PET cenas ir zināmā mērā atkarīgas no jēlnaftas cenām – jēlnaftas atvasinājumi ir galvenais PET ražošanas procesa izejmateriāls. Tomēr jēlnaftas cenas visa IP laikā nebija zemas, bet gan bija ļoti svārstīgas – periods sākās ar milzīgu kritumu, kam sekoja atgūšanās. Šāds jēlnaftas pasaules cenu svārstīgums nevar izskaidrot, kāpēc PET imports tika subsidēts, tādējādi samazinot Savienības ražotāju cenas. Tieši šis cenas samazinājums, ko padarīja iespējamu saņemtās subsīdijas, spieda pazemināt Savienības ražošanas nozares cenas, liekot ES ražotājiem pārdot preci ar zaudējumiem, lai nezaudētu klientus.

| (119) | Irānas eksportētājs apgalvoja, ka dažu ES ražotāju finansiālās un tehniskās problēmas netika pienācīgi nodalītas, veicot kaitējuma analīzi, un tika kļūdaini attiecinātas uz Irānas importu, jo tas nonāca tirgū tikai pēc 2006. gada. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka Irānas imports bija tirgū jau 2006. un 2007. gadā daudzumos, kas mazāki par 1 % no tirgus daļas. Kopš 2008. gada tas pārsniedza 1 % un, pateicoties zemajai cenai, veicināja cenu piespiedu samazināšanu ES. Turklāt šajā gadījumā tika izpildīti kumulatīvā novērtējuma nosacījumi, un bija iespējams kumulatīvi novērtēt visu attiecīgo valstu subsidētā importa ietekmi. Papildus tam tikai viens no Irānas eksportētāja minētajiem uzņēmumiem bija iekļauts izlasē, un šā ES ražotāja tehnisko problēmu (tās ilga no 2008. gada septembra līdz oktobra vidum) ietekme uz kopējo kaitējuma ainu nebija nozīmīga. |
| --- | --- |

(119)

Irānas eksportētājs apgalvoja, ka dažu ES ražotāju finansiālās un tehniskās problēmas netika pienācīgi nodalītas, veicot kaitējuma analīzi, un tika kļūdaini attiecinātas uz Irānas importu, jo tas nonāca tirgū tikai pēc 2006. gada. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka Irānas imports bija tirgū jau 2006. un 2007. gadā daudzumos, kas mazāki par 1 % no tirgus daļas. Kopš 2008. gada tas pārsniedza 1 % un, pateicoties zemajai cenai, veicināja cenu piespiedu samazināšanu ES. Turklāt šajā gadījumā tika izpildīti kumulatīvā novērtējuma nosacījumi, un bija iespējams kumulatīvi novērtēt visu attiecīgo valstu subsidētā importa ietekmi. Papildus tam tikai viens no Irānas eksportētāja minētajiem uzņēmumiem bija iekļauts izlasē, un šā ES ražotāja tehnisko problēmu (tās ilga no 2008. gada septembra līdz oktobra vidum) ietekme uz kopējo kaitējuma ainu nebija nozīmīga.

| (120) | Tā pati ieinteresētā persona atkārtoja, ka jebkurš konstatētais kaitējums nebūs saistīts ar pieprasījuma samazināšanos, īpaši IP laikā, ko raksturoja pasaules finanšu un ekonomikas krīze. Tomēr šī persona neatspēkoja pagaidu regulas 254. līdz 256. apsvērumā izklāstītos argumentus – ekonomikas lejupslīde, kas sākās 2008. gada pēdējā ceturksnī, nekādi nevar mazināt visā aplūkojamā periodā veiktā lētā subsidētā importa izraisīto kaitniecisko ietekmi ES tirgū, un, lai gan sarūkošais pieprasījums bija viens no faktoriem, kas pastiprināja šo kaitējumu, tas nenovērsa cēloņsakarību. Tālāk tiek atzīmēts, ka pēc pieprasījuma samazināšanās šis subsidētais imports pat palielināja tirgus daļu no 7,6 % līdz 10,2 %, tādējādi kaitējot ES ražotājiem. |
| --- | --- |

(120)

Tā pati ieinteresētā persona atkārtoja, ka jebkurš konstatētais kaitējums nebūs saistīts ar pieprasījuma samazināšanos, īpaši IP laikā, ko raksturoja pasaules finanšu un ekonomikas krīze. Tomēr šī persona neatspēkoja pagaidu regulas 254. līdz 256. apsvērumā izklāstītos argumentus – ekonomikas lejupslīde, kas sākās 2008. gada pēdējā ceturksnī, nekādi nevar mazināt visā aplūkojamā periodā veiktā lētā subsidētā importa izraisīto kaitniecisko ietekmi ES tirgū, un, lai gan sarūkošais pieprasījums bija viens no faktoriem, kas pastiprināja šo kaitējumu, tas nenovērsa cēloņsakarību. Tālāk tiek atzīmēts, ka pēc pieprasījuma samazināšanās šis subsidētais imports pat palielināja tirgus daļu no 7,6 % līdz 10,2 %, tādējādi kaitējot ES ražotājiem.

| (121) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkura kaitējuma cēlonis ir tas, ka ES PET ražotāji neveic ieguldījumus un rezultātā to stāvoklis izmaksu ziņā ir neizdevīgāks salīdzinājumā ar eksportētājiem. |
| --- | --- |

(121)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkura kaitējuma cēlonis ir tas, ka ES PET ražotāji neveic ieguldījumus un rezultātā to stāvoklis izmaksu ziņā ir neizdevīgāks salīdzinājumā ar eksportētājiem.

| (122) | Tiek atzīts, ka PET ir ražošanas nozare, kas prasa lielus kapitālieguldījumus, un ka nepieciešams noteikts ieguldījumu līmenis, lai saglabātu konkurētspēju vidēja termiņa un ilgtermiņa skatījumā. Tiek atgādināts, ka saskaņā ar pagaidu regulas 237. apsvērumā minēto daži izlasē iekļautie uzņēmumi 2006. un 2007. gadā veikuši svarīgus ieguldījumus, bet 2008. gadā un IP laikā ieguldījumu līmenis bijis minimāls. |
| --- | --- |

(122)

Tiek atzīts, ka PET ir ražošanas nozare, kas prasa lielus kapitālieguldījumus, un ka nepieciešams noteikts ieguldījumu līmenis, lai saglabātu konkurētspēju vidēja termiņa un ilgtermiņa skatījumā. Tiek atgādināts, ka saskaņā ar pagaidu regulas 237. apsvērumā minēto daži izlasē iekļautie uzņēmumi 2006. un 2007. gadā veikuši svarīgus ieguldījumus, bet 2008. gadā un IP laikā ieguldījumu līmenis bijis minimāls.

| (123) | Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka, ņemot vērā samazinošos ražošanu un jaudas izmantošanas līmeni 2008. gadā un IP laikā, kā arī Savienības ražotāju krasi sarūkošo tirgus daļu, šajā periodā būtu nepamatoti gaidīt lielus ieguldījumus jaudu paplašināšanā. |
| --- | --- |

(123)

Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka, ņemot vērā samazinošos ražošanu un jaudas izmantošanas līmeni 2008. gadā un IP laikā, kā arī Savienības ražotāju krasi sarūkošo tirgus daļu, šajā periodā būtu nepamatoti gaidīt lielus ieguldījumus jaudu paplašināšanā.

| (124) | Tiek arī atkārtots, ka saskaņā ar pagaidu regulas 233. un 234. apsvērumā minēto izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu stāvoklis visā aplūkojamā periodā bija ļoti smags, un laikā no 2006. gada līdz IP tie cieta ievērojamus zaudējumus. Šādā situācijā atkal jau būtu nepamatoti gaidīt, ka Savienības ražotāji veiks lielus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(124)

Tiek arī atkārtots, ka saskaņā ar pagaidu regulas 233. un 234. apsvērumā minēto izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu stāvoklis visā aplūkojamā periodā bija ļoti smags, un laikā no 2006. gada līdz IP tie cieta ievērojamus zaudējumus. Šādā situācijā atkal jau būtu nepamatoti gaidīt, ka Savienības ražotāji veiks lielus ieguldījumus.

| (125) | Tādējādi tiek secināts, ka ierobežotie ieguldījumi 2008. gadā un IP laikā būtiski neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bet drīzāk bija šā kaitējuma rezultāts. |
| --- | --- |

(125)

Tādējādi tiek secināts, ka ierobežotie ieguldījumi 2008. gadā un IP laikā būtiski neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bet drīzāk bija šā kaitējuma rezultāts.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (126) | Ņemot vērā to, ka nav citu piezīmju par cēloņsakarību, ar šo apstiprina pagaidu regulas 246. līdz 264. apsvērumu. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā to, ka nav citu piezīmju par cēloņsakarību, ar šo apstiprina pagaidu regulas 246. līdz 264. apsvērumu.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (127) | Pēc provizorisko secinājumu atklāšanas liels skaits ES pārstrādātāju un/vai pudeļu pildīšanas uzņēmumu nāca klajā ar apgalvojumiem, ka Savienības interešu analīze pareizi neatspoguļo daudzu sadarbībā iesaistīto lietotāju argumentus un ka secinājumi ir pretrunā pašreizējai ekonomiskai videi. Tomēr papildu pamatojums vai skaidrojums netika sniegts. Visi uzņēmumi pieprasīja, lai tos uzklausītu, taču tikai divi šīs lietotāju grupas uzņēmumi un viena Itālijas pudeļu pildīšanas uzņēmumu asociācija faktiski ieradās uz uzklausīšanu. Būtiskas piezīmes vēl tika saņemtas no viena sadarbībā iesaistītā ES pārstrādes uzņēmuma (ALPLA), pārstrādes uzņēmumu grupas (Caiba SA, Coca-Cola grupa, Danone Waters, Logoplaste, MFS Commodities, PepsiCO, Novara International un Silico Polymers), sadarbībā iesaistītā importa starpnieka (GSI) un plastmasas pārstrādes uzņēmumu asociācijas (EuPC). Visas šīs personas stingri iebilda pret jebkādu pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(127)

Pēc provizorisko secinājumu atklāšanas liels skaits ES pārstrādātāju un/vai pudeļu pildīšanas uzņēmumu nāca klajā ar apgalvojumiem, ka Savienības interešu analīze pareizi neatspoguļo daudzu sadarbībā iesaistīto lietotāju argumentus un ka secinājumi ir pretrunā pašreizējai ekonomiskai videi. Tomēr papildu pamatojums vai skaidrojums netika sniegts. Visi uzņēmumi pieprasīja, lai tos uzklausītu, taču tikai divi šīs lietotāju grupas uzņēmumi un viena Itālijas pudeļu pildīšanas uzņēmumu asociācija faktiski ieradās uz uzklausīšanu. Būtiskas piezīmes vēl tika saņemtas no viena sadarbībā iesaistītā ES pārstrādes uzņēmuma (ALPLA), pārstrādes uzņēmumu grupas (Caiba SA, Coca-Cola grupa, Danone Waters, Logoplaste, MFS Commodities, PepsiCO, Novara International un Silico Polymers), sadarbībā iesaistītā importa starpnieka (GSI) un plastmasas pārstrādes uzņēmumu asociācijas (EuPC). Visas šīs personas stingri iebilda pret jebkādu pasākumu noteikšanu.

6.1.   Savienības ražošanas nozares un pārējo Savienības ražotāju intereses

| (128) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāji (ļaunprātīgi) izmantos tirdzniecības aizsardzības instrumentus, lai pasargātu Savienības tirgu un noteiktu mākslīgi augstas cenas ES. Šīs personas norāda uz pastāvošajiem antidempinga un/vai kompensācijas pasākumiem, kas noteikti pret Indiju, Indonēziju, Dienvidkoreju, Malaiziju, Taivānu, Taizemi un Ķīnas Tautas Republiku. Tomēr tiek atzīmēts, ka jebkuram uzņēmumam, kas nodarbojas ar ražošanu ES, ir tiesības sūdzēties un prasīt tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja tas var pierādīt kaitnieciskas subsidēšanas prakses esību. To, ka subsidēšanas un dempinga prakse konstatēta saistībā ar vairākām valstīm, iespējams, var skaidrot tas, ka šā produkta pieprasījums kopš 90. gadiem ir ārkārtīgi palielinājies, gada pieauguma tempam parasti sasniedzot divciparu skaitļus. Tas ļāvis piesaistīt būtiskus ieguldījumus visā pasaulē, izraisot PET strukturālā piedāvājuma pārpalikumu pasaulē. Tiek arī atzīmēts, ka dažas trešās valstis ir noteikušas pasākumus pret vairākām iepriekšminētajām valstīm, pasvītrojot pastāvošo strukturālo problēmu. |
| --- | --- |

(128)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāji (ļaunprātīgi) izmantos tirdzniecības aizsardzības instrumentus, lai pasargātu Savienības tirgu un noteiktu mākslīgi augstas cenas ES. Šīs personas norāda uz pastāvošajiem antidempinga un/vai kompensācijas pasākumiem, kas noteikti pret Indiju, Indonēziju, Dienvidkoreju, Malaiziju, Taivānu, Taizemi un Ķīnas Tautas Republiku. Tomēr tiek atzīmēts, ka jebkuram uzņēmumam, kas nodarbojas ar ražošanu ES, ir tiesības sūdzēties un prasīt tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja tas var pierādīt kaitnieciskas subsidēšanas prakses esību. To, ka subsidēšanas un dempinga prakse konstatēta saistībā ar vairākām valstīm, iespējams, var skaidrot tas, ka šā produkta pieprasījums kopš 90. gadiem ir ārkārtīgi palielinājies, gada pieauguma tempam parasti sasniedzot divciparu skaitļus. Tas ļāvis piesaistīt būtiskus ieguldījumus visā pasaulē, izraisot PET strukturālā piedāvājuma pārpalikumu pasaulē. Tiek arī atzīmēts, ka dažas trešās valstis ir noteikušas pasākumus pret vairākām iepriekšminētajām valstīm, pasvītrojot pastāvošo strukturālo problēmu.

| (129) | Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja, ka Savienības ražotāji nevarēs ilgtermiņā uzlabot savu sniegumu, jo drīz parādīsies jauni ieguldījumi citās trešās valstīs un samazinās mākslīgi augstās cenas ES. |
| --- | --- |

(129)

Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja, ka Savienības ražotāji nevarēs ilgtermiņā uzlabot savu sniegumu, jo drīz parādīsies jauni ieguldījumi citās trešās valstīs un samazinās mākslīgi augstās cenas ES.

| (130) | Izmeklēšana parādīja, ka jauns ieguldījums, kas tikai nesen veikts Omānā, ir būtiski palielinājis tās importa apjomu 2009. gadā, un nevar izslēgt, ka tas varētu nākotnē radīt problēmas Savienības ražošanas nozarei. Tomēr saskaņā ar jau sacīto pagaidu regulas 270. apsvērumā iespējami jauni ieguldījumi, kas varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, nav pamatots iemesls, lai šajā procesā liegtu likumīgo aizsardzību. |
| --- | --- |

(130)

Izmeklēšana parādīja, ka jauns ieguldījums, kas tikai nesen veikts Omānā, ir būtiski palielinājis tās importa apjomu 2009. gadā, un nevar izslēgt, ka tas varētu nākotnē radīt problēmas Savienības ražošanas nozarei. Tomēr saskaņā ar jau sacīto pagaidu regulas 270. apsvērumā iespējami jauni ieguldījumi, kas varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, nav pamatots iemesls, lai šajā procesā liegtu likumīgo aizsardzību.

| (131) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka PET cenu pieaugums ES ļaus uzlabot sniegumu tikai tiem ES ražotājiem, kas veikuši ieguldījumus trešās valstīs, pret kurām nav noteikti pasākumi (Taizemē, ASV, Krievijā), vai citiem PET ražotājiem trešās valstīs (Dienvidkorejā). Tādējādi persona apgalvoja, ka ES ražotājiem nodrošināto īstermiņa priekšrocību noteikti pārspēs tas, ka līdzekļi tiks novirzīti ražotājiem ārpus ES. |
| --- | --- |

(131)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka PET cenu pieaugums ES ļaus uzlabot sniegumu tikai tiem ES ražotājiem, kas veikuši ieguldījumus trešās valstīs, pret kurām nav noteikti pasākumi (Taizemē, ASV, Krievijā), vai citiem PET ražotājiem trešās valstīs (Dienvidkorejā). Tādējādi persona apgalvoja, ka ES ražotājiem nodrošināto īstermiņa priekšrocību noteikti pārspēs tas, ka līdzekļi tiks novirzīti ražotājiem ārpus ES.

| (132) | Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka lietā nav pierādījumu, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka finansiālā priekšrocība, kas varētu tikt novirzīta tādu trešo valstu ražotājiem, pret kurām nav noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, vai uzņēmumiem ar 0 % nodokli, pārspētu Savienības ražošanas nozarei nodrošinātās priekšrocības. |
| --- | --- |

(132)

Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka lietā nav pierādījumu, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka finansiālā priekšrocība, kas varētu tikt novirzīta tādu trešo valstu ražotājiem, pret kurām nav noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, vai uzņēmumiem ar 0 % nodokli, pārspētu Savienības ražošanas nozarei nodrošinātās priekšrocības.

| (133) | Tika arī apgalvots, ka Savienības ražotāji nodarbina tikai aptuveni 2 000 cilvēku, bet PET pārstrādātāji un pudeļu pildīšanas uzņēmumi, ko spēcīgi ietekmētu jebkura nodokļa noteikšana, nodarbina attiecīgi aptuveni 20 000 un 60 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(133)

Tika arī apgalvots, ka Savienības ražotāji nodarbina tikai aptuveni 2 000 cilvēku, bet PET pārstrādātāji un pudeļu pildīšanas uzņēmumi, ko spēcīgi ietekmētu jebkura nodokļa noteikšana, nodarbina attiecīgi aptuveni 20 000 un 60 000 cilvēku.

| (134) | Tiek atzīmēts, ka PET ražotāju radītais darbavietu skaits nav mazs, un jautājumu par to, vai pasākumu noteikšana ir pretrunā Savienības interesēm kopumā, nevar reducēt uz vienkāršu jautājumu par nodarbināto personu skaitu. Šajā sakarā ir arī īpaši svarīgi, ka pasākumu ietekme uz attiecīgajiem lietotājiem, visticamāk, nebūs būtiska, ņemot vērā nodokļa apmēru, kā arī alternatīvos piegādes avotus, kā noteikts 141. līdz 156. apsvērumā. |
| --- | --- |

(134)

Tiek atzīmēts, ka PET ražotāju radītais darbavietu skaits nav mazs, un jautājumu par to, vai pasākumu noteikšana ir pretrunā Savienības interesēm kopumā, nevar reducēt uz vienkāršu jautājumu par nodarbināto personu skaitu. Šajā sakarā ir arī īpaši svarīgi, ka pasākumu ietekme uz attiecīgajiem lietotājiem, visticamāk, nebūs būtiska, ņemot vērā nodokļa apmēru, kā arī alternatīvos piegādes avotus, kā noteikts 141. līdz 156. apsvērumā.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses Savienībā

| (135) | Tiek atkārtots, ka šajā izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs. |
| --- | --- |

