# Úradný vestník L 235/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.235.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 235 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 534. septembra 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.235.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 235

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 534. septembra 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/473/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2009 o opatreniach na podporu poľnohospodárstva vykonaných Španielskom v dôsledku zvýšenia cien pohonných látok
  [oznámené pod číslom K(2009) 9971] | 1 |
| | | 2010/474/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 24. marca 2010 o štátnej pomoci C 4/03 (ex NN 102/02), ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA
  [oznámené pod číslom K(2010) 1711]

   (
  1
  ) | 26 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2010/473/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2009 o opatreniach na podporu poľnohospodárstva vykonaných Španielskom v dôsledku zvýšenia cien pohonných látok
  [oznámené pod číslom K(2009) 9971]

[oznámené pod číslom K(2009) 9971]

1

2010/474/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 24. marca 2010 o štátnej pomoci C 4/03 (ex NN 102/02), ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA
  [oznámené pod číslom K(2010) 1711]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 1711]

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 4.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 235/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 15. decembra 2009

o opatreniach na podporu poľnohospodárstva vykonaných Španielskom v dôsledku zvýšenia cien pohonných látok

[oznámené pod číslom K(2009) 9971]

(Iba španielske znenie je autentické)

(2010/473/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (1), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s článkom 108 ods. 2 prvým pododsekom ZFEÚ a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Listom z 29. septembra 2000 oznámili španielske orgány Európskej komisii opatrenia na pomoc odvetviu poľnohospodárstva vykonané Španielskom v dôsledku zvýšenia cien pohonných hmôt v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Dňa 20. novembra 2000 Komisia faxom požiadala o poskytnutie doplňujúcich informácií. Tieto informácie boli oznámené listom z 9. januára 2001 a z 13. marca 2001. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 29. septembra 2000 oznámili španielske orgány Európskej komisii opatrenia na pomoc odvetviu poľnohospodárstva vykonané Španielskom v dôsledku zvýšenia cien pohonných hmôt v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Dňa 20. novembra 2000 Komisia faxom požiadala o poskytnutie doplňujúcich informácií. Tieto informácie boli oznámené listom z 9. januára 2001 a z 13. marca 2001.

| (2) | Veľká časť opatrení zahrnutých do oznámenia sa preradila do registra neoznámených pomocí (pomoc NN 19/2001). Ďalšia časť sa zapísala do registra oznámených pomocí (N 681/A/2000). |
| --- | --- |

(2)

Veľká časť opatrení zahrnutých do oznámenia sa preradila do registra neoznámených pomocí (pomoc NN 19/2001). Ďalšia časť sa zapísala do registra oznámených pomocí (N 681/A/2000).

| (3) | Listom z 11. apríla 2001 oznámeným 25. apríla 2001 Komisia oznámila Španielsku svoje rozhodnutie o začatí konania podľa článku 108 odsek 2 ZFEÚ vo vzťahu k určitým opatreniam a usúdila, že niektoré opatrenia nespĺňajú požadované podmienky na to, aby sa na ne vzťahovali ustanovenia článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 11. apríla 2001 oznámeným 25. apríla 2001 Komisia oznámila Španielsku svoje rozhodnutie o začatí konania podľa článku 108 odsek 2 ZFEÚ vo vzťahu k určitým opatreniam a usúdila, že niektoré opatrenia nespĺňajú požadované podmienky na to, aby sa na ne vzťahovali ustanovenia článku 107 ZFEÚ.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedeným opatreniam. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedeným opatreniam.

| (5) | Listami zo 6. júna 2001 a 20. decembra 2001 Španielsko postúpilo sériu pripomienok. Komisia takisto dostala pripomienky od zainteresovaných strán. Tieto pripomienky boli oznámené Španielsku, ktoré malo možnosť sa k nim vyjadriť. Tieto vyjadrenia boli doručené Komisii listami z 1. a 30. októbra 2001. |
| --- | --- |

(5)

Listami zo 6. júna 2001 a 20. decembra 2001 Španielsko postúpilo sériu pripomienok. Komisia takisto dostala pripomienky od zainteresovaných strán. Tieto pripomienky boli oznámené Španielsku, ktoré malo možnosť sa k nim vyjadriť. Tieto vyjadrenia boli doručené Komisii listami z 1. a 30. októbra 2001.

| (6) | Komisia prijala čiastočne odmietavé konečné rozhodnutie 11. decembra 2002 pod číslom 2003/293/ES (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisia prijala čiastočne odmietavé konečné rozhodnutie 11. decembra 2002 pod číslom 2003/293/ES (3).

| (7) | Súd prvého stupňa prijal 15. apríla 2003 žalobu proti Európskej komisii podanú zo strany Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid a Federación Catalana de Estaciones de Servicio (4). Žalujúca strana žiadala čiastočné zrušenie rozhodnutia Komisie. |
| --- | --- |

(7)

Súd prvého stupňa prijal 15. apríla 2003 žalobu proti Európskej komisii podanú zo strany Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid a Federación Catalana de Estaciones de Servicio (4). Žalujúca strana žiadala čiastočné zrušenie rozhodnutia Komisie.

| (8) | Súd rozsudkom z 12. decembra 2006 (5) zrušil článok 1 rozhodnutia Komisie 2003/293/ES, v ktorom sa uvádza, že opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev ustanovené v kráľovskom výnose č. 10/2000 zo 6. októbra 2000 týkajúce sa naliehavých opatrení na podporu odvetvia poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy (6) nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 odseku 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(8)

Súd rozsudkom z 12. decembra 2006 (5) zrušil článok 1 rozhodnutia Komisie 2003/293/ES, v ktorom sa uvádza, že opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev ustanovené v kráľovskom výnose č. 10/2000 zo 6. októbra 2000 týkajúce sa naliehavých opatrení na podporu odvetvia poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy (6) nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 odseku 1 ZFEÚ.

| (9) | Po čiastočnom zrušení rozhodnutia musí Komisia prijať nové rozhodnutie týkajúce sa opatrení uvedených v článku 1 rozhodnutia 2003/293/ES, keďže bol Súdom zrušený, a to prostredníctvom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(9)

Po čiastočnom zrušení rozhodnutia musí Komisia prijať nové rozhodnutie týkajúce sa opatrení uvedených v článku 1 rozhodnutia 2003/293/ES, keďže bol Súdom zrušený, a to prostredníctvom tohto rozhodnutia.

| (10) | Opatrenia uvedené v článku 1 rozhodnutia 2003/293/ES, ktoré neboli zrušené Súdom (7) a ktoré zostávajú plne v platnosti, nie sú dotknuté týmto rozhodnutím. Následne sa preto na tieto opatrenia nebudú odvolávať iné odkazy. |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia uvedené v článku 1 rozhodnutia 2003/293/ES, ktoré neboli zrušené Súdom (7) a ktoré zostávajú plne v platnosti, nie sú dotknuté týmto rozhodnutím. Následne sa preto na tieto opatrenia nebudú odvolávať iné odkazy.

| (11) | Opatrenia uvedené v článku 2 rozhodnutia 2003/293/ES (8), ako aj nasledujúce články 3, 4 a 5 už nie sú predmetom tohto rozhodnutia. Tieto články zostávajú plne v platnosti. Následne sa preto na tieto opatrenia nebudú odvolávať iné odkazy. |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia uvedené v článku 2 rozhodnutia 2003/293/ES (8), ako aj nasledujúce články 3, 4 a 5 už nie sú predmetom tohto rozhodnutia. Tieto články zostávajú plne v platnosti. Následne sa preto na tieto opatrenia nebudú odvolávať iné odkazy.

II.   OPIS

1.   Opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev

| (12) | Opatrenia na podporu oznámených poľnohospodárskych družstiev sa stanovujú v článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 týkajúceho sa naliehavých opatrení na podporu odvetvia poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy (9), ktorým sa zavádzajú určité zmeny a doplnenia v zákone č. 27/1999 zo 16. júla 1999 týkajúceho sa družstiev (10), ako aj v zákone č. 20/1990 z 19. decembra 1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev (11). |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia na podporu oznámených poľnohospodárskych družstiev sa stanovujú v článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 týkajúceho sa naliehavých opatrení na podporu odvetvia poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy (9), ktorým sa zavádzajú určité zmeny a doplnenia v zákone č. 27/1999 zo 16. júla 1999 týkajúceho sa družstiev (10), ako aj v zákone č. 20/1990 z 19. decembra 1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev (11).

| (13) | Na jednej strane predpísaná maximálna hodnota 50 % z obratu družstiev za uskutočňovanie činností s tretími nepridruženými stranami bez straty daňového zvýhodnenia, ako sa ustanovuje v zákone č. 20/1990 (článok 1310), sa ruší pre poľnohospodárske družstvá v prípade, že uskutočňujú činnosti dodávky nafty B tretím nepridruženým stranám. |
| --- | --- |

(13)

Na jednej strane predpísaná maximálna hodnota 50 % z obratu družstiev za uskutočňovanie činností s tretími nepridruženými stranami bez straty daňového zvýhodnenia, ako sa ustanovuje v zákone č. 20/1990 (článok 1310), sa ruší pre poľnohospodárske družstvá v prípade, že uskutočňujú činnosti dodávky nafty B tretím nepridruženým stranám.

| (14) | Na druhej strane zmenený zákon č. 34/1998 zo 7. októbra 1998 týkajúci sa odvetvia palív (12) ruší povinnosť pre poľnohospodárske družstvá zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu v prípade, že uskutočňujú činnosti distribúcie nafty B nepridruženým stranám. |
| --- | --- |

(14)

Na druhej strane zmenený zákon č. 34/1998 zo 7. októbra 1998 týkajúci sa odvetvia palív (12) ruší povinnosť pre poľnohospodárske družstvá zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu v prípade, že uskutočňujú činnosti distribúcie nafty B nepridruženým stranám.

| (15) | Hlavným cieľom týchto opatrení podľa španielskych orgánov bolo neutralizovať zvýšenie cien pohonných palív, ktoré silne zasiahlo odvetvie poľnohospodárstva v čase prijatia týchto opatrení. V odôvodnení kráľovského výnosu č. 10/2000 sa vysvetľuje, že „na naftu na využitie v poľnohospodárstve, rybnom hospodárstve a v doprave, ako aj na všetky palivá na iné použitie veľmi vplýva zvýšenie cien následkom rastu cien ropy a značného zhodnotenia dolára voči euru“. Španielska vláda, „vedomá si tejto krízy spôsobenej externými faktormi, analyzovala spolu s najdôležitejšími zastupujúcimi organizáciami dotknutých odvetví veľkosť hospodárskeho vplyvu v oblasti poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, pričom dosiahli rozsiahly konsenzus o prijatí balíku opatrení na zmiernenie negatívneho dopadu zvýšenia cien ropy a na prehĺbenie liberalizácie odvetví“. |
| --- | --- |

(15)

Hlavným cieľom týchto opatrení podľa španielskych orgánov bolo neutralizovať zvýšenie cien pohonných palív, ktoré silne zasiahlo odvetvie poľnohospodárstva v čase prijatia týchto opatrení. V odôvodnení kráľovského výnosu č. 10/2000 sa vysvetľuje, že „na naftu na využitie v poľnohospodárstve, rybnom hospodárstve a v doprave, ako aj na všetky palivá na iné použitie veľmi vplýva zvýšenie cien následkom rastu cien ropy a značného zhodnotenia dolára voči euru“. Španielska vláda, „vedomá si tejto krízy spôsobenej externými faktormi, analyzovala spolu s najdôležitejšími zastupujúcimi organizáciami dotknutých odvetví veľkosť hospodárskeho vplyvu v oblasti poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, pričom dosiahli rozsiahly konsenzus o prijatí balíku opatrení na zmiernenie negatívneho dopadu zvýšenia cien ropy a na prehĺbenie liberalizácie odvetví“.

| (16) | Pokiaľ ide o rozsah zákonov, ktoré sa zmenili a doplnili oznámeným opatrením, je potrebné uviesť podrobnejší opis. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o rozsah zákonov, ktoré sa zmenili a doplnili oznámeným opatrením, je potrebné uviesť podrobnejší opis.

| (17) | Zákon č. 27/1999 týkajúci sa družstiev je nástroj, ktorým sa riadi činnosť družstiev v Španielsku. Určuje sa v ňom koncept družstva, jeho triedy a pravidlá zriadenia. Má takisto za cieľ podporovanie a rozvoj družstiev, vymedzuje formy združenia a tak uľahčuje vytvorenie týchto zoskupení s cieľom podporovať družstevné hnutie. V jeho článku 93 sa vymedzujú poľnohospodárske družstvá, najmä ich cieľ a činnosti, ktoré môžu rozvíjať. |
| --- | --- |

(17)

Zákon č. 27/1999 týkajúci sa družstiev je nástroj, ktorým sa riadi činnosť družstiev v Španielsku. Určuje sa v ňom koncept družstva, jeho triedy a pravidlá zriadenia. Má takisto za cieľ podporovanie a rozvoj družstiev, vymedzuje formy združenia a tak uľahčuje vytvorenie týchto zoskupení s cieľom podporovať družstevné hnutie. V jeho článku 93 sa vymedzujú poľnohospodárske družstvá, najmä ich cieľ a činnosti, ktoré môžu rozvíjať.

| (18) | V článkoch 16.5, 18.2, 33 a 34 zákona č. 20/1990 sa uvádzajú, pokiaľ ide o družstvá, normy týkajúce sa daňového základu a daňový režim španielskych družstiev vrátane poľnohospodárskych družstiev. Zákon zavádza rozdiel medzi „chránenými družstvami“ a „osobitne chránenými družstvami“. „Chránené družstvá“ sú družstvá, ktoré dodržiavajú zásady a ustanovenia vyplývajúce zo všeobecného zákona o družstvách alebo zo zákonov autonómnych spoločenstiev. „Osobitne chránené družstvá“ sú družstvá s družstevno-asociačnou prácou, poľnohospodárske družstvá, družstvá využívajúce pôdu spoločenstva, družstvá využívajúce more a družstvá spotrebiteľov a užívateľov. Podľa zákona sa najvyššia úroveň ochrany v prospech uvedených družstiev pripisuje povahe daných odvetví, hospodárskym možnostiam členov a ich čo najväčšiemu priblíženiu sa k princípu vzájomnosti. |
| --- | --- |

(18)

V článkoch 16.5, 18.2, 33 a 34 zákona č. 20/1990 sa uvádzajú, pokiaľ ide o družstvá, normy týkajúce sa daňového základu a daňový režim španielskych družstiev vrátane poľnohospodárskych družstiev. Zákon zavádza rozdiel medzi „chránenými družstvami“ a „osobitne chránenými družstvami“. „Chránené družstvá“ sú družstvá, ktoré dodržiavajú zásady a ustanovenia vyplývajúce zo všeobecného zákona o družstvách alebo zo zákonov autonómnych spoločenstiev. „Osobitne chránené družstvá“ sú družstvá s družstevno-asociačnou prácou, poľnohospodárske družstvá, družstvá využívajúce pôdu spoločenstva, družstvá využívajúce more a družstvá spotrebiteľov a užívateľov. Podľa zákona sa najvyššia úroveň ochrany v prospech uvedených družstiev pripisuje povahe daných odvetví, hospodárskym možnostiam členov a ich čo najväčšiemu priblíženiu sa k princípu vzájomnosti.

| (19) | Pokiaľ ide o zloženie daňového základu družstiev, výsledky týchto družstevných činností (uskutočnených spolu s členmi) a výsledky mimodružstevných činností (uskutočnených spolu s nepridruženými stranami) sa berú do úvahy osobitne a nepodliehajú dani rovnakým spôsobom. Družstvo teda musí viesť oddelené účtovníctvo pre tieto dva druhy činností. |
| --- | --- |

(19)

Pokiaľ ide o zloženie daňového základu družstiev, výsledky týchto družstevných činností (uskutočnených spolu s členmi) a výsledky mimodružstevných činností (uskutočnených spolu s nepridruženými stranami) sa berú do úvahy osobitne a nepodliehajú dani rovnakým spôsobom. Družstvo teda musí viesť oddelené účtovníctvo pre tieto dva druhy činností.

| (20) | Uplatňovaný daňový režim poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide o „osobitne chránené družstvá“, je zhodný s režimom chránených družstiev, okrem týchto prípadov:
  —   daň zo zisku spoločností: táto daň je zameraná na zaťaženie ziskov spoločností a iných právnych subjektov. Daňový základ zodpovedajúci družstevným výsledkom (činnosti členov) využíva zníženú sadzbu 20 %, zatiaľ čo daňový základ zodpovedajúci mimodružstevným výsledkom (činnosti nečlenov alebo tretích strán) podlieha všeobecnej dani 35 % (článok 332). Okrem toho existuje odpočet 50 % z podpory určenej na povinný rezervný fond (článok 165) (13) a odpočet 100 % zo sumy určenej na fond vzdelávania a podpory (článok 182) (14). Výhradne pre osobitne chránené družstvá platí, že využívajú aj zníženie 50 % z výšky dane definované ako algebrický súčet súm vyplývajúcich z uplatňovania daných daňových sadzieb, pri družstevnom a mimodružstevnom, kladnom alebo negatívnom daňovom základe, pokiaľ je výsledok kladný (článok 342). Nakoniec, môžu využívať aj odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev,
  —   daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov: táto nepriama daň je zameraná na zaťaženie rozličných právnych úkonov, ako sú nákladné kapitálové prevody, osvedčovacie právne úkony alebo určité činnosti spoločností (napríklad úkony financovania spoločnosti vo forme navýšenia kapitálu). Oslobodenie je možné v prípade zriadenia, navýšenia kapitálu, zlúčenia a rozdelenia; v prípade poskytnutia alebo zrušenia úverov vrátane úverov s dlhopismi; v prípade nákupu majetku alebo práv vložených do Fondu vzdelávania a podpory na účely plnenia cieľov a výhradne v prípade osobitne chránených družstiev je možné oslobodenie pri činnostiach nadobúdania majetku a práv priamo určených na plnenie sociálnych a štatutárnych cieľov (články 33.1 a 34.1),
  —   daň z hospodárskych činností: táto miestna daň je zameraná na priame zdanenie každej podnikateľskej, odbornej alebo umeleckej hospodárskej činnosti vykonávanej fyzickými alebo právnickými osobami na území Španielska. Predpokladá sa dotácia 95 % z tejto dane (článok 334.a),
  —   daň z nehnuteľnosti: ide o miestnu daň zameranú na zaťaženie užívania vlastníckeho práva a iných vecných práv spojených s nehnuteľnosťou. Stanovuje sa dotácia 95 % z tejto miestnej dane zodpovedajúcej majetku poľnohospodárskych družstiev vidieckej povahy a družstiev využívajúcich pôdu spoločenstva (článok 334b). |
| --- | --- |

(20)

Uplatňovaný daňový režim poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide o „osobitne chránené družstvá“, je zhodný s režimom chránených družstiev, okrem týchto prípadov:

—   daň zo zisku spoločností: táto daň je zameraná na zaťaženie ziskov spoločností a iných právnych subjektov. Daňový základ zodpovedajúci družstevným výsledkom (činnosti členov) využíva zníženú sadzbu 20 %, zatiaľ čo daňový základ zodpovedajúci mimodružstevným výsledkom (činnosti nečlenov alebo tretích strán) podlieha všeobecnej dani 35 % (článok 332). Okrem toho existuje odpočet 50 % z podpory určenej na povinný rezervný fond (článok 165) (13) a odpočet 100 % zo sumy určenej na fond vzdelávania a podpory (článok 182) (14). Výhradne pre osobitne chránené družstvá platí, že využívajú aj zníženie 50 % z výšky dane definované ako algebrický súčet súm vyplývajúcich z uplatňovania daných daňových sadzieb, pri družstevnom a mimodružstevnom, kladnom alebo negatívnom daňovom základe, pokiaľ je výsledok kladný (článok 342). Nakoniec, môžu využívať aj odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev,

—   daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov: táto nepriama daň je zameraná na zaťaženie rozličných právnych úkonov, ako sú nákladné kapitálové prevody, osvedčovacie právne úkony alebo určité činnosti spoločností (napríklad úkony financovania spoločnosti vo forme navýšenia kapitálu). Oslobodenie je možné v prípade zriadenia, navýšenia kapitálu, zlúčenia a rozdelenia; v prípade poskytnutia alebo zrušenia úverov vrátane úverov s dlhopismi; v prípade nákupu majetku alebo práv vložených do Fondu vzdelávania a podpory na účely plnenia cieľov a výhradne v prípade osobitne chránených družstiev je možné oslobodenie pri činnostiach nadobúdania majetku a práv priamo určených na plnenie sociálnych a štatutárnych cieľov (články 33.1 a 34.1),

—   daň z hospodárskych činností: táto miestna daň je zameraná na priame zdanenie každej podnikateľskej, odbornej alebo umeleckej hospodárskej činnosti vykonávanej fyzickými alebo právnickými osobami na území Španielska. Predpokladá sa dotácia 95 % z tejto dane (článok 334.a),

—   daň z nehnuteľnosti: ide o miestnu daň zameranú na zaťaženie užívania vlastníckeho práva a iných vecných práv spojených s nehnuteľnosťou. Stanovuje sa dotácia 95 % z tejto miestnej dane zodpovedajúcej majetku poľnohospodárskych družstiev vidieckej povahy a družstiev využívajúcich pôdu spoločenstva (článok 334b).

| (21) | V článku 13 zákona sa nakoniec uvádza, že žiadne družstvo akejkoľvek triedy nemôže prevádzkovať objem činností s tretími nepridruženými stranami vyšší ako 50 % všetkých činností družstva bez toho, aby prišlo o výhodu daňovo chráneného družstva. |
| --- | --- |

(21)

V článku 13 zákona sa nakoniec uvádza, že žiadne družstvo akejkoľvek triedy nemôže prevádzkovať objem činností s tretími nepridruženými stranami vyšší ako 50 % všetkých činností družstva bez toho, aby prišlo o výhodu daňovo chráneného družstva.

| (22) | Rozpočet opatrení v prospech poľnohospodárskych družstiev zostáva vzhľadom na ich povahu neznámy. Ich trvanie nie je presne stanovené. |
| --- | --- |

(22)

Rozpočet opatrení v prospech poľnohospodárskych družstiev zostáva vzhľadom na ich povahu neznámy. Ich trvanie nie je presne stanovené.

2.   Argumenty predložené Komisiou v rámci začatia konania vo veci zisťovania

| (23) | Komisia založila svoje rozhodnutie o začatí konania na týchto argumentoch. |
| --- | --- |

(23)

Komisia založila svoje rozhodnutie o začatí konania na týchto argumentoch.

| (24) | Schválením kráľovského výnosu č. 10/2000 sa podľa začatia konania pripustilo udelenie daňových výhod poľnohospodárskym družstvám, ktoré pred schválením tohto výnosu dané výhody nevyužívali. |
| --- | --- |

(24)

Schválením kráľovského výnosu č. 10/2000 sa podľa začatia konania pripustilo udelenie daňových výhod poľnohospodárskym družstvám, ktoré pred schválením tohto výnosu dané výhody nevyužívali.

| (25) | Prvá výhoda spočíva v zrušení požiadavky zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou, na ktorý sa vzťahuje všeobecný daňový režim (to znamená režim s menším daňovým zaťažením), pokiaľ ide o distribúciu nafty B tretím nepridruženým stranám, vďaka čomu za túto činnosť zaplatia družstvá nižšie dane ako predtým. Inak povedané pred zmenou a doplnením zákona sa distribúcia nafty B nepridruženým stranám poľnohospodárskymi družstvami podriaďovala povinnosti zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou. Od zmeny a doplnenia zákona č. 27/1999 sa už na ne táto povinnosť nevzťahuje a príslušné činnosti podliehajú výhodnému zdaneniu. |
| --- | --- |

(25)

Prvá výhoda spočíva v zrušení požiadavky zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou, na ktorý sa vzťahuje všeobecný daňový režim (to znamená režim s menším daňovým zaťažením), pokiaľ ide o distribúciu nafty B tretím nepridruženým stranám, vďaka čomu za túto činnosť zaplatia družstvá nižšie dane ako predtým. Inak povedané pred zmenou a doplnením zákona sa distribúcia nafty B nepridruženým stranám poľnohospodárskymi družstvami podriaďovala povinnosti zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou. Od zmeny a doplnenia zákona č. 27/1999 sa už na ne táto povinnosť nevzťahuje a príslušné činnosti podliehajú výhodnému zdaneniu.

| (26) | Druhá výhoda spočíva v zrušení maximálnej hodnoty 50 % predpísanej poľnohospodárskym družstvám za poskytovanie nafty B tretím nepridruženým stranám bez toho, aby družstvo prišlo o postavenie daňovo chráneného družstva. Inak povedané pred zmenou a doplnením zákona č. 27/1999 museli poľnohospodárske družstvá obmedzovať činnosti dodávky tretím nepridruženým stranám na 50 % svojho obratu, ak nechceli stratiť daňové zvýhodnenie. Od zmeny a úpravy zákona môžu túto hodnotu prekročiť bez toho, aby sa museli vzdať postavenia daňovo chránených družstiev. |
| --- | --- |

(26)

Druhá výhoda spočíva v zrušení maximálnej hodnoty 50 % predpísanej poľnohospodárskym družstvám za poskytovanie nafty B tretím nepridruženým stranám bez toho, aby družstvo prišlo o postavenie daňovo chráneného družstva. Inak povedané pred zmenou a doplnením zákona č. 27/1999 museli poľnohospodárske družstvá obmedzovať činnosti dodávky tretím nepridruženým stranám na 50 % svojho obratu, ak nechceli stratiť daňové zvýhodnenie. Od zmeny a úpravy zákona môžu túto hodnotu prekročiť bez toho, aby sa museli vzdať postavenia daňovo chránených družstiev.

| (27) | Išlo by o osobitné opatrenie uplatniteľné len pri poľnohospodárskych družstvách, s ktorým sa spája daňová výhoda poskytovaná v rámci zvyšovania cien pohonných hmôt a pozostávajúce z platenia zníženej dane v porovnaní s bežnou daňou pred zmenou a úpravou zákona č. 27/1999. |
| --- | --- |

(27)

Išlo by o osobitné opatrenie uplatniteľné len pri poľnohospodárskych družstvách, s ktorým sa spája daňová výhoda poskytovaná v rámci zvyšovania cien pohonných hmôt a pozostávajúce z platenia zníženej dane v porovnaní s bežnou daňou pred zmenou a úpravou zákona č. 27/1999.

| (28) | Komisia podľa vtedy dostupných informácií zhodnotila, že tieto opatrenia prinášajú poľnohospodárskym družstvám výhodu, ktorá znižuje pravidelné poplatky zaťažujúce ich rozpočet. Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych zdrojov vo forme daňových výdavkov (bod 10 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (15)). V dôsledku toho sa toto opatrenie považovalo za selektívne daňové opatrenie, ktoré ovplyvňuje štátne zdroje. |
| --- | --- |

(28)

Komisia podľa vtedy dostupných informácií zhodnotila, že tieto opatrenia prinášajú poľnohospodárskym družstvám výhodu, ktorá znižuje pravidelné poplatky zaťažujúce ich rozpočet. Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych zdrojov vo forme daňových výdavkov (bod 10 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (15)). V dôsledku toho sa toto opatrenie považovalo za selektívne daňové opatrenie, ktoré ovplyvňuje štátne zdroje.

| (29) | Komisia v dobe začatia konania a podľa vtedy dostupných informácií usúdila, že tieto opatrenia sa musia považovať za daňové opatrenia pripočítateľné štátu, ktoré sa týkajú štátnych zdrojov, predstavujú selektívnu výhodu a svojou povahou alebo štruktúrou daňového systému sa nepovažujú za odôvodnené, čo teda znamená, že by sa mali považovať za selektívnu štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(29)

Komisia v dobe začatia konania a podľa vtedy dostupných informácií usúdila, že tieto opatrenia sa musia považovať za daňové opatrenia pripočítateľné štátu, ktoré sa týkajú štátnych zdrojov, predstavujú selektívnu výhodu a svojou povahou alebo štruktúrou daňového systému sa nepovažujú za odôvodnené, čo teda znamená, že by sa mali považovať za selektívnu štátnu pomoc.

| (30) | Na základe informácií poskytnutých španielskymi orgánmi, podľa ktorých v rokoch 1999 a 2000 došlo k zvýšeniu cien pohonných látok o 47 %, čo vyvolalo narušenie verejného poriadku, štrajky a narušenia dodávok energetických výrobkov a potravín, nebolo v tejto etape konania možné určiť, či išlo o mimoriadnu udalosť v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(30)