(135)

Tiek atkārtots, ka šajā izmeklēšanā nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs.

| (136) | Sadarbībā iesaistītais starpnieks apņēmīgi apstrīdēja apgalvojumu, ka nodokļa noteikšanas ietekme uz tā darbību būs nebūtiska. Uzņēmums apgalvoja, ka, lai gan tas patiešām darbojas uz komisijas maksu pamata, ietekme būs būtiska, jo svarīga tā uzņēmējdarbības daļa ir saistīta ar attiecīgajām valstīm. Ja tiktu noteikti galīgie pasākumi, tiktu ietekmētas no attiecīgo valstu ražotājiem saņemtās komisijas maksas, ņemot vērā to, ka PET no attiecīgajām valstīm vairs nevarētu konkurēt ar citu ražotāju ražoto PET. |
| --- | --- |

(136)

Sadarbībā iesaistītais starpnieks apņēmīgi apstrīdēja apgalvojumu, ka nodokļa noteikšanas ietekme uz tā darbību būs nebūtiska. Uzņēmums apgalvoja, ka, lai gan tas patiešām darbojas uz komisijas maksu pamata, ietekme būs būtiska, jo svarīga tā uzņēmējdarbības daļa ir saistīta ar attiecīgajām valstīm. Ja tiktu noteikti galīgie pasākumi, tiktu ietekmētas no attiecīgo valstu ražotājiem saņemtās komisijas maksas, ņemot vērā to, ka PET no attiecīgajām valstīm vairs nevarētu konkurēt ar citu ražotāju ražoto PET.

| (137) | Ņemot vērā to, ka nodokļa likme kopumā ir mērena, nav ticams, ka tam būs būtiska ietekme uz PET pārdošanas apjomu no attiecīgajām valstīm. Turklāt starpnieks, visticamāk, vidējā termiņā var pārslēgties uz citiem piegādes avotiem, proti, uz importu no Omānas, ASV, Brazīlijas, Meksikas un Dienvidkorejas uzņēmumiem, kas maksā 0 % antidempinga maksājumu. Šo ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomam būtu jāļauj starpniekam kompensēt jebkurus zaudējumus, ko varētu izraisīt pasākumu noteikšana. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā to, ka nodokļa likme kopumā ir mērena, nav ticams, ka tam būs būtiska ietekme uz PET pārdošanas apjomu no attiecīgajām valstīm. Turklāt starpnieks, visticamāk, vidējā termiņā var pārslēgties uz citiem piegādes avotiem, proti, uz importu no Omānas, ASV, Brazīlijas, Meksikas un Dienvidkorejas uzņēmumiem, kas maksā 0 % antidempinga maksājumu. Šo ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomam būtu jāļauj starpniekam kompensēt jebkurus zaudējumus, ko varētu izraisīt pasākumu noteikšana. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts.

6.3.   Izejvielu piegādātāju intereses Savienībā

| (138) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav likumīgi aizsargāt ES PET ražotāju izejvielu piegādātājus uz iepakošanas, pudeļu pildīšanas uzņēmumu un galapatērētāju rēķina. |
| --- | --- |

(138)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav likumīgi aizsargāt ES PET ražotāju izejvielu piegādātājus uz iepakošanas, pudeļu pildīšanas uzņēmumu un galapatērētāju rēķina.

| (139) | Tiek atzīmēts, ka analīze par pasākumu ietekmi uz piegādes nozari atbilst pamatregulas 31. pantam. Šādas analīzes veikšana, jo īpaši tad, ja pastāv nopietna izejvielu piegādātāju un Savienības ražotāju atkarība, ir standarta prakse. |
| --- | --- |

(139)

Tiek atzīmēts, ka analīze par pasākumu ietekmi uz piegādes nozari atbilst pamatregulas 31. pantam. Šādas analīzes veikšana, jo īpaši tad, ja pastāv nopietna izejvielu piegādātāju un Savienības ražotāju atkarība, ir standarta prakse.

| (140) | Ņemot vērā to, ka nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 265. līdz 279. apsvērumu. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā to, ka nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 265. līdz 279. apsvērumu.

6.4.   Lietotāju intereses

| (141) | Tiek atkārtots, ka pudeļu sagatavju ražošanā izmantojamais PET veido 70 % līdz 80 % no pārstrādes uzņēmumu kopējām ražošanas izmaksām. Tādēļ šiem uzņēmumiem tā ir svarīga izmaksu daļa. |
| --- | --- |

(141)

Tiek atkārtots, ka pudeļu sagatavju ražošanā izmantojamais PET veido 70 % līdz 80 % no pārstrādes uzņēmumu kopējām ražošanas izmaksām. Tādēļ šiem uzņēmumiem tā ir svarīga izmaksu daļa.

| (142) | Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka ES iepakošanas nozarei nākas nepārtraukti meklēt risinājumus pudeļu pildītāju uzņēmumu prasībām attiecībā uz jaunu dizainu un videi draudzīgāku iepakojumu. Šajā nolūkā daži pārstrādātāji, šķiet, pastāvīgi veic ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, lai izgudrotu jaunus produktus un dizainu ar mērķi saglabāt konkurētspēju un nodrošināt lielāku vērtību ražošanas ķēdē. |
| --- | --- |

(142)

Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka ES iepakošanas nozarei nākas nepārtraukti meklēt risinājumus pudeļu pildītāju uzņēmumu prasībām attiecībā uz jaunu dizainu un videi draudzīgāku iepakojumu. Šajā nolūkā daži pārstrādātāji, šķiet, pastāvīgi veic ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, lai izgudrotu jaunus produktus un dizainu ar mērķi saglabāt konkurētspēju un nodrošināt lielāku vērtību ražošanas ķēdē.

| (143) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ietekme uz ES pārstrādes nozari būs ļoti liela un samazinās līdzekļus, kas pieejami ieguldījumiem jaunu, videi draudzīgu iepakojumu izstrādē, un, iespējams, pat liks slēgt simtiem mazāku uzņēmumu, jo to peļņa ir vēl mazāka, jo tie apstrādā nelielus daudzumus un to ietekme sarunu procesā ir ierobežota. |
| --- | --- |

(143)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ietekme uz ES pārstrādes nozari būs ļoti liela un samazinās līdzekļus, kas pieejami ieguldījumiem jaunu, videi draudzīgu iepakojumu izstrādē, un, iespējams, pat liks slēgt simtiem mazāku uzņēmumu, jo to peļņa ir vēl mazāka, jo tie apstrādā nelielus daudzumus un to ietekme sarunu procesā ir ierobežota.

| (144) | Patiešām, ja pārstrādātāji absorbētu visu pasākumu izraisīto cenu kāpumu, ietekme uz tiem būtu ievērojama un tā būtu atkarīga no piegādes avota, ņemot vērā to, ka PET izmaksas veido to izmaksu lielāko daļu un ka daudzi mazie un vidējie uzņēmumi darbojas ar nelielu peļņu. |
| --- | --- |

(144)

Patiešām, ja pārstrādātāji absorbētu visu pasākumu izraisīto cenu kāpumu, ietekme uz tiem būtu ievērojama un tā būtu atkarīga no piegādes avota, ņemot vērā to, ka PET izmaksas veido to izmaksu lielāko daļu un ka daudzi mazie un vidējie uzņēmumi darbojas ar nelielu peļņu.

| (145) | Attiecībā uz šo tika veikts pārbaudes apmeklējums nelielā plastmasas pārstādes uzņēmumā Itālijā, lai gūtu labāku priekšstatu par maksājumu ietekmi uz šo lietotāju grupu. Izmeklēšana parādīja, ka pārstrādātājiem parasti ir zināmas, lai arī ierobežotas, iespējas novirzīt cenu pieaugumu, īpaši ja cenu pieaugums nav neliels un to var paredzēt. Turklāt daži PET pārstrādātāji savos līgumos par izejvielu cenām iekļāvuši pielāgošanas klauzulu, un tas varētu palīdzēt ES pārstrādes uzņēmumiem novirzīt cenu pieaugumu uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz šo tika veikts pārbaudes apmeklējums nelielā plastmasas pārstādes uzņēmumā Itālijā, lai gūtu labāku priekšstatu par maksājumu ietekmi uz šo lietotāju grupu. Izmeklēšana parādīja, ka pārstrādātājiem parasti ir zināmas, lai arī ierobežotas, iespējas novirzīt cenu pieaugumu, īpaši ja cenu pieaugums nav neliels un to var paredzēt. Turklāt daži PET pārstrādātāji savos līgumos par izejvielu cenām iekļāvuši pielāgošanas klauzulu, un tas varētu palīdzēt ES pārstrādes uzņēmumiem novirzīt cenu pieaugumu uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem.

| (146) | Tādējādi, ņemot vērā arī to, ka maksājuma apmērs ir samērā neliels, tiek secināts, ka kompensācijas maksājuma noteikšanai, visticamāk, nebūs graujošas ietekmes uz pārstrādes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(146)

Tādējādi, ņemot vērā arī to, ka maksājuma apmērs ir samērā neliels, tiek secināts, ka kompensācijas maksājuma noteikšanai, visticamāk, nebūs graujošas ietekmes uz pārstrādes uzņēmumiem.

| (147) | Dažas ieinteresētās personas atkārtoja argumentu par to, ka PET apstrādātāju/pārstrādātāju delokalizācijas risks pieaugs, ja tiks ieviesti galīgie pasākumi. Šīs personas arī apgalvoja, ka ES apstrādes uzņēmumu delokalizācija noteiks arī to, ka izzudīs ilgtermiņa priekšrocība ES ražotājiem. Viens no sadarbībā iesaistītajiem PET pārstrādātājiem uzsvēra, ka delokalizācijas process jau notiek un ka jebkādu kompensācijas maksājumu noteikšana vairāk paātrinās šo procesu. Šī persona apgalvoja, ka ievērojama daļa ES pārstrādes uzņēmumu būs izvietoti rajonos, kas ir tuvi ES robežām (Šveicē, Horvātijā, Bosnijā, Serbijā, Turcijā, Krievijā un Ukrainā), un ka daži apstrādes uzņēmumi pārvietos savu ražošanu uz šiem rajoniem daudz elastīgāk, nekā norādīts pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(147)

Dažas ieinteresētās personas atkārtoja argumentu par to, ka PET apstrādātāju/pārstrādātāju delokalizācijas risks pieaugs, ja tiks ieviesti galīgie pasākumi. Šīs personas arī apgalvoja, ka ES apstrādes uzņēmumu delokalizācija noteiks arī to, ka izzudīs ilgtermiņa priekšrocība ES ražotājiem. Viens no sadarbībā iesaistītajiem PET pārstrādātājiem uzsvēra, ka delokalizācijas process jau notiek un ka jebkādu kompensācijas maksājumu noteikšana vairāk paātrinās šo procesu. Šī persona apgalvoja, ka ievērojama daļa ES pārstrādes uzņēmumu būs izvietoti rajonos, kas ir tuvi ES robežām (Šveicē, Horvātijā, Bosnijā, Serbijā, Turcijā, Krievijā un Ukrainā), un ka daži apstrādes uzņēmumi pārvietos savu ražošanu uz šiem rajoniem daudz elastīgāk, nekā norādīts pagaidu regulā.

| (148) | Pamatojoties uz lietā esošo informāciju, delokalizācija patiešām ir jau notiekošs process, un tādējādi ir uzskatāms, ka kompensācijas maksājumu noteikšana varētu būt viens faktors daudzu citu apsvērumu vidū, kas ietekmē šādu uzņēmumu lēmumu. Netika konstatēts, ka, šajā gadījumā nenosakot pasākumus, šie uzņēmumi būs gatavi palikt ES, ņemot vērā to, ka šāda lēmuma pamatā parasti ir analīze, kurā papildus tirdzniecības aizsardzības pasākumiem ņem vērā vairākus citus aspektus, piemēram, vēlmi būt tuvāk klientam, prasmīgu darbinieku pieejamību pētniecības un attīstības veikšanai, izmaksu vispārējo uzbūvi utt. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz lietā esošo informāciju, delokalizācija patiešām ir jau notiekošs process, un tādējādi ir uzskatāms, ka kompensācijas maksājumu noteikšana varētu būt viens faktors daudzu citu apsvērumu vidū, kas ietekmē šādu uzņēmumu lēmumu. Netika konstatēts, ka, šajā gadījumā nenosakot pasākumus, šie uzņēmumi būs gatavi palikt ES, ņemot vērā to, ka šāda lēmuma pamatā parasti ir analīze, kurā papildus tirdzniecības aizsardzības pasākumiem ņem vērā vairākus citus aspektus, piemēram, vēlmi būt tuvāk klientam, prasmīgu darbinieku pieejamību pētniecības un attīstības veikšanai, izmaksu vispārējo uzbūvi utt.

| (149) | Tiek arī atzīmēts, ka lietā esošā informācija parāda, ka ES pārstrādes nozare saskaras ar vairākām nozīmīgām problēmām tai piemītošo strukturālo nepilnību dēļ, kas strauji mainīgajā vidē, kurā valda arvien lielāka konkurence, kļūst arvien vairāk un vairāk pamanāmas. Ir acīmredzami, ka šajā uzņēmējdarbībā lielumam ir nozīme un ka tirgus konsolidācija jau notiek, tostarp tiek slēgti uzņēmumi un notiek delokalizācija. Tādējādi uzskatāms, ka jebkurš PET cenu pieaugums kompensācijas pasākumu ietekmē nav iemesls bažām par mazāku pārstrādes uzņēmumu slēgšanu. |
| --- | --- |

(149)

Tiek arī atzīmēts, ka lietā esošā informācija parāda, ka ES pārstrādes nozare saskaras ar vairākām nozīmīgām problēmām tai piemītošo strukturālo nepilnību dēļ, kas strauji mainīgajā vidē, kurā valda arvien lielāka konkurence, kļūst arvien vairāk un vairāk pamanāmas. Ir acīmredzami, ka šajā uzņēmējdarbībā lielumam ir nozīme un ka tirgus konsolidācija jau notiek, tostarp tiek slēgti uzņēmumi un notiek delokalizācija. Tādējādi uzskatāms, ka jebkurš PET cenu pieaugums kompensācijas pasākumu ietekmē nav iemesls bažām par mazāku pārstrādes uzņēmumu slēgšanu.

| (150) | Tādējādi tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana nebūs noteicošais faktors, pieņemot galīgo lēmumu par delokalizāciju PET pārstrādes nozares uzņēmumos. |
| --- | --- |

(150)

Tādējādi tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana nebūs noteicošais faktors, pieņemot galīgo lēmumu par delokalizāciju PET pārstrādes nozares uzņēmumos.

| (151) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkuriem pasākumiem būs ievērojama ietekme uz daudziem pudeļu pildīšanas uzņēmumiem, jo līgumu noteikumi paredz, ka jebkurš PET sveķu cenu kāpums tiks (vismaz daļēji) novirzīts uz tiem. Tika arī apgalvots, ka daži pudeļu pildīšanas uzņēmumi varētu nespēt novirzīt cenu kāpumu uz klientiem, jo tie ir lielveikalu/mazumtirdzniecības uzņēmumu ķēdes, un ka tie varētu neizdzīvot izmaksu pieauguma dēļ. |
| --- | --- |

(151)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkuriem pasākumiem būs ievērojama ietekme uz daudziem pudeļu pildīšanas uzņēmumiem, jo līgumu noteikumi paredz, ka jebkurš PET sveķu cenu kāpums tiks (vismaz daļēji) novirzīts uz tiem. Tika arī apgalvots, ka daži pudeļu pildīšanas uzņēmumi varētu nespēt novirzīt cenu kāpumu uz klientiem, jo tie ir lielveikalu/mazumtirdzniecības uzņēmumu ķēdes, un ka tie varētu neizdzīvot izmaksu pieauguma dēļ.

| (152) | Šīs personas apgalvoja, ka produktu klāsts, ko ietekmēs maksājumi, būs lielāks, nekā novērtēts, jo tie ietekmēs ne tikai pudelēs pildīto ūdeni, bezalkoholiskos dzērienus un pārtikā izmantojamo eļļu, bet arī alu, pienu un piena produktus, sulu ražotājus, kečupu un garšvielas, kosmētikas un personiskās higiēnas produktus, zāles, vitamīnus un pārtikas piedevas, mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļus un autoeļļas un smērvielas. |
| --- | --- |

(152)

Šīs personas apgalvoja, ka produktu klāsts, ko ietekmēs maksājumi, būs lielāks, nekā novērtēts, jo tie ietekmēs ne tikai pudelēs pildīto ūdeni, bezalkoholiskos dzērienus un pārtikā izmantojamo eļļu, bet arī alu, pienu un piena produktus, sulu ražotājus, kečupu un garšvielas, kosmētikas un personiskās higiēnas produktus, zāles, vitamīnus un pārtikas piedevas, mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļus un autoeļļas un smērvielas.

| (153) | Tiek atzīts, ka PET iepakojums ir daudzveidīgs. Tomēr tiek atzīmēts, ka pagaidu regula pievērsās ietekmei uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem, jo tā par pamatu izmantoja datus, ko iesniedza uzņēmumi, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, kas galvenokārt bija ūdens, bezalkoholisko dzērienu vai sulu ražotāji. Nebija pieejami citi detalizēti dati, kas parādītu, ka ietekme uz citiem iepriekš aprakstītajiem pielietojuma veidiem ir vēl lielāka. |
| --- | --- |

(153)

Tiek atzīts, ka PET iepakojums ir daudzveidīgs. Tomēr tiek atzīmēts, ka pagaidu regula pievērsās ietekmei uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem, jo tā par pamatu izmantoja datus, ko iesniedza uzņēmumi, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, kas galvenokārt bija ūdens, bezalkoholisko dzērienu vai sulu ražotāji. Nebija pieejami citi detalizēti dati, kas parādītu, ka ietekme uz citiem iepriekš aprakstītajiem pielietojuma veidiem ir vēl lielāka.

| (154) | Tādējādi uzskatāms, ka provizoriskie secinājumi, kas aprakstīti pagaidu regulas 291. apsvērumā, var tikt galīgi apstiprināti. Turklāt, ņemot vērā ierosināto pasākumu mēreno apmēru, tie var izraisīt izmaksu pieaugumu par ne vairāk kā 1 % (sliktākā scenārija gadījumā, t. i., pilna pasākumu ietekme uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem), un tādējādi tiem būs tikai ierobežota ietekme uz pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējo situāciju pat tad, ja, kā tiek apgalvots, tie nespēs novirzīt izmaksu palielinājumu uz klientiem. |
| --- | --- |

(154)