Na základe informácií poskytnutých španielskymi orgánmi, podľa ktorých v rokoch 1999 a 2000 došlo k zvýšeniu cien pohonných látok o 47 %, čo vyvolalo narušenie verejného poriadku, štrajky a narušenia dodávok energetických výrobkov a potravín, nebolo v tejto etape konania možné určiť, či išlo o mimoriadnu udalosť v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ.

| (31) | Podľa dostupných informácií by sa opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev mohli považovať za štátnu pomoc určenú na zlepšenie finančnej situácie týchto družstiev, ktoré ale žiadnym spôsobom neprispievajú k rozvoju odvetvia. V dôsledku toho sa táto pomoc považovala za príspevok na prevádzku nezlučiteľný s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(31)

Podľa dostupných informácií by sa opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev mohli považovať za štátnu pomoc určenú na zlepšenie finančnej situácie týchto družstiev, ktoré ale žiadnym spôsobom neprispievajú k rozvoju odvetvia. V dôsledku toho sa táto pomoc považovala za príspevok na prevádzku nezlučiteľný s vnútorným trhom.

| (32) | Na základe týchto úvah Komisia usúdila, že by predmetné opatrenia nemali využívať výnimky stanovené v článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, pretože sa považujú za štátnu pomoc, a preto sa voči nim rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(32)

Na základe týchto úvah Komisia usúdila, že by predmetné opatrenia nemali využívať výnimky stanovené v článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, pretože sa považujú za štátnu pomoc, a preto sa voči nim rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

III.   PRIPOMIENKY TRETÍCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

1.   Pripomienky Združenia prevádzkovateľov čerpacích staníc

| (33) | Toto združenie tvrdí, že kráľovský výnos č. 10/2000 udeľuje poľnohospodárskym družstvám daňové výhody. |
| --- | --- |

(33)

Toto združenie tvrdí, že kráľovský výnos č. 10/2000 udeľuje poľnohospodárskym družstvám daňové výhody.

| (34) | V prvom rade je to zrušenie požiadavky vytvoriť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou na distribúciu nafty B tretím nepridruženým stranám podliehajúci všeobecnému daňovému režimu, čo predstavuje daňovú výhodu, vďaka ktorej zaplatia družstvá za distribúciu nafty nižšie dane ako predtým, keďže tieto činnosti podliehajú zvýhodnenému zdaneniu. |
| --- | --- |

(34)

V prvom rade je to zrušenie požiadavky vytvoriť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou na distribúciu nafty B tretím nepridruženým stranám podliehajúci všeobecnému daňovému režimu, čo predstavuje daňovú výhodu, vďaka ktorej zaplatia družstvá za distribúciu nafty nižšie dane ako predtým, keďže tieto činnosti podliehajú zvýhodnenému zdaneniu.

| (35) | V druhom rade je to zrušenie maximálnej hodnoty 50 % predpísanej družstvám za uskutočňovanie činností dodávky nafty B tretím nepridruženým stranám bez toho, aby stratili svoje daňové zvýhodnenie, čo predstavuje ďalšiu daňovú výhodu. |
| --- | --- |

(35)

V druhom rade je to zrušenie maximálnej hodnoty 50 % predpísanej družstvám za uskutočňovanie činností dodávky nafty B tretím nepridruženým stranám bez toho, aby stratili svoje daňové zvýhodnenie, čo predstavuje ďalšiu daňovú výhodu.

| (36) | Podľa tohto združenia sa kráľovským výnosom č. 10/2000 podporuje vytvorenie paralelnej siete družstiev na okraji trhu, ako subjektov „podporovaných“ verejným sektorom, ktorý ich navyše oslobodzuje od dodržiavania právnych požiadaviek predpísaných ich konkurentom. A to všetko s cieľom poskytnúť zníženie cien, ktoré je výsledkom normálnych trhových mechanizmov, avšak bez akejkoľvek náhrady škody pre majiteľov prevádzok s verejným predajom (maloobchodná distribúcia), ktorí tak budú v pomerne veľkom počte vytlačení z trhu. |
| --- | --- |

(36)

Podľa tohto združenia sa kráľovským výnosom č. 10/2000 podporuje vytvorenie paralelnej siete družstiev na okraji trhu, ako subjektov „podporovaných“ verejným sektorom, ktorý ich navyše oslobodzuje od dodržiavania právnych požiadaviek predpísaných ich konkurentom. A to všetko s cieľom poskytnúť zníženie cien, ktoré je výsledkom normálnych trhových mechanizmov, avšak bez akejkoľvek náhrady škody pre majiteľov prevádzok s verejným predajom (maloobchodná distribúcia), ktorí tak budú v pomerne veľkom počte vytlačení z trhu.

2.   Pripomienky Združenia prevádzkovateľov čerpacích staníc Madridskej autonómnej oblasti, Katalánskej federácie čerpacích staníc a Španielskeho zväzu čerpacích staníc

| (37) | Tieto združenia, ktoré zastupujú takmer celé odvetvie čerpacích staníc v Španielsku, tvrdia, že kráľovský výnos č. 10/2000 obsahuje opatrenia zamerané na oslobodenie poľnohospodárskych družstiev od rozličných daňových zaťažení pri distribúcii nafty B tretím nepridruženým stranám, pričom podriaďuje túto činnosť osobitne chránenému daňovému režimu v prípade predaja palív tretím stranám. |
| --- | --- |

(37)

Tieto združenia, ktoré zastupujú takmer celé odvetvie čerpacích staníc v Španielsku, tvrdia, že kráľovský výnos č. 10/2000 obsahuje opatrenia zamerané na oslobodenie poľnohospodárskych družstiev od rozličných daňových zaťažení pri distribúcii nafty B tretím nepridruženým stranám, pričom podriaďuje túto činnosť osobitne chránenému daňovému režimu v prípade predaja palív tretím stranám.

| (38) | Podľa týchto združení od nadobudnutia účinnosti kráľovského výnosu č. 10/2000 získavajú poľnohospodárske družstvá v prípade predaja palív tretím stranám nižšie uvádzané výhody pri distribúcii nafty B tretím stranám. |
| --- | --- |

(38)

Podľa týchto združení od nadobudnutia účinnosti kráľovského výnosu č. 10/2000 získavajú poľnohospodárske družstvá v prípade predaja palív tretím stranám nižšie uvádzané výhody pri distribúcii nafty B tretím stranám.

| (39) | Družstvá sú oslobodené od dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov v prípade zriadenia, zlúčenia a rozdelenia, v prípade poskytnutia alebo zrušenia úverov vrátane úverov s dlhopismi, v prípade nákupu majetku alebo práv vložených do Fondu vzdelávania a podpory na účely plnenia cieľov a v prípade nadobúdania majetku a práv priamo určených na plnenie sociálnych a štatutárnych cieľov. |
| --- | --- |

(39)

Družstvá sú oslobodené od dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov v prípade zriadenia, zlúčenia a rozdelenia, v prípade poskytnutia alebo zrušenia úverov vrátane úverov s dlhopismi, v prípade nákupu majetku alebo práv vložených do Fondu vzdelávania a podpory na účely plnenia cieľov a v prípade nadobúdania majetku a práv priamo určených na plnenie sociálnych a štatutárnych cieľov.

| (40) | V prípade dane zo zisku spoločností sa podľa kráľovského výnosu č. 10/2000 predaj nafty B tretím nepridruženým stranám považuje za hospodársky výsledok družstevnej činnosti, pričom táto činnosť sa zdaňuje sadzbou 20 % a takisto využíva možnosť odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev. Okrem toho, družstvá využívajú aj zníženie 50 % z výšky dane. |
| --- | --- |

(40)

V prípade dane zo zisku spoločností sa podľa kráľovského výnosu č. 10/2000 predaj nafty B tretím nepridruženým stranám považuje za hospodársky výsledok družstevnej činnosti, pričom táto činnosť sa zdaňuje sadzbou 20 % a takisto využíva možnosť odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev. Okrem toho, družstvá využívajú aj zníženie 50 % z výšky dane.

| (41) | V prípade dane z hospodárskych činností družstvá využívajú úľavu 95 % z výšky dane. |
| --- | --- |

(41)

V prípade dane z hospodárskych činností družstvá využívajú úľavu 95 % z výšky dane.

| (42) | V prípade dane z nehnuteľnosti družstvá využívajú úľavu 95 % z výšky dane. |
| --- | --- |

(42)

V prípade dane z nehnuteľnosti družstvá využívajú úľavu 95 % z výšky dane.

3.   Pripomienky Zväzu poľnohospodárskych družstiev Španielska

| (43) | Do tohto zväzu patrí väčšina poľnohospodárskych družstiev Španielska. |
| --- | --- |

(43)

Do tohto zväzu patrí väčšina poľnohospodárskych družstiev Španielska.

| (44) | Poľnohospodárske družstvá začali svoju činnosť distribúcie ropných výrobkov od nadobudnutia účinnosti nariadenia Ministerstva hospodárstva a financií z 31. júla 1986 (16), ktorým sa upravujú predpisy týkajúce sa dodávky a predaja pohonných látok a kvapalných palív, vo veci monopolu na ropné výrobky (17). Zákonom č. 34/1992 z 22. decembra 1992, ktorým sa upravuje odvetvie ropného priemyslu (18), sa zriaďuje nový systém distribúcie ropných výrobkov. |
| --- | --- |

(44)

Poľnohospodárske družstvá začali svoju činnosť distribúcie ropných výrobkov od nadobudnutia účinnosti nariadenia Ministerstva hospodárstva a financií z 31. júla 1986 (16), ktorým sa upravujú predpisy týkajúce sa dodávky a predaja pohonných látok a kvapalných palív, vo veci monopolu na ropné výrobky (17). Zákonom č. 34/1992 z 22. decembra 1992, ktorým sa upravuje odvetvie ropného priemyslu (18), sa zriaďuje nový systém distribúcie ropných výrobkov.

| (45) | Regulačná situácia sa pre poľnohospodárske družstvá náhle zmenila po zverejnení zákona 34/1998, konkrétne jeho dodatkového pätnásteho ustanovenia, v ktorom sa družstvám zakazuje distribuovať ropné výrobky (naftu ako aj benzín) tretím stranám, pokiaľ si nezriadia subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu. |
| --- | --- |

(45)

Regulačná situácia sa pre poľnohospodárske družstvá náhle zmenila po zverejnení zákona 34/1998, konkrétne jeho dodatkového pätnásteho ustanovenia, v ktorom sa družstvám zakazuje distribuovať ropné výrobky (naftu ako aj benzín) tretím stranám, pokiaľ si nezriadia subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu.

| (46) | Podľa tohto zväzu kráľovský výnos č. 10/2000 len čiastočne zrušil obmedzenie voľnej hospodárskej súťaže, ktoré predstavoval zákaz uvedený v pätnástom dodatkovom ustanovení zákona č. 34/1998. |
| --- | --- |

(46)

Podľa tohto zväzu kráľovský výnos č. 10/2000 len čiastočne zrušil obmedzenie voľnej hospodárskej súťaže, ktoré predstavoval zákaz uvedený v pätnástom dodatkovom ustanovení zákona č. 34/1998.

| (47) | Daňové úľavy, z ktorých majú prospech družstvá, sa musia prehodnotiť vo vzájomnom vzťahu s normami technickej úpravy a s povinnosťami, ktoré z nich pre družstvá vyplývajú. |
| --- | --- |

(47)

Daňové úľavy, z ktorých majú prospech družstvá, sa musia prehodnotiť vo vzájomnom vzťahu s normami technickej úpravy a s povinnosťami, ktoré z nich pre družstvá vyplývajú.

| (48) | Družstvá musia jasne rozlišovať medzi dvoma typmi činností na stanovenie daňového základu podľa dane zo zisku spoločností: činnosti uskutočnené s členmi a činnosti uskutočnené s nepridruženými alebo tretími stranami. Norma technickej úpravy upravená v článku 16 zákona č. 20/1990 pozostáva zo stanovenia daňového základu oddelene pre družstevné výsledky z činností uskutočnených s členmi a na druhej strane pre mimodružstevné výsledky z činností uskutočnených družstvami s nepridruženými alebo tretími stranami. |
| --- | --- |

(48)

Družstvá musia jasne rozlišovať medzi dvoma typmi činností na stanovenie daňového základu podľa dane zo zisku spoločností: činnosti uskutočnené s členmi a činnosti uskutočnené s nepridruženými alebo tretími stranami. Norma technickej úpravy upravená v článku 16 zákona č. 20/1990 pozostáva zo stanovenia daňového základu oddelene pre družstevné výsledky z činností uskutočnených s členmi a na druhej strane pre mimodružstevné výsledky z činností uskutočnených družstvami s nepridruženými alebo tretími stranami.

| (49) | V článku 33 zákona č. 20/1990 sa ustanovuje, že v rámci dane zo zisku spoločností družstevných subjektov sa diferencovaná daňová sadzba, konkrétne 20 % a 35 % (všeobecná sadzba) z daňového základu, vzťahuje na družstevné výsledky a mimodružstevné výsledky, ktoré sa okrem iného získavajú poľnohospodárskymi družstvami počas činností s tretími stranami. Zisky, ktoré poľnohospodárske družstvo získava z činností s tretími nepridruženými stranami, teda nie sú predmetom žiadnych úľav. |
| --- | --- |

(49)

V článku 33 zákona č. 20/1990 sa ustanovuje, že v rámci dane zo zisku spoločností družstevných subjektov sa diferencovaná daňová sadzba, konkrétne 20 % a 35 % (všeobecná sadzba) z daňového základu, vzťahuje na družstevné výsledky a mimodružstevné výsledky, ktoré sa okrem iného získavajú poľnohospodárskymi družstvami počas činností s tretími stranami. Zisky, ktoré poľnohospodárske družstvo získava z činností s tretími nepridruženými stranami, teda nie sú predmetom žiadnych úľav.

| (50) | Pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, ktorú musia zaplatiť družstvá, v článku 23 zákona č. 20/1990 sa určuje výška dane ako algebrický súčet súm vyplývajúcich z uplatňovania daňových sadzieb pri stanovenom kladnom alebo zápornom daňovom základe, pričom táto výška sa považuje za vymáhateľnú (cuota íntegra), pokiaľ je výsledok kladný. Režim oslobodenia v prospech osobitne chránených družstiev, ktorými sú v zásade poľnohospodárske družstvá, ustanovený v článku 34 daného zákona, pozostáva z udelenia úľavy 50 % z vymáhateľnej výšky dane určenej v článku 23. |
| --- | --- |

(50)

Pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, ktorú musia zaplatiť družstvá, v článku 23 zákona č. 20/1990 sa určuje výška dane ako algebrický súčet súm vyplývajúcich z uplatňovania daňových sadzieb pri stanovenom kladnom alebo zápornom daňovom základe, pričom táto výška sa považuje za vymáhateľnú (cuota íntegra), pokiaľ je výsledok kladný. Režim oslobodenia v prospech osobitne chránených družstiev, ktorými sú v zásade poľnohospodárske družstvá, ustanovený v článku 34 daného zákona, pozostáva z udelenia úľavy 50 % z vymáhateľnej výšky dane určenej v článku 23.

| (51) | Táto úľava sa nemôže posudzovať nezávisle od daňového zaobchádzania s čistými prebytkami rozdelenými medzi spoločníkmi družstva podľa dane z príjmu fyzických osôb (ďalej len ako DPFO). V družstve sa podnikateľský zisk rozdelí medzi členov podľa činnosti uskutočnenej v rámci družstva počas daného účtovného roka a nie podľa kapitálového vkladu: nazýva sa čistý prebytok a má úplne iné charakteristiky ako dividenda v kapitálovom podniku. |
| --- | --- |

(51)

Táto úľava sa nemôže posudzovať nezávisle od daňového zaobchádzania s čistými prebytkami rozdelenými medzi spoločníkmi družstva podľa dane z príjmu fyzických osôb (ďalej len ako DPFO). V družstve sa podnikateľský zisk rozdelí medzi členov podľa činnosti uskutočnenej v rámci družstva počas daného účtovného roka a nie podľa kapitálového vkladu: nazýva sa čistý prebytok a má úplne iné charakteristiky ako dividenda v kapitálovom podniku.

| (52) | Vzhľadom na svoje osobitosti sa musí oslobodenie 50 % udelené osobitne chráneným družstvám podľa dane zo zisku spoločností posudzovať na základe dvojitého zdaňovania dividend/prebytkov podľa dane zo zisku spoločností na jednej strane a podľa dane z príjmu fyzických osôb na druhej strane. Zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia vo vzťahu kapitálovo-akciovej spoločnosti (dividenda) nemá svoju protihodnotu vo vzťahu družstevno-pridruženej spoločnosti (rozdelenie čistých prebytkov), takže čisté prebytky sú zdanené viac ako dividendy. |
| --- | --- |

(52)

Vzhľadom na svoje osobitosti sa musí oslobodenie 50 % udelené osobitne chráneným družstvám podľa dane zo zisku spoločností posudzovať na základe dvojitého zdaňovania dividend/prebytkov podľa dane zo zisku spoločností na jednej strane a podľa dane z príjmu fyzických osôb na druhej strane. Zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia vo vzťahu kapitálovo-akciovej spoločnosti (dividenda) nemá svoju protihodnotu vo vzťahu družstevno-pridruženej spoločnosti (rozdelenie čistých prebytkov), takže čisté prebytky sú zdanené viac ako dividendy.

| (53) | Tento rozdiel sa odráža v článku 23 zákona č. 40/1998 z 9. decembra 1998, ktorým sa upravuje daň z príjmu fyzických osôb a iné daňové normy (19). Tento zákon potvrdzuje diferencované daňové zaobchádzanie platné pri dividendách (pri kapitálových podnikoch podriadených všeobecnému daňovému režimu) a pri čistých prebytkoch (družstevné subjekty podriadené osobitnému daňovému režimu). |
| --- | --- |

(53)

Tento rozdiel sa odráža v článku 23 zákona č. 40/1998 z 9. decembra 1998, ktorým sa upravuje daň z príjmu fyzických osôb a iné daňové normy (19). Tento zákon potvrdzuje diferencované daňové zaobchádzanie platné pri dividendách (pri kapitálových podnikoch podriadených všeobecnému daňovému režimu) a pri čistých prebytkoch (družstevné subjekty podriadené osobitnému daňovému režimu).

| (54) | Oslobodenia od dane z hľadiska DPFO ustanovené v článku 66 zákona č. 40/1998 sa, okrem iného, odlišujú aj podľa typu spoločnosti: v prípade dividend sa v tomto článku predpokladá oslobodenie 40 % a v prípade čistých prebytkov sa v článku 32 zákona č. 20/1990, ktorý upravuje daňový režim platný pre družstvá, stanovuje, že oslobodenie dvojitého zdanenia je 10 % v prípade chráneného družstva a 5 % v prípade osobitne chráneného družstva. |
| --- | --- |

(54)

Oslobodenia od dane z hľadiska DPFO ustanovené v článku 66 zákona č. 40/1998 sa, okrem iného, odlišujú aj podľa typu spoločnosti: v prípade dividend sa v tomto článku predpokladá oslobodenie 40 % a v prípade čistých prebytkov sa v článku 32 zákona č. 20/1990, ktorý upravuje daňový režim platný pre družstvá, stanovuje, že oslobodenie dvojitého zdanenia je 10 % v prípade chráneného družstva a 5 % v prípade osobitne chráneného družstva.

| (55) | Družstvá sú okrem iného podriadené osobitným povinnostiam, od ktorých sú oslobodené podniky podliehajúce všeobecnému daňovému režimu, najmä finančným povinnostiam ustanoveným v zákone č. 27/1999, ktorým sa predpisuje viazanosť nerozdeliteľných zdrojov, ako napríklad v prípade vytvorenia povinných sociálnych fondov. |
| --- | --- |

(55)

Družstvá sú okrem iného podriadené osobitným povinnostiam, od ktorých sú oslobodené podniky podliehajúce všeobecnému daňovému režimu, najmä finančným povinnostiam ustanoveným v zákone č. 27/1999, ktorým sa predpisuje viazanosť nerozdeliteľných zdrojov, ako napríklad v prípade vytvorenia povinných sociálnych fondov.

| (56) | Po prvé je to povinný rezervný fond, ktorý je určený osobitne na konsolidáciu, rozvoj a záruky družstiev a ktorý sa nemôže rozdeliť medzi spoločníkov, ako sa ustanovuje v článku 55 zákona č. 27/1999. Je súčasťou nerozdeliteľného majetku spoločnosti a v prípade zrušenia družstva sa vloží do verejnej pokladnice, ktorá ho určí na vytvorenie fondu na podporu družstevného hnutia. Podľa zákona č. 27/1999 tvoria minimálnu podporu tohto rezervného fondu hospodárske výsledky družstva vo výške 20 % a mimodružstevné výsledky vo výške 50 % (tie, ktoré pochádzajú z činností družstva s tretími nepridruženými stranami), ku ktorým sa prirátajú členské príspevky spoločníkov a sumy odpočítané od ich povinných vkladov do základného imania v prípade zrušenia členstva. Z toho vyplýva, že spoločník družstva nikdy nemôže získať naspäť celú výšku svojho vkladu do podniku a že jedna časť prebytkov podniku je viazaná. |
| --- | --- |

(56)

Po prvé je to povinný rezervný fond, ktorý je určený osobitne na konsolidáciu, rozvoj a záruky družstiev a ktorý sa nemôže rozdeliť medzi spoločníkov, ako sa ustanovuje v článku 55 zákona č. 27/1999. Je súčasťou nerozdeliteľného majetku spoločnosti a v prípade zrušenia družstva sa vloží do verejnej pokladnice, ktorá ho určí na vytvorenie fondu na podporu družstevného hnutia. Podľa zákona č. 27/1999 tvoria minimálnu podporu tohto rezervného fondu hospodárske výsledky družstva vo výške 20 % a mimodružstevné výsledky vo výške 50 % (tie, ktoré pochádzajú z činností družstva s tretími nepridruženými stranami), ku ktorým sa prirátajú členské príspevky spoločníkov a sumy odpočítané od ich povinných vkladov do základného imania v prípade zrušenia členstva. Z toho vyplýva, že spoločník družstva nikdy nemôže získať naspäť celú výšku svojho vkladu do podniku a že jedna časť prebytkov podniku je viazaná.

| (57) | Po druhé ide o Fond vzdelávania a podpory ustanovený v článku 56 zákona č. 27/1999, ktorého cieľom je vzdelávanie a výchova spoločníkov a zamestnancov družstva, rozširovanie zásad družstva, podpora vzťahov medzi družstvami, kultúrna a odborná podpora, ako aj pomoc v miestnom prostredí alebo pomoc Spoločenstvu ako celku. V súlade so zákonom č. 27/1999 je jeho minimálna dotácia 5 % z hospodárskych výsledkov družstva. Tak ako povinný rezervný fond, ani tento fond sa nemôže rozdeliť medzi spoločníkov ani v prípade zrušenia družstva. |
| --- | --- |

(57)

Po druhé ide o Fond vzdelávania a podpory ustanovený v článku 56 zákona č. 27/1999, ktorého cieľom je vzdelávanie a výchova spoločníkov a zamestnancov družstva, rozširovanie zásad družstva, podpora vzťahov medzi družstvami, kultúrna a odborná podpora, ako aj pomoc v miestnom prostredí alebo pomoc Spoločenstvu ako celku. V súlade so zákonom č. 27/1999 je jeho minimálna dotácia 5 % z hospodárskych výsledkov družstva. Tak ako povinný rezervný fond, ani tento fond sa nemôže rozdeliť medzi spoločníkov ani v prípade zrušenia družstva.

| (58) | Maximálny rozdeliteľný prebytok je preto v prípade družstiev nižší ako v prípade prebytku vytvorenom kapitálovými spoločnosťami, kde je disponibilita zisku vyššia. Tieto podniky nie sú povinné dotovať tieto fondy časťou zisku prebiehajúceho účtovného roku. |
| --- | --- |

(58)

Maximálny rozdeliteľný prebytok je preto v prípade družstiev nižší ako v prípade prebytku vytvorenom kapitálovými spoločnosťami, kde je disponibilita zisku vyššia. Tieto podniky nie sú povinné dotovať tieto fondy časťou zisku prebiehajúceho účtovného roku.

| (59) | Daňová výhoda, ktorú môže družstvo získať z čiastočného oslobodenia od dane zo zisku spoločností, sa upravuje dvojitým zdaňovaním podľa DPFO platným pre spoločníka družstva, ktorému sa takisto zvýšilo daňové zaťaženie. |
| --- | --- |

(59)

Daňová výhoda, ktorú môže družstvo získať z čiastočného oslobodenia od dane zo zisku spoločností, sa upravuje dvojitým zdaňovaním podľa DPFO platným pre spoločníka družstva, ktorému sa takisto zvýšilo daňové zaťaženie.

| (60) | Celkový prehľad daňového režimu, ktorému podliehajú družstva a ktorý berie do úvahy výhody a zároveň záväzky, sa môže znázorniť pomocou nasledujúcich príkladov. |
| --- | --- |

(60)

Celkový prehľad daňového režimu, ktorému podliehajú družstva a ktorý berie do úvahy výhody a zároveň záväzky, sa môže znázorniť pomocou nasledujúcich príkladov.

| (61) | Prvý príklad sa týka analýzy čistej disponibility fondov v prípade spoločníka družstva v porovnaní s akcionárom spoločnosti podliehajúcej všeobecnému daňovému režimu v Španielsku, pričom sa vychádza z rovnakých počiatočných výsledkov 150 menových jednotiek (ďalej ako m.j.).

  Hypotéza: družstevné výsledky (50 %) a mimodružstevné výsledky (50 %), na základe zákona č. 27/1999; vyplatenie celého dostupného zisku spoločníkovi. Hraničná sadzba DPFO: 48 % | Družstevná spoločnosť | Kapitálová spoločnosť |
| --- | --- | --- | --- |
| Výsledky | Družstevné výsledky (DV): 75 (50 %)
  Mimodružstevné výsledky (MV): 75 (50 %)
  Spolu: 150 | 150 |
| Platba do sociálnych fondov | Fond: vzdelávanie a podpora: 5 % DV = 3,75
  Fond: povinné rezervy: 20 % DV = 15
  50 % MV = 37,5
  Spolu: 56,25 | 0 |
| Výsledky po platbe do fondov | DV: 56,25
  MV: 37,5
  Spolu: 93,75 | 150 |
| Daň zo zisku spoločností | DV: (75 – 11,25) x 20 % = 12,75
  MV: (75 – 18,75) x 35 % = 19,687
  Spolu: 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Disponibilný zisk | 93,75 – 32,437 = 61,313 | 150 – 52,5 = 97,5 |
| Daň z príjmu fyzických osôb | Daňový základ: 61,313 × 100 % = 61,313
  Splatná suma (plná sadzba):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Úľava: 61,313 × 10 % = 6,131
  Splatná suma po úľave:
  9,430 – 6,131 = 23,299 | BI = 97,5 × 140 % = 136,5
  splatná suma (plná sadzba): 136,5 × 48 % = 65,52
  Úľava: 97,5 × 40 % = 39
  Splatná suma po úľave: 65,52-39 = 26,52 |
| Čistý príjem na akcionára | 61,313 – 23,299 = 38,014 | 97,5 – 26,52 = 70,98 |

(61)

Prvý príklad sa týka analýzy čistej disponibility fondov v prípade spoločníka družstva v porovnaní s akcionárom spoločnosti podliehajúcej všeobecnému daňovému režimu v Španielsku, pričom sa vychádza z rovnakých počiatočných výsledkov 150 menových jednotiek (ďalej ako m.j.).

Hypotéza: družstevné výsledky (50 %) a mimodružstevné výsledky (50 %), na základe zákona č. 27/1999; vyplatenie celého dostupného zisku spoločníkovi. Hraničná sadzba DPFO: 48 %

Družstevná spoločnosť

Kapitálová spoločnosť

Výsledky

Družstevné výsledky (DV): 75 (50 %)

Mimodružstevné výsledky (MV): 75 (50 %)

Spolu: 150

150

Platba do sociálnych fondov

Fond: vzdelávanie a podpora: 5 % DV = 3,75

Fond: povinné rezervy: 20 % DV = 15

50 % MV = 37,5

Spolu: 56,25

0

Výsledky po platbe do fondov

DV: 56,25

MV: 37,5

Spolu: 93,75

150

Daň zo zisku spoločností

DV: (75 – 11,25) x 20 % = 12,75

MV: (75 – 18,75) x 35 % = 19,687

Spolu: 32,437

150 × 35 % = 52,5

Disponibilný zisk

93,75 – 32,437 = 61,313

150 – 52,5 = 97,5

Daň z príjmu fyzických osôb

Daňový základ: 61,313 × 100 % = 61,313

Splatná suma (plná sadzba):

61,313 × 48 % = 29,430

Úľava: 61,313 × 10 % = 6,131

Splatná suma po úľave:

9,430 – 6,131 = 23,299

BI = 97,5 × 140 % = 136,5

splatná suma (plná sadzba): 136,5 × 48 % = 65,52

Úľava: 97,5 × 40 % = 39

Splatná suma po úľave: 65,52-39 = 26,52

Čistý príjem na akcionára

61,313 – 23,299 = 38,014

97,5 – 26,52 = 70,98

| (62) | Vzhľadom na hraničnú daňovú sadzbu upravenú v rámci DPFO môžeme tvrdiť, že na ten istý prvotný výsledok 150 m.j. by bol čistý príjem na akcionára družstva 38 m.j., zatiaľ čo príjem akcionára spoločnosti podliehajúcej všeobecnému daňovému režimu by bol 71 m.j. Okrem iného, ako už bolo uvedené vyššie, dvojitým zdanením by sa podľa dane zo zisku spoločností a DPFO zrušil účinok úľavy udelenej podľa dane zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(62)

Vzhľadom na hraničnú daňovú sadzbu upravenú v rámci DPFO môžeme tvrdiť, že na ten istý prvotný výsledok 150 m.j. by bol čistý príjem na akcionára družstva 38 m.j., zatiaľ čo príjem akcionára spoločnosti podliehajúcej všeobecnému daňovému režimu by bol 71 m.j. Okrem iného, ako už bolo uvedené vyššie, dvojitým zdanením by sa podľa dane zo zisku spoločností a DPFO zrušil účinok úľavy udelenej podľa dane zo zisku spoločností.

| (63) | V druhom príklade, keď činnosti družstiev s členmi a s tretími nepridruženými stranami, to znamená družstevné a mimodružstevné výsledky, podliehajú rozdielnym percentuálnym hodnotám, je potrebné uviesť, že pokiaľ sa osobitné zaťaženie mimodružstevných výsledkov vo vzťahu k družstevným výsledkom zvyšuje, zdroje, ktoré je potrebné vložiť do povinných fondov ako aj daň z príjmu, sa úmerne zvyšujú, zatiaľ čo percentuálna hodnota disponibilného zisku klesá. Z toho vyplýva, že čistý príjem na akcionára je nižší, keď sú mimodružstevné výsledky vyššie.

  Analýza rozličných hypotéz rozdelenia družstevných a mimodružstevných výsledkov | Chránená družstevná spoločnosť | Kapitálová spoločnosť |
| --- | --- | --- | --- |
| Hypotéza | DV:75 %
  MV: 25 % | DV: 66,66
  MV:33,33 % | DV:50 %
  MV: 50 % | DV:25 %
  MV:75 % | |
| Výsledky | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Platba do sociálnych fondov | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Výsledky po platbe do fondov | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Daň z príjmu spoločností: | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Disponibilný zisk | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| DPFO | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Čistý príjem | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

V druhom príklade, keď činnosti družstiev s členmi a s tretími nepridruženými stranami, to znamená družstevné a mimodružstevné výsledky, podliehajú rozdielnym percentuálnym hodnotám, je potrebné uviesť, že pokiaľ sa osobitné zaťaženie mimodružstevných výsledkov vo vzťahu k družstevným výsledkom zvyšuje, zdroje, ktoré je potrebné vložiť do povinných fondov ako aj daň z príjmu, sa úmerne zvyšujú, zatiaľ čo percentuálna hodnota disponibilného zisku klesá. Z toho vyplýva, že čistý príjem na akcionára je nižší, keď sú mimodružstevné výsledky vyššie.

Analýza rozličných hypotéz rozdelenia družstevných a mimodružstevných výsledkov

Chránená družstevná spoločnosť

Kapitálová spoločnosť

Hypotéza

DV:75 %

MV: 25 %

DV: 66,66

MV:33,33 %

DV:50 %

MV: 50 %

DV:25 %

MV:75 %

Výsledky

150

150

150

150

150

Platba do sociálnych fondov

46,875

50

56,25

65,625

0

Výsledky po platbe do fondov

103,125

100

93,75

84,375

150

Daň z príjmu spoločností:

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Disponibilný zisk

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

DPFO

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Čistý príjem

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Na záver, Zväz poľnohospodárskych družstiev si myslí, že sa musí vykonať celková analýza právnych predpisov týkajúcich sa zdaňovania poľnohospodárskych družstiev v Španielsku. Toto zdaňovanie zavádza rozdiely a obsahuje výhodné prvky, ktoré sú však sprevádzané osobitnými povinnosťami (platby do povinných fondov, narábanie s kapitálom, dvojité zdanenie). |
| --- | --- |

(64)

Na záver, Zväz poľnohospodárskych družstiev si myslí, že sa musí vykonať celková analýza právnych predpisov týkajúcich sa zdaňovania poľnohospodárskych družstiev v Španielsku. Toto zdaňovanie zavádza rozdiely a obsahuje výhodné prvky, ktoré sú však sprevádzané osobitnými povinnosťami (platby do povinných fondov, narábanie s kapitálom, dvojité zdanenie).

IV.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ ŠPANIELSKOM

| (65) | Listom z 11. júna 2001 Španielsko uviedlo nasledujúce argumenty. |
| --- | --- |

(65)

Listom z 11. júna 2001 Španielsko uviedlo nasledujúce argumenty.

| (66) | Podľa Španielska podobnosť opatrení na podporu družstiev so štátnou pomocou z dôvodu platenia nižších daní ako pred zavedením zmeny a doplnenia nie je oprávnená z nižšie uvedených dôvodov. |
| --- | --- |

(66)

Podľa Španielska podobnosť opatrení na podporu družstiev so štátnou pomocou z dôvodu platenia nižších daní ako pred zavedením zmeny a doplnenia nie je oprávnená z nižšie uvedených dôvodov.

| (67) | Opatrenia zavedené kráľovským výnosom č. 10/2000 sú zamerané na liberalizáciu odvetvia dodávky nafty, a to prostredníctvom zrušenia prekážok uložených poľnohospodárskym družstvám pri distribúcii tohto paliva tretím stranám, bez toho, aby to pre tieto subjekty znamenalo zvýhodnené daňové zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(67)

Opatrenia zavedené kráľovským výnosom č. 10/2000 sú zamerané na liberalizáciu odvetvia dodávky nafty, a to prostredníctvom zrušenia prekážok uložených poľnohospodárskym družstvám pri distribúcii tohto paliva tretím stranám, bez toho, aby to pre tieto subjekty znamenalo zvýhodnené daňové zaobchádzanie.

| (68) | Daňový režim poľnohospodárskych družstiev stanovuje rozdiel medzi činnosťami uskutočňovanými s členmi v rámci družstva a činnosťami uskutočňovanými s nečlenmi, pričom výsledky týchto činností sa označujú ako mimodružstevné. Z toho vyplýva, že sa daňový režim z hľadiska dane zo zisku spoločností vzťahujúcej sa na tieto výsledky zhoduje so všeobecným režimom, ktorému podliehajú všetky subjekty zaoberajúce sa tou istou činnosťou. |
| --- | --- |

(68)

Daňový režim poľnohospodárskych družstiev stanovuje rozdiel medzi činnosťami uskutočňovanými s členmi v rámci družstva a činnosťami uskutočňovanými s nečlenmi, pričom výsledky týchto činností sa označujú ako mimodružstevné. Z toho vyplýva, že sa daňový režim z hľadiska dane zo zisku spoločností vzťahujúcej sa na tieto výsledky zhoduje so všeobecným režimom, ktorému podliehajú všetky subjekty zaoberajúce sa tou istou činnosťou.

| (69) | Daňový režim družstiev sa upravuje v zákone č. 20/1990, kde sa v článku 21 pod mimodružstevnými výsledkami rozumejú výsledky za vykonávanie činnosti družstva s tretími nepridruženými stranami, pričom sa tieto mimodružstevné výsledky zdaňujú všeobecnou sadzbou dane zo zisku spoločností v súlade s článkom 26 ods. 3 zákona č. 43/1995 z 27. decembra, ktorým sa upravuje daň zo zisku spoločností (20). Okrem toho sa v šiestom dodatkovom ustanovení zákona č. 27/1999 zo 16. júla 1999, ktorým sa upravujú družstvá, nariaďuje rozdielne vedenie účtovníctva pre tieto subjekty pri činnostiach uskutočňovaných s tretími nepridruženými stranami. |
| --- | --- |

(69)

Daňový režim družstiev sa upravuje v zákone č. 20/1990, kde sa v článku 21 pod mimodružstevnými výsledkami rozumejú výsledky za vykonávanie činnosti družstva s tretími nepridruženými stranami, pričom sa tieto mimodružstevné výsledky zdaňujú všeobecnou sadzbou dane zo zisku spoločností v súlade s článkom 26 ods. 3 zákona č. 43/1995 z 27. decembra, ktorým sa upravuje daň zo zisku spoločností (20). Okrem toho sa v šiestom dodatkovom ustanovení zákona č. 27/1999 zo 16. júla 1999, ktorým sa upravujú družstvá, nariaďuje rozdielne vedenie účtovníctva pre tieto subjekty pri činnostiach uskutočňovaných s tretími nepridruženými stranami.

| (70) | Opatrenia zavedené v kráľovskom výnose č. 10/2000 majú za cieľ liberalizovať odvetvie dodávky nafty B a povoliť poľnohospodárskym družstvám dodávať toto palivo bez ohľadu na podiel týchto činností na celkovom počte uskutočnených činností družstva a bez toho, aby to spôsobilo stratu ich daňového režimu pre družstevné činnosti. Cieľom je umožniť družstvu uskutočňovať túto činnosť bez toho, aby muselo zriadiť iný subjekt, pričom daňová povinnosť pre daň zo zisku spoločností je rovnaká v oboch situáciách, takže príjmy získané z dodávky nafty B tretím stranám podliehajú všeobecnému režimu dane zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(70)

Opatrenia zavedené v kráľovskom výnose č. 10/2000 majú za cieľ liberalizovať odvetvie dodávky nafty B a povoliť poľnohospodárskym družstvám dodávať toto palivo bez ohľadu na podiel týchto činností na celkovom počte uskutočnených činností družstva a bez toho, aby to spôsobilo stratu ich daňového režimu pre družstevné činnosti. Cieľom je umožniť družstvu uskutočňovať túto činnosť bez toho, aby muselo zriadiť iný subjekt, pričom daňová povinnosť pre daň zo zisku spoločností je rovnaká v oboch situáciách, takže príjmy získané z dodávky nafty B tretím stranám podliehajú všeobecnému režimu dane zo zisku spoločností.

| (71) | Na záver, opatrenia zavedené kráľovským výnosom č. 10/2000 nepredstavujú podľa Španielska štátnu pomoc, pretože nemajú vplyv na konkurenčné podniky, ktoré sa venujú tej istej činnosti (distribúcia nafty B), keďže všetky podniky tohto odvetvia, vrátane poľnohospodárskych družstiev, podliehajú rovnakému zdaneniu, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(71)

Na záver, opatrenia zavedené kráľovským výnosom č. 10/2000 nepredstavujú podľa Španielska štátnu pomoc, pretože nemajú vplyv na konkurenčné podniky, ktoré sa venujú tej istej činnosti (distribúcia nafty B), keďže všetky podniky tohto odvetvia, vrátane poľnohospodárskych družstiev, podliehajú rovnakému zdaneniu, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností.

| (72) | Španielsko doplnilo svoje vyjadrenia týkajúce sa tohto opatrenia listom zo 6. júna 2001 a vyjadrenia o pripomienkach zainteresovaných strán listami z 1. a 30. októbra 2001. Španielsko vo svojom liste z 1. októbra 2001 doplnilo nasledujúce vyjadrenia. |
| --- | --- |

(72)

Španielsko doplnilo svoje vyjadrenia týkajúce sa tohto opatrenia listom zo 6. júna 2001 a vyjadrenia o pripomienkach zainteresovaných strán listami z 1. a 30. októbra 2001. Španielsko vo svojom liste z 1. októbra 2001 doplnilo nasledujúce vyjadrenia.

| (73) | Zvýšenie cien surovej ropy ako aj znehodnotenie eura voči doláru boli udalosťami, ktoré značným spôsobom pozmenili bežné podmienky vykonávania poľnohospodárskej činnosti a spôsobili krízu odvetvia, ktorá zasiahla poľnohospodárske podniky, zhoršila ich hospodárske výsledky a ohrozila prežitie veľkého počtu hospodárstiev, ak by táto tendencia pretrvávala. |
| --- | --- |

(73)

Zvýšenie cien surovej ropy ako aj znehodnotenie eura voči doláru boli udalosťami, ktoré značným spôsobom pozmenili bežné podmienky vykonávania poľnohospodárskej činnosti a spôsobili krízu odvetvia, ktorá zasiahla poľnohospodárske podniky, zhoršila ich hospodárske výsledky a ohrozila prežitie veľkého počtu hospodárstiev, ak by táto tendencia pretrvávala.

| (74) | V tejto situácii sa španielska vláda rozhodla prijať konjunkturálne aj štrukturálne opatrenia, ako je posilnenie liberalizácie odvetvia distribúcie palív, aby tak umožnila poľnohospodárskym a chovným podnikom pokračovať v činnosti a zachovať si potrebnú úroveň konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

(74)

V tejto situácii sa španielska vláda rozhodla prijať konjunkturálne aj štrukturálne opatrenia, ako je posilnenie liberalizácie odvetvia distribúcie palív, aby tak umožnila poľnohospodárskym a chovným podnikom pokračovať v činnosti a zachovať si potrebnú úroveň konkurencieschopnosti.

| (75) | Opatrenia na podporu stanovené kráľovským výnosom č. 10/2000 sú súčasťou politiky liberalizácie odvetvia palív. Konkrétne sa nimi rušia určité obmedzenia, ktoré španielske právne predpisy nariaďovali poľnohospodárskym družstvám, čo nepochybne znamená otvorenie trhu v odvetví distribúcie nafty B v Španielsku. |
| --- | --- |

(75)

Opatrenia na podporu stanovené kráľovským výnosom č. 10/2000 sú súčasťou politiky liberalizácie odvetvia palív. Konkrétne sa nimi rušia určité obmedzenia, ktoré španielske právne predpisy nariaďovali poľnohospodárskym družstvám, čo nepochybne znamená otvorenie trhu v odvetví distribúcie nafty B v Španielsku.

| (76) | Tým sa vysvetľuje oslobodenie družstiev od záväzku obmedzovať činnosti distribúcie nafty B tretím nepridruženým stranám na 50 % činností uskutočňovaných so svojimi členmi a zrušenie povinnosti zriadiť subjekt s právnou subjektivitou, iný ako družstvo, pri činnostiach maloobchodnej distribúcie ropných výrobkov tretím nečlenským stranám. Táto posledná požiadavka obmedzovala pôsobnosť poľnohospodárskych družstiev a dostala sa čiastočne do konfliktu so zákonom č. 27/1999, podľa ktorého spoločnosti vytvorené na základe tohto zákona môžu organizovať a vykonávať akýkoľvek druh hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

(76)

Tým sa vysvetľuje oslobodenie družstiev od záväzku obmedzovať činnosti distribúcie nafty B tretím nepridruženým stranám na 50 % činností uskutočňovaných so svojimi členmi a zrušenie povinnosti zriadiť subjekt s právnou subjektivitou, iný ako družstvo, pri činnostiach maloobchodnej distribúcie ropných výrobkov tretím nečlenským stranám. Táto posledná požiadavka obmedzovala pôsobnosť poľnohospodárskych družstiev a dostala sa čiastočne do konfliktu so zákonom č. 27/1999, podľa ktorého spoločnosti vytvorené na základe tohto zákona môžu organizovať a vykonávať akýkoľvek druh hospodárskej činnosti.

| (77) | Zmena a doplnenie zamerané na zachovanie výhody osobitne chráneného subjektu pre družstvá v prípade distribúcie nafty B tretím nečlenským stranám, sa musia chápať ako výhodné opatrenie, ktoré však nesprevádza osobitný, výhodnejší daňový režim, pokiaľ ide o distribúciu poľnohospodárskych palív tretím stranám. |
| --- | --- |

(77)

Zmena a doplnenie zamerané na zachovanie výhody osobitne chráneného subjektu pre družstvá v prípade distribúcie nafty B tretím nečlenským stranám, sa musia chápať ako výhodné opatrenie, ktoré však nesprevádza osobitný, výhodnejší daňový režim, pokiaľ ide o distribúciu poľnohospodárskych palív tretím stranám.

| (78) | Tvrdenie združení čerpacích staníc, podľa ktorého liberalizácia distribúcie nafty družstvami tretím nečlenským stranám podriaďuje tieto činnosti daňovej sadzbe 20 % vzhľadom na daň zo zisku spoločností, je podľa Španielska nesprávne. Všetky činnosti, ktoré družstvá uskutočňujú s tretími nečlenskými stranami, podliehajú všeobecnej dani 35 %. |
| --- | --- |

(78)

Tvrdenie združení čerpacích staníc, podľa ktorého liberalizácia distribúcie nafty družstvami tretím nečlenským stranám podriaďuje tieto činnosti daňovej sadzbe 20 % vzhľadom na daň zo zisku spoločností, je podľa Španielska nesprávne. Všetky činnosti, ktoré družstvá uskutočňujú s tretími nečlenskými stranami, podliehajú všeobecnej dani 35 %.

| (79) | V liste z 30. októbra 2001, ktorý doplňuje vyjadrenia Španielska zaslané listom z 1. októbra 2001 s pripomienkami zainteresovaných strán, Španielsko doplnilo nasledujúce vyjadrenia Ministerstva financií. |
| --- | --- |

(79)

V liste z 30. októbra 2001, ktorý doplňuje vyjadrenia Španielska zaslané listom z 1. októbra 2001 s pripomienkami zainteresovaných strán, Španielsko doplnilo nasledujúce vyjadrenia Ministerstva financií.

| (80) | Združenia čerpacích staníc vo svojich pripomienkach vychádzajú z mylnej interpretácie vplyvu kráľovského výnosu č. 10/2000 na daňový režim vzťahujúci sa na chránené družstvá. Mimodružstevné výsledky podliehajú všeobecnej dani 35 % vrátane ziskov z distribúcie nafty B tretím nečlenským stranám. |
| --- | --- |

(80)

Združenia čerpacích staníc vo svojich pripomienkach vychádzajú z mylnej interpretácie vplyvu kráľovského výnosu č. 10/2000 na daňový režim vzťahujúci sa na chránené družstvá. Mimodružstevné výsledky podliehajú všeobecnej dani 35 % vrátane ziskov z distribúcie nafty B tretím nečlenským stranám.

| (81) | Opatrenia uvedené v kráľovskom výnose č. 10/2000 sú zamerané výhradne na liberalizáciu odvetvia distribúcie nafty B a povoľujú poľnohospodárskym družstvám dodávať toto palivo bez ohľadu na podiel týchto činností na celkovom počte uskutočnených činností družstva a bez toho, aby to vyvolalo zmenu ich daňového režimu týkajúceho sa družstevných činností. |
| --- | --- |

(81)

Opatrenia uvedené v kráľovskom výnose č. 10/2000 sú zamerané výhradne na liberalizáciu odvetvia distribúcie nafty B a povoľujú poľnohospodárskym družstvám dodávať toto palivo bez ohľadu na podiel týchto činností na celkovom počte uskutočnených činností družstva a bez toho, aby to vyvolalo zmenu ich daňového režimu týkajúceho sa družstevných činností.

| (82) | V každom prípade sa nejednalo o žiadnu zmenu daňového režimu týkajúceho sa činností dodávky nafty B družstvami, a preto treba skonštatovať, že neexistuje opatrenie, ktoré by sa mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(82)

V každom prípade sa nejednalo o žiadnu zmenu daňového režimu týkajúceho sa činností dodávky nafty B družstvami, a preto treba skonštatovať, že neexistuje opatrenie, ktoré by sa mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.

| (83) | Z pripomienok združení čerpacích staníc v prípade dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov vyplýva, že tieto výhody predchádzajú kráľovskému výnosu č. 10/2000, keďže po nadobudnutí účinnosti tohto výnosu družstvá tieto výhody nemajú. Tieto výhody majú za cieľ podporiť tento typ spoločností, ako aj družstevné hnutie v Španielsku. |
| --- | --- |

(83)

Z pripomienok združení čerpacích staníc v prípade dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov vyplýva, že tieto výhody predchádzajú kráľovskému výnosu č. 10/2000, keďže po nadobudnutí účinnosti tohto výnosu družstvá tieto výhody nemajú. Tieto výhody majú za cieľ podporiť tento typ spoločností, ako aj družstevné hnutie v Španielsku.

| (84) | V poslednom rade, pokiaľ ide o miestne dane, kritiky združení čerpacích staníc sa netýkajú ani tak platných daňových výhod týkajúcich sa osobitne chránených družstiev, ako zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000, ktoré sa zakladajú na zmene požiadaviek nariadených poľnohospodárskym družstvám na získanie statusu osobitne chránených družstiev, konkrétne skutočnosti umožniť týmto družstvám distribúciu nafty B tretím nečlenským stranám bez obmedzenia. |
| --- | --- |

(84)

V poslednom rade, pokiaľ ide o miestne dane, kritiky združení čerpacích staníc sa netýkajú ani tak platných daňových výhod týkajúcich sa osobitne chránených družstiev, ako zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000, ktoré sa zakladajú na zmene požiadaviek nariadených poľnohospodárskym družstvám na získanie statusu osobitne chránených družstiev, konkrétne skutočnosti umožniť týmto družstvám distribúciu nafty B tretím nečlenským stranám bez obmedzenia.

| (85) | Španielsko sa domnieva, že žiadne z opatrení prijatých španielskou vládou v prospech odvetvia poľnohospodárstva si nezaslúži pomenovanie „štátna pomoc“, keďže sú plne zlučiteľné s ustanoveniami článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(85)

Španielsko sa domnieva, že žiadne z opatrení prijatých španielskou vládou v prospech odvetvia poľnohospodárstva si nezaslúži pomenovanie „štátna pomoc“, keďže sú plne zlučiteľné s ustanoveniami článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

V.   ROZHODNUTIE 2003/293/ES

| (86) | Komisia vo svojom rozhodnutí 2003/293/ES dospela k týmto záverom. |
| --- | --- |

(86)

Komisia vo svojom rozhodnutí 2003/293/ES dospela k týmto záverom.

| (87) | Zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 k zákonu č. 27/1999 a zákonu č. 20/1999 len obnovujú situáciu platnú pred prijatím zákona č. 34/1998, pokiaľ ide o distribúciu ropných výrobkov poľnohospodárskymi družstvami až do prijatia zákona č. 34/1998. |
| --- | --- |

(87)

Zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 k zákonu č. 27/1999 a zákonu č. 20/1999 len obnovujú situáciu platnú pred prijatím zákona č. 34/1998, pokiaľ ide o distribúciu ropných výrobkov poľnohospodárskymi družstvami až do prijatia zákona č. 34/1998.

| (88) | Španielsko v zmysle zákona č. 20/1990 vysvetlilo, že zisky, ktoré poľnohospodárske družstvá získajú z činností uskutočnených s tretími nečlenskými stranami, podliehajú všeobecnej sadzbe dane zo ziskov spoločností, takže tieto činnosti nevyužívajú žiadne daňové úľavy a tieto zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 nespôsobujú žiadne zmeny daňového režimu týkajúceho sa činností dodávky nafty B družstvami tretím nečlenským stranám. |
| --- | --- |

(88)

Španielsko v zmysle zákona č. 20/1990 vysvetlilo, že zisky, ktoré poľnohospodárske družstvá získajú z činností uskutočnených s tretími nečlenskými stranami, podliehajú všeobecnej sadzbe dane zo ziskov spoločností, takže tieto činnosti nevyužívajú žiadne daňové úľavy a tieto zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 nespôsobujú žiadne zmeny daňového režimu týkajúceho sa činností dodávky nafty B družstvami tretím nečlenským stranám.

| (89) | Poľnohospodárske družstvá môžu vďaka zmenám a doplneniam kráľovského výnosu č. 10/2000 uskutočňovať túto činnosť bez toho, aby museli zriadiť nový právny subjekt na distribúciu nafty B tretím nečlenským stranám a môžu prekročiť hodnotu 50 % objemu obratu činností dodávky tretím nečlenským stranám bez straty daňového zvýhodnenia. |
| --- | --- |

(89)

Poľnohospodárske družstvá môžu vďaka zmenám a doplneniam kráľovského výnosu č. 10/2000 uskutočňovať túto činnosť bez toho, aby museli zriadiť nový právny subjekt na distribúciu nafty B tretím nečlenským stranám a môžu prekročiť hodnotu 50 % objemu obratu činností dodávky tretím nečlenským stranám bez straty daňového zvýhodnenia.

| (90) | Je zrejmé, že pokiaľ ide o príjmy z činností s tretími nečlenskými stranami, poľnohospodárske družstvá sú zdaňované všeobecnou sadzbou dane zo zisku spoločností rovnako ako iné spoločnosti. Je však takisto zrejmé, že po uvedených zmenách a doplneniach môžu družstvá distribuovať naftu B tretím nečlenským stranám bez obmedzenia obratu a bez povinnosti zriadiť nový právny subjekt a môžu pokračovať v čerpaní výhod diferencovaného daňového zaobchádzania poskytovaného družstvám. |
| --- | --- |

(90)

Je zrejmé, že pokiaľ ide o príjmy z činností s tretími nečlenskými stranami, poľnohospodárske družstvá sú zdaňované všeobecnou sadzbou dane zo zisku spoločností rovnako ako iné spoločnosti. Je však takisto zrejmé, že po uvedených zmenách a doplneniach môžu družstvá distribuovať naftu B tretím nečlenským stranám bez obmedzenia obratu a bez povinnosti zriadiť nový právny subjekt a môžu pokračovať v čerpaní výhod diferencovaného daňového zaobchádzania poskytovaného družstvám.

| (91) | Pred nadobudnutím účinnosti kráľovského výnosu č. 10/2000 už družstvá čerpali daňové výhody, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností, daň z nehnuteľnosti a daň zo zisku spoločností. Pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, činnosti uskutočňované s členmi sa zdaňujú zníženou sadzbou a osobitne chránené družstvá, ako sú v zásade poľnohospodárske družstvá, čerpajú z bonifikácie 50 % podľa dane zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(91)

Pred nadobudnutím účinnosti kráľovského výnosu č. 10/2000 už družstvá čerpali daňové výhody, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností, daň z nehnuteľnosti a daň zo zisku spoločností. Pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, činnosti uskutočňované s členmi sa zdaňujú zníženou sadzbou a osobitne chránené družstvá, ako sú v zásade poľnohospodárske družstvá, čerpajú z bonifikácie 50 % podľa dane zo zisku spoločností.

| (92) | Komisia však považovala za vhodné preskúmať daňové výhody družstiev na základe povinností, ktoré od družstiev vyžadujú normy technickej úpravy. Ako naznačuje Zväz španielskych poľnohospodárskych družstiev vo svojich pripomienkach a Komisia vo svojom rozhodnutí, táto daňová výhoda sa nemôže hodnotiť nezávisle od daňového zaobchádzania s čistými prebytkami spoločníka družstva v rámci DPFO, prebytkov, ktorých vlastnosti sú úplne iné ako vlastnosti dividend kapitálového podniku. Zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia vo vzťahu kapitálovo-akciovej spoločnosti (dividendy) nemá svoju protihodnotu vo vzťahu družstevno-pridruženej spoločnosti (rozdelenie čistých prebytkov), takže čisté prebytky sú zdanené viac ako dividendy. Výhoda, ktorú môže družstvo získať z úľavy na dani zo zisku spoločností, sa upravuje dvojitým zdanením podľa DPFO, ktoré sa vzťahuje na spoločníka družstva, a tým aj zvýšením daňového zaťaženia. |
| --- | --- |

(92)

Komisia však považovala za vhodné preskúmať daňové výhody družstiev na základe povinností, ktoré od družstiev vyžadujú normy technickej úpravy. Ako naznačuje Zväz španielskych poľnohospodárskych družstiev vo svojich pripomienkach a Komisia vo svojom rozhodnutí, táto daňová výhoda sa nemôže hodnotiť nezávisle od daňového zaobchádzania s čistými prebytkami spoločníka družstva v rámci DPFO, prebytkov, ktorých vlastnosti sú úplne iné ako vlastnosti dividend kapitálového podniku. Zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia vo vzťahu kapitálovo-akciovej spoločnosti (dividendy) nemá svoju protihodnotu vo vzťahu družstevno-pridruženej spoločnosti (rozdelenie čistých prebytkov), takže čisté prebytky sú zdanené viac ako dividendy. Výhoda, ktorú môže družstvo získať z úľavy na dani zo zisku spoločností, sa upravuje dvojitým zdanením podľa DPFO, ktoré sa vzťahuje na spoločníka družstva, a tým aj zvýšením daňového zaťaženia.

| (93) | Komisia sa vo svojom rozhodnutí domnieva, že by sa mala vykonať celková analýza zdaňovania poľnohospodárskych družstiev v Španielsku. Toto zdaňovanie zavádza rozdiely, pokiaľ ide o jeho štruktúru, a obsahuje výhodné prvky, vyrovnané osobitnými povinnosťami (platby do povinných fondov, narábanie s kapitálom, dvojité zdanenie). |
| --- | --- |

(93)

Komisia sa vo svojom rozhodnutí domnieva, že by sa mala vykonať celková analýza zdaňovania poľnohospodárskych družstiev v Španielsku. Toto zdaňovanie zavádza rozdiely, pokiaľ ide o jeho štruktúru, a obsahuje výhodné prvky, vyrovnané osobitnými povinnosťami (platby do povinných fondov, narábanie s kapitálom, dvojité zdanenie).

| (94) | Komisia preto so zreteľom na informácie oznámené Španielskom a Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev zvážila, že zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 zapracované do právnych predpisov týkajúcich sa poľnohospodárskych družstiev nepredstavujú výhodu vo forme úľavy zo zaťaženia ich rozpočtu a nepredstavujú selektívne daňové opatrenie, ktoré by zasahovalo do štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(94)

Komisia preto so zreteľom na informácie oznámené Španielskom a Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev zvážila, že zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 zapracované do právnych predpisov týkajúcich sa poľnohospodárskych družstiev nepredstavujú výhodu vo forme úľavy zo zaťaženia ich rozpočtu a nepredstavujú selektívne daňové opatrenie, ktoré by zasahovalo do štátnych zdrojov.

| (95) | Komisia vo svojom rozhodnutí vyvodila záver, že keďže na základe informácií poskytnutých Španielskom sa opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev majú považovať za daňové opatrenia odôvodnené povahou a štruktúrou daňového systému a teda nevyplývajú z kritérií pre uplatnenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ, tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(95)

Komisia vo svojom rozhodnutí vyvodila záver, že keďže na základe informácií poskytnutých Španielskom sa opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev majú považovať za daňové opatrenia odôvodnené povahou a štruktúrou daňového systému a teda nevyplývajú z kritérií pre uplatnenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ, tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc.