Tādējādi uzskatāms, ka provizoriskie secinājumi, kas aprakstīti pagaidu regulas 291. apsvērumā, var tikt galīgi apstiprināti. Turklāt, ņemot vērā ierosināto pasākumu mēreno apmēru, tie var izraisīt izmaksu pieaugumu par ne vairāk kā 1 % (sliktākā scenārija gadījumā, t. i., pilna pasākumu ietekme uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem), un tādējādi tiem būs tikai ierobežota ietekme uz pudeļu pildīšanas uzņēmumu kopējo situāciju pat tad, ja, kā tiek apgalvots, tie nespēs novirzīt izmaksu palielinājumu uz klientiem.

| (155) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkādi tirdzniecības aizsardzības pasākumi pastiprinās piedāvājuma deficītu Savienības tirgū, kas būs īpaši problemātiski vasaras mēnešos, ņemot vērā lielāku pieprasījumu pēc ūdens/dzērieniem. Tika apgalvots, ka 2010. gadā nepieciešamais importa apjoms būs līdz pat 900 000 tonnām. Šo problēmu būtiski palielinās tas, ka daži ES ražotāji ir arī PET pārstrādātāji un pārdos produkciju brīvajā tirgū ar uzcenojumu tikai tad, kad ir apmierināts to iekšējais pieprasījums. |
| --- | --- |

(155)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkādi tirdzniecības aizsardzības pasākumi pastiprinās piedāvājuma deficītu Savienības tirgū, kas būs īpaši problemātiski vasaras mēnešos, ņemot vērā lielāku pieprasījumu pēc ūdens/dzērieniem. Tika apgalvots, ka 2010. gadā nepieciešamais importa apjoms būs līdz pat 900 000 tonnām. Šo problēmu būtiski palielinās tas, ka daži ES ražotāji ir arī PET pārstrādātāji un pārdos produkciju brīvajā tirgū ar uzcenojumu tikai tad, kad ir apmierināts to iekšējais pieprasījums.

| (156) | Šajā sakarā netika sniegta jauna informācija un pagaidu regulas 294. un 295. apsvērumā izteiktie argumenti netika atspēkoti. Tiek arī atzīmēts, ka, ņemot vērā AAE un Pakistānas importam noteikto maksājumu mēreno apmēru, ietekme uz tirdzniecības apjomu no šīm valstīm, iespējams, būtiski nemainīsies. Tādējādi tiek galīgi apstiprināti 294. un 295. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(156)

Šajā sakarā netika sniegta jauna informācija un pagaidu regulas 294. un 295. apsvērumā izteiktie argumenti netika atspēkoti. Tiek arī atzīmēts, ka, ņemot vērā AAE un Pakistānas importam noteikto maksājumu mēreno apmēru, ietekme uz tirdzniecības apjomu no šīm valstīm, iespējams, būtiski nemainīsies. Tādējādi tiek galīgi apstiprināti 294. un 295. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

6.5.   Ietekme uz patērētājiem

| (157) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulai nav izdevies pienācīgi aplūkot ietekmi uz patērētājiem, kas ikdienā pirks PET sveķus saturošus produktus. Šie apgalvojumi nebija tālāk pamatoti, vienīgi tika apgalvots, ka, piemērojot EUR 50/t palielinājumu patēriņam 3 miljonu tonnu apmērā, galapatērētājam gadā nāktos segt EUR 150 miljonus. |
| --- | --- |

(157)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pagaidu regulai nav izdevies pienācīgi aplūkot ietekmi uz patērētājiem, kas ikdienā pirks PET sveķus saturošus produktus. Šie apgalvojumi nebija tālāk pamatoti, vienīgi tika apgalvots, ka, piemērojot EUR 50/t palielinājumu patēriņam 3 miljonu tonnu apmērā, galapatērētājam gadā nāktos segt EUR 150 miljonus.

| (158) | Tiek atzīmēts, ka piedāvātais aprēķins ir nereāls, ņemot vērā to, ka vairākums ieinteresēto personu piekrita tam, ka zināmu ietekmes daļu segs PET pārstrādātāji, pudeļu pildīšanas uzņēmumi un lielveikalu/mazumtirdzniecības uzņēmumu ķēdes, t. i., ka daļa izmaksu pieauguma tiks sadalīta pārdošanas ķēdē. |
| --- | --- |

(158)

Tiek atzīmēts, ka piedāvātais aprēķins ir nereāls, ņemot vērā to, ka vairākums ieinteresēto personu piekrita tam, ka zināmu ietekmes daļu segs PET pārstrādātāji, pudeļu pildīšanas uzņēmumi un lielveikalu/mazumtirdzniecības uzņēmumu ķēdes, t. i., ka daļa izmaksu pieauguma tiks sadalīta pārdošanas ķēdē.

| (159) | Ietekme uz galapatērētāju sliktākā scenārija gadījumā (t.i., nereālais scenārijs, kurā klients sedz visu cenu pieauguma ietekmi), ņemot vērā ierosināto pasākumu mēreno apmēru, nepārsniegtu 0,5 euro centu par patēriņā izmantotu pudeli, un ir ļoti ticams, ka tā būs daudz mazāka. |
| --- | --- |

(159)

Ietekme uz galapatērētāju sliktākā scenārija gadījumā (t.i., nereālais scenārijs, kurā klients sedz visu cenu pieauguma ietekmi), ņemot vērā ierosināto pasākumu mēreno apmēru, nepārsniegtu 0,5 euro centu par patēriņā izmantotu pudeli, un ir ļoti ticams, ka tā būs daudz mazāka.

6.6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (160) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un pēc sīki izstrādātas visu skarto interešu analīzes tiek pieņemts galīgais secinājums, ka dotajā gadījumā kopumā nepastāv spiedoši iemesli nenoteikt pasākumus. Ņemot vērā to, ka nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 280. līdz 298. apsvērumu. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un pēc sīki izstrādātas visu skarto interešu analīzes tiek pieņemts galīgais secinājums, ka dotajā gadījumā kopumā nepastāv spiedoši iemesli nenoteikt pasākumus. Ņemot vērā to, ka nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 280. līdz 298. apsvērumu.

6.7.   Piezīmes par galīgo izpaušanu

| (161) | Pēc tam, kad bija izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata Komisija ierosināja noteikt galīgo kompensācijas maksājumu, dažas ieinteresētās personas iesniedza papildu piezīmes. Ievērojot to, ka lielākā daļa šo piezīmju bija jau iesniegto un aplūkoto piezīmju atkārtojums, tās negrozīja iepriekšminētos konstatējumus. |
| --- | --- |

(161)

Pēc tam, kad bija izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata Komisija ierosināja noteikt galīgo kompensācijas maksājumu, dažas ieinteresētās personas iesniedza papildu piezīmes. Ievērojot to, ka lielākā daļa šo piezīmju bija jau iesniegto un aplūkoto piezīmju atkārtojums, tās negrozīja iepriekšminētos konstatējumus.

| (162) | Attiecībā uz vairākkārt atkārtoto apgalvojumu, ka nesenās EUR un USD kursa izmaiņas, kā rezultātā ievērojami palielinājās importētās PET cenas un tātad Savienības ražošanas nozarei, iespējams, nav vajadzīga aizsardzība ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, jānorāda, ka visā antisubsidēšanas izmeklēšanā parasti neņem vērā norises pēc IP, ja vien ārkārtas situācijās iespējams cita starpā pierādīt, ka norises ir ilgstošas un būtiski grozītu lietā konstatēto. Nevar uzskatīt, visas EUR un USD kursa izmaiņas ir tādas. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz vairākkārt atkārtoto apgalvojumu, ka nesenās EUR un USD kursa izmaiņas, kā rezultātā ievērojami palielinājās importētās PET cenas un tātad Savienības ražošanas nozarei, iespējams, nav vajadzīga aizsardzība ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, jānorāda, ka visā antisubsidēšanas izmeklēšanā parasti neņem vērā norises pēc IP, ja vien ārkārtas situācijās iespējams cita starpā pierādīt, ka norises ir ilgstošas un būtiski grozītu lietā konstatēto. Nevar uzskatīt, visas EUR un USD kursa izmaiņas ir tādas.

7.   GALĪGIE PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (163) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IP otrajam ceturksnim noteiktā peļņas norma 5 % apmērā ir pārāk augsta, ņemot vērā to, ka šajā ceturksnī (2008. gada 4. ceturksnis) bija ne tikai mazāks patēriņš (ziemas sezona), bet PET ražotājus arī smagi skāra pasaules ekonomikas krīze. Tādējādi tiek apgalvots, ka, pareizi piemērojot tiesas lietā T-210/95 (5) izstrādāto principu, situācijā, kad subsidēts imports nepastāv, peļņai būtu jābūt 0 %. Turklāt šī persona apgalvoja, ka, tā kā krīze ietekmēja visus IP ceturkšņus, arī citos ceturkšņos peļņas norma 5 % apmērā šķistu tikpat nereāla, ņemot vērā to, ka pat bez ekonomikas krīzes, t. i., 2006./2007. gadā, Savienības ražošanas nozare nepietuvojās 5 % peļņas robežai. |
| --- | --- |

(163)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IP otrajam ceturksnim noteiktā peļņas norma 5 % apmērā ir pārāk augsta, ņemot vērā to, ka šajā ceturksnī (2008. gada 4. ceturksnis) bija ne tikai mazāks patēriņš (ziemas sezona), bet PET ražotājus arī smagi skāra pasaules ekonomikas krīze. Tādējādi tiek apgalvots, ka, pareizi piemērojot tiesas lietā T-210/95 (5) izstrādāto principu, situācijā, kad subsidēts imports nepastāv, peļņai būtu jābūt 0 %. Turklāt šī persona apgalvoja, ka, tā kā krīze ietekmēja visus IP ceturkšņus, arī citos ceturkšņos peļņas norma 5 % apmērā šķistu tikpat nereāla, ņemot vērā to, ka pat bez ekonomikas krīzes, t. i., 2006./2007. gadā, Savienības ražošanas nozare nepietuvojās 5 % peļņas robežai.

| (164) | Tiek atzīts, ka saskaņā ar jurisprudenci izmantotajai peļņas normai būtu jābūt peļņai, ko Savienības ražošanas nozare varētu reāli gūt parastos konkurences apstākļos, nepastāvot subsidētam importam. Tiek atgādināts, ka iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu produktu izmantoja peļņas normu 7 % un vairāk, nevis 5 %, ko provizoriski lietoja pašreizējā izmeklēšanā. Uzskata, ka 5 % peļņas norma ir Savienības ražošanas nozares paredzamā peļņa, nepastāvot subsidētam importam. Tādējādi prasība samazināt peļņas normu tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(164)

Tiek atzīts, ka saskaņā ar jurisprudenci izmantotajai peļņas normai būtu jābūt peļņai, ko Savienības ražošanas nozare varētu reāli gūt parastos konkurences apstākļos, nepastāvot subsidētam importam. Tiek atgādināts, ka iepriekšējās izmeklēšanās par to pašu produktu izmantoja peļņas normu 7 % un vairāk, nevis 5 %, ko provizoriski lietoja pašreizējā izmeklēšanā. Uzskata, ka 5 % peļņas norma ir Savienības ražošanas nozares paredzamā peļņa, nepastāvot subsidētam importam. Tādējādi prasība samazināt peļņas normu tiek noraidīta.

| (165) | Ņemot vērā 108. līdz 110. apsvērumā minēto koriģēto cenas samazinājuma aprēķinu, atbilstošais kaitējuma novēršanas līmenis ir šāds.






  Valsts | Kaitējuma novēršanas līmenis |
| --- | --- | --- |
| Irāna | 16,7 % |
| Pakistāna | 14,1 % |
| AAE | 17,5 % |

(165)

Ņemot vērā 108. līdz 110. apsvērumā minēto koriģēto cenas samazinājuma aprēķinu, atbilstošais kaitējuma novēršanas līmenis ir šāds.

Valsts

Kaitējuma novēršanas līmenis

Irāna

16,7 %

Pakistāna

14,1 %

AAE

17,5 %

7.2.   Galīgie pasākumi

| (166) | Ņemot vērā galīgos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam ir uzskatāms, ka Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam būtu jāpiemēro galīgais kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka mazākajā konstatētajā subsidēšanas vai kaitējuma novēršanas apmērā, ievērojot noteikumu par mazākā maksājuma izvēlēšanos. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā galīgos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam ir uzskatāms, ka Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam būtu jāpiemēro galīgais kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka mazākajā konstatētajā subsidēšanas vai kaitējuma novēršanas apmērā, ievērojot noteikumu par mazākā maksājuma izvēlēšanos.

| (167) | Ņemot vērā iepriekšminēto, un atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam ir uzskatāms, ka Irānas izcelsmes importam būtu jāpiemēro galīgais kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka atbilstoši konstatētās kaitējuma starpības apmēram, savukārt Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importam būtu jāpiemēro galīgais kompensācijas maksājums konstatētās subsīdijas normas apmērā. |
| --- | --- |

(167)

Ņemot vērā iepriekšminēto, un atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam ir uzskatāms, ka Irānas izcelsmes importam būtu jāpiemēro galīgais kompensācijas maksājums, kura lielums jānosaka atbilstoši konstatētās kaitējuma starpības apmēram, savukārt Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes importam būtu jāpiemēro galīgais kompensācijas maksājums konstatētās subsīdijas normas apmērā.

| (168) | Tiek atgādināts, ka salīdzinoši īsā laika periodā PET cenas un izmaksas ir pakļautas samērā ievērojamām svārstībām. Tādējādi uzskatīja par lietderīgu piemērot maksājumus kā konkrētu summu par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmanto aprēķiniem paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā. |
| --- | --- |

(168)

Tiek atgādināts, ka salīdzinoši īsā laika periodā PET cenas un izmaksas ir pakļautas samērā ievērojamām svārstībām. Tādējādi uzskatīja par lietderīgu piemērot maksājumus kā konkrētu summu par tonnu. Šī summa izriet no kompensācijas likmes piemērošanas CIF eksporta cenām, ko izmanto aprēķiniem paralēli notiekošajā antidempinga procedūrā.

| (169) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto kompensācijas maksājumu summas, kas izteiktas kā CIF cena uz Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas.









  Valsts | Kopējā subsīdijas norma | Kaitējuma starpība | Galīgā kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | % | Summa
  (EUR/tonnu) |
| Irāna | 51,8 % | 16,7 % | 16,7 % | 139,70 |
| Pakistāna | 5,1 % | 14,1 % | 5,1 % | 44,02 |
| AAE | 5,1 % | 17,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(169)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto kompensācijas maksājumu summas, kas izteiktas kā CIF cena uz Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas.

Valsts

Kopējā subsīdijas norma

Kaitējuma starpība

Galīgā kompensācijas maksājuma likme

%

Summa

(EUR/tonnu)

Irāna

51,8 %

16,7 %

16,7 %

139,70

Pakistāna

5,1 %

14,1 %

5,1 %

44,02

AAE

5,1 %

17,5 %

5,1 %

42,34

| (170) | Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (6), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(170)

Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (6), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

7.3.   Saistības

| (171) | Pēc tam, kad bija izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt galīgos antisubsidēšanas pasākumus, Irānas ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības. |
| --- | --- |

(171)

Pēc tam, kad bija izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt galīgos antisubsidēšanas pasākumus, Irānas ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības.

| (172) | Piedāvājums tika pārbaudīts un ņemot vērā, ka atsevišķo ražojuma veidu cenas ievērojami atšķiras, tika konstatēts, ka vienīgā minimālā importa cena (MIC), ko piedāvāja, negarantētu novērst kaitējošu subsidēšanu attiecībā uz visiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(172)

Piedāvājums tika pārbaudīts un ņemot vērā, ka atsevišķo ražojuma veidu cenas ievērojami atšķiras, tika konstatēts, ka vienīgā minimālā importa cena (MIC), ko piedāvāja, negarantētu novērst kaitējošu subsidēšanu attiecībā uz visiem ražojumiem.

| (173) | Tika arī konstatēts, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārdod attiecīgo ražojumu un citus ražojumus vienīgi uz ES, izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, kurš eksportē lielu daudzumu ražojumu, ko izgatavojuši dažādi uzņēmumi. Šai pārdošanas struktūrai ir ļoti liels šķērskompensācijas risks, jo PET, uz ko attiecas saistības, varētu pārdot kopā ar citiem ražojumiem tiem pašiem klientiem, un cenas, kas noteiktas dažādiem ražojumiem, kuri pārdoti tam pašam klientam, varētu būt viegli kompensētas vai pārrēķinātas. Visbeidzot jānorāda, ka no publiski pieejamiem avotiem šķiet, ka Irānā ir vismaz vēl viens PET ražotājs. Ņemot vērā iepriekšminēto tirdzniecības struktūru, šī situācija rada nopietnas šaubas par to, vai gan iestādes, muitas dienesti var nodrošināt, ka vienīgi sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja PET, ko kā ražojumu pārdod atbilstīgi saistību noteikumiem, ir patēriņa prece un savstarpēji aizvietojama tādā ziņā, ka vispār nav iespējams skaidri atpazīt šādu patēriņa preču ražotāju. |
| --- | --- |

(173)

Tika arī konstatēts, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārdod attiecīgo ražojumu un citus ražojumus vienīgi uz ES, izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, kurš eksportē lielu daudzumu ražojumu, ko izgatavojuši dažādi uzņēmumi. Šai pārdošanas struktūrai ir ļoti liels šķērskompensācijas risks, jo PET, uz ko attiecas saistības, varētu pārdot kopā ar citiem ražojumiem tiem pašiem klientiem, un cenas, kas noteiktas dažādiem ražojumiem, kuri pārdoti tam pašam klientam, varētu būt viegli kompensētas vai pārrēķinātas. Visbeidzot jānorāda, ka no publiski pieejamiem avotiem šķiet, ka Irānā ir vismaz vēl viens PET ražotājs. Ņemot vērā iepriekšminēto tirdzniecības struktūru, šī situācija rada nopietnas šaubas par to, vai gan iestādes, muitas dienesti var nodrošināt, ka vienīgi sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja PET, ko kā ražojumu pārdod atbilstīgi saistību noteikumiem, ir patēriņa prece un savstarpēji aizvietojama tādā ziņā, ka vispār nav iespējams skaidri atpazīt šādu patēriņa preču ražotāju.

| (174) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka šādas saistības ir nepraktiskas un tādēļ tās nevar pieņemt. Attiecīgā persona tika atbilstīgi informēta, un tai tika dota iespēja izteikt piezīmes. Tomēr šīs personas piezīmes nav grozījušas iepriekšminēto secinājumu. |
| --- | --- |

(174)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka šādas saistības ir nepraktiskas un tādēļ tās nevar pieņemt. Attiecīgā persona tika atbilstīgi informēta, un tai tika dota iespēja izteikt piezīmes. Tomēr šīs personas piezīmes nav grozījušas iepriekšminēto secinājumu.