VI.   ROZSUDOK SÚDU VO VECI T-146/03

| (96) | Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid a Federación Catalana de Estaciones de Servicio v odvolaní proti rozhodnutiu 2003/293/ES v podstate tvrdili, že Komisia porušila článok 107 ods. 1 ZFEÚ v tom, ako sa uvádza v napadnutom rozhodnutí, že tvrdí, že sporné opatrenia nepredstavujú pomoc, pretože poľnohospodárskym družstvám neudeľujú výhodu a sú v súlade s povahou a štruktúrou daňového systému platného pre družstvá. |
| --- | --- |

(96)

Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid a Federación Catalana de Estaciones de Servicio v odvolaní proti rozhodnutiu 2003/293/ES v podstate tvrdili, že Komisia porušila článok 107 ods. 1 ZFEÚ v tom, ako sa uvádza v napadnutom rozhodnutí, že tvrdí, že sporné opatrenia nepredstavujú pomoc, pretože poľnohospodárskym družstvám neudeľujú výhodu a sú v súlade s povahou a štruktúrou daňového systému platného pre družstvá.

| (97) | Vo svojom preskúmaní Súd oznamuje, že v rámci prvej časti sťažovateľ tvrdí, že Komisia sa neprávom uzniesla na absencii výhody z dôvodu mylného posúdenia španielskeho daňového režimu. V rámci druhej časti sťažovateľ tvrdí, že Komisia sa mylne uzniesla na absencii selektívneho charakteru sporných opatrení z dôvodu mylného posúdenia súladu sporných opatrení s povahou a štruktúrou španielskeho daňového systému. |
| --- | --- |

(97)

Vo svojom preskúmaní Súd oznamuje, že v rámci prvej časti sťažovateľ tvrdí, že Komisia sa neprávom uzniesla na absencii výhody z dôvodu mylného posúdenia španielskeho daňového režimu. V rámci druhej časti sťažovateľ tvrdí, že Komisia sa mylne uzniesla na absencii selektívneho charakteru sporných opatrení z dôvodu mylného posúdenia súladu sporných opatrení s povahou a štruktúrou španielskeho daňového systému.

1.   Prvá časť: chyba posúdenia španielskeho daňového režimu spochybňujúca posúdenie, podľa ktorého sporné opatrenia neudeľujú výhodu poľnohospodárskym družstvám

| (98) | Sťažovateľ tvrdí, že Komisia zabudla zobrať do úvahy zvýhodnený daňový status poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností a daň z nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

(98)

Sťažovateľ tvrdí, že Komisia zabudla zobrať do úvahy zvýhodnený daňový status poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností a daň z nehnuteľnosti.

| (99) | Súd tvrdí, že pri tomto bode nie je schopný overiť opodstatnenosť napadnutého rozhodnutia. Podľa Súdu napadnuté rozhodnutie nestanovuje jasne a jednoznačne dôvody, pre ktoré by daňový režim platný pre poľnohospodárske družstvá, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností, daň z nehnuteľnosti a daň zo zisku spoločností, nepredstavoval výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na jednej strane, odôvodnenie 145 napadnutého rozhodnutia jasne naznačuje, že družstvá čerpajú aj iné daňové výhody, ako je daň zo zisku spoločností, daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností a daň z nehnuteľnosti. Na druhej strane, odôvodnenie 148 napadnutého rozhodnutia naznačuje, že sporné opatrenia nepredstavujú výhodu, a teda ani štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(99)

Súd tvrdí, že pri tomto bode nie je schopný overiť opodstatnenosť napadnutého rozhodnutia. Podľa Súdu napadnuté rozhodnutie nestanovuje jasne a jednoznačne dôvody, pre ktoré by daňový režim platný pre poľnohospodárske družstvá, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností, daň z nehnuteľnosti a daň zo zisku spoločností, nepredstavoval výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na jednej strane, odôvodnenie 145 napadnutého rozhodnutia jasne naznačuje, že družstvá čerpajú aj iné daňové výhody, ako je daň zo zisku spoločností, daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností a daň z nehnuteľnosti. Na druhej strane, odôvodnenie 148 napadnutého rozhodnutia naznačuje, že sporné opatrenia nepredstavujú výhodu, a teda ani štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (100) | Hoci Komisia počas súdneho konania tvrdila, že vyhodnotenie odôvodnení 146 a 147 napadnutého rozhodnutia sa týkalo nielen dane zo zisku spoločností, ale aj dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, Súd považuje toto odôvodnenie za nepochopiteľné. |
| --- | --- |

(100)

Hoci Komisia počas súdneho konania tvrdila, že vyhodnotenie odôvodnení 146 a 147 napadnutého rozhodnutia sa týkalo nielen dane zo zisku spoločností, ale aj dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, Súd považuje toto odôvodnenie za nepochopiteľné.

| (101) | Po prvé podľa Súdu sa v odôvodnení 146 tvrdí, že výhoda, ktorú môže družstvo získať úľavou 50 % z dane zo zisku spoločností, sa upravuje dvojitým zdanením vzhľadom na daň z príjmov fyzických osôb. Keďže, podľa Súdu, Komisia nepredložila žiadny dôvod, pre ktorý by výhody vyplývajúce z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti mali byť takisto upravené dvojitým zdanením vzhľadom na daň z príjmu fyzických osôb, odôvodnenie 146 sa nemôže odvolávať na úpravu zníženia 50 % z dane zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(101)

Po prvé podľa Súdu sa v odôvodnení 146 tvrdí, že výhoda, ktorú môže družstvo získať úľavou 50 % z dane zo zisku spoločností, sa upravuje dvojitým zdanením vzhľadom na daň z príjmov fyzických osôb. Keďže, podľa Súdu, Komisia nepredložila žiadny dôvod, pre ktorý by výhody vyplývajúce z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti mali byť takisto upravené dvojitým zdanením vzhľadom na daň z príjmu fyzických osôb, odôvodnenie 146 sa nemôže odvolávať na úpravu zníženia 50 % z dane zo zisku spoločností.

| (102) | Po druhé podľa Súdu sa odôvodnenie 147 obmedzuje na pripomenutie, že súborné zdaňovanie poľnohospodárskych družstiev stanovuje rozdiely, pokiaľ ide o jeho štruktúru a obsahuje výhodné prvky, vyrovnané osobitnými povinnosťami (platby do povinných fondov, narábanie s kapitálom, dvojité zdanenie). Toto odôvodnenie nespomína dôvody, pre ktoré sa osobitné povinnosti, ktoré spomína (okrem úľavy 50 % z dane zo zisku spoločností), vyrovnávajú výhodám vyplývajúcim z dane kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti. Podľa Súdu, takéto dôvody v predmetnom prípade zlyhávajú o to viac, že sa jasne spomenuté osobitné povinnosti musia pri čítaní napadnutého rozhodnutia chápať ako povinnosti vzťahujúce sa na daň zo zisku spoločností. Okrem ich spomenutia v odôvodnení 147 sa tieto osobitné povinnosti spomínajú aj v odôvodneniach 83 až 95 napadnutého rozhodnutia, v ktorých sa uvažuje len o dani zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(102)

Po druhé podľa Súdu sa odôvodnenie 147 obmedzuje na pripomenutie, že súborné zdaňovanie poľnohospodárskych družstiev stanovuje rozdiely, pokiaľ ide o jeho štruktúru a obsahuje výhodné prvky, vyrovnané osobitnými povinnosťami (platby do povinných fondov, narábanie s kapitálom, dvojité zdanenie). Toto odôvodnenie nespomína dôvody, pre ktoré sa osobitné povinnosti, ktoré spomína (okrem úľavy 50 % z dane zo zisku spoločností), vyrovnávajú výhodám vyplývajúcim z dane kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti. Podľa Súdu, takéto dôvody v predmetnom prípade zlyhávajú o to viac, že sa jasne spomenuté osobitné povinnosti musia pri čítaní napadnutého rozhodnutia chápať ako povinnosti vzťahujúce sa na daň zo zisku spoločností. Okrem ich spomenutia v odôvodnení 147 sa tieto osobitné povinnosti spomínajú aj v odôvodneniach 83 až 95 napadnutého rozhodnutia, v ktorých sa uvažuje len o dani zo zisku spoločností.

| (103) | Pokiaľ ide predovšetkým o argument, v rámci ktorého neboli opatrenia spojené s daňami z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti pozmenené ani doplnené kráľovským výnosom a v dôsledku toho sa tieto aspekty v napadnutom rozhodnutí nevyhodnotili, Súd tvrdí, že je vhodné zdôrazniť, že tento argument vlastne chýba, keďže v odôvodnení 145 sa potvrdzuje, že Komisia zohľadňuje existenciu daňových výhod vyplývajúcich z týchto daní v prospech družstiev. |
| --- | --- |

(103)

Pokiaľ ide predovšetkým o argument, v rámci ktorého neboli opatrenia spojené s daňami z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti pozmenené ani doplnené kráľovským výnosom a v dôsledku toho sa tieto aspekty v napadnutom rozhodnutí nevyhodnotili, Súd tvrdí, že je vhodné zdôrazniť, že tento argument vlastne chýba, keďže v odôvodnení 145 sa potvrdzuje, že Komisia zohľadňuje existenciu daňových výhod vyplývajúcich z týchto daní v prospech družstiev.

| (104) | Okrem iného, Súd si na rozdiel od tvrdenia Komisie myslí, že spornými opatreniami sa daňová situácia družstiev, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, zmenila. Pred prijatím týchto opatrení daňový status družstiev neumožňoval vykonávať činnosti distribúcie palív, keďže túto činnosť vykonával iný právny subjekt, ktorý nemal tento zvýhodnený daňový status. Od nadobudnutia platnosti týchto sporných opatrení sa pôsobnosť tohto zvýhodneného daňového statusu rozšírila aj na činnosti distribúcie palív. Súd tvrdí, že sporné opatrenia zmenili daňovú situáciu poľnohospodárskych družstiev. |
| --- | --- |

(104)

Okrem iného, Súd si na rozdiel od tvrdenia Komisie myslí, že spornými opatreniami sa daňová situácia družstiev, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, zmenila. Pred prijatím týchto opatrení daňový status družstiev neumožňoval vykonávať činnosti distribúcie palív, keďže túto činnosť vykonával iný právny subjekt, ktorý nemal tento zvýhodnený daňový status. Od nadobudnutia platnosti týchto sporných opatrení sa pôsobnosť tohto zvýhodneného daňového statusu rozšírila aj na činnosti distribúcie palív. Súd tvrdí, že sporné opatrenia zmenili daňovú situáciu poľnohospodárskych družstiev.

| (105) | Súd tvrdí, že argument, podľa ktorého by mohol byť daňový status, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, súčasťou existujúcej pomoci, keďže tento status sa pravdepodobne nezmenil od vstupu Španielskeho kráľovstva, neprináša žiadne objasnenie, ktoré by pomohlo pochopiť dôvody, pre ktoré sa Komisia uzniesla na absencii výhody v odôvodnení 148 napadnutého rozhodnutia. Keďže Komisia potvrdzuje, že zvýhodnený daňový status predstavuje existujúcu pomoc, nevyhnutne tým priznáva, že tento daňový status predstavuje pomoc, a teda aj výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(105)

Súd tvrdí, že argument, podľa ktorého by mohol byť daňový status, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, súčasťou existujúcej pomoci, keďže tento status sa pravdepodobne nezmenil od vstupu Španielskeho kráľovstva, neprináša žiadne objasnenie, ktoré by pomohlo pochopiť dôvody, pre ktoré sa Komisia uzniesla na absencii výhody v odôvodnení 148 napadnutého rozhodnutia. Keďže Komisia potvrdzuje, že zvýhodnený daňový status predstavuje existujúcu pomoc, nevyhnutne tým priznáva, že tento daňový status predstavuje pomoc, a teda aj výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (106) | Súd nakoniec tvrdí, že argument, podľa ktorého je výhoda, ktorá vyplýva z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti menej dôležitá v porovnaní s daňou zo zisku spoločností, mu neumožňuje porozumieť napadnutému rozhodnutiu. Podľa Súdu priznať nižšiu dôležitosť výhody nevyhnutne znamená priznať jej existenciu. Okrem iného Súd pripomína, že Komisia sa na súdnom konaní vyjadrila, že týmto argumentom netvrdí, že výhoda, ktorá vyplýva z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, je nižšia ako hranica pravidla de minimis. Uvádzaný argument preto neumožňuje Súdu pochopiť dôvody, pre ktoré by daňový režim, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľností, nepredstavoval výhodu. |
| --- | --- |

(106)

Súd nakoniec tvrdí, že argument, podľa ktorého je výhoda, ktorá vyplýva z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti menej dôležitá v porovnaní s daňou zo zisku spoločností, mu neumožňuje porozumieť napadnutému rozhodnutiu. Podľa Súdu priznať nižšiu dôležitosť výhody nevyhnutne znamená priznať jej existenciu. Okrem iného Súd pripomína, že Komisia sa na súdnom konaní vyjadrila, že týmto argumentom netvrdí, že výhoda, ktorá vyplýva z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti, je nižšia ako hranica pravidla de minimis. Uvádzaný argument preto neumožňuje Súdu pochopiť dôvody, pre ktoré by daňový režim, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľností, nepredstavoval výhodu.

| (107) | Súd vzhľadom na vyššie uvedené usudzuje, že napadnuté rozhodnutie je ovplyvnené nedostatočnosťou odôvodnenia v tom, že nie je schopné skontrolovať opodstatnenosť posúdenia Komisie, podľa ktorého žiadna výhoda nevyplýva z režimu platného pre družstvá, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti |
| --- | --- |

(107)

Súd vzhľadom na vyššie uvedené usudzuje, že napadnuté rozhodnutie je ovplyvnené nedostatočnosťou odôvodnenia v tom, že nie je schopné skontrolovať opodstatnenosť posúdenia Komisie, podľa ktorého žiadna výhoda nevyplýva z režimu platného pre družstvá, pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, z činnosti obchodných spoločností a z nehnuteľnosti

| (108) | Súd však pripomína, že takýto nedostatok odôvodnenia môže vyvolať zrušenie napadnutého rozhodnutia, len ak sa v rámci tohto rozhodnutia neposkytne dostatočné odôvodnenie podpory nariadenia, podľa ktorého sporné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V tejto súvislosti Súd upozorňuje, že Komisia v napadnutom rozhodnutí na jednej strane priznáva, že sporné opatrenia nepredstavujú výhodu a na druhej strane, že ak tieto opatrenia predstavujú výhodu, tak táto výhoda nemá selektívny charakter pre svoj súlad s povahou a štruktúrou systému. |
| --- | --- |

(108)

Súd však pripomína, že takýto nedostatok odôvodnenia môže vyvolať zrušenie napadnutého rozhodnutia, len ak sa v rámci tohto rozhodnutia neposkytne dostatočné odôvodnenie podpory nariadenia, podľa ktorého sporné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V tejto súvislosti Súd upozorňuje, že Komisia v napadnutom rozhodnutí na jednej strane priznáva, že sporné opatrenia nepredstavujú výhodu a na druhej strane, že ak tieto opatrenia predstavujú výhodu, tak táto výhoda nemá selektívny charakter pre svoj súlad s povahou a štruktúrou systému.

2.   Druhá časť: chyba posúdenia súladu sporných opatrení s povahou a štruktúrou španielskeho daňového systému spochybňujúca hodnotenie absencie selektívneho charakteru týchto opatrení

| (109) | Podľa Súdu v napadnutom rozhodnutí sa nespomína žiadny prvok umožňujúci pochopiť tvrdenie predložené Komisiu, ktorým by sa dospelo k záveru, podľa ktorého sporné opatrenia nie sú selektívne (odôvodnenie 148), keďže sú odôvodnené povahou a štruktúrou systému (odôvodnenie 167). |
| --- | --- |

(109)

Podľa Súdu v napadnutom rozhodnutí sa nespomína žiadny prvok umožňujúci pochopiť tvrdenie predložené Komisiu, ktorým by sa dospelo k záveru, podľa ktorého sporné opatrenia nie sú selektívne (odôvodnenie 148), keďže sú odôvodnené povahou a štruktúrou systému (odôvodnenie 167).

| (110) | Podľa Súdu odôvodnenie 148 napadnutého rozhodnutia naznačuje, že Komisia tvrdí, že sporné opatrenia nie sú selektívne, na základe informácií oznámených Španielskym kráľovstvom a Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev. |
| --- | --- |

(110)

Podľa Súdu odôvodnenie 148 napadnutého rozhodnutia naznačuje, že Komisia tvrdí, že sporné opatrenia nie sú selektívne, na základe informácií oznámených Španielskym kráľovstvom a Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev.

| (111) | Ďalej je podľa Súdu potrebné konštatovať, že informácie oznámené Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev a uvedené v napadnutom rozhodnutí sa týkajú najmä absencie výhody a nie absencie selektivity. Tieto informácie teda neobsahujú prvky, o ktoré by sa mohlo opierať tvrdenie týkajúce sa absencie selektívneho charakteru výhody, ktorá by vyplývala zo sporných opatrení. Ďalej je potrebné poznamenať, že informácie oznámené Španielskym kráľovstvom uvádzané v odôvodneniach 103 až 120 napadnutého rozhodnutia majú za cieľ odôvodniť sporné opatrenia politikou liberalizácie odvetvia distribúcie palív. Takéto vysvetlenie neumožňuje pochopiť odôvodnenie sporných opatrení povahou a štruktúrou daňového systému. V skutočnosti Súd bez podrobného objasnenia, ktoré v predmetnom prípade chýba, tvrdí, že odôvodnenie založené na politike liberalizácie trhu palív Španielskeho kráľovstva nevyplýva nevyhnutne z povahy alebo štruktúry španielskeho daňového systému. |
| --- | --- |

(111)

Ďalej je podľa Súdu potrebné konštatovať, že informácie oznámené Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev a uvedené v napadnutom rozhodnutí sa týkajú najmä absencie výhody a nie absencie selektivity. Tieto informácie teda neobsahujú prvky, o ktoré by sa mohlo opierať tvrdenie týkajúce sa absencie selektívneho charakteru výhody, ktorá by vyplývala zo sporných opatrení. Ďalej je potrebné poznamenať, že informácie oznámené Španielskym kráľovstvom uvádzané v odôvodneniach 103 až 120 napadnutého rozhodnutia majú za cieľ odôvodniť sporné opatrenia politikou liberalizácie odvetvia distribúcie palív. Takéto vysvetlenie neumožňuje pochopiť odôvodnenie sporných opatrení povahou a štruktúrou daňového systému. V skutočnosti Súd bez podrobného objasnenia, ktoré v predmetnom prípade chýba, tvrdí, že odôvodnenie založené na politike liberalizácie trhu palív Španielskeho kráľovstva nevyplýva nevyhnutne z povahy alebo štruktúry španielskeho daňového systému.

| (112) | Okrem toho Súd tvrdí, že ani okolnosť vyplývajúca z odôvodnenia 119 napadnutého rozhodnutia, podľa ktorej výhody spojené s daňou z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov predchádzajú sporným opatreniam a majú za cieľ posilniť družstvá a družstevné hnutie v Španielsku, nevyplýva nevyhnutne z povahy a štruktúry daňového systému. |
| --- | --- |

(112)

Okrem toho Súd tvrdí, že ani okolnosť vyplývajúca z odôvodnenia 119 napadnutého rozhodnutia, podľa ktorej výhody spojené s daňou z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov predchádzajú sporným opatreniam a majú za cieľ posilniť družstvá a družstevné hnutie v Španielsku, nevyplýva nevyhnutne z povahy a štruktúry daňového systému.

| (113) | Súd ďalej pokračuje a dokonca priznáva, že aj napriek absencii podrobného vysvetlenia tohto bodu v napadnutom rozhodnutí, Komisia zamýšľala zvážiť, že podpora družstevného hnutia je súčasťou povahy a štruktúry španielskeho daňového systému. Musí však konštatovať, že odôvodnenie 119 napadnutého rozhodnutia spomína toto odôvodnenie len so zreteľom na výhodu, ktorá vyplýva z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, a nespomína výhody, ktoré vyplývajú z režimu dane z nehnuteľnosti na jednej strane a z dane z činnosti obchodných spoločností na druhej strane. |
| --- | --- |

(113)

Súd ďalej pokračuje a dokonca priznáva, že aj napriek absencii podrobného vysvetlenia tohto bodu v napadnutom rozhodnutí, Komisia zamýšľala zvážiť, že podpora družstevného hnutia je súčasťou povahy a štruktúry španielskeho daňového systému. Musí však konštatovať, že odôvodnenie 119 napadnutého rozhodnutia spomína toto odôvodnenie len so zreteľom na výhodu, ktorá vyplýva z dane z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, a nespomína výhody, ktoré vyplývajú z režimu dane z nehnuteľnosti na jednej strane a z dane z činnosti obchodných spoločností na druhej strane.

| (114) | Súd vzhľadom na vyššie uvedené usudzuje, že napadnuté rozhodnutie ovplyvňuje taká nedostatočnosť odôvodnenia, že nie je schopný vykonať kontrolu opodstatnenosti posúdenia Komisie, podľa ktorého, za predpokladu, že tieto sporné opatrenia predstavujú výhodu, táto výhoda nie je selektívna, pretože je odôvodnená povahou a štruktúrou systému. |
| --- | --- |

(114)

Súd vzhľadom na vyššie uvedené usudzuje, že napadnuté rozhodnutie ovplyvňuje taká nedostatočnosť odôvodnenia, že nie je schopný vykonať kontrolu opodstatnenosti posúdenia Komisie, podľa ktorého, za predpokladu, že tieto sporné opatrenia predstavujú výhodu, táto výhoda nie je selektívna, pretože je odôvodnená povahou a štruktúrou systému.

| (115) | Súd preto tvrdí, že z nedostatočnosti odôvodnenia uvedeného v bode 90 ako aj v predchádzajúcom bode vyplýva, že napadnuté rozhodnutie nie je dostatočne odôvodnené, pokiaľ ide o posúdenie, podľa ktorého sporné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107, ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(115)

Súd preto tvrdí, že z nedostatočnosti odôvodnenia uvedeného v bode 90 ako aj v predchádzajúcom bode vyplýva, že napadnuté rozhodnutie nie je dostatočne odôvodnené, pokiaľ ide o posúdenie, podľa ktorého sporné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107, ods. 1 ZFEÚ.

| (116) | Súd dospel k záveru, že napadnuté rozhodnutie je potrebné zrušiť, keďže Komisia porušila povinnosť odôvodnenia na základe článku 296 ZFEÚ. Súd preto rozhodol a vyhlásil, že článok 1 rozhodnutia Komisie 2003/293/ES z 12. decembra 2006, v ktorom sa konštatuje, že opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev ustanovené v kráľovskom výnose č. 10/2000 týkajúcom sa naliehavých opatrení na podporu poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, sa ruší. |
| --- | --- |

(116)

Súd dospel k záveru, že napadnuté rozhodnutie je potrebné zrušiť, keďže Komisia porušila povinnosť odôvodnenia na základe článku 296 ZFEÚ. Súd preto rozhodol a vyhlásil, že článok 1 rozhodnutia Komisie 2003/293/ES z 12. decembra 2006, v ktorom sa konštatuje, že opatrenia na podporu poľnohospodárskych družstiev ustanovené v kráľovskom výnose č. 10/2000 týkajúcom sa naliehavých opatrení na podporu poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, sa ruší.

VII.   POSÚDENIE OPATRENIA

| (117) | Články 107 a 108 ZFEÚ sa týkajú všetkých poľnohospodárskych výrobkov z jej prílohy I podliehajúcich spoločnej organizácii trhu (všetky poľnohospodárske výrobky, okrem konského mäsa, medu, kávy, alkoholu poľnohospodárskeho pôvodu, octu získaného z alkoholu a korku) v súlade s rozličnými nariadeniami, ktoré upravujú spoločnú organizáciu príslušných trhov. |
| --- | --- |

(117)

Články 107 a 108 ZFEÚ sa týkajú všetkých poľnohospodárskych výrobkov z jej prílohy I podliehajúcich spoločnej organizácii trhu (všetky poľnohospodárske výrobky, okrem konského mäsa, medu, kávy, alkoholu poľnohospodárskeho pôvodu, octu získaného z alkoholu a korku) v súlade s rozličnými nariadeniami, ktoré upravujú spoločnú organizáciu príslušných trhov.

1.   Článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (118) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(118)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (119) | V predmetnom prípade majú opatrenia formu diferencovaného daňového zaobchádzania v prospech poľnohospodárskych družstiev. |
| --- | --- |

(119)

V predmetnom prípade majú opatrenia formu diferencovaného daňového zaobchádzania v prospech poľnohospodárskych družstiev.

| (120) | V oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (21) sa stanovuje, že štátna pomoc vyplývajúca z priameho zdaňovania podnikov podlieha uplatňovaniu článku 107, keď:






  — | sa výhoda poskytuje štátom alebo zo štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(120)

V oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (21) sa stanovuje, že štátna pomoc vyplývajúca z priameho zdaňovania podnikov podlieha uplatňovaniu článku 107, keď:

—

sa výhoda poskytuje štátom alebo zo štátnych zdrojov,

| — | má opatrenie dosah na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, |
| --- | --- |

—

má opatrenie dosah na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi,

| — | je opatrenie osobitné alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, to znamená, že narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

je opatrenie osobitné alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, to znamená, že narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže,

| — | opatrenie poskytuje príjemcom zvýhodnenie znižujúce bremeno, ktoré obyčajne zaťažuje ich rozpočty. |
| --- | --- |

—

opatrenie poskytuje príjemcom zvýhodnenie znižujúce bremeno, ktoré obyčajne zaťažuje ich rozpočty.

| (121) | Predovšetkým je potrebné poznamenať, že tak, ako sa pripomína v bode 3.2.7. oznámenia Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o podpore družstevných spoločností v Európe (22), družstvá, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti vrátane poľnohospodárskych družstiev sa považujú za „podniky“ v zmysle ZFEÚ a preto sa riadia súborom európskych pravidiel z hľadiska hospodárskej súťaže a štátnej pomoci vrátane rozličných výnimiek, hraníc a pravidiel de minimis. |
| --- | --- |

(121)

Predovšetkým je potrebné poznamenať, že tak, ako sa pripomína v bode 3.2.7. oznámenia Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o podpore družstevných spoločností v Európe (22), družstvá, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti vrátane poľnohospodárskych družstiev sa považujú za „podniky“ v zmysle ZFEÚ a preto sa riadia súborom európskych pravidiel z hľadiska hospodárskej súťaže a štátnej pomoci vrátane rozličných výnimiek, hraníc a pravidiel de minimis.

| (122) | Preskúmanie predmetného prípadu sa musí zakladať na oznámených osobitných opatreniach v prospech poľnohospodárskych družstiev, ktoré sa prijali po zvýšení cien palív (článok 1 kráľovského výnosu č. 10/2000), predovšetkým na základe štyroch vyššie uvedených kritérií. |
| --- | --- |

(122)

Preskúmanie predmetného prípadu sa musí zakladať na oznámených osobitných opatreniach v prospech poľnohospodárskych družstiev, ktoré sa prijali po zvýšení cien palív (článok 1 kráľovského výnosu č. 10/2000), predovšetkým na základe štyroch vyššie uvedených kritérií.

| (123) | Keďže oznámené opatrenia rozširujú pôsobnosť zvýhodneného daňového statusu družstiev na činnosť distribúcie palív nečlenským stranám, je potrebné kvalifikovať tento daňový status na základe článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(123)

Keďže oznámené opatrenia rozširujú pôsobnosť zvýhodneného daňového statusu družstiev na činnosť distribúcie palív nečlenským stranám, je potrebné kvalifikovať tento daňový status na základe článku 107 ZFEÚ.

1.1.   Kritérium „štátne zdroje“

| (124) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, je v prvom rade potrebné, aby bola udelená priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov a v druhom rade, aby za ňu bol zodpovedný štát (23). |
| --- | --- |

(124)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, je v prvom rade potrebné, aby bola udelená priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov a v druhom rade, aby za ňu bol zodpovedný štát (23).

| (125) | V bode 10 Oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov sa vysvetľuje, že strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych zdrojov vo forme daňových výdavkov. Okrem toho, štátna podpora sa môže rovnako poskytovať vo forme daňových opatrení zákonodarnej, riadiacej alebo administratívnej povahy, ako aj formou postupov daňových orgánov. |
| --- | --- |

(125)

V bode 10 Oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov sa vysvetľuje, že strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych zdrojov vo forme daňových výdavkov. Okrem toho, štátna podpora sa môže rovnako poskytovať vo forme daňových opatrení zákonodarnej, riadiacej alebo administratívnej povahy, ako aj formou postupov daňových orgánov.

| (126) | Španielsko prostredníctvom článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 zaviedlo určité zmeny a doplnenia zákona č. 27/1999 týkajúceho sa družstiev, ako aj zákona 20/1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev. Na jednej strane, predpísaná 50 % maximálna hodnota obratu poľnohospodárskych družstiev za uskutočňovanie operácií s tretími nečlenskými stranami bez straty daňového zvýhodnenia ustanovená zákonom č. 20/1990 sa ruší pre činnosti dodávky nafty B tretím nečlenským stranám. Na druhej strane, zákon č. 34/1998 týkajúci sa odvetvia palív sa dopĺňa a upravuje tak, že pre poľnohospodárske družstvá ruší povinnosť zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu v prípade distribúcie nafty B nečlenským stranám. |
| --- | --- |

(126)

Španielsko prostredníctvom článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 zaviedlo určité zmeny a doplnenia zákona č. 27/1999 týkajúceho sa družstiev, ako aj zákona 20/1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev. Na jednej strane, predpísaná 50 % maximálna hodnota obratu poľnohospodárskych družstiev za uskutočňovanie operácií s tretími nečlenskými stranami bez straty daňového zvýhodnenia ustanovená zákonom č. 20/1990 sa ruší pre činnosti dodávky nafty B tretím nečlenským stranám. Na druhej strane, zákon č. 34/1998 týkajúci sa odvetvia palív sa dopĺňa a upravuje tak, že pre poľnohospodárske družstvá ruší povinnosť zriadiť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu v prípade distribúcie nafty B nečlenským stranám.

| (127) | Ďalej treba pripomenúť, tak ako sa uvádza v odseku 20 tohto rozhodnutia, že poľnohospodárskym družstvám bolo udelených niekoľko výhod vo forme viacerých daní. Španielsko sa rozšírením objemu činností dodávky nafty B poľnohospodárskymi družstvami tretím nečlenským krajinám nad 50 % zákonom povolenú hranicu bez toho, aby stratili daňové zvýhodnenie, vzdáva daňových príjmov a tým spotrebúva štátne zdroje vo forme daňových výdavkov. Okrem toho, zrušením povinnosti družstiev vytvoriť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu v prípade distribúcie nafty B nečlenským stranám sa Španielsko vzdáva všetkých prípadných daňových príjmov spojených s daným statusom a teda spotrebúva štátne zdroje vo forme daňových výdavkov. |
| --- | --- |

(127)

Ďalej treba pripomenúť, tak ako sa uvádza v odseku 20 tohto rozhodnutia, že poľnohospodárskym družstvám bolo udelených niekoľko výhod vo forme viacerých daní. Španielsko sa rozšírením objemu činností dodávky nafty B poľnohospodárskymi družstvami tretím nečlenským krajinám nad 50 % zákonom povolenú hranicu bez toho, aby stratili daňové zvýhodnenie, vzdáva daňových príjmov a tým spotrebúva štátne zdroje vo forme daňových výdavkov. Okrem toho, zrušením povinnosti družstiev vytvoriť subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu v prípade distribúcie nafty B nečlenským stranám sa Španielsko vzdáva všetkých prípadných daňových príjmov spojených s daným statusom a teda spotrebúva štátne zdroje vo forme daňových výdavkov.

| (128) | Súd vo svojom rozsudku z 27. januára 1998 pripustil, že kritérium použitia štátnych zdrojov sa môže prejaviť aj negatívne, keď zásah vedie k strate zdrojov, ktoré sa mohli odviesť do štátneho rozpočtu vo forme napríklad oslobodenia od daní, ako je to v predmetnom prípade (24). |
| --- | --- |

(128)

Súd vo svojom rozsudku z 27. januára 1998 pripustil, že kritérium použitia štátnych zdrojov sa môže prejaviť aj negatívne, keď zásah vedie k strate zdrojov, ktoré sa mohli odviesť do štátneho rozpočtu vo forme napríklad oslobodenia od daní, ako je to v predmetnom prípade (24).

| (129) | V dôsledku toho sú opatrenia predmetného prípadu výhodami, za ktoré je zodpovedný štát a sú udelené a priamo sprostredkované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(129)

V dôsledku toho sú opatrenia predmetného prípadu výhodami, za ktoré je zodpovedný štát a sú udelené a priamo sprostredkované zo štátnych zdrojov.

1.2.   Kritérium „ovplyvňovanie obchodovania“

| (130) | Aby pomoc patrila do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí okrem iného ovplyvňovať hospodársku súťaž a obchodovanie medzi členskými štátmi. Toto kritérium predpokladá, že príjemcovia pomoci vykonávajú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(130)

Aby pomoc patrila do pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí okrem iného ovplyvňovať hospodársku súťaž a obchodovanie medzi členskými štátmi. Toto kritérium predpokladá, že príjemcovia pomoci vykonávajú hospodársku činnosť.

| (131) | Podľa danej ustálenej judikatúry sa obchodovanie považuje za dotknuté, keď prijímajúci podnik vykonáva hospodársku činnosť, ktorej cieľom je obchodovanie medzi členskými štátmi. Súdny dvor konštatoval, že keď členským štátom poskytnutá výhoda posilňuje pozíciu jednej kategórie podnikov voči iným konkurenčným podnikom pri obchodovaní vo vnútri Spoločenstva, toto obchodovanie sa musí považovať za ovplyvnené týmto zvýhodnením (25). |
| --- | --- |

(131)

Podľa danej ustálenej judikatúry sa obchodovanie považuje za dotknuté, keď prijímajúci podnik vykonáva hospodársku činnosť, ktorej cieľom je obchodovanie medzi členskými štátmi. Súdny dvor konštatoval, že keď členským štátom poskytnutá výhoda posilňuje pozíciu jednej kategórie podnikov voči iným konkurenčným podnikom pri obchodovaní vo vnútri Spoločenstva, toto obchodovanie sa musí považovať za ovplyvnené týmto zvýhodnením (25).

| (132) | V danom prípade poľnohospodárske družstvá vykonávajú hospodársku činnosť, ktorej cieľom je obchodovanie medzi členskými štátmi. Obchodovanie s poľnohospodárskymi výrobkami medzi Európskou úniou a Španielskom je naozaj veľmi významné. Napríklad v roku 1999 Španielsko vyviezlo poľnohospodárske výrobky do Európskeho spoločenstva v hodnote približne 11,33 miliardy EUR a doviezlo tento typ výrobkov v hodnote 7,38 miliardy EUR. V roku 2007 dosiahla suma vývozov poľnohospodárskych výrobkov Španielska do krajín Európskej únie približne 33,12 miliardy EUR a suma dovozov približne 27,14 miliardy EUR (26). |
| --- | --- |

(132)

V danom prípade poľnohospodárske družstvá vykonávajú hospodársku činnosť, ktorej cieľom je obchodovanie medzi členskými štátmi. Obchodovanie s poľnohospodárskymi výrobkami medzi Európskou úniou a Španielskom je naozaj veľmi významné. Napríklad v roku 1999 Španielsko vyviezlo poľnohospodárske výrobky do Európskeho spoločenstva v hodnote približne 11,33 miliardy EUR a doviezlo tento typ výrobkov v hodnote 7,38 miliardy EUR. V roku 2007 dosiahla suma vývozov poľnohospodárskych výrobkov Španielska do krajín Európskej únie približne 33,12 miliardy EUR a suma dovozov približne 27,14 miliardy EUR (26).

| (133) | Konkrétne v predmetnom prípade prijímajúce podniky pôsobia v odvetviach vystavených hospodárskej súťaži, a to v odvetví distribúcie palív. Je dôležité poznamenať, že existuje silná hospodárska súťaž medzi výrobcami členských štátov, ktorých výrobky sú predmetom obchodovania v Spoločenstve. Španielski výrobcovia sa na tejto hospodárskej súťaži plne zúčastňujú. Okrem iného, značný počet príjemcov týchto opatrení zvýši ich dopad na obchodovanie. |
| --- | --- |

(133)

Konkrétne v predmetnom prípade prijímajúce podniky pôsobia v odvetviach vystavených hospodárskej súťaži, a to v odvetví distribúcie palív. Je dôležité poznamenať, že existuje silná hospodárska súťaž medzi výrobcami členských štátov, ktorých výrobky sú predmetom obchodovania v Spoločenstve. Španielski výrobcovia sa na tejto hospodárskej súťaži plne zúčastňujú. Okrem iného, značný počet príjemcov týchto opatrení zvýši ich dopad na obchodovanie.

| (134) | Takisto sa zdá, že by tieto opatrenia mohli ovplyvniť obchodovanie s príslušnými výrobkami medzi členskými štátmi, pretože zvýhodňujú aktívnych operátorov v členskom štáte na úkor iných členských štátov. Tieto dve opatrenia majú priamy a okamžitý vplyv na výrobné náklady príslušných výrobkov v Španielsku. V dôsledku toho majú dosah na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(134)

Takisto sa zdá, že by tieto opatrenia mohli ovplyvniť obchodovanie s príslušnými výrobkami medzi členskými štátmi, pretože zvýhodňujú aktívnych operátorov v členskom štáte na úkor iných členských štátov. Tieto dve opatrenia majú priamy a okamžitý vplyv na výrobné náklady príslušných výrobkov v Španielsku. V dôsledku toho majú dosah na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

1.3.   Kritérium „výhoda“

| (135) | Podľa ustálenej judikatúry je pojem pomoc všeobecnejší ako subvencia, keďže zahŕňa nielen reálne príspevky, ako sú samotné subvencie, ale takisto aj štátne zásahy, ktoré v rozličných formách znižujú zaťaženie, ktoré za bežných okolností znáša rozpočet podniku a ktoré majú, bez toho aby išlo o subvencie v pravom zmysle slova, rovnakú povahu a identický vplyv (27). |
| --- | --- |

(135)

Podľa ustálenej judikatúry je pojem pomoc všeobecnejší ako subvencia, keďže zahŕňa nielen reálne príspevky, ako sú samotné subvencie, ale takisto aj štátne zásahy, ktoré v rozličných formách znižujú zaťaženie, ktoré za bežných okolností znáša rozpočet podniku a ktoré majú, bez toho aby išlo o subvencie v pravom zmysle slova, rovnakú povahu a identický vplyv (27).

| (136) | Z toho podľa Súdu vyplýva, že opatrenie, prostredníctvom ktorého štátne orgány udeľujú niektorým podnikom oslobodenie od dane, ktoré, hoci nepredstavuje presun štátnych zdrojov, dostáva príjemcov do priaznivejšej finančnej situácie ako situácia, v akej sa nachádzajú ostatné daňové subjekty, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(136)

Z toho podľa Súdu vyplýva, že opatrenie, prostredníctvom ktorého štátne orgány udeľujú niektorým podnikom oslobodenie od dane, ktoré, hoci nepredstavuje presun štátnych zdrojov, dostáva príjemcov do priaznivejšej finančnej situácie ako situácia, v akej sa nachádzajú ostatné daňové subjekty, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (137) | Podľa Oznámenia o priamom zdaňovaní podnikov sa takáto výhoda môže udeliť prostredníctvom zníženia daňového zaťaženia podniku v rozličných formách, konkrétne: znížením daňového základu (zníženie odchýlky, mimoriadne alebo zrýchlené odpisy, zapísanie rezerv do účtovnej závierky a pod.); celkovým alebo čiastočným znížením výšky dane (výnimka, daňový dobropis a pod.); odkladom, zrušením alebo dokonca zvláštnym opätovným rozplánovaním daňového dlhu. |
| --- | --- |

(137)

Podľa Oznámenia o priamom zdaňovaní podnikov sa takáto výhoda môže udeliť prostredníctvom zníženia daňového zaťaženia podniku v rozličných formách, konkrétne: znížením daňového základu (zníženie odchýlky, mimoriadne alebo zrýchlené odpisy, zapísanie rezerv do účtovnej závierky a pod.); celkovým alebo čiastočným znížením výšky dane (výnimka, daňový dobropis a pod.); odkladom, zrušením alebo dokonca zvláštnym opätovným rozplánovaním daňového dlhu.

| (138) | Daňový režim družstevných spoločností v porovnaní s nedružstevnými spoločnosťami, ktoré existujú v Španielsku, je opísaný v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia. Ide o výhody, z ktorých majú prospech všetky chránené družstvá a z nich poľnohospodárske družstvá a ktoré obyčajne neplatia pre nedružstevné spoločnosti. Je takisto vhodné poznamenať, že do analýzy daňových zvýhodnení týchto družstiev nepatrí znížená sadzba 20 % týkajúca sa daňového základu a zhodujúca sa s družstevnými výsledkami (keďže tie sa zhodujú s činnosťami uskutočňovanými s členmi). |
| --- | --- |

(138)

Daňový režim družstevných spoločností v porovnaní s nedružstevnými spoločnosťami, ktoré existujú v Španielsku, je opísaný v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia. Ide o výhody, z ktorých majú prospech všetky chránené družstvá a z nich poľnohospodárske družstvá a ktoré obyčajne neplatia pre nedružstevné spoločnosti. Je takisto vhodné poznamenať, že do analýzy daňových zvýhodnení týchto družstiev nepatrí znížená sadzba 20 % týkajúca sa daňového základu a zhodujúca sa s družstevnými výsledkami (keďže tie sa zhodujú s činnosťami uskutočňovanými s členmi).

| (139) | Zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 sú takej povahy, ktorá umožňuje poľnohospodárskym družstvám venovať väčšinu ich činností, prípadne všetky, na distribúciu nafty B bez toho, aby boli podriadené daňovému zaobchádzaniu nedružstevných podnikov. |
| --- | --- |

(139)

Zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 sú takej povahy, ktorá umožňuje poľnohospodárskym družstvám venovať väčšinu ich činností, prípadne všetky, na distribúciu nafty B bez toho, aby boli podriadené daňovému zaobchádzaniu nedružstevných podnikov.

| (140) | Ako Súd upozorňuje vo veci T-146/03 (28), pred prijatím týchto opatrení sa daňový status družstiev nemohol uplatňovať pri činnosti distribúcie palív, keďže túto činnosť musel vykonávať iný právny subjekt, ktorý nemal tento zvýhodnený daňový status. Od nadobudnutia platnosti týchto sporných opatrení sa pôsobnosť tohto zvýhodneného daňového statusu rozšírila aj na činnosti distribúcie palív. Súd tvrdí, že daňová situácia poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide o distribúciu paliva tretím nečlenským stranám, sa spornými opatreniami zmenila. |
| --- | --- |

(140)

Ako Súd upozorňuje vo veci T-146/03 (28), pred prijatím týchto opatrení sa daňový status družstiev nemohol uplatňovať pri činnosti distribúcie palív, keďže túto činnosť musel vykonávať iný právny subjekt, ktorý nemal tento zvýhodnený daňový status. Od nadobudnutia platnosti týchto sporných opatrení sa pôsobnosť tohto zvýhodneného daňového statusu rozšírila aj na činnosti distribúcie palív. Súd tvrdí, že daňová situácia poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide o distribúciu paliva tretím nečlenským stranám, sa spornými opatreniami zmenila.

| (141) | Komisia konštatuje, že prostredníctvom týchto opatrení sa poľnohospodárske družstvá, ktoré môžu uskutočňovať obchody s tretími nečlenskými stranami neobmedzeným spôsobom, pričom si môžu ponechať právny status iný ako status nedružstevných podnikov, dokonca aj nepoľnohospodárskych družstiev, ktoré pracujú v distribúcii nafty B, pokiaľ ide o distribúciu paliva tretím nečlenským stranám, dostávajú do výhodnejšej situácie v porovnaní s nedružstevnými spoločnosťami, pretože si zachovávajú svoje daňové zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(141)

Komisia konštatuje, že prostredníctvom týchto opatrení sa poľnohospodárske družstvá, ktoré môžu uskutočňovať obchody s tretími nečlenskými stranami neobmedzeným spôsobom, pričom si môžu ponechať právny status iný ako status nedružstevných podnikov, dokonca aj nepoľnohospodárskych družstiev, ktoré pracujú v distribúcii nafty B, pokiaľ ide o distribúciu paliva tretím nečlenským stranám, dostávajú do výhodnejšej situácie v porovnaní s nedružstevnými spoločnosťami, pretože si zachovávajú svoje daňové zaobchádzanie.

| (142) | Je vhodné pripomenúť, že pokiaľ ide o zloženie daňového základu družstiev, výsledky týchto družstevných činností (uskutočňované spolu s členmi) a výsledky mimodružstevných činností (uskutočňované spolu s nečlenskými stranami) sa berú do úvahy osobitne a nepodliehajú dani rovnakým spôsobom. Napriek oddelenému účtovníctvu zostáva poľnohospodárske družstvo jednotným subjektom a bude naďalej využívať ďalšie daňové výhody nepriamo spojené s uložením zníženej sadzby ziskov, ako sú ďalšie výhody spojené s daňou zo zisku spoločností, daňou z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daňou z činnosti obchodných spoločností (ktorej výška je celkom nezávislá od výsledkov spoločnosti) a daňou z nehnuteľnosti. Družstvá si teda ponechajú svoj osobitný daňový režim, aj keď zvýšia objem činností dodávky nafty B tretím nečlenským stranám nad 50 %, čím vytvoria výnimku z vnútroštátneho zákona o družstvách bez toho, aby museli vytvoriť iný subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu. |
| --- | --- |

(142)

Je vhodné pripomenúť, že pokiaľ ide o zloženie daňového základu družstiev, výsledky týchto družstevných činností (uskutočňované spolu s členmi) a výsledky mimodružstevných činností (uskutočňované spolu s nečlenskými stranami) sa berú do úvahy osobitne a nepodliehajú dani rovnakým spôsobom. Napriek oddelenému účtovníctvu zostáva poľnohospodárske družstvo jednotným subjektom a bude naďalej využívať ďalšie daňové výhody nepriamo spojené s uložením zníženej sadzby ziskov, ako sú ďalšie výhody spojené s daňou zo zisku spoločností, daňou z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daňou z činnosti obchodných spoločností (ktorej výška je celkom nezávislá od výsledkov spoločnosti) a daňou z nehnuteľnosti. Družstvá si teda ponechajú svoj osobitný daňový režim, aj keď zvýšia objem činností dodávky nafty B tretím nečlenským stranám nad 50 %, čím vytvoria výnimku z vnútroštátneho zákona o družstvách bez toho, aby museli vytvoriť iný subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu.

| (143) | Poľnohospodárske družstvá sa teda nachádzajú v priaznivejšej finančnej situácii ako zvyšok daňových subjektov, keďže im zostala časť (29) výhod spojených najmä s daňou zo zisku spoločnosti a všetky výhody spojené s ostatnými daňami. |
| --- | --- |

(143)

Poľnohospodárske družstvá sa teda nachádzajú v priaznivejšej finančnej situácii ako zvyšok daňových subjektov, keďže im zostala časť (29) výhod spojených najmä s daňou zo zisku spoločnosti a všetky výhody spojené s ostatnými daňami.

| (144) | Pokiaľ ide o tvrdenia Zväzu poľnohospodárskych družstiev Španielska, ktoré sa týkali osobitne dane zo zisku spoločností, Komisia pripomína, ako to už urobila vo svojom rozhodnutí 2003/293/ES, že osobitne chránené družstvá ako sú poľnohospodárske družstvá, využívajú bonifikáciu 50 % v rámci dane zo zisku spoločností. Okrem toho zostáva odpočet 50 % z platby do povinného rezervného fondu (článok 165) a odpočet 100 % z platby do fondu vzdelávania a podpory (článok 182). Nakoniec, môžu využívať možnosť odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev. |
| --- | --- |

(144)

Pokiaľ ide o tvrdenia Zväzu poľnohospodárskych družstiev Španielska, ktoré sa týkali osobitne dane zo zisku spoločností, Komisia pripomína, ako to už urobila vo svojom rozhodnutí 2003/293/ES, že osobitne chránené družstvá ako sú poľnohospodárske družstvá, využívajú bonifikáciu 50 % v rámci dane zo zisku spoločností. Okrem toho zostáva odpočet 50 % z platby do povinného rezervného fondu (článok 165) a odpočet 100 % z platby do fondu vzdelávania a podpory (článok 182). Nakoniec, môžu využívať možnosť odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev.

| (145) | Komisia pripúšťa, že je vhodné preskúmať daňové výhody družstevných spoločností vzhľadom na daňové povinnosti, ktoré im boli uložené na rozdiel od nedružstevných spoločností. |
| --- | --- |

(145)

Komisia pripúšťa, že je vhodné preskúmať daňové výhody družstevných spoločností vzhľadom na daňové povinnosti, ktoré im boli uložené na rozdiel od nedružstevných spoločností.

| (146) | Podľa pripomienok Zväzu španielskych poľnohospodárskych družstiev sa táto daňová výhoda nemôže hodnotiť nezávisle od daňového zaobchádzania s čistými prebytkami spoločníka družstva v rámci dane z príjmu fyzických osôb („DPFO“), s prebytkami, ktorých vlastnosti sú úplne iné ako vlastnosti dividend kapitálového podniku. Zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia vo vzťahu kapitálovo-akciovej spoločnosti (dividendy) nemá svoju protihodnotu vo vzťahu družstevno-pridruženej spoločnosti (rozdelenie čistých prebytkov), takže čisté prebytky by boli zdanené viac ako dividendy. Výhoda, ktorú družstvo môže získať z daňovej výhody v rámci dane z príjmu spoločností, sa upraví dvojitým zdanením postihujúcim pridruženého spoločníka družstva, pokiaľ ide o DPFO, ale takisto aj družstvo, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, a teda zvýšením daňového zaťaženia. |
| --- | --- |

(146)

Podľa pripomienok Zväzu španielskych poľnohospodárskych družstiev sa táto daňová výhoda nemôže hodnotiť nezávisle od daňového zaobchádzania s čistými prebytkami spoločníka družstva v rámci dane z príjmu fyzických osôb („DPFO“), s prebytkami, ktorých vlastnosti sú úplne iné ako vlastnosti dividend kapitálového podniku. Zmiernenie účinkov dvojitého zdanenia vo vzťahu kapitálovo-akciovej spoločnosti (dividendy) nemá svoju protihodnotu vo vzťahu družstevno-pridruženej spoločnosti (rozdelenie čistých prebytkov), takže čisté prebytky by boli zdanené viac ako dividendy. Výhoda, ktorú družstvo môže získať z daňovej výhody v rámci dane z príjmu spoločností, sa upraví dvojitým zdanením postihujúcim pridruženého spoločníka družstva, pokiaľ ide o DPFO, ale takisto aj družstvo, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, a teda zvýšením daňového zaťaženia.

| (147) | Podľa pripomienky Súdu v jeho rozsudku sa toto tvrdenie musí chápať výhradne ako úprava úľavy 50 % z dane zo zisku spoločností, to znamená ako bonifikácia 50 % tejto dane. Komisia potvrdzuje, že tvrdenie predložené Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev je založené na tomto opatrení. |
| --- | --- |

(147)

Podľa pripomienky Súdu v jeho rozsudku sa toto tvrdenie musí chápať výhradne ako úprava úľavy 50 % z dane zo zisku spoločností, to znamená ako bonifikácia 50 % tejto dane. Komisia potvrdzuje, že tvrdenie predložené Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev je založené na tomto opatrení.

| (148) | Komisia tvrdí, že výhodu je potrebné posúdiť na úrovni družstva a nie na úrovni jeho členov. Družstvo teda zostáva relevantným subjektom pre túto analýzu. V dôsledku toho nie sú údaje poskytnuté Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev týkajúce sa daňovej sadzby dane z príjmu spoločností preukázateľné. Týkajú sa výhradne čistej disponibility fondov v prospech pridruženého spoločníka družstva po uplatnení dane. Komisia si ďalej myslí, že hospodárska situácia družstva nie je nevyhnutne oslabená vkladom kapitálu do povinných fondov, keďže tie sú zachované a použité v presne ustanovených prípadoch. |
| --- | --- |

(148)

Komisia tvrdí, že výhodu je potrebné posúdiť na úrovni družstva a nie na úrovni jeho členov. Družstvo teda zostáva relevantným subjektom pre túto analýzu. V dôsledku toho nie sú údaje poskytnuté Zväzom španielskych poľnohospodárskych družstiev týkajúce sa daňovej sadzby dane z príjmu spoločností preukázateľné. Týkajú sa výhradne čistej disponibility fondov v prospech pridruženého spoločníka družstva po uplatnení dane. Komisia si ďalej myslí, že hospodárska situácia družstva nie je nevyhnutne oslabená vkladom kapitálu do povinných fondov, keďže tie sú zachované a použité v presne ustanovených prípadoch.

| (149) | Komisia sa na základe poskytnutých vysvetlení domnieva, že zdaňovanie poľnohospodárskych družstiev v Španielsku, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, obsahuje výhodné prvky. Okrem toho, rozdielne daňové zaobchádzanie na úrovni tejto dane by nedávalo zmysel pri niektorých obmedzeniach družstevnej činnosti, najmä pri dvojitom zdanení. Keď družstvo uskutočňuje činnosti s tretími nečlenskými stranami, koná na trhu rovnakým spôsobom ako akýkoľvek iný podnik, a preto neexistuje odôvodnenie, prečo by sa s ním malo zaobchádzať inak ako s ostatnými spoločnosťami. Príjem družstiev z činností s tretími nečlenskými stranami musí byť zdanený na úrovni družstva rovnako, ako keby túto činnosť uskutočňovala kapitálová spoločnosť a sumy rozdelené medzi členov sa musia zdaňovať rovnako ako dividendy akcionárov kapitálovej spoločnosti. |
| --- | --- |

(149)

Komisia sa na základe poskytnutých vysvetlení domnieva, že zdaňovanie poľnohospodárskych družstiev v Španielsku, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, obsahuje výhodné prvky. Okrem toho, rozdielne daňové zaobchádzanie na úrovni tejto dane by nedávalo zmysel pri niektorých obmedzeniach družstevnej činnosti, najmä pri dvojitom zdanení. Keď družstvo uskutočňuje činnosti s tretími nečlenskými stranami, koná na trhu rovnakým spôsobom ako akýkoľvek iný podnik, a preto neexistuje odôvodnenie, prečo by sa s ním malo zaobchádzať inak ako s ostatnými spoločnosťami. Príjem družstiev z činností s tretími nečlenskými stranami musí byť zdanený na úrovni družstva rovnako, ako keby túto činnosť uskutočňovala kapitálová spoločnosť a sumy rozdelené medzi členov sa musia zdaňovať rovnako ako dividendy akcionárov kapitálovej spoločnosti.