8.   PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA

| (175) | Ņemot vērā konstatēto kompensējamo subsīdiju lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskatāms, ka noteikto galīgo maksājumu apmērā galīgi jāiekasē ar pagaidu regulā noteikto pagaidu maksājumu nodrošinātās summas, |
| --- | --- |

(175)

Ņemot vērā konstatēto kompensējamo subsīdiju lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskatāms, ka noteikto galīgo maksājumu apmērā galīgi jāiekasē ar pagaidu regulā noteikto pagaidu maksājumu nodrošinātās summas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais kompensācijas maksājums tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, uz kuru attiecas KN kods 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama neto Savienības brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, ir šāda.

| Valsts | Galīgā kompensācijas maksājuma likme (EUR/tonnu) |
| --- | --- |
| Irāna: visi uzņēmumi | 139,70 |
| Pakistāna: visi uzņēmumi | 44,02 |
| Apvienotie Arābu Emirāti: visi uzņēmumi | 42,34 |

Valsts

Galīgā kompensācijas maksājuma likme (EUR/tonnu)

Irāna: visi uzņēmumi

139,70

Pakistāna: visi uzņēmumi

44,02

Apvienotie Arābu Emirāti: visi uzņēmumi

42,34

3.   Gadījumos, kad preces ir bojātas, pirms tās nonāk brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala atbilstīgi 145. pantam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), galīgo kompensācijas maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš noteikto apmēru, samazina par procentuālu daļu, kas atbilst sadalītajai cenai, kura ir faktiski samaksāta vai jāmaksā.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumu atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 473/2010, kas noteikts tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstīgi ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, uz kuru pašlaik attiecas KN kods 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos, galīgi iekasē, piemērojot šīs regulas 1. pantā noteikto galīgā kompensācijas maksājuma likmi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā kompensācijas maksājuma likmi, atmaksā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV L 134, 1.6.2010., 25. lpp.

2

(3)  OV L 134, 1.6.2010., 4. lpp.

3

(4)  Skatīt, piemēram, Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2005 (OV L 121, 13.5.2005., 1. lpp.) un (EK) Nr. 1176/2008 (OV L 319, 29.11.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Lieta T-210/95 Eiropas Minerālmēslu ražotāju asociācija (EFMA) pret Eiropas Savienības Padomi, ECR 1999, II-3291. punkts.

5

EFMA

(6)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, birojs N105 04/092, 1049 Brisele, BEĻĢIJA.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

7

---

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 858/2010

(2010. gada 28. septembris),

ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 951/2006 attiecībā uz ārpuskvotas eksportu un eksporta licencēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 134. pantu un 161. panta 3. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par ārpuskvotas eksportu cukura nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par ārpuskvotas eksportu cukura nozarē.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 951/2006 4.c pantā noteikti dokumenti, kas uzskatāmi par apliecinājumu, ka preces nogādātas galamērķī, un iesniedzami gadījumos, kad uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt ārpuskvotas cukuru un/vai izoglikozi. Tomēr iespējamas krāpnieciskas tirdzniecības risks ir diezgan ierobežots, ja cukura daudzums ir neliels. Tāpēc, lai vienkāršotu vajadzīgās administratīvās darbības, ir lietderīgi noteikt atkāpi no šā noteikuma, ja preču daudzums nepārsniedz 25 tonnas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 951/2006 4.c pantā noteikti dokumenti, kas uzskatāmi par apliecinājumu, ka preces nogādātas galamērķī, un iesniedzami gadījumos, kad uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt ārpuskvotas cukuru un/vai izoglikozi. Tomēr iespējamas krāpnieciskas tirdzniecības risks ir diezgan ierobežots, ja cukura daudzums ir neliels. Tāpēc, lai vienkāršotu vajadzīgās administratīvās darbības, ir lietderīgi noteikt atkāpi no šā noteikuma, ja preču daudzums nepārsniedz 25 tonnas.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 951/2006 7.c pantā paredzēti noteikumi informācijas apmaiņai par ārpuskvotas eksportu. Lai uzlabotu ārpuskvotas eksporta režīma pārvaldību, ir lietderīgi precizēt, ka dalībvalstu paziņotā informācija par pieteikumos norādītajiem daudzumiem jāsadala arī pēc pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 951/2006 7.c pantā paredzēti noteikumi informācijas apmaiņai par ārpuskvotas eksportu. Lai uzlabotu ārpuskvotas eksporta režīma pārvaldību, ir lietderīgi precizēt, ka dalībvalstu paziņotā informācija par pieteikumos norādītajiem daudzumiem jāsadala arī pēc pieteikuma iesniedzēja.

| (4) | Komisijas 2010. gada 7. maija Regulas (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām (3), 1. panta 1. punktā 2010./2011. tirdzniecības gadam noteikts kvantitatīvais ierobežojums 650 000 tonnu baltajam cukuram, kas atbilst KN kodam 1701 99, t. i., sešciparu kodam. Ja pieprasījums pēc eksporta licencēm ir liels un ja gada kvantitatīvo ierobežojumu ātri izlieto, uzņēmējiem, kuri eksportē balto cukuru, kas atbilst citiem KN kodiem, var nebūt iespējams saņemt pietiekamu apjomu licenču, lai nodrošinātu savus parastos tirgus. Lai uzlabotu ārpuskvotas režīma pielāgojamību, ir lietderīgi atļaut, ka eksporta licences, kuras izdotas baltā cukura produktam, kas atbilst KN kodam 1701 99, var izmantot arī, lai eksportētu citāda veida baltā cukura produktu, kas atbilst tam pašam KN kodam. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2010. gada 7. maija Regulas (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām (3), 1. panta 1. punktā 2010./2011. tirdzniecības gadam noteikts kvantitatīvais ierobežojums 650 000 tonnu baltajam cukuram, kas atbilst KN kodam 1701 99, t. i., sešciparu kodam. Ja pieprasījums pēc eksporta licencēm ir liels un ja gada kvantitatīvo ierobežojumu ātri izlieto, uzņēmējiem, kuri eksportē balto cukuru, kas atbilst citiem KN kodiem, var nebūt iespējams saņemt pietiekamu apjomu licenču, lai nodrošinātu savus parastos tirgus. Lai uzlabotu ārpuskvotas režīma pielāgojamību, ir lietderīgi atļaut, ka eksporta licences, kuras izdotas baltā cukura produktam, kas atbilst KN kodam 1701 99, var izmantot arī, lai eksportētu citāda veida baltā cukura produktu, kas atbilst tam pašam KN kodam.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 951/2006 8.a panta b) punktu ārpuskvotas cukura vai izoglikozes eksporta licences, kas izdotas no 2010. gada 1. aprīļa, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz piektā mēneša beigām pēc tās. Tomēr tas var radīt nopietnus sarežģījumus dažiem eksportētājiem, proti, tiem, kas veic piegādes saviem parastajiem tirgiem visu tirdzniecības gadu. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus 2009./2010. tirdzniecības gadam piemērot pastāvīgi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 951/2006 8.a panta b) punktu ārpuskvotas cukura vai izoglikozes eksporta licences, kas izdotas no 2010. gada 1. aprīļa, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz piektā mēneša beigām pēc tās. Tomēr tas var radīt nopietnus sarežģījumus dažiem eksportētājiem, proti, tiem, kas veic piegādes saviem parastajiem tirgiem visu tirdzniecības gadu. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus 2009./2010. tirdzniecības gadam piemērot pastāvīgi.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), 1. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu eksporta licences jāuzrāda, ja eksportē cukura produktus, kas atbilst KN kodam 1701. Minētās regulas II pielikuma II daļā noteikts iesniedzamā nodrošinājuma apjoms EUR 110 par tonnu. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem katrā dalībvalstī, ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 12.a panta 1. punktā precizēt, ka nodrošinājumu iesniedz arī tad, ja eksportē ārpuskvotas cukuru. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), 1. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu eksporta licences jāuzrāda, ja eksportē cukura produktus, kas atbilst KN kodam 1701. Minētās regulas II pielikuma II daļā noteikts iesniedzamā nodrošinājuma apjoms EUR 110 par tonnu. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem katrā dalībvalstī, ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 12.a panta 1. punktā precizēt, ka nodrošinājumu iesniedz arī tad, ja eksportē ārpuskvotas cukuru.

| (7) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 951/2006. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 951/2006.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 951/2006 groza šādi.

| 1. | Regulas IIa nodaļas 4.c pantam pievieno šādu 4. punktu:
  “4.   Ja eksporta deklarācijas ir par cukura daudzumu, kas nepārsniedz 25 tonnas, un ja ir izpildīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (5) 24. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, dalībvalstis atbrīvo eksportētājus no prasības sniegt šā panta 1. punktā un 2. punkta b) un c) apakšpunktā paredzēto apliecinājumu. Regulas (EK) Nr. 612/2009 17. panta 3. punktā minēto transporta dokumentu vai tam līdzvērtīgu elektronisku dokumentu uzrāda jebkurā gadījumā. |
| --- | --- |

1.

Regulas IIa nodaļas 4.c pantam pievieno šādu 4. punktu:

“4.   Ja eksporta deklarācijas ir par cukura daudzumu, kas nepārsniedz 25 tonnas, un ja ir izpildīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 (5) 24. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, dalībvalstis atbrīvo eksportētājus no prasības sniegt šā panta 1. punktā un 2. punkta b) un c) apakšpunktā paredzēto apliecinājumu. Regulas (EK) Nr. 612/2009 17. panta 3. punktā minēto transporta dokumentu vai tam līdzvērtīgu elektronisku dokumentu uzrāda jebkurā gadījumā.

| 2. | Regulas III nodaļu groza šādi:






  a) | regulas 7.c panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Pieteikumos norādītos daudzumus sadala pēc pieteikuma iesniedzēja un pēc astoņciparu KN koda, nenorādot pieteikuma iesniedzēja nosaukumu vai vārdu un uzvārdu. Dalībvalstis informē Komisiju arī tad, ja nav iesniegts neviens eksporta licences pieteikums.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas III nodaļu groza šādi:

a)

regulas 7.c panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Pieteikumos norādītos daudzumus sadala pēc pieteikuma iesniedzēja un pēc astoņciparu KN koda, nenorādot pieteikuma iesniedzēja nosaukumu vai vārdu un uzvārdu. Dalībvalstis informē Komisiju arī tad, ja nav iesniegts neviens eksporta licences pieteikums.”;

| b) | iekļauj šādu 7.f pantu:
  “7.f pants
  Ārpuskvotas cukura eksporta licenču izmantošana
  Eksporta licencēs, kuras izdotas ārpuskvotas baltajam cukuram, kas atbilst KN kodam 1701 99, norāda KN kodu 1701 99 10 un 1701 99 90, un tās ir derīgas jebkuram no šiem produktiem.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 7.f pantu:

“7.f pants

Ārpuskvotas cukura eksporta licenču izmantošana

Eksporta licencēs, kuras izdotas ārpuskvotas baltajam cukuram, kas atbilst KN kodam 1701 99, norāda KN kodu 1701 99 10 un 1701 99 90, un tās ir derīgas jebkuram no šiem produktiem.”;

| c) | regulas 8.a pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “8.a pants
  Ārpuskvotas eksporta licenču derīguma termiņš
  Atkāpjoties no šīs regulas 5. panta noteikumiem, eksporta licences, kas izdotas saskaņā ar kvantitatīvo ierobežojumu, kurš noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā, ir derīgas, kā norādīts turpmāk:






  a) | licences, kas izdotas no 1. oktobra līdz 30. aprīlim attiecīgajā tirdzniecības gadā, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz attiecīgā tirdzniecības gada 30. septembrim; |
| --- | --- | --- |

c)

regulas 8.a pantu aizstāj ar šādu pantu:

“8.a pants

Ārpuskvotas eksporta licenču derīguma termiņš

Atkāpjoties no šīs regulas 5. panta noteikumiem, eksporta licences, kas izdotas saskaņā ar kvantitatīvo ierobežojumu, kurš noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā, ir derīgas, kā norādīts turpmāk:

a)

licences, kas izdotas no 1. oktobra līdz 30. aprīlim attiecīgajā tirdzniecības gadā, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz attiecīgā tirdzniecības gada 30. septembrim;

| b) | licences, kas izdotas no 1. maija līdz 30. septembrim attiecīgajā tirdzniecības gadā, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz piektā mēneša beigām pēc tās.” |
| --- | --- |

b)

licences, kas izdotas no 1. maija līdz 30. septembrim attiecīgajā tirdzniecības gadā, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz piektā mēneša beigām pēc tās.”

| 3. | Regulas V nodaļas 12.a pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Pieteikuma iesniedzējs iesniedz nodrošinājumu EUR 110 apmērā par tonnu ārpuskvotas cukura un EUR 42 apmērā par sausnas neto tonnu ārpuskvotas izoglikozes gadījumā.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas V nodaļas 12.a pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Pieteikuma iesniedzējs iesniedz nodrošinājumu EUR 110 apmērā par tonnu ārpuskvotas cukura un EUR 42 apmērā par sausnas neto tonnu ārpuskvotas izoglikozes gadījumā.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Ja atsevišķi galamērķi nav pieejami ārpuskvotas cukura un/vai izoglikozes eksportam, 1. punktā minēto nodrošinājumu atbrīvo tad, ja ir izpildītas šā panta 3. punkta un šīs regulas 4.c panta prasības.” |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Ja atsevišķi galamērķi nav pieejami ārpuskvotas cukura un/vai izoglikozes eksportam, 1. punktā minēto nodrošinājumu atbrīvo tad, ja ir izpildītas šā panta 3. punkta un šīs regulas 4.c panta prasības.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 115, 8.5.2010., 26. lpp.

3

(4)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

4

(5)  OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.”

5

---

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/31

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 859/2010

(2010. gada 28. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 29. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 50,2 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 61,6 |
| 0707 00 05 | TR | 111,6 |
| ZZ | 111,6 |
| 0709 90 70 | TR | 110,4 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 50 10 | AR | 107,5 |
| CL | 79,2 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 103,4 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 108,0 |
| 0806 10 10 | TR | 120,1 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 88,5 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 59,6 |
| CL | 93,8 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 97,6 |
| US | 85,0 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 20 50 | CN | 85,9 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 83,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 49,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

84,4

MK

50,2

TR

50,2

ZZ

61,6

0707 00 05

TR

111,6

ZZ

111,6

0709 90 70

TR

110,4

ZZ

110,4

0805 50 10

AR

107,5

CL

79,2

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

103,4

UY

128,7

ZA

101,5

ZZ

108,0

0806 10 10

TR

120,1

ZA

56,9

ZZ

88,5

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

59,6

CL

93,8

CN

82,6

NZ

97,6

US

85,0

ZA

84,7

ZZ

97,1

0808 20 50

CN

85,9

ZA

80,8

ZZ

83,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,0

ZZ

49,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/33

---

PADOMES LĒMUMS 2010/576/KĀDP

(2010. gada 23. septembris)

par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 12. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP (1) par Eiropas Savienības policijas misiju, ko veic saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo) (turpmāk “EUPOL RD Congo” jeb “misija”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 12. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP (1) par Eiropas Savienības policijas misiju, ko veic saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo) (turpmāk “EUPOL RD Congo” jeb “misija”).

| (2) | Padome 2008. gada 23. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2008/485/KĀDP (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2009. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2008. gada 23. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2008/485/KĀDP (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2009. gada 30. jūnijam.

| (3) | Padome 2009. gada 15. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/466/KĀDP (3), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2010. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2009. gada 15. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/466/KĀDP (3), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2010. gada 30. jūnijam.

| (4) | Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/329/KĀDP (4), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2010. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/329/KĀDP (4), ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP un pagarina to līdz 2010. gada 30. septembrim.

| (5) | EUPOL RD Congo būtu jāturpina vēl gadu līdz 2011. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(5)

EUPOL RD Congo būtu jāturpina vēl gadu līdz 2011. gada 30. septembrim.

| (6) | Misijas vadības un kontroles struktūra nedrīkstētu skart misijas vadītāja līgumisko atbildību pret Komisiju attiecībā uz misijas budžeta īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

Misijas vadības un kontroles struktūra nedrīkstētu skart misijas vadītāja līgumisko atbildību pret Komisiju attiecībā uz misijas budžeta īstenošanu.

| (7) | Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Padomes Ģenerālsekretariātā izveidotais Informācijas analīzes un sakaru centrs. |
| --- | --- |

(7)

Misijas vajadzībām būtu jāaktivizē Padomes Ģenerālsekretariātā izveidotais Informācijas analīzes un sakaru centrs.

| (8) | Misiju īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) mērķiem, |
| --- | --- |

(8)

Misiju īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) mērķiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Misija

1.   Eiropas Savienības policijas misiju, ko veic saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (turpmāk “EUPOL RD Congo” jeb “misija”) un kas izveidota ar Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP, pagarina uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim.

2.   EUPOL RD Congo darbojas saskaņā ar 2. pantā izklāstītajām misijas pilnvarām un veic 3. pantā izklāstītos uzdevumus. Tā darbojas, neskarot KDR pirmtiesības saistībā ar DSR.

2. pants

Misijas pilnvaras

1.   Lai nostiprinātu Kongo Nacionālās policijas (KNP) attīstību un atbalstītu tās reformu procesa noturību, EUPOL RD Congo sniedz palīdzību Kongo iestādēm, īstenojot policijas rīcības plānu, kurā ir ietvertas policijas reformu procesa 2010.–2012. gada prioritātes un kura pamatā ir stratēģiskajā pamatdokumentā formulētās pamatnostādnes. EUPOL RD Congo galveno uzmanību pievērš konkrētai rīcībai un projektiem, kas ļautu nostiprināt KNP reformu procesa stratēģiskā līmeņa darbības, stiprinātu spējas un sekmētu KNP un plašākas krimināltiesību sistēmas struktūru savstarpēju mijiedarbību, lai efektīvāk atbalstītu seksuālas vardarbības un nesodāmības apkarošanu. EUPOL RD Congo savu darbību cieši saskaņo ar citiem Savienības, starptautiskiem un divpusējiem līdzekļu devējiem un cieši sadarbojas ar tiem, lai izvairītos no dubultiem centieniem.

2.   Misijai ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | stratēģiskā līmenī atbalstīt DSR procesu kopumā, īpaši pievēršoties KNP reformai un KNP sadarbībai ar tiesu iestādēm; |
| --- | --- |

a)

stratēģiskā līmenī atbalstīt DSR procesu kopumā, īpaši pievēršoties KNP reformai un KNP sadarbībai ar tiesu iestādēm;

| b) | atbalstīt policijas reformas īstenošanu un KNP operatīvās spējas un atbildības uzlabošanu, veicot darbaudzināšanas, uzraudzības un konsultatīvas (MMA) darbības; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt policijas reformas īstenošanu un KNP operatīvās spējas un atbildības uzlabošanu, veicot darbaudzināšanas, uzraudzības un konsultatīvas (MMA) darbības;

| c) | paaugstināt KNP vecāko amatpersonu, apmācību personāla un apmācību sistēmas zināšanas un spēju, nodrošinot stratēģiskus apmācību kursus; |
| --- | --- |

c)

paaugstināt KNP vecāko amatpersonu, apmācību personāla un apmācību sistēmas zināšanas un spēju, nodrošinot stratēģiskus apmācību kursus;

| d) | atbalstīt cīņu pret nesodāmību cilvēktiesību un seksuālas vardarbības jomā. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt cīņu pret nesodāmību cilvēktiesību un seksuālas vardarbības jomā.