| (150) | Komisia tvrdí, že nebolo predložené žiadne tvrdenie, ktoré by sa týkalo možnosti odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev alebo ktoré by sa týkalo iných výhod spojených s daňou zo zisku spoločností. |
| --- | --- |

(150)

Komisia tvrdí, že nebolo predložené žiadne tvrdenie, ktoré by sa týkalo možnosti odpisovania nových odpisovateľných fixných aktív nadobudnutých počas prvých troch rokov po zapísaní do zoznamu družstiev alebo ktoré by sa týkalo iných výhod spojených s daňou zo zisku spoločností.

| (151) | Komisia takisto pripomína, že výhoda nespočíva len v dani zo zisku spoločností, ale takisto aj v iných daniach opísaných v odôvodnení 20 (daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností, daň z nehnuteľnosti) tohto rozhodnutia. Pre tieto dane neprichádza do úvahy žiadna kompenzácia dvojitým zdanením. |
| --- | --- |

(151)

Komisia takisto pripomína, že výhoda nespočíva len v dani zo zisku spoločností, ale takisto aj v iných daniach opísaných v odôvodnení 20 (daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností, daň z nehnuteľnosti) tohto rozhodnutia. Pre tieto dane neprichádza do úvahy žiadna kompenzácia dvojitým zdanením.

| (152) | Družstvá si teda ponechajú svoje daňové zvýhodnenie, aj keď zvýšia objem činností dodávky nafty B tretím nečlenským stranám nad 50 %, čím takisto vytvoria výnimku z vnútroštátneho zákona o družstvách bez toho, aby museli vytvoriť iný subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu. |
| --- | --- |

(152)

Družstvá si teda ponechajú svoje daňové zvýhodnenie, aj keď zvýšia objem činností dodávky nafty B tretím nečlenským stranám nad 50 %, čím takisto vytvoria výnimku z vnútroštátneho zákona o družstvách bez toho, aby museli vytvoriť iný subjekt so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúci všeobecnému daňovému režimu.

| (153) | Podľa Španielska, opatrenia zavedené kráľovským výnosom č. 10/2000 nepredstavujú štátnu pomoc, pretože nemajú vplyv na konkurenčné podniky, ktoré sa venujú tej istej činnosti, keďže všetky podniky tohto odvetvia, vrátane poľnohospodárskych družstiev, podliehajú rovnakému zdaneniu, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností (35 %). Ako už bolo uvedené vyššie, zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 sú takej povahy, ktorá umožňuje poľnohospodárskym družstvám venovať väčšinu svojich činností, prípadne všetky, distribúcii nafty B bez toho, aby boli podriadené rovnakému daňovému zaobchádzaniu ako pre nedružstevné podniky, keďže nestrácajú zvýhodnené daňové zaobchádzanie vo forme iných výhod spojených s daňou zo zisku spoločností, daňou z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daňou z činnosti obchodných spoločností (ktorej výška je celkom nezávislá od výsledkov spoločnosti) a daňou z nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

(153)

Podľa Španielska, opatrenia zavedené kráľovským výnosom č. 10/2000 nepredstavujú štátnu pomoc, pretože nemajú vplyv na konkurenčné podniky, ktoré sa venujú tej istej činnosti, keďže všetky podniky tohto odvetvia, vrátane poľnohospodárskych družstiev, podliehajú rovnakému zdaneniu, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností (35 %). Ako už bolo uvedené vyššie, zmeny a doplnenia kráľovského výnosu č. 10/2000 sú takej povahy, ktorá umožňuje poľnohospodárskym družstvám venovať väčšinu svojich činností, prípadne všetky, distribúcii nafty B bez toho, aby boli podriadené rovnakému daňovému zaobchádzaniu ako pre nedružstevné podniky, keďže nestrácajú zvýhodnené daňové zaobchádzanie vo forme iných výhod spojených s daňou zo zisku spoločností, daňou z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daňou z činnosti obchodných spoločností (ktorej výška je celkom nezávislá od výsledkov spoločnosti) a daňou z nehnuteľnosti.

| (154) | Komisia teda tvrdí, že pokiaľ ide o opatrenia prijaté a sprostredkované článkom 1 kráľovského výnosu č. 10/2000, kritérium „výhoda“ je splnené. |
| --- | --- |

(154)

Komisia teda tvrdí, že pokiaľ ide o opatrenia prijaté a sprostredkované článkom 1 kráľovského výnosu č. 10/2000, kritérium „výhoda“ je splnené.

1.4.   Kritérium „selektivita“

| (155) | Na vytvorenie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods.1 ZFEÚ musí byť opatrenie takej povahy, aby ním bolo možné udeliť selektívnu výhodu výlučne v prospech určitých podnikov alebo určitých odvetví činnosti. Tento článok sa zameriava na pomoc, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, „že zvýhodňuje určité podniky alebo výroby“ (30). |
| --- | --- |

(155)

Na vytvorenie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods.1 ZFEÚ musí byť opatrenie takej povahy, aby ním bolo možné udeliť selektívnu výhodu výlučne v prospech určitých podnikov alebo určitých odvetví činnosti. Tento článok sa zameriava na pomoc, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, „že zvýhodňuje určité podniky alebo výroby“ (30).

| (156) | Počas kontroly selektívneho charakteru opatrenia musí Komisia preskúmať, či diferenciácia medzi podnikmi zavedená týmto opatrením, pokiaľ ide o výhody alebo zaťaženie, vyplýva z povahy alebo štruktúry platného všeobecného systému. Podľa judikatúry sa na osobitné daňové opatrenie, ktoré je odôvodnené vnútornou logikou daňového systému, nevzťahuje uplatnenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ (31). Ak sa táto diferenciácia zakladá na iných účeloch, ako tie, ktoré sú ustanovené všeobecným systémom, príslušné opatrenie sa v zásade považuje za opatrenie spĺňajúce podmienku selektivity podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(156)

Počas kontroly selektívneho charakteru opatrenia musí Komisia preskúmať, či diferenciácia medzi podnikmi zavedená týmto opatrením, pokiaľ ide o výhody alebo zaťaženie, vyplýva z povahy alebo štruktúry platného všeobecného systému. Podľa judikatúry sa na osobitné daňové opatrenie, ktoré je odôvodnené vnútornou logikou daňového systému, nevzťahuje uplatnenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ (31). Ak sa táto diferenciácia zakladá na iných účeloch, ako tie, ktoré sú ustanovené všeobecným systémom, príslušné opatrenie sa v zásade považuje za opatrenie spĺňajúce podmienku selektivity podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (157) | Pokiaľ ide o opatrenia diferencovaného zdaňovania, sa v bode 20 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov uvádza, že určité daňové výhody sa často obmedzujú na určité typy podnikov, na niektoré ich funkcie alebo niektoré typy výroby. Ako náhle zvýhodňujú určité podniky alebo výrobu určitých výrobkov, môžu predstavovať štátnu pomoc uvedenú v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(157)

Pokiaľ ide o opatrenia diferencovaného zdaňovania, sa v bode 20 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov uvádza, že určité daňové výhody sa často obmedzujú na určité typy podnikov, na niektoré ich funkcie alebo niektoré typy výroby. Ako náhle zvýhodňujú určité podniky alebo výrobu určitých výrobkov, môžu predstavovať štátnu pomoc uvedenú v článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

1.4.1.   Zvýhodňujú tieto opatrenia niektoré podniky alebo niektoré výroby?

| (158) | Je vhodné stanoviť, či je v rámci španielskeho právneho režimu predmetné opatrenie takej povahy, že by zvýhodňovalo niektoré podniky alebo niektoré výroby v porovnaní s inými, ktoré by sa, vzhľadom na cieľ sledovaný týmto režimom, nachádzali v porovnateľnej faktickej a právnej situácii (32). |
| --- | --- |

(158)

Je vhodné stanoviť, či je v rámci španielskeho právneho režimu predmetné opatrenie takej povahy, že by zvýhodňovalo niektoré podniky alebo niektoré výroby v porovnaní s inými, ktoré by sa, vzhľadom na cieľ sledovaný týmto režimom, nachádzali v porovnateľnej faktickej a právnej situácii (32).

| (159) | V oznámení Komisie o podpore družstevných spoločností v Európe sa uvádza, že družstvá konajú v záujme svojich členov, ktorí sú zároveň aj užívateľmi a teda nie sú riadené v prospech externých investorov. Členovia dostávajú zisky podľa ich transakcií s družstvom, zatiaľ čo rezervy a aktíva zostávajú spoločné, nedeliteľné a zamerané na spoločné záujmy členov. Keďže osobné vzťahy sú medzi členmi v zásade pevné, nový vstup musia schváliť, zatiaľ čo práva voliť nie sú nevyhnutne úmerné podielom. Odstúpenie jedného z členov mu dáva právo na spätné získanie jeho podielu a vyvolá zníženie kapitálu. |
| --- | --- |

(159)

V oznámení Komisie o podpore družstevných spoločností v Európe sa uvádza, že družstvá konajú v záujme svojich členov, ktorí sú zároveň aj užívateľmi a teda nie sú riadené v prospech externých investorov. Členovia dostávajú zisky podľa ich transakcií s družstvom, zatiaľ čo rezervy a aktíva zostávajú spoločné, nedeliteľné a zamerané na spoločné záujmy členov. Keďže osobné vzťahy sú medzi členmi v zásade pevné, nový vstup musia schváliť, zatiaľ čo práva voliť nie sú nevyhnutne úmerné podielom. Odstúpenie jedného z členov mu dáva právo na spätné získanie jeho podielu a vyvolá zníženie kapitálu.

| (160) | Toto vedie k vymedzeniu „čistého vzájomného družstevného modelu“, ktorý by sa mohol využiť na hodnotenie toho, či sa družstvá nachádzajú v rovnakej faktickej a právnej situácii ako kapitálové spoločnosti, pokiaľ ide o španielsky daňový systém. |
| --- | --- |

(160)

Toto vedie k vymedzeniu „čistého vzájomného družstevného modelu“, ktorý by sa mohol využiť na hodnotenie toho, či sa družstvá nachádzajú v rovnakej faktickej a právnej situácii ako kapitálové spoločnosti, pokiaľ ide o španielsky daňový systém.

| (161) | Čisté vzájomné družstvo sa vyznačuje najmä osobitnými vzťahmi so svojimi členmi. Každý člen je partnerom, ktorý môže zasahovať do správy družstva, pričom každý člen má len jeden hlas, rozhodnutie sa prijíma väčšinou hlasov a zvolené vedenie je zodpovedné voči svojim členom. Medzi družstvom a jeho členmi existujú mnohé interakcie, ktoré prekračujú prosté obchodné vzťahy. |
| --- | --- |

(161)

Čisté vzájomné družstvo sa vyznačuje najmä osobitnými vzťahmi so svojimi členmi. Každý člen je partnerom, ktorý môže zasahovať do správy družstva, pričom každý člen má len jeden hlas, rozhodnutie sa prijíma väčšinou hlasov a zvolené vedenie je zodpovedné voči svojim členom. Medzi družstvom a jeho členmi existujú mnohé interakcie, ktoré prekračujú prosté obchodné vzťahy.

| (162) | V čistom vzájomnom družstve sa vyžaduje spravodlivé a presné rozdelenie hospodárskych výsledkov a každý prebytok sa nakoniec musí vrátiť členom. Zodpovedá to princípu vzájomnosti, vďaka ktorému spoločnosti konajú v záujme svojich členov. Členovia družstva distribúcie alebo spotreby získavajú na konci rozpočtového roku hospodárske výhody založené na celkovej hodnote činností s družstvom (zisky alebo osobné bonifikácie). Môžu sa však rozhodnúť, že umožnia družstvu zachovať časť bonifikácie alebo prebytkov na rôzne zdroje. Čisté vzájomné družstvá sa preto môžu vymedziť ako družstvá obchodujúce výlučne so svojimi členmi. |
| --- | --- |

(162)

V čistom vzájomnom družstve sa vyžaduje spravodlivé a presné rozdelenie hospodárskych výsledkov a každý prebytok sa nakoniec musí vrátiť členom. Zodpovedá to princípu vzájomnosti, vďaka ktorému spoločnosti konajú v záujme svojich členov. Členovia družstva distribúcie alebo spotreby získavajú na konci rozpočtového roku hospodárske výhody založené na celkovej hodnote činností s družstvom (zisky alebo osobné bonifikácie). Môžu sa však rozhodnúť, že umožnia družstvu zachovať časť bonifikácie alebo prebytkov na rôzne zdroje. Čisté vzájomné družstvá sa preto môžu vymedziť ako družstvá obchodujúce výlučne so svojimi členmi.

| (163) | Pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, v čistých vzájomných družstvách družstvo nevytvára zisk, pretože pracuje v prospech svojich členov. Preto si Komisia myslí, že čisté vzájomné družstvá a ziskové spoločnosti nie sú v súvislosti so zdaňovaním ziskov v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. V takejto situácii odpočet z príjmu čistých vzájomných družstiev nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(163)

Pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, v čistých vzájomných družstvách družstvo nevytvára zisk, pretože pracuje v prospech svojich členov. Preto si Komisia myslí, že čisté vzájomné družstvá a ziskové spoločnosti nie sú v súvislosti so zdaňovaním ziskov v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. V takejto situácii odpočet z príjmu čistých vzájomných družstiev nepredstavuje štátnu pomoc.

| (164) | Komisia takisto uznáva, že kráľovským výnosom č. 10/2000 sa ustanovujú prvky, ktoré upravujú model čistého vzájomného družstva, najmä pokiaľ ide o možné zrušenie maximálnej hodnoty 50 % poľnohospodárskym družstvám za dodávku nafty B tretím nečlenským stranám bez toho, aby stratilo výhodu daňovo chráneného družstva, to znamená spochybnenie princípu exkluzívnosti v prospech poľnohospodárskych družstiev. Skutočnosť, že družstvá môžu prekročiť hodnotu 50 %, spochybňuje ich „čisto vzájomný“ charakter, keďže to môže predstavovať značný podiel na obrate vytvorenom s nečlenskými stranami družstva. Činnosť poľnohospodárskeho družstva by sa preto mohla značne zhoršiť v snahe o dosiahnutie zisku a je vhodné si položiť otázku, či sa zásady, ktoré charakterizujú čisté vzájomné družstvo (ako je aktívna účasť členov družstva na riadení, prijímanie rozhodnutia alebo jeho riadenie, zásady exkluzivity, altruizmu, demokracie) môžu zachovať a zároveň bez obmedzenia rozšíriť služby družstva na nečlenov. Zmena povahy príjmov z činností uskutočnených s tretími nečlenskými stranami sa vzďaľuje od družstevnej povahy, a preto sa nemôže ignorovať. |
| --- | --- |

(164)

Komisia takisto uznáva, že kráľovským výnosom č. 10/2000 sa ustanovujú prvky, ktoré upravujú model čistého vzájomného družstva, najmä pokiaľ ide o možné zrušenie maximálnej hodnoty 50 % poľnohospodárskym družstvám za dodávku nafty B tretím nečlenským stranám bez toho, aby stratilo výhodu daňovo chráneného družstva, to znamená spochybnenie princípu exkluzívnosti v prospech poľnohospodárskych družstiev. Skutočnosť, že družstvá môžu prekročiť hodnotu 50 %, spochybňuje ich „čisto vzájomný“ charakter, keďže to môže predstavovať značný podiel na obrate vytvorenom s nečlenskými stranami družstva. Činnosť poľnohospodárskeho družstva by sa preto mohla značne zhoršiť v snahe o dosiahnutie zisku a je vhodné si položiť otázku, či sa zásady, ktoré charakterizujú čisté vzájomné družstvo (ako je aktívna účasť členov družstva na riadení, prijímanie rozhodnutia alebo jeho riadenie, zásady exkluzivity, altruizmu, demokracie) môžu zachovať a zároveň bez obmedzenia rozšíriť služby družstva na nečlenov. Zmena povahy príjmov z činností uskutočnených s tretími nečlenskými stranami sa vzďaľuje od družstevnej povahy, a preto sa nemôže ignorovať.

| (165) | Zdá sa teda, že v tomto prípade sa čisto vzájomný charakter družstiev v poľnohospodárstve, ktorých sa toto opatrenie dotýka, spochybnil kráľovským výnosom 10/2000. Z týchto dôvodov a na základe platných španielskych právnych predpisov nemôže Komisia nepopierateľne skonštatovať čisto vzájomný charakter dotknutých španielskych poľnohospodárskych družstiev. Zdá sa, že tieto družstvá a ich príjmy sa budú zohľadňovať nie vo vzťahu k čisto vzájomným družstevným spoločnostiam, ale skôr vo vzťahu ku kapitálovým spoločnostiam. |
| --- | --- |

(165)

Zdá sa teda, že v tomto prípade sa čisto vzájomný charakter družstiev v poľnohospodárstve, ktorých sa toto opatrenie dotýka, spochybnil kráľovským výnosom 10/2000. Z týchto dôvodov a na základe platných španielskych právnych predpisov nemôže Komisia nepopierateľne skonštatovať čisto vzájomný charakter dotknutých španielskych poľnohospodárskych družstiev. Zdá sa, že tieto družstvá a ich príjmy sa budú zohľadňovať nie vo vzťahu k čisto vzájomným družstevným spoločnostiam, ale skôr vo vzťahu ku kapitálovým spoločnostiam.

| (166) | Treba však stanoviť právny režim, v rámci ktorého sa budú opatrenia posudzovať, to znamená referenčný rámec. Je vhodné poznamenať, že v prípade daňových výhod pre španielske poľnohospodárske družstvá predstavujú predmetné opatrenia osobitné výnimky podľa zákona č. 20/1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev. V zákone sa v článkoch 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.3, 33.4, 34.1 a 34.2 uvádza celý rad priaznivých opatrení pre osobitne chránené družstvá, a to aj poľnohospodárske družstvá, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností a daň z nehnuteľnosti (pre podrobnosti o výhodách pozri vyššie uvedené odôvodnenie 20). |
| --- | --- |

(166)

Treba však stanoviť právny režim, v rámci ktorého sa budú opatrenia posudzovať, to znamená referenčný rámec. Je vhodné poznamenať, že v prípade daňových výhod pre španielske poľnohospodárske družstvá predstavujú predmetné opatrenia osobitné výnimky podľa zákona č. 20/1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev. V zákone sa v článkoch 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.3, 33.4, 34.1 a 34.2 uvádza celý rad priaznivých opatrení pre osobitne chránené družstvá, a to aj poľnohospodárske družstvá, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, daň z činnosti obchodných spoločností a daň z nehnuteľnosti (pre podrobnosti o výhodách pozri vyššie uvedené odôvodnenie 20).

| (167) | Je vhodné stanoviť cieľ sledovaný každou z týchto štyroch daní. V tomto smere je potrebné poznamenať, že cieľ dane zo zisku spoločností je zdanenie ziskov spoločností. Cieľom ďalších daní je zdanenie kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, zdanenie vykonávania hospodárskej činnosti a zdanenie práva na nehnuteľnosť. |
| --- | --- |

(167)

Je vhodné stanoviť cieľ sledovaný každou z týchto štyroch daní. V tomto smere je potrebné poznamenať, že cieľ dane zo zisku spoločností je zdanenie ziskov spoločností. Cieľom ďalších daní je zdanenie kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, zdanenie vykonávania hospodárskej činnosti a zdanenie práva na nehnuteľnosť.

| (168) | Je potrebné, ako už bolo uvedené vyššie, stanoviť, či sa družstvá a kapitálové spoločnosti nachádzajú na úrovni týchto cieľov a týchto štyroch daní v porovnateľnej faktickej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(168)

Je potrebné, ako už bolo uvedené vyššie, stanoviť, či sa družstvá a kapitálové spoločnosti nachádzajú na úrovni týchto cieľov a týchto štyroch daní v porovnateľnej faktickej a právnej situácii.

| (169) | Predovšetkým, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, keďže Komisia nie je schopná rozhodnúť o čisto vzájomnom vzťahu španielskych poľnohospodárskych družstiev, ktoré, podľa definície, nevytvárajú zisk, nemôže preto vylúčiť ani to, že sa družstvá a kapitálové spoločnosti, pokiaľ ide o výhody spojené s daňou, nachádzajú v porovnateľnej faktickej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(169)

Predovšetkým, pokiaľ ide o daň zo zisku spoločností, keďže Komisia nie je schopná rozhodnúť o čisto vzájomnom vzťahu španielskych poľnohospodárskych družstiev, ktoré, podľa definície, nevytvárajú zisk, nemôže preto vylúčiť ani to, že sa družstvá a kapitálové spoločnosti, pokiaľ ide o výhody spojené s daňou, nachádzajú v porovnateľnej faktickej a právnej situácii.

| (170) | Keď družstvo uskutočňuje činnosti s tretími nečlenskými stranami, na trhu koná rovnako ako akýkoľvek iný podnik a nachádza sa teda v porovnateľnej faktickej a právnej situácii, pokiaľ ide o cieľ dane zo zisku spoločností. Okrem iného, čo sa týka daňových opatrení zameraných na nedeliteľné rezervy družstiev, Komisia si myslí, že vzhľadom na uplatnenie dane zo zisku spoločností sú porovnateľné s rezervami kapitálových spoločností. Z pohľadu družstva by bolo pridelenie ziskov do nedeliteľných rezerv jednoznačne porovnateľné s prípadom kapitálových spoločností, ktoré si uchovávajú zisky, keďže nedeliteľné rezervy sa používajú v priebehu činností družstva podobným spôsobom ako zisky pridelené do rezerv kapitálových spoločností. Porovnanie sa musí vykonať z pohľadu podniku a nie z pohľadu akcionárov alebo členov družstva. Dokonca ani povinný charakter nedeliteľných rezerv družstiev nemôže zmeniť charakter pomoci tohto opatrenia, keďže kapitálové spoločnosti majú takisto povinné zákonné rezervy, ktoré sa však zdaňujú. Komisia je preto toho názoru, že nedeliteľné rezervy sú hospodársky porovnateľné s akoukoľvek rezervou každého iného podniku. |
| --- | --- |

(170)

Keď družstvo uskutočňuje činnosti s tretími nečlenskými stranami, na trhu koná rovnako ako akýkoľvek iný podnik a nachádza sa teda v porovnateľnej faktickej a právnej situácii, pokiaľ ide o cieľ dane zo zisku spoločností. Okrem iného, čo sa týka daňových opatrení zameraných na nedeliteľné rezervy družstiev, Komisia si myslí, že vzhľadom na uplatnenie dane zo zisku spoločností sú porovnateľné s rezervami kapitálových spoločností. Z pohľadu družstva by bolo pridelenie ziskov do nedeliteľných rezerv jednoznačne porovnateľné s prípadom kapitálových spoločností, ktoré si uchovávajú zisky, keďže nedeliteľné rezervy sa používajú v priebehu činností družstva podobným spôsobom ako zisky pridelené do rezerv kapitálových spoločností. Porovnanie sa musí vykonať z pohľadu podniku a nie z pohľadu akcionárov alebo členov družstva. Dokonca ani povinný charakter nedeliteľných rezerv družstiev nemôže zmeniť charakter pomoci tohto opatrenia, keďže kapitálové spoločnosti majú takisto povinné zákonné rezervy, ktoré sa však zdaňujú. Komisia je preto toho názoru, že nedeliteľné rezervy sú hospodársky porovnateľné s akoukoľvek rezervou každého iného podniku.

| (171) | Každé opatrenie týkajúce sa dani zo zisku spoločností zamerané na diferencované a výhodnejšie zaobchádzanie so ziskom vo všeobecnosti a so ziskom určeným na nedeliteľné rezervy, konkrétne v prospech družstiev, je schopné poskytnúť hospodársku výhodu v prospech družstiev v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami, ktoré ho nemôžu využívať, hoci by sa nachádzali v porovnateľnej situácii. |
| --- | --- |

(171)

Každé opatrenie týkajúce sa dani zo zisku spoločností zamerané na diferencované a výhodnejšie zaobchádzanie so ziskom vo všeobecnosti a so ziskom určeným na nedeliteľné rezervy, konkrétne v prospech družstiev, je schopné poskytnúť hospodársku výhodu v prospech družstiev v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami, ktoré ho nemôžu využívať, hoci by sa nachádzali v porovnateľnej situácii.

| (172) | Komisia je toho názoru, že pokiaľ ide o výhody spojené s daňou zo zisku spoločností, z týchto úvah vyplýva, že kapitálové spoločnosti sú na tej istej úrovni ako družstevné spoločnosti a že z tohto dôvodu je možné tvrdiť, že družstevné spoločnosti majú výhodu v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami. |
| --- | --- |

(172)

Komisia je toho názoru, že pokiaľ ide o výhody spojené s daňou zo zisku spoločností, z týchto úvah vyplýva, že kapitálové spoločnosti sú na tej istej úrovni ako družstevné spoločnosti a že z tohto dôvodu je možné tvrdiť, že družstevné spoločnosti majú výhodu v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami.

| (173) | Pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, je vhodné pripomenúť, že táto nepriama daň má zaťažiť rozličné právne úkony, ako sú nákladné kapitálové prevody, osvedčovacie právne úkony alebo aj určité činnosti spojené so spoločnosťou (finančné úkony spoločnosti ako napríklad navýšenie kapitálu). Kapitálová spoločnosť je pri týchto rozličných úkonoch podrobená dani. Naopak, ako sa uvádza v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia, družstevné spoločnosti môžu pri tých istých zdaniteľných udalostiach využívať výnimku (vytvorenie, navýšenie kapitálu, poskytnutie alebo zrušenie pôžičky a pod. (33)). Družstevné spoločnosti sú teda v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami zvýhodnené. |
| --- | --- |

(173)

Pokiaľ ide o daň z kapitálových prevodov a osvedčovacích právnych úkonov, je vhodné pripomenúť, že táto nepriama daň má zaťažiť rozličné právne úkony, ako sú nákladné kapitálové prevody, osvedčovacie právne úkony alebo aj určité činnosti spojené so spoločnosťou (finančné úkony spoločnosti ako napríklad navýšenie kapitálu). Kapitálová spoločnosť je pri týchto rozličných úkonoch podrobená dani. Naopak, ako sa uvádza v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia, družstevné spoločnosti môžu pri tých istých zdaniteľných udalostiach využívať výnimku (vytvorenie, navýšenie kapitálu, poskytnutie alebo zrušenie pôžičky a pod. (33)). Družstevné spoločnosti sú teda v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami zvýhodnené.

| (174) | Daň z činnosti obchodných spoločností je zameraná na priame zdanenie každej podnikateľskej, odbornej alebo umeleckej hospodárskej činnosti vykonávanej fyzickými alebo právnickými osobami na území Španielska (34). Kapitálová spoločnosť s obratom vyšším ako jeden (1) milión EUR je podrobená tejto dani podľa hospodárskej činnosti, ktorú vykonáva. Ako sa uvádza v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia, družstevné spoločnosti čerpajú pri tejto dani bonifikáciu vo výške 95 % (35). V dôsledku toho sú teda družstevné spoločnosti zvýhodnené v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami, ktoré sú plne podrobené tejto dani. |
| --- | --- |

(174)

Daň z činnosti obchodných spoločností je zameraná na priame zdanenie každej podnikateľskej, odbornej alebo umeleckej hospodárskej činnosti vykonávanej fyzickými alebo právnickými osobami na území Španielska (34). Kapitálová spoločnosť s obratom vyšším ako jeden (1) milión EUR je podrobená tejto dani podľa hospodárskej činnosti, ktorú vykonáva. Ako sa uvádza v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia, družstevné spoločnosti čerpajú pri tejto dani bonifikáciu vo výške 95 % (35). V dôsledku toho sú teda družstevné spoločnosti zvýhodnené v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami, ktoré sú plne podrobené tejto dani.

| (175) | Nakoniec, pokiaľ ide o daň z nehnuteľnosti, je vhodné pripomenúť, že ide o miestnu daň zameranú na zaťaženie užívania vlastníckeho práva a iných vecných práv spojených s nehnuteľnosťou. Kapitálové spoločnosti sú plne podrobené tejto dani na rozdiel od družstiev, ako sa to uvádza v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia. Tie využívajú bonifikáciu 95 % z tejto dane zodpovedajúcej majetku poľnohospodárskych družstiev vidieckej povahy a spoločného využívania pôdy (36). V dôsledku toho sú teda pre oblasti mimo mestských oblastí družstevné spoločnosti zvýhodnené v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami, ktoré sú plne podrobené tejto dani. |
| --- | --- |

(175)

Nakoniec, pokiaľ ide o daň z nehnuteľnosti, je vhodné pripomenúť, že ide o miestnu daň zameranú na zaťaženie užívania vlastníckeho práva a iných vecných práv spojených s nehnuteľnosťou. Kapitálové spoločnosti sú plne podrobené tejto dani na rozdiel od družstiev, ako sa to uvádza v odôvodnení 20 tohto rozhodnutia. Tie využívajú bonifikáciu 95 % z tejto dane zodpovedajúcej majetku poľnohospodárskych družstiev vidieckej povahy a spoločného využívania pôdy (36). V dôsledku toho sú teda pre oblasti mimo mestských oblastí družstevné spoločnosti zvýhodnené v porovnaní s kapitálovými spoločnosťami, ktoré sú plne podrobené tejto dani.

| (176) | Komisia tvrdí, že kapitálové spoločnosti sú presne na tej istej úrovni a nachádzajú sa v podobnej situácii ako družstevné spoločnosti, a preto je možné tvrdiť, že sú im tieto výhody odopierané (37) a teda, že tieto výhody sú skutočne selektívne, pretože sú zamerané výlučne na družstevné spoločnosti. |
| --- | --- |

(176)

Komisia tvrdí, že kapitálové spoločnosti sú presne na tej istej úrovni a nachádzajú sa v podobnej situácii ako družstevné spoločnosti, a preto je možné tvrdiť, že sú im tieto výhody odopierané (37) a teda, že tieto výhody sú skutočne selektívne, pretože sú zamerané výlučne na družstevné spoločnosti.

| (177) | Komisia tvrdí, že opatrenia článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 udeľujú poľnohospodárskym družstvám selektívnu výhodu (38). |
| --- | --- |

(177)

Komisia tvrdí, že opatrenia článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 udeľujú poľnohospodárskym družstvám selektívnu výhodu (38).