3.   Misijai ir Projektu vienība, lai apzinātu un īstenotu projektus. Misija konsultē dalībvalstis un trešās valstis, kā arī to pārziņā koordinē un atvieglina šo valstu projektu īstenošanu jomās, kas ir misijas interešu lokā un veicina tās mērķu sasniegšanu.

3. pants

Misijas uzdevumi

Lai sasniegtu misijas mērķus, EUPOL RD Congo uzdevumi ir šādi:

| 1) | stratēģiskā līmenī atbalstīt DSR procesu kopumā, īpaši pievēršoties KNP reformai un KNP sadarbībai ar tiesu iestādēm:






  — | atbalstot Policijas reformas uzraudzības komitejas (PRUK) darbu un attīstību, tostarp palīdzot sagatavot attiecīgu policijas reformas juridisko aspektu un no tiem izrietošu aspektu sistēmu, lai sekmētu konceptuālā darba pabeigšanu, |
| --- | --- | --- |

1)

stratēģiskā līmenī atbalstīt DSR procesu kopumā, īpaši pievēršoties KNP reformai un KNP sadarbībai ar tiesu iestādēm:

—

atbalstot Policijas reformas uzraudzības komitejas (PRUK) darbu un attīstību, tostarp palīdzot sagatavot attiecīgu policijas reformas juridisko aspektu un no tiem izrietošu aspektu sistēmu, lai sekmētu konceptuālā darba pabeigšanu,

| — | dodot ieguldījumu un padomus attiecībā uz tādu struktūru izveidi un attīstību, kuras paredzēts veidot policijas reformas nolūkā, atbalstot to darbību ar ekspertu zināšanām jomās, kas ir visvairāk vajadzīgas policijas reformas īstenošanā, |
| --- | --- |

—

dodot ieguldījumu un padomus attiecībā uz tādu struktūru izveidi un attīstību, kuras paredzēts veidot policijas reformas nolūkā, atbalstot to darbību ar ekspertu zināšanām jomās, kas ir visvairāk vajadzīgas policijas reformas īstenošanā,

| — | palīdzot stiprināt saiknes starp Iekšlietu ministriju un Tieslietu ministriju, lai paplašinātu sadarbību un savstarpējo izpratni, |
| --- | --- |

—

palīdzot stiprināt saiknes starp Iekšlietu ministriju un Tieslietu ministriju, lai paplašinātu sadarbību un savstarpējo izpratni,

| — | piedaloties Apvienotās tiesiskuma komitejas (Comité Mixte de Suivi du Programme Cadre de la Justice) darbā un palīdzot attiecīgi pārskatīt krimināltiesisko sistēmu, vienlaikus attiecīgi atbalstot Apvienoto aizsardzības komiteju, lai atbalstītu dažādo DSR pīlāru darbību saskaņotību un konsekvenci, |
| --- | --- |

—

piedaloties Apvienotās tiesiskuma komitejas (Comité Mixte de Suivi du Programme Cadre de la Justice) darbā un palīdzot attiecīgi pārskatīt krimināltiesisko sistēmu, vienlaikus attiecīgi atbalstot Apvienoto aizsardzības komiteju, lai atbalstītu dažādo DSR pīlāru darbību saskaņotību un konsekvenci,

| — | apvienojot plašākus Savienības centienus un darbības, lai atbalstītu ministriju darba savstarpēju koordināciju un saskaņotību; |
| --- | --- |

—

apvienojot plašākus Savienības centienus un darbības, lai atbalstītu ministriju darba savstarpēju koordināciju un saskaņotību;

| 2) | atbalstīt policijas reformas īstenošanu un KNP operatīvās spējas un atbildības uzlabošanu, veicot MMA darbības:






  — | sniedzot konsultācijas attiecībā uz attiecīgas organizatoriskās struktūras izstrādāšanu un īstenošanu KNP un atbalstu datu vākšanas darbā, lai izveidotu policijas darbinieku pilnīgu uzskaiti, |
| --- | --- | --- |

2)

atbalstīt policijas reformas īstenošanu un KNP operatīvās spējas un atbildības uzlabošanu, veicot MMA darbības:

—

sniedzot konsultācijas attiecībā uz attiecīgas organizatoriskās struktūras izstrādāšanu un īstenošanu KNP un atbalstu datu vākšanas darbā, lai izveidotu policijas darbinieku pilnīgu uzskaiti,

| — | veicot darbaudzināšanu, uzraugot un konsultējot personālu, tostarp – attiecīgos gadījumos – izvietojot to KNP Inspektorāta tehniskajos direktorātos un galvenajā mītnē (GM), lai konsultētu un palīdzētu īstenot reformu procesu un integrēt visus policijas spēkus vienotā iestādē. Šis uzdevums būtu cieši jāsaskaņo ar ANO MONUSCO operāciju, ņemot vērā tās izvietojumu visā Kongo teritorijā, |
| --- | --- |

—

veicot darbaudzināšanu, uzraugot un konsultējot personālu, tostarp – attiecīgos gadījumos – izvietojot to KNP Inspektorāta tehniskajos direktorātos un galvenajā mītnē (GM), lai konsultētu un palīdzētu īstenot reformu procesu un integrēt visus policijas spēkus vienotā iestādē. Šis uzdevums būtu cieši jāsaskaņo ar ANO MONUSCO operāciju, ņemot vērā tās izvietojumu visā Kongo teritorijā,

| — | atbalstot kriminālpolicijas (Police Judiciaire des Parquets) integrāciju KNP, lai palīdzētu izveidot efektīvu saikni starp kriminālpoliciju un prokuratūras dienestu. Misija darbosies šā mērķa sasniegšanā, pēc vajadzības dodot padomus galvenajiem krimināltiesību sistēmas dalībniekiem, šīs darbības cieši koordinējot ar Komisiju un partneru programmām, |
| --- | --- |

—

atbalstot kriminālpolicijas (Police Judiciaire des Parquets) integrāciju KNP, lai palīdzētu izveidot efektīvu saikni starp kriminālpoliciju un prokuratūras dienestu. Misija darbosies šā mērķa sasniegšanā, pēc vajadzības dodot padomus galvenajiem krimināltiesību sistēmas dalībniekiem, šīs darbības cieši koordinējot ar Komisiju un partneru programmām,

| — | atbalstot jaunizveidoto policijas revīzijas dienestu (Inspection Générale d'Audit), pieliekot pūles, lai stiprinātu tā institucionālo un darbības spēju nolūkā nodrošināt pilsoņiem un iestādēm galveno instrumentu, ar ko īstenot policijas spēku demokrātisku kontroli, |
| --- | --- |

—

atbalstot jaunizveidoto policijas revīzijas dienestu (Inspection Générale d'Audit), pieliekot pūles, lai stiprinātu tā institucionālo un darbības spēju nolūkā nodrošināt pilsoņiem un iestādēm galveno instrumentu, ar ko īstenot policijas spēku demokrātisku kontroli,

| — | veicot darbaudzināšanu un konsultējot Kinšasas kriminālpoliciju, jo īpaši ar Police de Recherche et d’Intervention palīdzību, nolūkā uzlabot tās standartus un spēju efektīvi novērst un izmeklēt noziegumus, |
| --- | --- |

—

veicot darbaudzināšanu un konsultējot Kinšasas kriminālpoliciju, jo īpaši ar Police de Recherche et d’Intervention palīdzību, nolūkā uzlabot tās standartus un spēju efektīvi novērst un izmeklēt noziegumus,

| — | atbalstot Policijas rīcības plāna īstenošanu, lai KNP pēc iespējas efektīvāk varētu izmantot instrumentus, lēmumu pieņemšanas procesus un līdzekļus, ar ko nodrošināt pienācīgu sabiedrisko kārtību, vienlaikus pilnībā ievērojot konstitūcijā paredzētās pamatbrīvības, kā arī starptautiskos cilvēktiesību standartus, |
| --- | --- |

—

atbalstot Policijas rīcības plāna īstenošanu, lai KNP pēc iespējas efektīvāk varētu izmantot instrumentus, lēmumu pieņemšanas procesus un līdzekļus, ar ko nodrošināt pienācīgu sabiedrisko kārtību, vienlaikus pilnībā ievērojot konstitūcijā paredzētās pamatbrīvības, kā arī starptautiskos cilvēktiesību standartus,

| — | palīdzot KNP izkopt tās lēmumu pieņemšanas procesa koordināciju, saskaņotību un elastīgumu, ciešā sadarbībā ar citiem šajā jomā jau iesaistītajiem partneriem atbalstot Vadības un kontroles centra un Kinšasas Operāciju centra stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

palīdzot KNP izkopt tās lēmumu pieņemšanas procesa koordināciju, saskaņotību un elastīgumu, ciešā sadarbībā ar citiem šajā jomā jau iesaistītajiem partneriem atbalstot Vadības un kontroles centra un Kinšasas Operāciju centra stiprināšanu,

| — | palīdzot līdz galam izstrādāt vietēja mēroga sabiedriskās kārtības nodrošināšanas (police de proximité) koncepciju un līdzdarbojoties Commissariat de Référence izmēģinājuma projektā, lai stiprinātu iedzīvotāju un policijas savstarpēju uzticēšanos un paaugstinātu gan objektīvo drošību, gan veicinātu iedzīvotāju drošības izjūtu; |
| --- | --- |

—

palīdzot līdz galam izstrādāt vietēja mēroga sabiedriskās kārtības nodrošināšanas (police de proximité) koncepciju un līdzdarbojoties Commissariat de Référence izmēģinājuma projektā, lai stiprinātu iedzīvotāju un policijas savstarpēju uzticēšanos un paaugstinātu gan objektīvo drošību, gan veicinātu iedzīvotāju drošības izjūtu;

| 3) | paaugstināt KNP vecāko amatpersonu, apmācību personāla un apmācību sistēmas zināšanas un spēju, nodrošinot stratēģiskus apmācību kursus:






  — | Kinšasas kriminālpolicijas darbinieku skolā palīdzot nostiprināt apmācības resursus, |
| --- | --- | --- |

3)

paaugstināt KNP vecāko amatpersonu, apmācību personāla un apmācību sistēmas zināšanas un spēju, nodrošinot stratēģiskus apmācību kursus:

—

Kinšasas kriminālpolicijas darbinieku skolā palīdzot nostiprināt apmācības resursus,

| — | atbalstot policijas akadēmijas Kasapā, Lubumbaši, izveidi un darbību, tostarp nodrošinot loģistiku un ekipējumu, |
| --- | --- |

—

atbalstot policijas akadēmijas Kasapā, Lubumbaši, izveidi un darbību, tostarp nodrošinot loģistiku un ekipējumu,

| — | atbalstot KNP augstāko amatpersonu profesionālo izaugsmi, lai uzlabotu vadības un pārvaldības prasmes, |
| --- | --- |

—

atbalstot KNP augstāko amatpersonu profesionālo izaugsmi, lai uzlabotu vadības un pārvaldības prasmes,

| — | izvērtējot KNP pašreizējās apmācību vajadzības un resursus, |
| --- | --- |

—

izvērtējot KNP pašreizējās apmācību vajadzības un resursus,

| — | palīdzot izstrādāt regulatīvo un izglītības sistēmu, lai nodrošinātu policijas akadēmijas darba sākšanu un darbību, |
| --- | --- |

—

palīdzot izstrādāt regulatīvo un izglītības sistēmu, lai nodrošinātu policijas akadēmijas darba sākšanu un darbību,

| — | izstrādājot un ieviešot KNP rokasgrāmatas pamatapmācībai un specializētai apmācībai, |
| --- | --- |

—

izstrādājot un ieviešot KNP rokasgrāmatas pamatapmācībai un specializētai apmācībai,

| — | ar apmācību palīdzību dodot ieguldījumu vietēja mēroga sabiedriskās kārtības nodrošināšanas (police de proximité) koncepcijas iedzīvināšanā, |
| --- | --- |

—

ar apmācību palīdzību dodot ieguldījumu vietēja mēroga sabiedriskās kārtības nodrošināšanas (police de proximité) koncepcijas iedzīvināšanā,

| — | piedaloties policijas instruktoru atlasē un apmācībā, |
| --- | --- |

—

piedaloties policijas instruktoru atlasē un apmācībā,

| — | nodrošinot speciālistu apmācību jomās, kas atbalsta misijas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

nodrošinot speciālistu apmācību jomās, kas atbalsta misijas mērķu sasniegšanu;

| 4) | atbalstīt cīņu pret nesodāmību cilvēktiesību un seksuālās vardarbības jomā:






  — | sniedzot palīdzību attiecīgajām PRUK grupām un policijas reformas īstenošanas struktūrām, |
| --- | --- | --- |

4)

atbalstīt cīņu pret nesodāmību cilvēktiesību un seksuālās vardarbības jomā:

—

sniedzot palīdzību attiecīgajām PRUK grupām un policijas reformas īstenošanas struktūrām,

| — | palīdzot KNP un Inspection Générale d'Audit izstrādāt saskaņotu politiku seksuālās vardarbības apkarošanai, |
| --- | --- |

—

palīdzot KNP un Inspection Générale d'Audit izstrādāt saskaņotu politiku seksuālās vardarbības apkarošanai,

| — | palīdzot izveidot, kā arī uzraugot un darbaudzinot īpašas policijas vienības, kas apkarotu seksuālo vardarbību un ar bērniem saistītus noziegumus, kā arī nesodāmību, un ar MMA darbību palīdzību paaugstināt to operatīvās darbības spēju, |
| --- | --- |

—

palīdzot izveidot, kā arī uzraugot un darbaudzinot īpašas policijas vienības, kas apkarotu seksuālo vardarbību un ar bērniem saistītus noziegumus, kā arī nesodāmību, un ar MMA darbību palīdzību paaugstināt to operatīvās darbības spēju,

| — | atbalstot darbības, lai vairotu policistu informētību par seksuālās vardarbības un nesodāmības problēmu, |
| --- | --- |

—

atbalstot darbības, lai vairotu policistu informētību par seksuālās vardarbības un nesodāmības problēmu,

| — | pārraugot KNP un tiesu iestāžu šajā jomā veiktās darbības un sekojot tām līdzi, vajadzības gadījumā dodot padomus attiecīgiem prokuratūras dienestu, militāro tiesu un kriminālpolicijas pārstāvjiem, šīs darbības koordinējot ar pārējiem galvenajiem valsts un starptautiskajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

pārraugot KNP un tiesu iestāžu šajā jomā veiktās darbības un sekojot tām līdzi, vajadzības gadījumā dodot padomus attiecīgiem prokuratūras dienestu, militāro tiesu un kriminālpolicijas pārstāvjiem, šīs darbības koordinējot ar pārējiem galvenajiem valsts un starptautiskajiem dalībniekiem;

| 5) | citi uzdevumi/Projektu vienība:






  — | pēc vajadzības atbalstīt Komisiju, jo īpaši tās projektus, kuru mērķis ir izveidot integrētu sistēmu cilvēkresursu pārvaldībai un policijas darbinieku uzskaitei, |
| --- | --- | --- |

5)

citi uzdevumi/Projektu vienība:

—

pēc vajadzības atbalstīt Komisiju, jo īpaši tās projektus, kuru mērķis ir izveidot integrētu sistēmu cilvēkresursu pārvaldībai un policijas darbinieku uzskaitei,

| — | izmantojot Projektu vienību, apzināt un īstenot projektus, lai nodrošinātu pienācīgu KĀDP budžetā paredzēto līdzekļu izmantojumu projektu īstenošanā. Ņemot vērā misijai pieejamo līdzekļu un spēju apjomu, Projektu vienības darbinieki var arī atbalstīt dalībvalstis un trešās valstis pēc šo valstu pieprasījuma, to atbildībā esošiem projektiem sniedzot koordinācijas un tehnisko atbalstu. Visas Projektu vienības darbības veic saskaņā ar misijas pamatuzdevumu, un tās papildina EUPOL RD Congo veiktās darbības. |
| --- | --- |

—

izmantojot Projektu vienību, apzināt un īstenot projektus, lai nodrošinātu pienācīgu KĀDP budžetā paredzēto līdzekļu izmantojumu projektu īstenošanā. Ņemot vērā misijai pieejamo līdzekļu un spēju apjomu, Projektu vienības darbinieki var arī atbalstīt dalībvalstis un trešās valstis pēc šo valstu pieprasījuma, to atbildībā esošiem projektiem sniedzot koordinācijas un tehnisko atbalstu. Visas Projektu vienības darbības veic saskaņā ar misijas pamatuzdevumu, un tās papildina EUPOL RD Congo veiktās darbības.

4. pants

Misijas struktūra

1.   EUPOL RD Congo struktūra ir šāda:

| a) | GM Kinšasā. GM atrodas misijas vadītāja un GM darbinieku birojs, kas stratēģiskā un operatīvā līmenī pilda visas nepieciešamās padomdevēja funkcijas, nodrošina vadību un kontroli, kā arī misijas un administratīvo atbalstu; |
| --- | --- |

a)

GM Kinšasā. GM atrodas misijas vadītāja un GM darbinieku birojs, kas stratēģiskā un operatīvā līmenī pilda visas nepieciešamās padomdevēja funkcijas, nodrošina vadību un kontroli, kā arī misijas un administratīvo atbalstu;

| b) | vietējais birojs. Vietējo biroju izveido Gomā. Misijas pamatuzdevuma ietekme uz visas valsts attīstību var radīt situāciju, ka valstī jāizvērš rīcība un, iespējams, jānodrošina (arī ilgtermiņā) ekspertu pagaidu atrašanās klātbūtne, ja to ļauj drošības apsvērumi. |
| --- | --- |

b)

vietējais birojs. Vietējo biroju izveido Gomā. Misijas pamatuzdevuma ietekme uz visas valsts attīstību var radīt situāciju, ka valstī jāizvērš rīcība un, iespējams, jānodrošina (arī ilgtermiņā) ekspertu pagaidu atrašanās klātbūtne, ja to ļauj drošības apsvērumi.

2.   Uz 1. punktā minētajiem elementiem attiecas papildu sīki izstrādāti pasākumi operācijas plānā (OPLAN).

5. pants

Civilais operācijas komandieris

1.   EUPOL RD Congo civilais operācijas komandieris ir Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) direktors.

2.   Civilais operācijas komandieris īsteno stratēģisku EUPOL RD Congo vadību un kontroli Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskā kontrolē saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vispārējā vadībā.

3.   Civilais operācijas komandieris nodrošina Padomes un Politikas un drošības komitejas lēmumu pienācīgu un efektīvu īstenošanu, vajadzības gadījumā arī dodot stratēģiskas norādes misijas vadītājam, sniedzot viņam padomus un nodrošinot tehnisku atbalstu.

4.   Norīkotais personāls turpina darboties attiecīgās norīkotājas valsts vai Savienības iestādes pilnīgā pakļautībā. Valstu iestādes dod tiesības civilajam operācijas komandierim veikt to personāla darbības kontroli (OPCON).

5.   Civilajam operācijas komandierim ir vispārēja atbildība nodrošināt, lai Savienība pienācīgi pildītu pienākumu rūpēties par personālu.

6.   Civilais operācijas komandieris un ES īpašais pārstāvis (ESĪP) vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas par DSR jautājumiem un reģiona līmeņa atbalstu.

6. pants

Misijas vadītājs

1.   Misijas vadītājs operācijas vietā uzņemas atbildību par misiju un īsteno tās vadību un kontroli.

2.   Misijas vadītājs saskaņā ar civilā operācijas komandiera norādījumiem īsteno atbalstītāju valstu personāla darbības kontroli (OPCON), kā arī uzņemas atbildību par administratīviem un loģistikas jautājumiem, tostarp par misijas rīcībā nodotiem līdzekļiem, resursiem un informāciju.

3.   Misijas vadītājs dod norādījumus visam misijas personālam, lai uz vietas efektīvi īstenotu EUPOL RD Congo, uzņemoties koordinācijas un ikdienas jautājumu risināšanu saskaņā ar civilā operācijas komandiera stratēģiskiem norādījumiem.

4.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas budžeta izpildi. Šajā nolūkā misijas vadītājs noslēdz līgumu ar Komisiju.

5.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par personāla disciplināru kontroli. Norīkotā personāla disciplināru uzraudzību īsteno attiecīgā valsts vai Savienības iestāde.

6.   Misijas vadītājs pārstāv EUPOL RD Congo operācijas vietā un nodrošina pienācīgu misijas atpazīstamību.

7.   Vajadzības gadījumā misijas vadītājs EUPOL RD Congo darbības saskaņo ar citiem Savienības darbību veicējiem, kas darbojas uz vietas. Neietekmējot komandķēdi, misijas vadītājs no ESĪP uz vietas saņem vietējas politiskas norādes par DSR jautājumiem un reģiona līmeņa atbalstu.

7. pants

Personāls

1.   EUPOL RD Congo sastāvā galvenokārt ir personāls, ko norīkojušas dalībvalstis vai Savienības iestādes. Katra dalībvalsts vai Savienības iestāde sedz ar tās norīkotajiem personāla locekļiem saistītās izmaksas, tostarp ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz dislokācijas vietu un no tās, algas, medicīniskās aprūpes izdevumus un pabalstus, izņemot attiecīgas dienasnaudas, kā arī piemaksas par grūtībām un risku.

2.   Misija uz līguma pamata pieņem darbā starptautisku civilu personālu un vietēju personālu, ja dalībvalstu norīkotais personāls nenodrošina vajadzīgās funkcijas. Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kad no dalībvalstīm nav pieteikušies kvalificēti darbinieki, pēc vajadzības var uz līguma pamata pieņemt darbā iesaistītu trešo valstu valstspiederīgos.

3.   Personāls ievēro īpašus misijai paredzētus obligātos operatīvos drošības standartus un misijas drošības plānu, kas atbilst Savienības drošības politikai uz vietas. Attiecībā uz klasificētu ES informāciju, kas viņiem ir uzticēta, pildot pienākumus, visi personāla locekļi ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas paredzēti Padomes drošības reglamentā (5).

8. pants

Misijas un tās personāla statuss

1.   Par misijas un tās personāla statusu, attiecīgā gadījumā ietverot privilēģijas, imunitāti un papildu garantijas, kas ir vajadzīgas misijas pabeigšanai un stabilai darbībai, vienojas saskaņā ar Līguma 37. pantā noteikto procedūru.

2.   Attiecīgā valsts vai Savienības iestāde, kas ir norīkojusi darbinieku, ir atbildīga par sūdzību izskatīšanu saistībā ar šo norīkojumu gan tad, ja sūdzību iesniedzis attiecīgais darbinieks, gan tad, ja sūdzība ir saņemta par darbinieku. Attiecīgā valsts vai Savienības iestāde ir atbildīga par lietas ierosināšanu pret norīkoto personu.

3.   Nodarbināšanas kārtību un starptautiskā un vietējā civilā personāla tiesības un pienākumus nosaka līgumos, ko misijas vadītājs noslēdz ar personāla locekļiem.

9. pants

Komandķēde

1.   EUPOL RD Congo kā krīzes pārvarēšanas operācijai ir vienota komandķēde.

2.   Padomes un AP pārraudzībā PDK veic EUPOL RD Congo politisku kontroli un dod tai stratēģiskus norādījumus.

3.   Civilais operācijas komandieris, kas atrodas PDK politiskā kontrolē, rīkojas saskaņā ar tās stratēģiskām norādēm un darbojas AP vispārējā pakļautībā, stratēģiskā līmenī ir EUPOL RD Congo civilais komandieris, un šajā statusā viņš dod norādījumus misijas vadītājam, kā arī sniedz tam padomus un tehnisku atbalstu.

4.   Civilais operācijas komandieris ar AP starpniecību sniedz ziņojumus Padomei.

5.   Misijas vadītājs operatīvajā līmenī īsteno EUPOL RD Congo vadību un kontroli un darbojas civilā operācijas komandiera tiešā pakļautībā.

10. pants

Politiska kontrole un stratēģiska vadība

1.   Padomes un AP pārraudzībā PDK īsteno misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu. Šis pilnvarojums paredz tiesības pēc AP priekšlikuma iecelt amatā misijas vadītāju un izdarīt CONOPS un OPLAN grozījumus. Padome saglabā tiesības pieņemt lēmumus par misijas mērķiem un izbeigšanu.

2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.

3.   PDK regulāri un pēc vajadzības saņem civilā operācijas komandiera un misijas vadītāja ziņojumus par jautājumiem, kas ir viņu kompetencē.

11. pants

Trešo valstu dalība

1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un tās vienoto iestāžu sistēmu, var uzaicināt trešās valstis piedalīties misijā, ja tās sedz ar savu norīkoto personālu saistītās izmaksas, tostarp algas, visu risku apdrošināšanu, dienasnaudu un ceļa izdevumus uz KDR un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās misijas darbības izmaksu segšanā.

2.   Trešām valstīm, kas atbalsta misiju, attiecībā uz misijas ikdienas vadību ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm.

3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus, lai pieņemtu atbalsta piedāvājumus un izveidotu Atbalstītāju komiteju.

4.   Sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu dalību paredz nolīgumos, ko noslēdz saskaņā ar Līguma 37. pantu, un vajadzības gadījumā papildu tehniskos noteikumos. Ja Savienība ar kādu trešo valsti noslēdz nolīgumu, kurā paredz sistēmu attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās, tādu nolīgumu piemēro misijas kontekstā.

12. pants

Drošība

1.   Civilais operācijas komandieris saziņā ar Padomes Drošības biroju vada misijas vadītāja veikto EUPOL RD Congo drošības pasākumu plānošanu un nodrošina to pienācīgu un efektīvu īstenošanu saskaņā ar 5. un 9. pantu.

2.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par misijas drošību un par to, ka tiek nodrošināta atbilstība obligātajām drošības prasībām, ko piemēro misijai, atbilstīgi Savienības politikai attiecībā uz tā personāla drošību, kuru izvieto ārpus Savienības, lai veiktu operācijas saskaņā ar Līguma V sadaļu, un to papildinošiem instrumentiem.

3.   Misijas vadītājam palīdz vecākā misijas drošības amatpersona (SMSO), kas ir pakļauta misijas vadītajam un kam ir ciešas darba attiecības ar Padomes Drošības biroju.

4.   EUPOL RD Congo personāls pirms darbības sākšanas saskaņā ar OPLAN pabeidz obligātas drošības apmācības. Tāpat personālam nodrošina regulāras prasmes nostiprinošas mācības uz vietas, kuras organizē SMSO.

5.   Misijas vadītājs nodrošina klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Padomes drošības reglamentu.

13. pants

Informācijas analīzes un sakaru centrs

EUPOL RD Congo vajadzībām aktivizē Informācijas analīzes un sakaru centru.

14. pants

Finanšu noteikumi

1.   Ar misijas īstenošanu saistīto izdevumu segšanai paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ir EUR 6 430 000.

2.   Visus izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

3.   Misijas vadītājs ir Komisijas pārraudzībā un ziņo tai par pilnīgi visiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar viņa līgumu.

4.   Trešo valstu valstspiederīgie var piedalīties piedāvājumu konkursos. Pēc tam, kad Komisija to apstiprina, misijas vadītājs var noslēgt tehniskus nolīgumus ar dalībvalstīm, iesaistītām trešām valstīm un citiem iesaistītiem starptautiskiem dalībniekiem par iekārtu, pakalpojumu un telpu nodrošināšanu EUPOL RD Congo vajadzībām.

5.   Finanšu noteikumos ņem vērā misijas operatīvās vajadzības, tostarp ierīču savietojamību un misijas grupu sadarbspēju.

6.   Izdevumi ir atbilstīgi no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

15. pants

Koordinācija

1.   Neskarot komandķēdi, misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar Savienības delegāciju un EUSEC RD Congo, lai nodrošinātu konsekventu Savienības rīcību, atbalstot KDR.

2.   Misijas vadītājs cieši koordinē darbības ar dalībvalstu diplomātisko pārstāvniecību vadītājiem.

3.   Misijas vadītājs sadarbojas ar citiem starptautiskiem dalībniekiem, kas atrodas valstī, un darbojas ciešā koordinācijā ar UN MONUSCO.

16. pants

Klasificētas informācijas izpaušana

1.   AP ir pilnvarots attiecīgos gadījumos un atbilstīgi misijas vajadzībām saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “CONFIDENTIEL UE”.

2.   AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes drošības reglamentu atbilstīgi misijas operatīvajām vajadzībām nodot ANO un EDSO klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Šim nolūkam paredz pasākumus uz vietas.

3.   Ja rodas īpaša un steidzama operatīva vajadzība, AP ir pilnvarots saskaņā ar Padomes drošības reglamentu nodot uzņēmējvalstij klasificētu ES informāciju un misijas vajadzībām izstrādātus dokumentus ar slepenības pakāpi līdz “RESTREINT UE”. Visos pārējos gadījumos tādu informāciju un dokumentus uzņēmējvalstij nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst līmenim, kādā uzņēmējvalsts sadarbojas ar Savienību.

4.   AP ir pilnvarots nodot 1., 2. un 3. punktā minētajām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām neklasificētus ES dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz misiju un uz ko atbilstīgi Padomes reglamenta (6) 6. panta 1. punktam attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

17. pants

Misijas pārskatīšana

Ik pēc sešiem mēnešiem PDK tiek iesniegts misijas pārskats, kura pamatā ir misijas vadītāja ziņojums.

18. pants

Stāšanās spēkā un ilgums

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. VANACKERE

---

(1)  OV L 151, 13.6.2007., 46. lpp.

1

(2)  OV L 164, 25.6.2008., 44. lpp.

2

(3)  OV L 151, 16.6.2009., 40. lpp.

3

(4)  OV L 149, 15.6.2010., 11. lpp.

4

(5)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

6

---

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 28. septembris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un atmaksā summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums noteiktajiem pagaidu maksājumiem

(2010/577/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija 2009. gada 3. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) veidu importu Savienībā. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 (3) (“pagaidu regula”) 2010. gada 1. jūnijā noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 3. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) veidu importu Savienībā. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 (3) (“pagaidu regula”) 2010. gada 1. jūnijā noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam.

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 20. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās dažu polietilēntereftalāta veidu produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 20. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās dažu polietilēntereftalāta veidu produkcijas Savienībā.

| (3) | Atbilstoši pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajam dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajam dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (4) | Paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā Komisija ar Regulu (ES) Nr. 473/2010 (4) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam. |
| --- | --- |

(4)

Paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā Komisija ar Regulu (ES) Nr. 473/2010 (4) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam.

2.   Turpmākā procedūra

| (5) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

| (6) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu pēc pagaidu informācijas izpaušanas mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu pēc pagaidu informācijas izpaušanas mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.

| (7) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem plānoja ieteikt procedūras izbeigšanu un to summu atmaksu, kas bija iemaksātas kā drošības nauda par noteiktajiem pagaidu maksājumiem (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(7)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem plānoja ieteikt procedūras izbeigšanu un to summu atmaksu, kas bija iemaksātas kā drošības nauda par noteiktajiem pagaidu maksājumiem (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.

| (8) | Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti secinājumi. |
| --- | --- |

(8)

Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti secinājumi.

3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (9) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāju izlase nav reprezentatīva un pilnīga un ka tāpēc kaitējuma analīze ir nepilnīga. Īpaši tika apgalvots, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ. Turklāt tika apgalvots, ka, mākslīgi sadalot uzņēmuma grupas atsevišķās juridiskās vienībās, izlasē netiktu iekļauti daži vadošie tirgus uzņēmumi (Artenius, M&G Polimeri) un ka neatbilstoša bija izlases izveides metodika, jo izlasē bija iekļautas divas uzņēmumu grupas. Tika arī apgalvots, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija neviena ražotāja, kurš pārdotu pietiekamus daudzumus attiecīgā ražojuma kādam saistītam PET pārstrādātājam. Tādējādi iestādes saskaņā ar apgalvojumu nevarēja novērtēt reālo Savienības ražošanas nozares piegādes spēju, un tās neņēma vērā Savienības ražošanas nozares interešu konfliktu. Turklāt viens uzņēmums, kurš nesniedza visu vajadzīgo informāciju, tika izslēgts no izlases, tāpēc saskaņā ar apgalvojumu izlasē iekļauto uzņēmumu saražotā produkcija veidoja tikai 28 % no attiecīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Minētās personas apgalvoja, ka izveidotā izlase statistikas ziņā nav derīga. |
| --- | --- |

(9)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāju izlase nav reprezentatīva un pilnīga un ka tāpēc kaitējuma analīze ir nepilnīga. Īpaši tika apgalvots, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ. Turklāt tika apgalvots, ka, mākslīgi sadalot uzņēmuma grupas atsevišķās juridiskās vienībās, izlasē netiktu iekļauti daži vadošie tirgus uzņēmumi (Artenius, M&G Polimeri) un ka neatbilstoša bija izlases izveides metodika, jo izlasē bija iekļautas divas uzņēmumu grupas. Tika arī apgalvots, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija neviena ražotāja, kurš pārdotu pietiekamus daudzumus attiecīgā ražojuma kādam saistītam PET pārstrādātājam. Tādējādi iestādes saskaņā ar apgalvojumu nevarēja novērtēt reālo Savienības ražošanas nozares piegādes spēju, un tās neņēma vērā Savienības ražošanas nozares interešu konfliktu. Turklāt viens uzņēmums, kurš nesniedza visu vajadzīgo informāciju, tika izslēgts no izlases, tāpēc saskaņā ar apgalvojumu izlasē iekļauto uzņēmumu saražotā produkcija veidoja tikai 28 % no attiecīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Minētās personas apgalvoja, ka izveidotā izlase statistikas ziņā nav derīga.

| (10) | Saistībā ar iebildi, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ, vēlreiz jāuzsver, ka atlasē pieteicās 14 Savienības ražotāji, kuri pārstāv astoņas uzņēmumu grupas. Ievērojot objektīvi lielo ES ražotāju skaitu, kuri sadarbojās, proti, 14, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu piemēroja atlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izlasē bija iekļauti pieci atsevišķi uzņēmumi, kuru ražošana bija izvietota sešās dažādās vietās. |
| --- | --- |

(10)

Saistībā ar iebildi, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ, vēlreiz jāuzsver, ka atlasē pieteicās 14 Savienības ražotāji, kuri pārstāv astoņas uzņēmumu grupas. Ievērojot objektīvi lielo ES ražotāju skaitu, kuri sadarbojās, proti, 14, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu piemēroja atlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izlasē bija iekļauti pieci atsevišķi uzņēmumi, kuru ražošana bija izvietota sešās dažādās vietās.

| (11) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par izlases reprezentativitāti jānorāda, ka iestādes var iekļaut izlasē atsevišķus uzņēmumus, kuri ir daļa no uzņēmumu grupas, ar noteikumu, ka tie ir reprezentatīvi un tie atsevišķi sagatavo finanšu pārskatus. Pretējā gadījumā, pārbaudot visus četrpadsmit pie astoņām uzņēmumu grupām piederošos ES ražotājus, būtu bijis neiespējami laikus pabeigt izmeklēšanu. Tomēr tas, ka izlasē tika iekļautas divas uzņēmumu grupas, nav pretrunā šai gadījumā piemērotajai atlases veikšanas metodikai, proti, ņemt vērā lielākos reprezentatīvos apjomus, kas pārdoti klientiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par izlases reprezentativitāti jānorāda, ka iestādes var iekļaut izlasē atsevišķus uzņēmumus, kuri ir daļa no uzņēmumu grupas, ar noteikumu, ka tie ir reprezentatīvi un tie atsevišķi sagatavo finanšu pārskatus. Pretējā gadījumā, pārbaudot visus četrpadsmit pie astoņām uzņēmumu grupām piederošos ES ražotājus, būtu bijis neiespējami laikus pabeigt izmeklēšanu. Tomēr tas, ka izlasē tika iekļautas divas uzņēmumu grupas, nav pretrunā šai gadījumā piemērotajai atlases veikšanas metodikai, proti, ņemt vērā lielākos reprezentatīvos apjomus, kas pārdoti klientiem Eiropas Savienībā.

| (12) | Uzņēmuma Indorama grupai izmeklēšanas periodā bija divas dažādas ražotnes – viena Nīderlandē un otra Apvienotajā Karalistē. Šīs grupas iekļaušana izlasē atbilst piemērotajai atlases veikšanas metodikai, jo šīs ražotnes juridiskā un finansiālā ziņā veidoja vienu uzņēmumu. Uzņēmums Equipolymers, kuram bija divas atsevišķas ražotnes, kas izmeklēšanas periodā ražoja PET (viena Itālijā un otra – Vācijā), sniedza konsolidētus rādītājus par abām ražotnēm. Tā kā, apmeklējot uzņēmuma galveno biroju, tos bija iespējams pārbaudīt, šīs procedūras mērķiem tika nolemts šos konsolidētos rādītājus pieņemt un Equipolymers uzņēmumus, kuri ražo PET, uzskatīt par vienu uzņēmumu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlasē jāiekļauj vadošie tirgus uzņēmumi Artenius un M&G Polimeri, tiek norādīts, ka neviens no to atsevišķajiem uzņēmumiem nebija pieskaitāms uzņēmumiem ar vislielākajiem pārdošanas apjomiem ES klientiem. |
| --- | --- |

(12)