1.4.2.   Sú tieto opatrenia odôvodnené povahou a štruktúrou systému?

| (178) | Ďalej je potrebné zistiť, či sporné daňové opatrenia možno odôvodniť povahou alebo štruktúrou daňového systému, pričom preukázanie tejto skutočnosti prináleží dotknutému členskému štátu. Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného daňového systému možno odôvodniť všeobecnou povahou a štruktúrou daňového systému vtedy, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (39). |
| --- | --- |

(178)

Ďalej je potrebné zistiť, či sporné daňové opatrenia možno odôvodniť povahou alebo štruktúrou daňového systému, pričom preukázanie tejto skutočnosti prináleží dotknutému členskému štátu. Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného daňového systému možno odôvodniť všeobecnou povahou a štruktúrou daňového systému vtedy, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (39).

| (179) | Odôvodnenie vyplývajúce z povahy alebo štruktúry predmetného daňového systému predstavuje výnimku zo zásady zákazu štátnej pomoci a preto sa musí posudzovať striktne (40). Preukázanie, že táto sporná výnimka je odôvodnená povahou a štruktúrou daňového systému, a teda nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, prináleží členskému štátu. V tejto súvislosti je potrebné rozlišovať na jednej strane medzi cieľmi, ktoré sú ustanovené pre osobitný daňový režim a nie sú vlastné tomuto režimu, a na druhej strane mechanizmami vlastnými samotnému daňovému systému, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu týchto cieľov (41). |
| --- | --- |

(179)

Odôvodnenie vyplývajúce z povahy alebo štruktúry predmetného daňového systému predstavuje výnimku zo zásady zákazu štátnej pomoci a preto sa musí posudzovať striktne (40). Preukázanie, že táto sporná výnimka je odôvodnená povahou a štruktúrou daňového systému, a teda nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ, prináleží členskému štátu. V tejto súvislosti je potrebné rozlišovať na jednej strane medzi cieľmi, ktoré sú ustanovené pre osobitný daňový režim a nie sú vlastné tomuto režimu, a na druhej strane mechanizmami vlastnými samotnému daňovému systému, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu týchto cieľov (41).

| (180) | V predmetnom prípade Zväz poľnohospodárskych družstiev Španielska tvrdí, že opatrenia kráľovského výnosu č. 10/2000 týkajúce sa najmä vplyvu na daň zo zisku spoločností sú určené na vyrovnanie dvojitého zdanenia prebytkov podľa dane zo zisku spoločností a dane z príjmov fyzických osôb. Komisia na základe predložených argumentov nedokáže posúdiť správnosť tohto tvrdenia. Tvrdí však, že Španielsko toto tvrdenie nepredložilo, aby preukázalo, že opatrenie vychádza priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému. Španielsko sa domnieva, že cieľom je umožniť družstvu uskutočňovať túto činnosť bez toho, aby muselo zriadiť iný subjekt, pričom daňová povinnosť pre daň zo zisku spoločností je rovnaká v oboch situáciách, aby príjmy získané z dodávky nafty B tretím stranám podliehali všeobecnému režimu dane zo zisku spoločností. Cieľom týchto dvoch opatrení je umožniť poľnohospodárskym a chovným podnikom pokračovať v činnosti a zachovať potrebnú úroveň konkurencieschopnosti, aby mohli čeliť hospodárskym ťažkostiam v dôsledku neúmerného zvýšenia cien nafty a znehodnotenia eura voči doláru (42). Pokiaľ ide o ostatné dane, Španielsko tvrdí, že daňové výhody predchádzajú kráľovskému výnosu č. 10/2000, pričom po nadobudnutí účinnosti tohto výnosu družstvá tieto výhody strácajú. |
| --- | --- |

(180)

V predmetnom prípade Zväz poľnohospodárskych družstiev Španielska tvrdí, že opatrenia kráľovského výnosu č. 10/2000 týkajúce sa najmä vplyvu na daň zo zisku spoločností sú určené na vyrovnanie dvojitého zdanenia prebytkov podľa dane zo zisku spoločností a dane z príjmov fyzických osôb. Komisia na základe predložených argumentov nedokáže posúdiť správnosť tohto tvrdenia. Tvrdí však, že Španielsko toto tvrdenie nepredložilo, aby preukázalo, že opatrenie vychádza priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému. Španielsko sa domnieva, že cieľom je umožniť družstvu uskutočňovať túto činnosť bez toho, aby muselo zriadiť iný subjekt, pričom daňová povinnosť pre daň zo zisku spoločností je rovnaká v oboch situáciách, aby príjmy získané z dodávky nafty B tretím stranám podliehali všeobecnému režimu dane zo zisku spoločností. Cieľom týchto dvoch opatrení je umožniť poľnohospodárskym a chovným podnikom pokračovať v činnosti a zachovať potrebnú úroveň konkurencieschopnosti, aby mohli čeliť hospodárskym ťažkostiam v dôsledku neúmerného zvýšenia cien nafty a znehodnotenia eura voči doláru (42). Pokiaľ ide o ostatné dane, Španielsko tvrdí, že daňové výhody predchádzajú kráľovskému výnosu č. 10/2000, pričom po nadobudnutí účinnosti tohto výnosu družstvá tieto výhody strácajú.

| (181) | Komisia však tvrdí, že samotná skutočnosť, že by daňové výhody spojené s rozličnými daňami a vytvorené dvomi predmetnými opatreniami boli zostavené tak, aby došlo k zabezpečeniu nápravy týchto hospodárskych ťažkostí, nedovoľuje domnievať sa, že akékoľvek daňové výhody poskytnuté predmetnými španielskymi orgánmi sú odôvodnené povahou a štruktúrou vnútroštátneho daňového systému (43). |
| --- | --- |

(181)

Komisia však tvrdí, že samotná skutočnosť, že by daňové výhody spojené s rozličnými daňami a vytvorené dvomi predmetnými opatreniami boli zostavené tak, aby došlo k zabezpečeniu nápravy týchto hospodárskych ťažkostí, nedovoľuje domnievať sa, že akékoľvek daňové výhody poskytnuté predmetnými španielskymi orgánmi sú odôvodnené povahou a štruktúrou vnútroštátneho daňového systému (43).

| (182) | Komisia v dôsledku toho tvrdí, že pokiaľ ide o opatrenia článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000, kritérium „selektivity“ je splnené. |
| --- | --- |

(182)

Komisia v dôsledku toho tvrdí, že pokiaľ ide o opatrenia článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000, kritérium „selektivity“ je splnené.

1.5.   Závery k charakteru „pomoci“ v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (183) | Komisia na základe uvedených vysvetlení tvrdí, že opatrenia v prospech poľnohospodárskych družstiev podľa článku 1 kráľovského výnosu 10/2000, ktoré boli prijaté po zvýšení cien palív, predstavujú pre ne výhodu, ktorú však nemôžu využívať iné podniky a ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením uprednostnením určitých podnikov alebo produktov a je schopná ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi. Komisia preto vyvodzuje záver, že tieto opatrenia patria pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(183)

Komisia na základe uvedených vysvetlení tvrdí, že opatrenia v prospech poľnohospodárskych družstiev podľa článku 1 kráľovského výnosu 10/2000, ktoré boli prijaté po zvýšení cien palív, predstavujú pre ne výhodu, ktorú však nemôžu využívať iné podniky a ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením uprednostnením určitých podnikov alebo produktov a je schopná ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi. Komisia preto vyvodzuje záver, že tieto opatrenia patria pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (184) | Pokiaľ ide o novú alebo existujúcu povahu predmetnej pomoci, je vhodné pripomenúť, že tieto opatrenia prijaté v roku 2000 odkazujú priamo na výhody udeľované všeobecným daňovým režimom družstiev ustanoveným v zákone č. 20/1990. Tento zákon predstavoval daňové výhody, ktoré sa mali v zásade považovať za nové pomoci, pretože sa prijali po roku 1986, keď Španielsko vstúpilo do EHS. |
| --- | --- |

(184)

Pokiaľ ide o novú alebo existujúcu povahu predmetnej pomoci, je vhodné pripomenúť, že tieto opatrenia prijaté v roku 2000 odkazujú priamo na výhody udeľované všeobecným daňovým režimom družstiev ustanoveným v zákone č. 20/1990. Tento zákon predstavoval daňové výhody, ktoré sa mali v zásade považovať za nové pomoci, pretože sa prijali po roku 1986, keď Španielsko vstúpilo do EHS.

| (185) | Komisia si je vedomá, že daňové režimy družstiev v Európe sú vo všeobecnosti hlboko zakorenené a že niektoré nové ustanovenia len prevzali výhody, ktoré existovali už pred vstupom do EHS. |
| --- | --- |

(185)

Komisia si je vedomá, že daňové režimy družstiev v Európe sú vo všeobecnosti hlboko zakorenené a že niektoré nové ustanovenia len prevzali výhody, ktoré existovali už pred vstupom do EHS.

| (186) | V predmetnom prípade španielske orgány ani tretie zainteresované strany nezaslali Komisii žiadne informácie, ktoré by umožnili bezpochyby dokázať, že opatrenia prijaté zákonom č. 20/1990 a neskôr prevzaté výnosom z roku 2000 sú pokračovaním iných identických opatrení, ktoré existovali pred rokom 1986. |
| --- | --- |

(186)

V predmetnom prípade španielske orgány ani tretie zainteresované strany nezaslali Komisii žiadne informácie, ktoré by umožnili bezpochyby dokázať, že opatrenia prijaté zákonom č. 20/1990 a neskôr prevzaté výnosom z roku 2000 sú pokračovaním iných identických opatrení, ktoré existovali pred rokom 1986.

| (187) | Komisia preto usudzuje, že opatrenia zamerané osobitne na odvetvie palív sú nové pomoci, ktoré sa mali pred ich vykonaním oznámiť Komisii. |
| --- | --- |

(187)

Komisia preto usudzuje, že opatrenia zamerané osobitne na odvetvie palív sú nové pomoci, ktoré sa mali pred ich vykonaním oznámiť Komisii.

2.   Protiprávnosť pomoci

| (188) | Komisia musí zdôrazniť, že španielske orgány udelili predmetné pomoci, pričom porušili ustanovenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ. V článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podmienkach uplatnenia článku 93 Zmluvy o ES (44) sa protiprávna pomoc definuje ako nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ (bývalý článok 93 Zmluvy o ES). Jej poskytnutie bolo protiprávne v tom, že sa realizovala pred tým, ako sa Komisia vyjadrila o jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(188)

Komisia musí zdôrazniť, že španielske orgány udelili predmetné pomoci, pričom porušili ustanovenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ. V článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podmienkach uplatnenia článku 93 Zmluvy o ES (44) sa protiprávna pomoc definuje ako nová pomoc realizovaná v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ (bývalý článok 93 Zmluvy o ES). Jej poskytnutie bolo protiprávne v tom, že sa realizovala pred tým, ako sa Komisia vyjadrila o jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (189) | Keďže tieto opatrenia realizované Španielskom obsahujú prvky štátnej pomoci, vyplýva z toho, že ide o protiprávnu pomoc v zmysle ZFEÚ. |
| --- | --- |

(189)

Keďže tieto opatrenia realizované Španielskom obsahujú prvky štátnej pomoci, vyplýva z toho, že ide o protiprávnu pomoc v zmysle ZFEÚ.

| (190) | Podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel vzťahujúcich sa na hodnotenie protiprávnej štátnej pomoci (45) musí byť každá protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 vyhodnotená v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď je pomoc priznaná. |
| --- | --- |

(190)

Podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel vzťahujúcich sa na hodnotenie protiprávnej štátnej pomoci (45) musí byť každá protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 vyhodnotená v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď je pomoc priznaná.

3.   Skúmanie zlučiteľnosti pomoci

| (191) | V článku 107 ZFEÚ existujú výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci so ZFEÚ. V tomto prípade ide o preskúmanie opatrení kráľovského výnosu č. 10/2000. |
| --- | --- |

(191)

V článku 107 ZFEÚ existujú výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci so ZFEÚ. V tomto prípade ide o preskúmanie opatrení kráľovského výnosu č. 10/2000.

| (192) | V článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ sa ustanovuje, že s vnútorným trhom je zlučiteľná pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami. Španielsko zdôvodnilo túto pomoc tvrdením, že bola určená na náhradu škody spôsobenej mimoriadnou udalosťou. |
| --- | --- |

(192)

V článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ sa ustanovuje, že s vnútorným trhom je zlučiteľná pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami. Španielsko zdôvodnilo túto pomoc tvrdením, že bola určená na náhradu škody spôsobenej mimoriadnou udalosťou.

| (193) | Podľa Španielska, neúmerné zvýšenie cien nafty spôsobilo narušenie verejného poriadku, štrajky a narušenia dodávok energetických výrobkov a potravín a ťažkosti voľného tranzitu tovaru cez územie Spoločenstva, čo by sa malo považovať za mimoriadnu udalosť v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(193)

Podľa Španielska, neúmerné zvýšenie cien nafty spôsobilo narušenie verejného poriadku, štrajky a narušenia dodávok energetických výrobkov a potravín a ťažkosti voľného tranzitu tovaru cez územie Spoločenstva, čo by sa malo považovať za mimoriadnu udalosť v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ.

| (194) | Pokiaľ ide o výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom, ktorá je ustanovená v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia tvrdí, že interpretácia pojmu „mimoriadna udalosť“, o ktorom je zmienka v článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ, sa musí zúžiť. Komisia doteraz považovala za mimoriadne udalosti vojny, vnútorné rozbroje a štrajky a s určitými výhradami a v závislosti od rozsahu závažné jadrové alebo priemyselné havárie a požiare, ktoré končia ťažkými stratami. Vzhľadom na zákonité ťažkosti s predvídaním takýchto udalostí Komisia určí zlučiteľnosť pomoci analyzovaním jednotlivých prípadov so zreteľom na predchádzajúcu skúsenosť v tejto oblasti. Táto úvaha vychádza z bodu V.B.2 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (46). |
| --- | --- |

(194)

Pokiaľ ide o výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom, ktorá je ustanovená v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia tvrdí, že interpretácia pojmu „mimoriadna udalosť“, o ktorom je zmienka v článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ, sa musí zúžiť. Komisia doteraz považovala za mimoriadne udalosti vojny, vnútorné rozbroje a štrajky a s určitými výhradami a v závislosti od rozsahu závažné jadrové alebo priemyselné havárie a požiare, ktoré končia ťažkými stratami. Vzhľadom na zákonité ťažkosti s predvídaním takýchto udalostí Komisia určí zlučiteľnosť pomoci analyzovaním jednotlivých prípadov so zreteľom na predchádzajúcu skúsenosť v tejto oblasti. Táto úvaha vychádza z bodu V.B.2 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (46).

| (195) | V tomto prípade je motívom poskytnutia pomoci zvýšenie cien palív a nie narušenie verejného poriadku, štrajky (47) a narušenia dodávok energetických výrobkov a potravín (48). Tieto udalosti neboli príčinou poskytnutia pomoci, ale dôsledok zvýšenia cien palív. |
| --- | --- |

(195)

V tomto prípade je motívom poskytnutia pomoci zvýšenie cien palív a nie narušenie verejného poriadku, štrajky (47) a narušenia dodávok energetických výrobkov a potravín (48). Tieto udalosti neboli príčinou poskytnutia pomoci, ale dôsledok zvýšenia cien palív.

| (196) | Komisia v každom prípade tvrdí, že zvýšenie cien palív nepredstavuje mimoriadnu udalosť a že v dôsledku toho sa na tieto pomoci nemôže uplatniť výnimka ustanovená v článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ ako pomoc určená na náhradu škody spôsobenej mimoriadnou udalosťou. Okrem toho je potrebné poznamenať, že Komisia sa vo svojom oznámení z 9. marca 2006 (49) týkajúcom sa odvetvia rybolovu vyjadrila, že nemôže akceptovať žiadnu pomoc, ktorá by umožnila verejnú intervenciu na vyváženie nepredvídaného zvýšenia cien palív, aby tak nespôsobila narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(196)

Komisia v každom prípade tvrdí, že zvýšenie cien palív nepredstavuje mimoriadnu udalosť a že v dôsledku toho sa na tieto pomoci nemôže uplatniť výnimka ustanovená v článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ ako pomoc určená na náhradu škody spôsobenej mimoriadnou udalosťou. Okrem toho je potrebné poznamenať, že Komisia sa vo svojom oznámení z 9. marca 2006 (49) týkajúcom sa odvetvia rybolovu vyjadrila, že nemôže akceptovať žiadnu pomoc, ktorá by umožnila verejnú intervenciu na vyváženie nepredvídaného zvýšenia cien palív, aby tak nespôsobila narušenie hospodárskej súťaže.

| (197) | Okrem iného Komisia tvrdí, že medzi škodou a mimoriadnou udalosťou nebolo žiadne priame spojenie, ako to vyžaduje judikatúra Súdneho dvora Európskej únie (50). |
| --- | --- |

(197)

Okrem iného Komisia tvrdí, že medzi škodou a mimoriadnou udalosťou nebolo žiadne priame spojenie, ako to vyžaduje judikatúra Súdneho dvora Európskej únie (50).

| (198) | Pokiaľ ide o výnimky uvedené v článku 107 ods. 3, musia sa striktne vykladať pri skúmaní akéhokoľvek programu pomoci s regionálnym alebo odvetvovým účelom alebo akéhokoľvek individuálneho prípadu uplatnenia všeobecných programov pomoci. Môžu byť priznané len v prípade, keď by Komisia mohla dokázať, že pomoc je nevyhnutná na realizáciu jedného z predmetných cieľov. Udeliť uvedené výnimky pomoci nezahŕňajúce takúto protihodnotu by znamenalo povoliť poškodzovanie obchodovania medzi členskými štátmi a bezdôvodné narušenie hospodárskej súťaže z pohľadu záujmu Spoločenstva, a teda korelatívne neoprávnené výhody prevádzkovateľom z niektorých členských štátov. |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o výnimky uvedené v článku 107 ods. 3, musia sa striktne vykladať pri skúmaní akéhokoľvek programu pomoci s regionálnym alebo odvetvovým účelom alebo akéhokoľvek individuálneho prípadu uplatnenia všeobecných programov pomoci. Môžu byť priznané len v prípade, keď by Komisia mohla dokázať, že pomoc je nevyhnutná na realizáciu jedného z predmetných cieľov. Udeliť uvedené výnimky pomoci nezahŕňajúce takúto protihodnotu by znamenalo povoliť poškodzovanie obchodovania medzi členskými štátmi a bezdôvodné narušenie hospodárskej súťaže z pohľadu záujmu Spoločenstva, a teda korelatívne neoprávnené výhody prevádzkovateľom z niektorých členských štátov.

| (199) | Komisia si myslí, že predmetná pomoc nie je určená na pomoc hospodárskemu rozvoju regiónu, v ktorom je životná úroveň nezvyčajne nízka alebo ktorý je postihnutý závažnou nezamestnanosťou v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Nie je určená ani na podporu realizácie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ani na odvrátenie vážneho narušenia hospodárstva členského štátu v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b). Pomoc nie je určená ani na podporu kultúry alebo na zachovanie dedičstva v zmysle článku 107 ods. 3 písm. d). |
| --- | --- |

(199)

Komisia si myslí, že predmetná pomoc nie je určená na pomoc hospodárskemu rozvoju regiónu, v ktorom je životná úroveň nezvyčajne nízka alebo ktorý je postihnutý závažnou nezamestnanosťou v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Nie je určená ani na podporu realizácie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ani na odvrátenie vážneho narušenia hospodárstva členského štátu v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b). Pomoc nie je určená ani na podporu kultúry alebo na zachovanie dedičstva v zmysle článku 107 ods. 3 písm. d).

| (200) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa však ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych reginov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu. Možnosť využitia výnimky stanovenej v uvedenom článku predpokladá, že pomoc prispeje k rozvoju predmetného sektora. |
| --- | --- |

(200)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa však ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych reginov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu. Možnosť využitia výnimky stanovenej v uvedenom článku predpokladá, že pomoc prispeje k rozvoju predmetného sektora.

| (201) | Pokiaľ ide o opatrenia upravené v článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000, tieto existujú od roku 2000. Na úrovni Spoločenstva nikdy neexistovali konkrétne usmernenia alebo pravidlá týkajúce sa poskytnutia štátnej pomoci v prospech poľnohospodárskych družstiev, ktoré sa v zásade chápu ako každý iný podnik (51). |
| --- | --- |

(201)

Pokiaľ ide o opatrenia upravené v článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000, tieto existujú od roku 2000. Na úrovni Spoločenstva nikdy neexistovali konkrétne usmernenia alebo pravidlá týkajúce sa poskytnutia štátnej pomoci v prospech poľnohospodárskych družstiev, ktoré sa v zásade chápu ako každý iný podnik (51).

| (202) | Je vhodné zdôrazniť právnu a hospodársku povahu poľnohospodárskych družstiev a súčasne európsky normatívny kontext týkajúci sa poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

(202)

Je vhodné zdôrazniť právnu a hospodársku povahu poľnohospodárskych družstiev a súčasne európsky normatívny kontext týkajúci sa poľnohospodárstva.

| (203) | Podľa Medzinárodného družstevného zväzu (Alliance Coopérative Internationale) je družstvo nezávislým združením osôb, ktoré sa dobrovoľne spojili s cieľom uspokojiť svoje spoločné ekonomické, sociálne a kultúrne potreby a očakávania prostredníctvom organizácie, ktorú spoločne vlastnia a demokraticky riadia (52). Družstvo charakterizuje niekoľko princípov, ktoré mu udeľujú vzájomný alebo družstevný charakter (53), ako je napríklad princíp „jeden člen, jeden hlas“ alebo princíp exkluzivity. Status družstiev charakterizuje takisto aj niekoľko obmedzení, najmä vo finančnom riadení a odmeňovaní členov. |
| --- | --- |

(203)

Podľa Medzinárodného družstevného zväzu (Alliance Coopérative Internationale) je družstvo nezávislým združením osôb, ktoré sa dobrovoľne spojili s cieľom uspokojiť svoje spoločné ekonomické, sociálne a kultúrne potreby a očakávania prostredníctvom organizácie, ktorú spoločne vlastnia a demokraticky riadia (52). Družstvo charakterizuje niekoľko princípov, ktoré mu udeľujú vzájomný alebo družstevný charakter (53), ako je napríklad princíp „jeden člen, jeden hlas“ alebo princíp exkluzivity. Status družstiev charakterizuje takisto aj niekoľko obmedzení, najmä vo finančnom riadení a odmeňovaní členov.

| (204) | V bode 3.2.6. oznámenia Komisie o podpore družstiev v Európe sa uvádza, že niektoré členské štáty odhadujú, že zákonité obmedzenia vyplývajúce z osobitnej povahy kapitálu družstva môžu vyžadovať osobitné daňové zaobchádzanie. Bolo by však vhodné dodržiavať zásadu, podľa ktorej ochrany alebo výhody udeľované osobitnému typu subjektu musia byť úmerné právnym obmedzeniam, spoločenskej pridanej hodnote a zákonitým obmedzeniam tejto formy a nemali by viesť k nekalej hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(204)

V bode 3.2.6. oznámenia Komisie o podpore družstiev v Európe sa uvádza, že niektoré členské štáty odhadujú, že zákonité obmedzenia vyplývajúce z osobitnej povahy kapitálu družstva môžu vyžadovať osobitné daňové zaobchádzanie. Bolo by však vhodné dodržiavať zásadu, podľa ktorej ochrany alebo výhody udeľované osobitnému typu subjektu musia byť úmerné právnym obmedzeniam, spoločenskej pridanej hodnote a zákonitým obmedzeniam tejto formy a nemali by viesť k nekalej hospodárskej súťaži.

| (205) | Ako už Komisia uviedla, v článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych regiónov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu. |
| --- | --- |

(205)

Ako už Komisia uviedla, v článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych regiónov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu.

| (206) | Okrem toho Komisia tvrdí, že analýza zlučiteľnosti v rámci článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ je založená na hľadaní rovnováhy medzi prijímaním pomoci, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, a narušeniami hospodárskej súťaže a obchodovania. Komisia teda musí najskôr analyzovať, či je pomoc zameraná na situácie, pri ktorých trh nedosahuje účinné hospodárske výsledky, alebo je zameraná na iné sociálne ciele alebo ciele rovnosti. Následne musí stanoviť, či pomoc predstavuje vhodné opatrenie na nápravu trhového nedostatku. Nakoniec, Komisia musí stanoviť, či je pomoc úmerná vo vzťahu k plneniu navrhovaného cieľa. |
| --- | --- |

(206)

Okrem toho Komisia tvrdí, že analýza zlučiteľnosti v rámci článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ je založená na hľadaní rovnováhy medzi prijímaním pomoci, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, a narušeniami hospodárskej súťaže a obchodovania. Komisia teda musí najskôr analyzovať, či je pomoc zameraná na situácie, pri ktorých trh nedosahuje účinné hospodárske výsledky, alebo je zameraná na iné sociálne ciele alebo ciele rovnosti. Následne musí stanoviť, či pomoc predstavuje vhodné opatrenie na nápravu trhového nedostatku. Nakoniec, Komisia musí stanoviť, či je pomoc úmerná vo vzťahu k plneniu navrhovaného cieľa.

| (207) | Pokiaľ ide o odvetvie poľnohospodárstva, zásada týkajúca sa hospodárskeho rozvoja, ktorá sa nachádza v článku 42 ZFEÚ, predpokladá, že ustanovenia kapitoly týkajúcej sa pravidiel hospodárskej súťaže sa vzťahujú na produkciu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi len v rozsahu určenom Radou s prihliadnutím na ciele uvedené v článku 39 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(207)

Pokiaľ ide o odvetvie poľnohospodárstva, zásada týkajúca sa hospodárskeho rozvoja, ktorá sa nachádza v článku 42 ZFEÚ, predpokladá, že ustanovenia kapitoly týkajúcej sa pravidiel hospodárskej súťaže sa vzťahujú na produkciu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi len v rozsahu určenom Radou s prihliadnutím na ciele uvedené v článku 39 ZFEÚ.

| (208) | V článku 39 ZFEÚ sa stanovuje, že cieľom spoločnej poľnohospodárskej politiky je, okrem iného, zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva podporovaním technického pokroku a zabezpečovaním racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov a zabezpečiť týmto spôsobom primeranú životnú úroveň poľnohospodárov. Ďalej upresňuje, že pri príprave spoločnej poľnohospodárskej politiky treba prihliadať na zvláštnu povahu poľnohospodárskej činnosti vyplývajúcu zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami, na nevyhnutnosť postupného vykonávania príslušných zmien a na skutočnosť, že poľnohospodárstvo predstavuje v členských štátoch odvetvie úzko späté s celým hospodárstvom. |
| --- | --- |

(208)