Uzņēmuma Indorama grupai izmeklēšanas periodā bija divas dažādas ražotnes – viena Nīderlandē un otra Apvienotajā Karalistē. Šīs grupas iekļaušana izlasē atbilst piemērotajai atlases veikšanas metodikai, jo šīs ražotnes juridiskā un finansiālā ziņā veidoja vienu uzņēmumu. Uzņēmums Equipolymers, kuram bija divas atsevišķas ražotnes, kas izmeklēšanas periodā ražoja PET (viena Itālijā un otra – Vācijā), sniedza konsolidētus rādītājus par abām ražotnēm. Tā kā, apmeklējot uzņēmuma galveno biroju, tos bija iespējams pārbaudīt, šīs procedūras mērķiem tika nolemts šos konsolidētos rādītājus pieņemt un Equipolymers uzņēmumus, kuri ražo PET, uzskatīt par vienu uzņēmumu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlasē jāiekļauj vadošie tirgus uzņēmumi Artenius un M&G Polimeri, tiek norādīts, ka neviens no to atsevišķajiem uzņēmumiem nebija pieskaitāms uzņēmumiem ar vislielākajiem pārdošanas apjomiem ES klientiem.

| (13) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija iekļauts ražotājs, kurš galvenokārt ražo patēriņam iekšzemes tirgū, jānorāda, ka Savienības interešu analīzes ietvaros var pārbaudīt piegādes spēju, ja šāds apgalvojums tiktu izdarīts, un ka šim nolūkam no ražošanas apjoma var izdalīt pašu vajadzībām veikto patēriņu. Tādējādi atsevišķu kaitējuma faktoru pārbaudei nav vajadzības šādu ražotāju iekļaut izlasē. Turklāt Savienības interešu analīzē var novērtēt divkāršo interesi, kas izriet no tā, ka uzņēmums vienlaikus ir gan ražotājs, gan pārstrādātājs ES. Tas, ka uzņēmums vienlaikus ir gan attiecīgā ražojuma ražotājs, gan pārstrādātājs ES, nav saistīts ar darbību Savienības ražošanas nozarē, kur par etalonu tiek izmantoti pārdošanas apjomi nesaistītiem patērētājiem ES. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija iekļauts ražotājs, kurš galvenokārt ražo patēriņam iekšzemes tirgū, jānorāda, ka Savienības interešu analīzes ietvaros var pārbaudīt piegādes spēju, ja šāds apgalvojums tiktu izdarīts, un ka šim nolūkam no ražošanas apjoma var izdalīt pašu vajadzībām veikto patēriņu. Tādējādi atsevišķu kaitējuma faktoru pārbaudei nav vajadzības šādu ražotāju iekļaut izlasē. Turklāt Savienības interešu analīzē var novērtēt divkāršo interesi, kas izriet no tā, ka uzņēmums vienlaikus ir gan ražotājs, gan pārstrādātājs ES. Tas, ka uzņēmums vienlaikus ir gan attiecīgā ražojuma ražotājs, gan pārstrādātājs ES, nav saistīts ar darbību Savienības ražošanas nozarē, kur par etalonu tiek izmantoti pārdošanas apjomi nesaistītiem patērētājiem ES. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (14) | Attiecībā uz apgalvojumu par izlases reprezentativitāti kopumā, vēlreiz jāuzsver, ka izlasē iekļauto uzņēmumu skaita samazināšana līdz četriem uzņēmumiem reprezentativitāti samazināja no 65 % līdz 47 % no visiem pārdevumiem, ko bija veikuši visi ražotāji, kuri sadarbojās. Šo četru uzņēmumu saražotā produkcija veidoja 52 % no produkcijas Savienībā. Tā uzskatāma par reprezentatīvu ES ražotāju izlasi, ņemot vērā pārdevumus neatkarīgiem patērētājiem ES. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz apgalvojumu par izlases reprezentativitāti kopumā, vēlreiz jāuzsver, ka izlasē iekļauto uzņēmumu skaita samazināšana līdz četriem uzņēmumiem reprezentativitāti samazināja no 65 % līdz 47 % no visiem pārdevumiem, ko bija veikuši visi ražotāji, kuri sadarbojās. Šo četru uzņēmumu saražotā produkcija veidoja 52 % no produkcijas Savienībā. Tā uzskatāma par reprezentatīvu ES ražotāju izlasi, ņemot vērā pārdevumus neatkarīgiem patērētājiem ES.

| (15) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka izveidotā izlase statistiski nav derīga, kā alternatīva tam tiek norādīts, ka pamatregulas 17. panta 1. punktā ir skaidri noteikts, ka izlase jāveido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdevumu apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka izveidotā izlase statistiski nav derīga, kā alternatīva tam tiek norādīts, ka pamatregulas 17. panta 1. punktā ir skaidri noteikts, ka izlase jāveido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdevumu apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt.

| (16) | Tā kā nav citu piezīmju par šiem konstatējumiem, pagaidu regulas 3.–10. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā nav citu piezīmju par šiem konstatējumiem, pagaidu regulas 3.–10. apsvērums tiek apstiprināts.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (17) | Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 12. apsvērumā attiecīgais ražojums tika definēts kā polietilēntereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. |
| --- | --- |

(17)

Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 12. apsvērumā attiecīgais ražojums tika definēts kā polietilēntereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.

| (18) | Turklāt pagaidu regulas 14. apsvērumā norādīts, ka saskaņā ar izmeklēšanā konstatēto PET, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, un PET, ko attiecīgās valstis ražo, pārdod iekšzemes tirgos un eksportē uz Savienību, ir līdzīgi ražojumi. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt pagaidu regulas 14. apsvērumā norādīts, ka saskaņā ar izmeklēšanā konstatēto PET, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, un PET, ko attiecīgās valstis ražo, pārdod iekšzemes tirgos un eksportē uz Savienību, ir līdzīgi ražojumi.

| (19) | Izmeklējamais ražojums tika uzskatīts par viendabīgu, tāpēc netika sīkāk nodalīti dažādi šā ražojuma veidi dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(19)

Izmeklējamais ražojums tika uzskatīts par viendabīgu, tāpēc netika sīkāk nodalīti dažādi šā ražojuma veidi dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanai.

| (20) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jānodala dažādi PET veidi atkarībā no dažādā viskozitātes rādītāja, kas ir būtisks lielums, lai noteiktu dažādo saražoto PET veidu izmantojumu. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir jāpieņem, un tika attiecīgi pielāgota dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanas metodika. |
| --- | --- |

(20)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jānodala dažādi PET veidi atkarībā no dažādā viskozitātes rādītāja, kas ir būtisks lielums, lai noteiktu dažādo saražoto PET veidu izmantojumu. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir jāpieņem, un tika attiecīgi pielāgota dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanas metodika.

C.   DEMPINGS

| (21) | Kā paskaidrots 20. apsvērumā, tika pielāgota dempinga starpības aprēķināšanas metodika, un tagad katrai attiecīgajai valstij tiek aprēķināta dempinga starpība atsevišķi katram ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(21)

Kā paskaidrots 20. apsvērumā, tika pielāgota dempinga starpības aprēķināšanas metodika, un tagad katrai attiecīgajai valstij tiek aprēķināta dempinga starpība atsevišķi katram ražojuma veidam.

1.   Irāna

1.1.   Normālā vērtība

| (22) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 16.–18. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 16.–18. apsvērumā izskaidrotā metodika.

1.2.   Eksporta cena

| (23) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 19. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 19. apsvērumā izskaidrotā metodika.

1.3.   Salīdzinājums

| (24) | Pagaidu regulas 23. apsvērumā norādīts, ka Irānas eksportētājs nevarēja norādīt apmēru, kādā sankcijas, iespējams, varētu ietekmēt Irānu, kā arī nesniedza atbilstošus pierādījumus. Piezīmēs attiecībā uz pagaidu regulu uzņēmums apgalvoja, ka izmeklēšanas iestādei, nevis eksportētājam jānodrošina taisnīgs normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājums. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu var koriģēt arī atšķirības citos faktoros, ja redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību, jo īpaši – ka patērētāji pastāvīgi šo faktoru atšķirību dēļ iekšzemes tirgū maksā dažādas cenas. Tā kā ražotājam eksportētājam jāpierāda citu faktoru pastāvēšana, šis apgalvojums tiek noraidīts un pagaidu regulas 20.–23. apsvērumā izskaidrotā metodika tiek apstiprināta. |
| --- | --- |

(24)

Pagaidu regulas 23. apsvērumā norādīts, ka Irānas eksportētājs nevarēja norādīt apmēru, kādā sankcijas, iespējams, varētu ietekmēt Irānu, kā arī nesniedza atbilstošus pierādījumus. Piezīmēs attiecībā uz pagaidu regulu uzņēmums apgalvoja, ka izmeklēšanas iestādei, nevis eksportētājam jānodrošina taisnīgs normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājums. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu var koriģēt arī atšķirības citos faktoros, ja redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību, jo īpaši – ka patērētāji pastāvīgi šo faktoru atšķirību dēļ iekšzemes tirgū maksā dažādas cenas. Tā kā ražotājam eksportētājam jāpierāda citu faktoru pastāvēšana, šis apgalvojums tiek noraidīts un pagaidu regulas 20.–23. apsvērumā izskaidrotā metodika tiek apstiprināta.

1.4.   Dempinga starpība

| (25) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 24. un 25. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 24. un 25. apsvērumā izskaidrotā metodika.

| (26) | Irānai galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 26,8 %. |
| --- | --- |

(26)

Irānai galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 26,8 %.

2.   Pakistāna

2.1.   Normālā vērtība

| (27) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 27.–29. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 27.–29. apsvērumā izskaidrotā metodika.

2.2.   Eksporta cena

| (28) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 30. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 30. apsvērumā izskaidrotā metodika.

2.3.   Salīdzinājums

| (29) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 31. un 32. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 31. un 32. apsvērumā izskaidrotā metodika.

2.4.   Dempinga starpība

| (30) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 33. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 33. apsvērumā izskaidrotā metodika.

| (31) | Vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, uzņēmumam Novatex Limited, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(31)

Vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, uzņēmumam Novatex Limited, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.

| (32) | Tā kā attiecīgo ražojumu Pakistānā ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā attiecīgo ražojumu Pakistānā ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka.

3.   Apvienotie Arābu Emirāti

3.1.   Normālā vērtība

| (33) | Pēc tam, kad mainījās 20. un 21. apsvērumā izskaidrotā metodika, mainījās arī parastās tirdzniecības aprites pārbaudes rezultāti attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem, kā paskaidrots pagaidu regulas 37. un 38. apsvērumā. Tādējādi, ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu konkrētajam ražojuma veidam. |
| --- | --- |

(33)

Pēc tam, kad mainījās 20. un 21. apsvērumā izskaidrotā metodika, mainījās arī parastās tirdzniecības aprites pārbaudes rezultāti attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem, kā paskaidrots pagaidu regulas 37. un 38. apsvērumā. Tādējādi, ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu konkrētajam ražojuma veidam.

| (34) | Ja attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdevumu, tika uzskatīts, iekšzemes tirgū nebija pārdoti pietiekami daudzumi šā ražojuma veida, lai iegūtu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(34)

Ja attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdevumu, tika uzskatīts, iekšzemes tirgū nebija pārdoti pietiekami daudzumi šā ražojuma veida, lai iegūtu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai.

| (35) | Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas konkrētam ražojuma veidam, ko ražotāji eksportētāji bija pārdevuši iekšzemes tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(35)

Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas konkrētam ražojuma veidam, ko ražotāji eksportētāji bija pārdevuši iekšzemes tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (36) | Nosakot normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu, kā arī peļņas summas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(36)

Nosakot normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu, kā arī peļņas summas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs.

3.2.   Eksporta cena

| (37) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 39. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 39. apsvērumā izskaidrotā metodika.

3.3.   Salīdzinājums

| (38) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 40. un 41. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 40. un 41. apsvērumā izskaidrotā metodika.

3.4.   Dempinga starpība

| (39) | Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 42. apsvērumā izskaidrotā metodika. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 42. apsvērumā izskaidrotā metodika.

| (40) | Vienīgajam AAE ražotājam eksportētājam, uzņēmumam JBF RAK LLC, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(40)

Vienīgajam AAE ražotājam eksportētājam, uzņēmumam JBF RAK LLC, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.

| (41) | Tā kā attiecīgo ražojumu AAE ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka. |
| --- | --- |

(41)

Tā kā attiecīgo ražojumu AAE ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka.

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības produkcija, Savienības ražošanas nozare un patēriņš Savienībā

| (42) | Nav saņemtas piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu Savienībā. Tāpēc pagaidu regulas 45.–50. apsvērums tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(42)

Nav saņemtas piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu Savienībā. Tāpēc pagaidu regulas 45.–50. apsvērums tiek apstiprināts.

2.   Imports no attiecīgajām valstīm

2.1.   Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (43) | Vēlreiz jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 52. apsvērumā minēto Pakistānai tika konstatēta de minimis dempinga starpība, tāpēc šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radīja no AAE un Irānas veiktais imports, par kuru provizoriski konstatēts, ka tas notika par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(43)

Vēlreiz jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 52. apsvērumā minēto Pakistānai tika konstatēta de minimis dempinga starpība, tāpēc šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radīja no AAE un Irānas veiktais imports, par kuru provizoriski konstatēts, ka tas notika par dempinga cenām.

| (44) | Tā kā turpmākajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka arī AAE konstatēta de minimis dempinga starpība, uzskatāms, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radījis no Irānas veiktais imports par dempinga cenām. Tāpēc nav veikts šāda importa kumulatīvais novērtējums. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā turpmākajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka arī AAE konstatēta de minimis dempinga starpība, uzskatāms, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radījis no Irānas veiktais imports par dempinga cenām. Tāpēc nav veikts šāda importa kumulatīvais novērtējums.

2.2.   Attiecīgā importa apjoms

| (45) | Attiecīgā ražojuma par dempinga cenām veiktā importa apjoms ES 2006. gadā bija diezgan neliels, bet līdz izmeklēšanas periodam tas pakāpeniski palielinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza 55 500 tonnu. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam imports no Irānas palielinājās vairāk nekā divas reizes, bet vēlāk, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās vēl vairāk nekā par 100 procentu punktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas pieauga vēl par gandrīz 130 procentu punktiem.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Irānas importa par dempinga cenām apjoms (tonnās) | 11 752 | 26 624 | 40 101 | 55 500 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 227 | 341 | 472 |
| Tirgus daļa Irānas importam par dempinga cenām | 0,4 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Avots: Eurostat dati. |

(45)

Attiecīgā ražojuma par dempinga cenām veiktā importa apjoms ES 2006. gadā bija diezgan neliels, bet līdz izmeklēšanas periodam tas pakāpeniski palielinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza 55 500 tonnu. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam imports no Irānas palielinājās vairāk nekā divas reizes, bet vēlāk, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās vēl vairāk nekā par 100 procentu punktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas pieauga vēl par gandrīz 130 procentu punktiem.

1.   tabula

2006

2007

2008

IP

Irānas importa par dempinga cenām apjoms (tonnās)

11 752

26 624

40 101

55 500

Indekss (2006 = 100)

100

227

341

472

Tirgus daļa Irānas importam par dempinga cenām

0,4 %

0,9 %

1,4 %

1,9 %

Avots: Eurostat dati.

2.3.   Attiecīgā importa tirgus daļa

| (46) | Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas 2006. gadā bija 0,4 % un visā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tā palielinājās par 0,5 procentu punktiem, no 2007. gada līdz 2008. gadam – par 0,5 procentu punktiem un no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam – vēl par 0,5 procentu punktiem. Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas izmeklēšanas periodā bija 1,9 %. |
| --- | --- |

(46)

Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas 2006. gadā bija 0,4 % un visā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tā palielinājās par 0,5 procentu punktiem, no 2007. gada līdz 2008. gadam – par 0,5 procentu punktiem un no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam – vēl par 0,5 procentu punktiem. Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas izmeklēšanas periodā bija 1,9 %.

2.4.   Cenas

i)   Cenu dinamika

| (47) | Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, visstraujāk pazeminoties laikposmā no 2008. gada līdz IP. Precīzāk, 2007. gadā vidējā cena nemainījās, 2008. gadā tā samazinājās par 2 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā pazeminājās vēl par 9 procentu punktiem.

  2.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena importam no Irānas (euro par tonnu) | 1 033 | 1 034 | 1 008 | 920 |
| Indekss | 100 | 100 | 98 | 89 |
| Avots: Eurostat dati. |

(47)

Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, visstraujāk pazeminoties laikposmā no 2008. gada līdz IP. Precīzāk, 2007. gadā vidējā cena nemainījās, 2008. gadā tā samazinājās par 2 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā pazeminājās vēl par 9 procentu punktiem.

2.   tabula

2006

2007

2008

IP

Cena importam no Irānas (euro par tonnu)

1 033

1 034

1 008

920

Indekss

100

100

98

89

Avots: Eurostat dati.

ii)   Cenu samazinājums

| (48) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Irānas eksportētājs iebilda, ka tam noteiktā kaitējuma starpība ir pārāk liela, jo bija noteikta pārāk maza vidējā svērtā vienības pārdošanas cena, tādējādi nepareizi aprēķinot tirdzniecības līmeņa korekciju. Taču netika piedāvāta citāda tirdzniecības līmeņa korekcijas kvantitatīvā noteikšana. Pagaidu aprēķiniem izmantotā tirdzniecības līmeņa pamatā bija fiksēta summa par tonnu jeb komisijas maksa, ko iekasēja sadarbībā iesaistītais importētāja aģents un kas veidoja 1 % no vidējās CIF cenas. Cita informācija par šo korekciju nav pieejama, tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt saskaņā ar minētās personas apgalvojumu izrādījās, ka pēcimportēšanas izmaksām noteiktā 2 % likme bija pārāk zema. Saistībā ar šo vēlreiz jāuzsver, ka neviens importētājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tāpēc bija neiespējami pārbaudīt faktiskās pēcimportēšanas izmaksas. Tā kā nebija citas informācijas, tad piemēroja iepriekšējās procedūrās izmantoto likmi. |
| --- | --- |

(48)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Irānas eksportētājs iebilda, ka tam noteiktā kaitējuma starpība ir pārāk liela, jo bija noteikta pārāk maza vidējā svērtā vienības pārdošanas cena, tādējādi nepareizi aprēķinot tirdzniecības līmeņa korekciju. Taču netika piedāvāta citāda tirdzniecības līmeņa korekcijas kvantitatīvā noteikšana. Pagaidu aprēķiniem izmantotā tirdzniecības līmeņa pamatā bija fiksēta summa par tonnu jeb komisijas maksa, ko iekasēja sadarbībā iesaistītais importētāja aģents un kas veidoja 1 % no vidējās CIF cenas. Cita informācija par šo korekciju nav pieejama, tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt saskaņā ar minētās personas apgalvojumu izrādījās, ka pēcimportēšanas izmaksām noteiktā 2 % likme bija pārāk zema. Saistībā ar šo vēlreiz jāuzsver, ka neviens importētājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tāpēc bija neiespējami pārbaudīt faktiskās pēcimportēšanas izmaksas. Tā kā nebija citas informācijas, tad piemēroja iepriekšējās procedūrās izmantoto likmi.

| (49) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek nepārprotami apstiprināts, ka Irānas izcelsmes Savienībā pārdoto ražojumu dempinga cenas bija par 3,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(49)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek nepārprotami apstiprināts, ka Irānas izcelsmes Savienībā pārdoto ražojumu dempinga cenas bija par 3,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

3.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (50) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma nav, jo saskaņā ar apgalvojumu nepareizi izveidotās izlases dēļ rezultātus nevarēja attiecināt uz visu Savienības ražošanas nozari. Kā piemēru tās minēja to, ka viens (izlasē neiekļauts) uzņēmums bija norādījis, ka tas izmantoja vairāk nekā 100 % no savas jaudas, kas skaidri norādīja uz kaitējuma neesamību. Tiek norādīts, ka iesniegtā informācija ir iegūta no dokumentiem, ko šis uzņēmums bija iesniedzis biržas iestādēm, un tā nav pārbaudīta. Šī informācija nesaskan ar dokumentācijā atrodamo informāciju. Turklāt jebkurā gadījumā, ņemot vērā vienu pašu viena Eiropas Savienības ražotāja jaudas izmantojumu, tas nevar mainīt konstatējumus par kaitējumu, kas izdarīti, ņemot vērā visus pārējos rādītājus attiecībā uz kaitējumu izlasē iekļautajiem ES ražotājiem un pārējiem ES ražotājiem. |
| --- | --- |

(50)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma nav, jo saskaņā ar apgalvojumu nepareizi izveidotās izlases dēļ rezultātus nevarēja attiecināt uz visu Savienības ražošanas nozari. Kā piemēru tās minēja to, ka viens (izlasē neiekļauts) uzņēmums bija norādījis, ka tas izmantoja vairāk nekā 100 % no savas jaudas, kas skaidri norādīja uz kaitējuma neesamību. Tiek norādīts, ka iesniegtā informācija ir iegūta no dokumentiem, ko šis uzņēmums bija iesniedzis biržas iestādēm, un tā nav pārbaudīta. Šī informācija nesaskan ar dokumentācijā atrodamo informāciju. Turklāt jebkurā gadījumā, ņemot vērā vienu pašu viena Eiropas Savienības ražotāja jaudas izmantojumu, tas nevar mainīt konstatējumus par kaitējumu, kas izdarīti, ņemot vērā visus pārējos rādītājus attiecībā uz kaitējumu izlasē iekļautajiem ES ražotājiem un pārējiem ES ražotājiem.

| (51) | Citu apgalvojumu vai piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63.–82. apsvērums. |
| --- | --- |

(51)

Citu apgalvojumu vai piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63.–82. apsvērums.

4.   Secinājums par kaitējumu

| (52) | Konkrētu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83.–85. apsvērumā izklāstītais secinājumus par kaitējumu. |
| --- | --- |

(52)

Konkrētu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83.–85. apsvērumā izklāstītais secinājumus par kaitējumu.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (53) | No Irānas par dempinga cenām veiktā importa apjoma pieaugums, kas no 2006. gada līdz IP gandrīz pieckāršojās, un tam atbilstošais Savienības tirgus daļas pieaugums par 1,5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (3,2 % IP) parasti sakrita ar saimnieciskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc var secināt, ka imports par dempinga cenām no Irānas ietekmēja kaitējumu, kas tika konstatēts Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(53)

No Irānas par dempinga cenām veiktā importa apjoma pieaugums, kas no 2006. gada līdz IP gandrīz pieckāršojās, un tam atbilstošais Savienības tirgus daļas pieaugums par 1,5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (3,2 % IP) parasti sakrita ar saimnieciskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc var secināt, ka imports par dempinga cenām no Irānas ietekmēja kaitējumu, kas tika konstatēts Savienības ražošanas nozarē.

| (54) | Jānorāda, ka paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā tika konstatēts, ka kopējais subsidētais imports no Irānas, Pakistānas un AAE bija radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(54)

Jānorāda, ka paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā tika konstatēts, ka kopējais subsidētais imports no Irānas, Pakistānas un AAE bija radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (55) | Savukārt, ņemot vērā no Korejas un Pakistānas importētos ievērojamos apjomus un zemās cenas, atbilstoši pagaidu regulas 94. un 96. apsvērumā minētajam tiek apstiprināts, ka šis imports arī zināmā mērā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(55)

Savukārt, ņemot vērā no Korejas un Pakistānas importētos ievērojamos apjomus un zemās cenas, atbilstoši pagaidu regulas 94. un 96. apsvērumā minētajam tiek apstiprināts, ka šis imports arī zināmā mērā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (56) | Turklāt šajā procedūrā ievērojami importa daudzumi no AAE (aptuveni 150 000 tonnu) tika pārdoti par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt šajā procedūrā ievērojami importa daudzumi no AAE (aptuveni 150 000 tonnu) tika pārdoti par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (57) | Vienlaikus Irānas importa tirgus daļa 2006. un 2007. gadā bija mazāka par 1 %, un arī izmeklēšanas periodā tā bija tikai gandrīz 2 % jeb 55 000 tonnu. |
| --- | --- |

(57)

Vienlaikus Irānas importa tirgus daļa 2006. un 2007. gadā bija mazāka par 1 %, un arī izmeklēšanas periodā tā bija tikai gandrīz 2 % jeb 55 000 tonnu.

| (58) | Turklāt jānorāda, ka Irānas ražotājam noteiktais cenu samazinājums bija zemāks nekā importam no AAE, uz kuru neattiecās dempings. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt jānorāda, ka Irānas ražotājam noteiktais cenu samazinājums bija zemāks nekā importam no AAE, uz kuru neattiecās dempings.

2.   Secinājums par cēloņsakarību

| (59) | Jāsecina, ka, lai gan iepriekšminētā analīze liecina, ka Irānas izcelsmes importam par dempinga cenām bija negatīva ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, šī ietekme, aplūkojot atsevišķi, nebija tik nozīmīga, lai to varētu uzskatīt par būtisku atbilstoši pamatregulas 3. panta 6. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(59)

Jāsecina, ka, lai gan iepriekšminētā analīze liecina, ka Irānas izcelsmes importam par dempinga cenām bija negatīva ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, šī ietekme, aplūkojot atsevišķi, nebija tik nozīmīga, lai to varētu uzskatīt par būtisku atbilstoši pamatregulas 3. panta 6. punkta prasībām.

F.   PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (60) | Izmeklēšana parādīja, ka no Pakistānas un AAE importētais attiecīgais ražojums netika pārdots par dempinga cenām. Tāpēc procedūru attiecībā uz Pakistānu un AAE pārtrauc, nenosakot pasākumus. |
| --- | --- |

(60)

Izmeklēšana parādīja, ka no Pakistānas un AAE importētais attiecīgais ražojums netika pārdots par dempinga cenām. Tāpēc procedūru attiecībā uz Pakistānu un AAE pārtrauc, nenosakot pasākumus.

| (61) | Izmeklēšana parādīja, ka no Irānas importētais attiecīgais ražojums tika pārdots par dempinga cenām, un tas zināmā radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(61)

Izmeklēšana parādīja, ka no Irānas importētais attiecīgais ražojums tika pārdots par dempinga cenām, un tas zināmā radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (62) | Tomēr atbilstoši 59. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka imports no Irānas tik nelabvēlīgi neietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, lai kaitējumu varētu uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(62)

Tomēr atbilstoši 59. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka imports no Irānas tik nelabvēlīgi neietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, lai kaitējumu varētu uzskatīt par būtisku.

| (63) | Ievērojot iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka Irānas izcelsmes imports par dempinga cenām nebija radījis būtisku kaitējumu, tiek secināts, ka procedūra arī attiecībā uz Irānu jāizbeidz, nenosakot pasākumus. |
| --- | --- |

(63)

Ievērojot iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka Irānas izcelsmes imports par dempinga cenām nebija radījis būtisku kaitējumu, tiek secināts, ka procedūra arī attiecībā uz Irānu jāizbeidz, nenosakot pasākumus.

| (64) | Summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas noteikts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010, ir jāatmaksā, |
| --- | --- |

(64)

Summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas noteikts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010, ir jāatmaksā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta importu, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.

2. pants

Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 472/2010. Ar šo tiek atmaksātas summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 noteikts tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 208, 3.9.2009., 12. lpp.

2

(3)  OV L 134, 1.6.2010., 4. lpp.

3

(4)  OV L 134, 1.6.2010., 25. lpp.

4

---

| 29.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 254/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 254/46

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 28. septembris)

par Japānas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6418)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/578/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (1) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2009. gada 12. jūnijā deva darba uzdevumu Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR), lūdzot tehnisku konsultāciju sakarā ar Japānas tiesiskās un uzraudzības sistēmas tehnisko novērtējumu attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 12. jūnijā deva darba uzdevumu Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR), lūdzot tehnisku konsultāciju sakarā ar Japānas tiesiskās un uzraudzības sistēmas tehnisko novērtējumu attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām.

| (2) | CESR2010. gada 21. maijā sniegtajā novērtējumā ieteica uzskatīt, ka Japānas tiesiskā un uzraudzības sistēma attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām ir līdzvērtīga regulā noteiktajai. |
| --- | --- |

(2)

CESR2010. gada 21. maijā sniegtajā novērtējumā ieteica uzskatīt, ka Japānas tiesiskā un uzraudzības sistēma attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām ir līdzvērtīga regulā noteiktajai.

| (3) | Lai varētu uzskatīt, ka kādas trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma ir līdzvērtīga Regulā (EK) Nr. 1060/2009 noteiktajai, Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5. panta 6. punkta otrās daļas izpildē ir jāizvērtē atbilstība trijiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu uzskatīt, ka kādas trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma ir līdzvērtīga Regulā (EK) Nr. 1060/2009 noteiktajai, Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5. panta 6. punkta otrās daļas izpildē ir jāizvērtē atbilstība trijiem nosacījumiem.

| (4) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu kredītreitingu aģentūrām trešā valstī ir jāsaņem atļauja vai jāreģistrējas un tām pastāvīgi piemēro uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. Japānas kredītreitingu aģentūru tiesisko un uzraudzības sistēmu veido Likums par finanšu instrumentiem un biržu (1948. gada likums Nr. 25), kas attiecas uz kredītreitingu aģentūru regulēšanu, Ministru kabineta Kancelejas Rīkojums par finanšu instrumentu apriti (2007. gada rīkojums Nr. 52), kas attiecas uz kredītreitingu aģentūru regulēšanu, Ministru kabineta Kancelejas rīkojums par definīcijām saskaņā ar Likuma par finanšu instrumentiem un biržu 2. pantu (Finanšu ministrijas 1993. gada rīkojums Nr. 14), kas attiecas uz kredītreitingu aģentūru regulēšanu, kā arī Vispārējās nostādnes par finanšu instrumentu tirgus dalībnieku uzraudzību (papildinājums) un Pamatnostādnes par kredītreitingu aģentūru uzraudzību. 2009. gada jūnijā Japānas Parlaments izdeva tiesību aktus, kas ieviesa jaunu tiesisko regulējumu kredītreitingu aģentūrām, un 2009. gada decembrī tam sekoja Ministru kabineta rīkojumi un Ministru kabineta Kancelejas rīkojumi, kuros detalizēti izklāstīti regulējuma noteikumi un nosacījumi. Regulējums, kas stājās spēkā 2010. gada aprīlī, nosaka, ka kredītreitingu aģentūrai ir jābūt reģistrētai Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūrā (JFSA), lai tās kredītreitingus Japānā varētu izmantot regulatīviem nolūkiem, un uzliek juridiski saistošus pienākumus kredītreitingu aģentūrām un to pastāvīgai uzraudzībai. JFSA ir uzticētas plašas, vispārējas pilnvaras, un tā var kredītreitingu aģentūrām noteikt daudzus pasākumus, tostarp sankcijas, par tādiem Likuma par finanšu instrumentiem un biržu noteikumu pārkāpumiem, kas saistīti ar kredītreitingu aģentūru regulēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu kredītreitingu aģentūrām trešā valstī ir jāsaņem atļauja vai jāreģistrējas un tām pastāvīgi piemēro uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. Japānas kredītreitingu aģentūru tiesisko un uzraudzības sistēmu veido Likums par finanšu instrumentiem un biržu (1948. gada likums Nr. 25), kas attiecas uz kredītreitingu aģentūru regulēšanu, Ministru kabineta Kancelejas Rīkojums par finanšu instrumentu apriti (2007. gada rīkojums Nr. 52), kas attiecas uz kredītreitingu aģentūru regulēšanu, Ministru kabineta Kancelejas rīkojums par definīcijām saskaņā ar Likuma par finanšu instrumentiem un biržu 2. pantu (Finanšu ministrijas 1993. gada rīkojums Nr. 14), kas attiecas uz kredītreitingu aģentūru regulēšanu, kā arī Vispārējās nostādnes par finanšu instrumentu tirgus dalībnieku uzraudzību (papildinājums) un Pamatnostādnes par kredītreitingu aģentūru uzraudzību. 2009. gada jūnijā Japānas Parlaments izdeva tiesību aktus, kas ieviesa jaunu tiesisko regulējumu kredītreitingu aģentūrām, un 2009. gada decembrī tam sekoja Ministru kabineta rīkojumi un Ministru kabineta Kancelejas rīkojumi, kuros detalizēti izklāstīti regulējuma noteikumi un nosacījumi. Regulējums, kas stājās spēkā 2010. gada aprīlī, nosaka, ka kredītreitingu aģentūrai ir jābūt reģistrētai Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūrā (JFSA), lai tās kredītreitingus Japānā varētu izmantot regulatīviem nolūkiem, un uzliek juridiski saistošus pienākumus kredītreitingu aģentūrām un to pastāvīgai uzraudzībai. JFSA ir uzticētas plašas, vispārējas pilnvaras, un tā var kredītreitingu aģentūrām noteikt daudzus pasākumus, tostarp sankcijas, par tādiem Likuma par finanšu instrumentiem un biržu noteikumu pārkāpumiem, kas saistīti ar kredītreitingu aģentūru regulēšanu.

| (5) | Saskaņā ar otro nosacījumu uz trešās valsts kredītreitingu aģentūrām attiecas juridiski saistoši noteikumi, kas ir līdzvērtīgi Regulas (EK) Nr. 1060/2009 6.–12. pantā un I pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Japānas regulējuma pamatā ir pienākums rīkoties pēc labas ticības, kredītreitingu aģentūras pienākums iedibināt operatīvas kontroles sistēmas, kas ar detalizētu un preskriptīvu prasību kopumu nodrošina kredītreitingu aģentūru darbības godprātīgu un pienācīgu norisi, izsmeļoši noteikumi, kas saistās ar interešu konfliktu novēršanu, risināšanu un publiskošanu, un pienākums informāciju iegrāmatot un darīt zināmu JFSA un vispārībai. Japānas regulējums atbilst Regulas (EK) Nr. 1060/2009 mērķiem saistībā ar interešu konfliktu risināšanu, organizatoriskajiem procesiem un procedūrām, kam ir jābūt kredītreitingu aģentūrā, kredītreitingu un kredītreitinga noteikšanas metodikas kvalitāti, kredītreitingu publiskošanu un kredītreitinga noteikšanas darbību vispārēju, regulāru publiskošanu. Tādējādi Japānas regulējums nodrošina līdzvērtīgu aizsardzību integritātes, pārredzamības, kredītreitingu aģentūru pareizas vadīšanas un kredītreitinga noteikšanas darbību uzticamības ziņā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar otro nosacījumu uz trešās valsts kredītreitingu aģentūrām attiecas juridiski saistoši noteikumi, kas ir līdzvērtīgi Regulas (EK) Nr. 1060/2009 6.–12. pantā un I pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Japānas regulējuma pamatā ir pienākums rīkoties pēc labas ticības, kredītreitingu aģentūras pienākums iedibināt operatīvas kontroles sistēmas, kas ar detalizētu un preskriptīvu prasību kopumu nodrošina kredītreitingu aģentūru darbības godprātīgu un pienācīgu norisi, izsmeļoši noteikumi, kas saistās ar interešu konfliktu novēršanu, risināšanu un publiskošanu, un pienākums informāciju iegrāmatot un darīt zināmu JFSA un vispārībai. Japānas regulējums atbilst Regulas (EK) Nr. 1060/2009 mērķiem saistībā ar interešu konfliktu risināšanu, organizatoriskajiem procesiem un procedūrām, kam ir jābūt kredītreitingu aģentūrā, kredītreitingu un kredītreitinga noteikšanas metodikas kvalitāti, kredītreitingu publiskošanu un kredītreitinga noteikšanas darbību vispārēju, regulāru publiskošanu. Tādējādi Japānas regulējums nodrošina līdzvērtīgu aizsardzību integritātes, pārredzamības, kredītreitingu aģentūru pareizas vadīšanas un kredītreitinga noteikšanas darbību uzticamības ziņā.

| (6) | Saskaņā ar trešo nosacījumu trešā valstī spēkā esošais regulatīvais režīms nedod iespēju uzraudzības iestādēm un citām šīs valsts iestādēm iejaukties kredītreitingu saturā un metodikā. Šajā aspektā likums aizliedz JFSA iejaukties kredītreitingu saturā un kredītreitinga noteikšanas metodikā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar trešo nosacījumu trešā valstī spēkā esošais regulatīvais režīms nedod iespēju uzraudzības iestādēm un citām šīs valsts iestādēm iejaukties kredītreitingu saturā un metodikā. Šajā aspektā likums aizliedz JFSA iejaukties kredītreitingu saturā un kredītreitinga noteikšanas metodikā.

| (7) | Ņemot vērā izvērtētos faktorus, var uzskatīt, ka Japānas kredītreitingu aģentūru tiesiskais un uzraudzības regulējums atbilst Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5. panta 6. punkta otrās daļas nosacījumiem. Tāpēc Japānas kredītreitingu aģentūru tiesiskā un uzraudzības sistēma ir jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (EK) Nr. 1060/2009 noteiktajai tiesiskajai un uzraudzības sistēmai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā izvērtētos faktorus, var uzskatīt, ka Japānas kredītreitingu aģentūru tiesiskais un uzraudzības regulējums atbilst Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5. panta 6. punkta otrās daļas nosacījumiem. Tāpēc Japānas kredītreitingu aģentūru tiesiskā un uzraudzības sistēma ir jāuzskata par līdzvērtīgu Regulas (EK) Nr. 1060/2009 noteiktajai tiesiskajai un uzraudzības sistēmai.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5. panta piemērošanas vajadzībām Japānas kredītreitingu aģentūru tiesiskā un uzraudzības sistēma tiek atzīta par līdzvērtīgu prasībām Regulā (EK) Nr. 1060/2009.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 28. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.

1

---