V článku 39 ZFEÚ sa stanovuje, že cieľom spoločnej poľnohospodárskej politiky je, okrem iného, zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva podporovaním technického pokroku a zabezpečovaním racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov a zabezpečiť týmto spôsobom primeranú životnú úroveň poľnohospodárov. Ďalej upresňuje, že pri príprave spoločnej poľnohospodárskej politiky treba prihliadať na zvláštnu povahu poľnohospodárskej činnosti vyplývajúcu zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami, na nevyhnutnosť postupného vykonávania príslušných zmien a na skutočnosť, že poľnohospodárstvo predstavuje v členských štátoch odvetvie úzko späté s celým hospodárstvom.

| (209) | Z týchto článkov vyplýva, že politika hospodárskej súťaže musí zohľadňovať tieto ciele ZFEÚ. Tieto ciele veľmi silného sociálneho a hospodárskeho charakteru zaručujú z väčšej časti poľnohospodárske družstvá, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v hospodárstve vo všeobecnosti a osobitne vo vidieckych oblastiach pri vytváraní zamestnanosti a rozvíjaní hospodárskej štruktúry regiónov, v ktorých sídlia (54). |
| --- | --- |

(209)

Z týchto článkov vyplýva, že politika hospodárskej súťaže musí zohľadňovať tieto ciele ZFEÚ. Tieto ciele veľmi silného sociálneho a hospodárskeho charakteru zaručujú z väčšej časti poľnohospodárske družstvá, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v hospodárstve vo všeobecnosti a osobitne vo vidieckych oblastiach pri vytváraní zamestnanosti a rozvíjaní hospodárskej štruktúry regiónov, v ktorých sídlia (54).

| (210) | Komisia priznáva, že poľnohospodárske družstvá plnia ciele uvedené v článku 39 ZFEÚ a teda že uľahčujú rozvoj poľnohospodárskej činnosti. Okrem toho, keďže poľnohospodárstvo predstavuje v členských štátoch odvetvie úzko späté s celým hospodárstvom, ako sa to zdôrazňuje v článku 39 ods. 2 písm. c) ZFEÚ, je potrebné poznamenať, že poľnohospodárske družstvá uľahčujú rozvoj hospodárskych regiónov, v ktorých sídlia, a že ich činnosti a kontinuita teda vyplývajú zo spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(210)

Komisia priznáva, že poľnohospodárske družstvá plnia ciele uvedené v článku 39 ZFEÚ a teda že uľahčujú rozvoj poľnohospodárskej činnosti. Okrem toho, keďže poľnohospodárstvo predstavuje v členských štátoch odvetvie úzko späté s celým hospodárstvom, ako sa to zdôrazňuje v článku 39 ods. 2 písm. c) ZFEÚ, je potrebné poznamenať, že poľnohospodárske družstvá uľahčujú rozvoj hospodárskych regiónov, v ktorých sídlia, a že ich činnosti a kontinuita teda vyplývajú zo spoločného záujmu.

| (211) | Aby sa ale pomoc určená na uľahčenie rozvoja niektorých hospodárskych činností alebo niektorých hospodárskych oblastí mohla pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, nesmie narúšať podmienky obchodovania do tej miery, že by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(211)

Aby sa ale pomoc určená na uľahčenie rozvoja niektorých hospodárskych činností alebo niektorých hospodárskych oblastí mohla pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, nesmie narúšať podmienky obchodovania do tej miery, že by bola v rozpore so spoločným záujmom.

| (212) | Spoločný záujem je priamo spojený s proporcionálnosťou opatrení vo vzťahu k cieľu, ako je to uvedené v bode 33 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov. |
| --- | --- |

(212)

Spoločný záujem je priamo spojený s proporcionálnosťou opatrení vo vzťahu k cieľu, ako je to uvedené v bode 33 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov.

| (213) | V predmetnom prípade sa prvok proporcionality vo vzťahu k ustanovenému cieľu musí hľadať v charakteristikách vlastných družstvám, ktoré definujú ich osobitosť a prispôsobujú ich osobitnú povahu, to znamená vo vzájomných zásadách, ako aj v účinku, ktorý môžu mať na hospodársku súťaž, najmä pre veľkosť družstiev. |
| --- | --- |

(213)

V predmetnom prípade sa prvok proporcionality vo vzťahu k ustanovenému cieľu musí hľadať v charakteristikách vlastných družstvám, ktoré definujú ich osobitosť a prispôsobujú ich osobitnú povahu, to znamená vo vzájomných zásadách, ako aj v účinku, ktorý môžu mať na hospodársku súťaž, najmä pre veľkosť družstiev.

| (214) | Každá prípadná výnimka v prospech poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide politiku štátnej pomoci, musí podporovať činnosti a opatrenia priamo spojené so zásadami vzájomnosti. Okrem toho by sa mala vymedziť na podniknuté činnosti medzi družstvom a jeho členmi, to znamená tam, kde majú zásady vzájomnosti najväčší zmysel. Pri nedostupnosti týchto podmienok by mali mať na hospodársku súťaž obmedzený vplyv. |
| --- | --- |

(214)

Každá prípadná výnimka v prospech poľnohospodárskych družstiev, pokiaľ ide politiku štátnej pomoci, musí podporovať činnosti a opatrenia priamo spojené so zásadami vzájomnosti. Okrem toho by sa mala vymedziť na podniknuté činnosti medzi družstvom a jeho členmi, to znamená tam, kde majú zásady vzájomnosti najväčší zmysel. Pri nedostupnosti týchto podmienok by mali mať na hospodársku súťaž obmedzený vplyv.

| (215) | Pomoc ustanovená v článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 predpokladá výnimočné zachovanie statusu osobitne chráneného družstva v prospech poľnohospodárskych družstiev, aj keď zvýšia objem činností dodávky nafty B tretím nečlenským stranám nad 50 % a oslobodenie od zriadenia subjektu so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúceho všeobecnému daňovému režimu v prípade distribúcie nafty B nečlenským stranám. Táto pomoc sa teda odlišuje od charakteristík osobitne chránených družstiev, ako ich definujú španielske orgány. |
| --- | --- |

(215)

Pomoc ustanovená v článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 predpokladá výnimočné zachovanie statusu osobitne chráneného družstva v prospech poľnohospodárskych družstiev, aj keď zvýšia objem činností dodávky nafty B tretím nečlenským stranám nad 50 % a oslobodenie od zriadenia subjektu so samostatnou právnou subjektivitou podliehajúceho všeobecnému daňovému režimu v prípade distribúcie nafty B nečlenským stranám. Táto pomoc sa teda odlišuje od charakteristík osobitne chránených družstiev, ako ich definujú španielske orgány.

| (216) | Ide teda o opatrenia, ktoré sa týkajú výlučne mimodružstevných transakcií zameraných na činnosti nepriamo spojené s princípmi vzájomnosti a neobmedzujúce sa na činnosti uskutočnené medzi družstvom a jeho členmi. Na základe týchto zvážení Komisia teda nedokáže stanoviť, či je pomoc zameraná na situácie, pri ktorých trh nedosahuje účinné hospodárske výsledky alebo je zameraná na iné sociálne ciele alebo ciele rovnosti. |
| --- | --- |

(216)

Ide teda o opatrenia, ktoré sa týkajú výlučne mimodružstevných transakcií zameraných na činnosti nepriamo spojené s princípmi vzájomnosti a neobmedzujúce sa na činnosti uskutočnené medzi družstvom a jeho členmi. Na základe týchto zvážení Komisia teda nedokáže stanoviť, či je pomoc zameraná na situácie, pri ktorých trh nedosahuje účinné hospodárske výsledky alebo je zameraná na iné sociálne ciele alebo ciele rovnosti.

| (217) | Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa týkajú výlučne mimodružstevných transakcií zameraných na činnosti nepriamo spojené s princípmi vzájomnosti a neobmedzujúce sa na činnosti uskutočnené medzi družstvom a jeho členmi, Komisia tvrdí, že táto pomoc nezodpovedá kritériám zlučiteľnosti, ktoré boli vysvetlené vyššie. |
| --- | --- |

(217)

Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa týkajú výlučne mimodružstevných transakcií zameraných na činnosti nepriamo spojené s princípmi vzájomnosti a neobmedzujúce sa na činnosti uskutočnené medzi družstvom a jeho členmi, Komisia tvrdí, že táto pomoc nezodpovedá kritériám zlučiteľnosti, ktoré boli vysvetlené vyššie.

| (218) | Toto rozhodnutie sa týka dvoch analyzovaných schém pomoci a vykoná sa okamžite, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie vrátenia individuálnej pomoci poskytnutej v rámci týchto schém. Komisia okrem iného vyhlasuje, že rozhodnutie týkajúce sa schém pomoci nepredpokladá možnosť, že by sa individuálna pomoc odôvodňovala ako zlučiteľná, celkovo alebo čiastočne, so spoločným trhom z dôvodov vlastných pre tento predmetný prípad (napríklad pre skutočnosť, že individuálne poskytovanie pomoci vyplýva z pravidiel de minimis alebo z kontextu budúceho rozhodnutia Komisie, alebo podľa nariadenia o oslobodení). |
| --- | --- |

(218)

Toto rozhodnutie sa týka dvoch analyzovaných schém pomoci a vykoná sa okamžite, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie vrátenia individuálnej pomoci poskytnutej v rámci týchto schém. Komisia okrem iného vyhlasuje, že rozhodnutie týkajúce sa schém pomoci nepredpokladá možnosť, že by sa individuálna pomoc odôvodňovala ako zlučiteľná, celkovo alebo čiastočne, so spoločným trhom z dôvodov vlastných pre tento predmetný prípad (napríklad pre skutočnosť, že individuálne poskytovanie pomoci vyplýva z pravidiel de minimis alebo z kontextu budúceho rozhodnutia Komisie, alebo podľa nariadenia o oslobodení).

4.   Záver na základe existujúcich ustanovení

| (219) | Štátna pomoc v prospech poľnohospodárskych družstiev vo forme daňových výhod sa musí v zásade považovať za príspevok na prevádzku zakázaný v zmysle bodu 32 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov a zakázaný pravidlami Spoločenstva. |
| --- | --- |

(219)

Štátna pomoc v prospech poľnohospodárskych družstiev vo forme daňových výhod sa musí v zásade považovať za príspevok na prevádzku zakázaný v zmysle bodu 32 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov a zakázaný pravidlami Spoločenstva.

| (220) | Pojem príspevok na prevádzku sa už v odvetví poľnohospodárstva uplatňoval v praxi Komisie pred rokom 2000 a znovu sa uviedol bodom 3.5 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva (55) a potom v bode 15 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013. Podľa týchto pravidiel sa za zlučiteľné s vnútorným trhom môže považovať každé opatrenie pomoci, ktoré má určitý podnecujúci prvok alebo vyžaduje kompenzáciu príjemcu. |
| --- | --- |

(220)

Pojem príspevok na prevádzku sa už v odvetví poľnohospodárstva uplatňoval v praxi Komisie pred rokom 2000 a znovu sa uviedol bodom 3.5 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva (55) a potom v bode 15 Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013. Podľa týchto pravidiel sa za zlučiteľné s vnútorným trhom môže považovať každé opatrenie pomoci, ktoré má určitý podnecujúci prvok alebo vyžaduje kompenzáciu príjemcu.

| (221) | Pomoc v predmetnom prípade spočíva v znížení zaťaženia bez akéhokoľvek stimulačného prvku a bez akejkoľvek protihodnoty príjemcov, ktorého zlučiteľnosť s pravidlami hospodárskej súťaže nebola preukázaná. Z toho vyplýva, že výnimka zo zásady zakázania pomoci uvedenej v článku 107 ods. 3 písm. c) neplatí a ide o pomoc nezlučiteľnú so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(221)

Pomoc v predmetnom prípade spočíva v znížení zaťaženia bez akéhokoľvek stimulačného prvku a bez akejkoľvek protihodnoty príjemcov, ktorého zlučiteľnosť s pravidlami hospodárskej súťaže nebola preukázaná. Z toho vyplýva, že výnimka zo zásady zakázania pomoci uvedenej v článku 107 ods. 3 písm. c) neplatí a ide o pomoc nezlučiteľnú so ZFEÚ.

VIII.   SPÄTNÉ VYMÁHANIE

| (222) | Štátna pomoc v prospech poľnohospodárskych družstiev vykonávaná v Španielsku prostredníctvom článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 nemôže využívať výnimku zo zásady zákazu poskytovania pomoci ustanovenej v článku 107 ods. 3 písm. c), keďže ide o štátnu pomoc nezlučiteľnú so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(222)

Štátna pomoc v prospech poľnohospodárskych družstiev vykonávaná v Španielsku prostredníctvom článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 nemôže využívať výnimku zo zásady zákazu poskytovania pomoci ustanovenej v článku 107 ods. 3 písm. c), keďže ide o štátnu pomoc nezlučiteľnú so ZFEÚ.

| (223) | V prípade nezlučiteľnosti protiprávnej pomoci s vnútorným trhom sa v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 ustanovuje, že Komisia rozhodne, že príslušný členský štát musí prijať všetky opatrenia nevyhnutné na spätné získanie pomoci od jej príjemcu. Toto vrátenie je nevyhnutné s cieľom obnoviť predchádzajúci stav zrušením všetkých finančných výhod, ktoré príjemca priznanej pomoci mohol neoprávnene získať od dátumu priznania tejto pomoci. |
| --- | --- |

(223)

V prípade nezlučiteľnosti protiprávnej pomoci s vnútorným trhom sa v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 ustanovuje, že Komisia rozhodne, že príslušný členský štát musí prijať všetky opatrenia nevyhnutné na spätné získanie pomoci od jej príjemcu. Toto vrátenie je nevyhnutné s cieľom obnoviť predchádzajúci stav zrušením všetkých finančných výhod, ktoré príjemca priznanej pomoci mohol neoprávnene získať od dátumu priznania tejto pomoci.

| (224) | V článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa však uvádza, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva.“ Je vhodné preskúmať, či sa v predmetnom prípade môže uplatniť všeobecná zásada práva Spoločenstva, ako napríklad zásada legitímnej dôvery, aby sa mohlo vylúčiť vrátenie neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci zo strany príjemcov. Podľa ustálenej judikatúry je cieľom zásady ochrany legitímnej dôvery zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich výhradne z práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

(224)

V článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa však uvádza, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva.“ Je vhodné preskúmať, či sa v predmetnom prípade môže uplatniť všeobecná zásada práva Spoločenstva, ako napríklad zásada legitímnej dôvery, aby sa mohlo vylúčiť vrátenie neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci zo strany príjemcov. Podľa ustálenej judikatúry je cieľom zásady ochrany legitímnej dôvery zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich výhradne z práva Spoločenstva.

| (225) | Podľa judikatúry Súdneho dvora sa však proti právnej úprave Spoločenstva v rámci dodržiavania legitímnej dôvery môže namietať iba vtedy, keď samotná Únia predbežne vytvorila situáciu na vznik legitímnej dôvery (56). Súdny dvor opakovane rozhodol, že právo uplatňovať zásadu ochrany legitímnej dôvery sa rozširuje na každú osobu podliehajúcu súdnej právomoci, u ktorej vzbudila inštitúcia Spoločenstva podložené nádeje. Okrem toho sa nikto nemôže odvolávať na porušenie tejto zásady v prípade nedostatku presných ubezpečení, ktoré mu sama poskytla (57). Právo uplatňovať zásadu ochrany legitímnej dôvery sa takisto rozširuje na každú osobu podliehajúcu súdnej právomoci, u ktorej vzbudila inštitúcia Spoločenstva podložené nádeje na základe presných ubezpečení, ktoré jej poskytla. |
| --- | --- |

(225)

Podľa judikatúry Súdneho dvora sa však proti právnej úprave Spoločenstva v rámci dodržiavania legitímnej dôvery môže namietať iba vtedy, keď samotná Únia predbežne vytvorila situáciu na vznik legitímnej dôvery (56). Súdny dvor opakovane rozhodol, že právo uplatňovať zásadu ochrany legitímnej dôvery sa rozširuje na každú osobu podliehajúcu súdnej právomoci, u ktorej vzbudila inštitúcia Spoločenstva podložené nádeje. Okrem toho sa nikto nemôže odvolávať na porušenie tejto zásady v prípade nedostatku presných ubezpečení, ktoré mu sama poskytla (57). Právo uplatňovať zásadu ochrany legitímnej dôvery sa takisto rozširuje na každú osobu podliehajúcu súdnej právomoci, u ktorej vzbudila inštitúcia Spoločenstva podložené nádeje na základe presných ubezpečení, ktoré jej poskytla.

| (226) | V predmetnom prípade sa o žiadnom prvku neuvažuje tak, že by príjemcom spornej pomoci poskytol presné ubezpečenie o tom, že by bola oprávnená. V prvom rade je vhodné spresniť, že táto pomoc sa vykonala bez toho, aby sa čakalo na predmetné rozhodnutie Komisie v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Súdny dvor (58) ďalej uvádza, že „vzhľadom na imperatívny charakter kontroly štátnej pomoci vykonávanej Komisiou na základe článku 93 Zmluvy [teraz článok 108 ZFEÚ], podniky, ktoré sú príjemcami pomoci, môžu mať v zásade legitímnu dôveru v zákonnosť pomoci len vtedy, ak je poskytnutá v súlade s postupom stanoveným uvedeným článkom a hospodársky subjekt konajúci s náležitou starostlivosťou musí byť spravidla schopný uistiť sa, že tento postup bol zachovaný“. V tomto zmysle Súdny dvor takisto upresňuje, že „členský štát, ktorého orgány udelili pomoc a porušili tak procesné pravidlá ustanovené v článku 88 ES [teraz článok 108 ZFEÚ], sa nemôže odvolávať na legitímnu dôveru príjemcov, aby sa vyhol povinnosti prijať nevyhnutné opatrenia vzhľadom na rozhodnutie Komisie, ktoré mu predpisuje spätné vrátenie tejto pomoci. Pripustenie takejto možnosti by totiž viedlo k tomu, že by ustanovenia článkov 87 ES a 88 ES (teraz články 107 a 108 ZFEÚ) stratili akýkoľvek potrebný účinok, keďže vnútroštátne orgány by sa mohli opierať o vlastné protiprávne správanie, aby tak zlyhala účinnosť rozhodnutí prijatých Komisiou na základe ustanovení Zmluvy (59).“ |
| --- | --- |

(226)

V predmetnom prípade sa o žiadnom prvku neuvažuje tak, že by príjemcom spornej pomoci poskytol presné ubezpečenie o tom, že by bola oprávnená. V prvom rade je vhodné spresniť, že táto pomoc sa vykonala bez toho, aby sa čakalo na predmetné rozhodnutie Komisie v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Súdny dvor (58) ďalej uvádza, že „vzhľadom na imperatívny charakter kontroly štátnej pomoci vykonávanej Komisiou na základe článku 93 Zmluvy [teraz článok 108 ZFEÚ], podniky, ktoré sú príjemcami pomoci, môžu mať v zásade legitímnu dôveru v zákonnosť pomoci len vtedy, ak je poskytnutá v súlade s postupom stanoveným uvedeným článkom a hospodársky subjekt konajúci s náležitou starostlivosťou musí byť spravidla schopný uistiť sa, že tento postup bol zachovaný“. V tomto zmysle Súdny dvor takisto upresňuje, že „členský štát, ktorého orgány udelili pomoc a porušili tak procesné pravidlá ustanovené v článku 88 ES [teraz článok 108 ZFEÚ], sa nemôže odvolávať na legitímnu dôveru príjemcov, aby sa vyhol povinnosti prijať nevyhnutné opatrenia vzhľadom na rozhodnutie Komisie, ktoré mu predpisuje spätné vrátenie tejto pomoci. Pripustenie takejto možnosti by totiž viedlo k tomu, že by ustanovenia článkov 87 ES a 88 ES (teraz články 107 a 108 ZFEÚ) stratili akýkoľvek potrebný účinok, keďže vnútroštátne orgány by sa mohli opierať o vlastné protiprávne správanie, aby tak zlyhala účinnosť rozhodnutí prijatých Komisiou na základe ustanovení Zmluvy (59).“

| (227) | Ďalej skutočnosť, že Komisia prijala rozhodnutie, v ktorom spresnila, že sporná pomoc neprestavuje štátnu pomoc (60), voči ktorému sa môže podať odvolanie a teda ešte nie je definitívne, ako aj zrušenie rozhodnutia Súdom, nemôže vytvoriť legitímnu dôveru u príjemcov. Podľa ustálenej judikatúry Súdny dvor nariadil, že skutočnosť, že Komisia najskôr urobila rozhodnutie, v ktorom nevzniesla námietky proti spornej pomoci, sa nemôže považovať za dôvod vyvolania legitímnej dôvery u príjemcu, pretože proti tomuto rozhodnutiu bolo v lehote podané odvolanie a následne bolo toto rozhodnutie zrušené Súdnym dvorom (61). V dôsledku toho „kým Komisia neprijme rozhodnutie, ktorým pomoc schváli, a dokonca dovtedy, kým neuplynie lehota na podanie odvolania proti tomuto rozhodnutiu, nemá príjemca žiadnu istotu o zákonnosti plánovanej pomoci, ktorá je jedinou okolnosťou, ktorá v ňom môže vyvolať legitímnu dôveru (62).“ V predmetnom prípade bolo rozhodnutie Komisie 2003/293/ES, v ktorom sa opatrenia nepovažujú za štátnu pomoc, predmetom odvolania v požadovanej lehote a podľa uvedenej judikatúry nemôže byť v dôsledku toho definitívnym rozhodnutím, ktoré by mohlo vyvolať legitímnu dôveru u príjemcov tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(227)

Ďalej skutočnosť, že Komisia prijala rozhodnutie, v ktorom spresnila, že sporná pomoc neprestavuje štátnu pomoc (60), voči ktorému sa môže podať odvolanie a teda ešte nie je definitívne, ako aj zrušenie rozhodnutia Súdom, nemôže vytvoriť legitímnu dôveru u príjemcov. Podľa ustálenej judikatúry Súdny dvor nariadil, že skutočnosť, že Komisia najskôr urobila rozhodnutie, v ktorom nevzniesla námietky proti spornej pomoci, sa nemôže považovať za dôvod vyvolania legitímnej dôvery u príjemcu, pretože proti tomuto rozhodnutiu bolo v lehote podané odvolanie a následne bolo toto rozhodnutie zrušené Súdnym dvorom (61). V dôsledku toho „kým Komisia neprijme rozhodnutie, ktorým pomoc schváli, a dokonca dovtedy, kým neuplynie lehota na podanie odvolania proti tomuto rozhodnutiu, nemá príjemca žiadnu istotu o zákonnosti plánovanej pomoci, ktorá je jedinou okolnosťou, ktorá v ňom môže vyvolať legitímnu dôveru (62).“ V predmetnom prípade bolo rozhodnutie Komisie 2003/293/ES, v ktorom sa opatrenia nepovažujú za štátnu pomoc, predmetom odvolania v požadovanej lehote a podľa uvedenej judikatúry nemôže byť v dôsledku toho definitívnym rozhodnutím, ktoré by mohlo vyvolať legitímnu dôveru u príjemcov tohto rozhodnutia.

| (228) | V dôsledku nedostatku okolností, ktoré by mohli vyvolať legitímnu dôveru, Komisia žiada o vrátenie spornej pomoci. |
| --- | --- |

(228)

V dôsledku nedostatku okolností, ktoré by mohli vyvolať legitímnu dôveru, Komisia žiada o vrátenie spornej pomoci.

| (229) | Toto rozhodnutie sa týka prešetrených opatrení pomoci a musí sa okamžite vykonať, najmä pokiaľ ide o vrátenie každej individuálne poskytnutej pomoci v rámci týchto schém, s výnimkou tej pomoci, ktorá sa udelila osobitným projektom, ktoré v dobe poskytnutia tejto pomoci spĺňali stanovené požiadavky nariadenia de minimis
   (63) alebo platného nariadenia o výnimke alebo boli v schéme pomoci schválenej Komisiou, |
| --- | --- |

(229)

Toto rozhodnutie sa týka prešetrených opatrení pomoci a musí sa okamžite vykonať, najmä pokiaľ ide o vrátenie každej individuálne poskytnutej pomoci v rámci týchto schém, s výnimkou tej pomoci, ktorá sa udelila osobitným projektom, ktoré v dobe poskytnutia tejto pomoci spĺňali stanovené požiadavky nariadenia de minimis
   (63) alebo platného nariadenia o výnimke alebo boli v schéme pomoci schválenej Komisiou,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc v prospech poľnohospodárskych družstiev vykonávaná v Španielsku prostredníctvom článku 1 kráľovského výnosu č. 10/2000 je bez vplyvu na uplatňovanie článku 2 štátnou pomocou nezlučiteľnou s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

Článok 2

Opatrenia uvedené v článku 1 by sa nepovažovali za štátnu pomoc, ak by spĺňali podmienky nariadenia (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis.

Článok 3

1.   Španielsko prijíma potrebné opatrenia na vrátenie nezlučiteľnej pomoci uvedenej v článku 1 od jej príjemcov bez toho, aby tým bolo dotknuté uplatňovanie článku 2.

2.   Pomoc, ktorú je potrebné vrátiť, zahŕňa úroky od dátumu jej poskytnutia príjemcom až po dátum jej vrátenia.

3.   Úroky sa vypočítajú podľa základu zostaveného v súlade s ustanoveniami uvedenými v kapitole V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (64).

4.   Vrátenie pomoci prebehne bezodkladne a podľa vnútroštátnych právnych predpisov pod podmienkou, že umožňujú okamžitý a účinný výkon tohto rozhodnutia.

Článok 4

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 bude okamžité a účinné.

2.   Španielsko dohliadne na to, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do 4 mesiacov od jeho oznámenia.

Článok 5

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Španielsko predloží Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorým bola pomoc poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 1 a celkovú výšku pomoci, ktorá bola poskytnutá každému z týchto príjemcov; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorým bola pomoc poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 1 a celkovú výšku pomoci, ktorá bola poskytnutá každému z týchto príjemcov;

| b) | celkovú sumu (istina a úroky), ktorú sú príjemcovia povinní vrátiť; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istina a úroky), ktorú sú príjemcovia povinní vrátiť;

| c) | podrobný opis prijatých alebo plánovaných opatrení na účely implementácie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis prijatých alebo plánovaných opatrení na účely implementácie tohto rozhodnutia;

| d) | dokumenty preukazujúce, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

d)

dokumenty preukazujúce, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Španielsko bude informovať Komisiu o pokroku po prijatí vnútroštátnych opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia a to až dovtedy, kým sa nedosiahne vrátenie pomoci uvedenej v článku 1.

Po dvoch mesiacoch podľa odseku 1 Španielsko na základe požiadania Komisie predloží správu týkajúcu sa opatrení prijatých a naplánovaných na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. V tejto správe takisto predloží podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch, ktoré už od príjemcov získalo späť.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

V Bruseli 15. decembra 2009

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ. Oba súbory ustanovení sú v podstate identické. Pre potreby tohto rozhodnutia sa odkazy na články 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ musia chápať, pokiaľ to bude potrebné, ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. ES C 172, 16.6.2001, s. 2.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 111, 6.5.2003, s. 24.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 171, 19.7.2003, s. 34.

4

(5)  Vec T-146/03 Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid a Federación Catalana de Estaciones de Servicio/Komisia, Zb. 2003, s. II-98.

5

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid

Federación Catalana de Estaciones de Servicio

(6)  BOE 241, 7.10.2000, s. 34614.

6

(7)  Ide o opatrenia, ktorými sa upravuje zákon č. 37/1992 ustanovený kráľovským výnosom č. 10/2000, ako aj daňové opatrenia ustanovené nariadením ministerstva financií z 29. novembra 2000 týkajúce sa využitia určitých chovov živých zvierat podrobených objektívnemu preskúmaniu korekčného koeficientu krmív zakúpených od tretej strany. Ide takisto o zníženie čistého výnosu v rámci režimu objektívneho preskúmania dane z príjmu fyzických osôb pre poľnohospodárske činnosti a chov; zníženie percentuálnej hodnoty slúžiacej na stanovenie štvrťročných platieb v rámci zjednodušeného režimu dane z pridanej hodnoty pre určité poľnohospodárske činnosti; a daňového opatrenia pozostávajúceho zo zvýšenia percentuálnej hodnoty výdavkov, ktoré je ťažké zdôvodniť v rámci dane z príjmov fyzických osôb. Komisia vo svojom rozhodnutí usúdila, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc.

7

(8)  Ide o štátnu pomoc udelenú Španielskom v prospech majiteľov poľnohospodárskych podnikov vo forme dotácie na úvery a záruky ustanovené v rozhodnutí Ministerstva poľnohospodárstva z 15. novembra 2000, ktorým sa oznámilo zverejnenie dohody Rady ministrov z 10. novembra 2000, a opatrenie na rozšírenie platných daňových výhod v rámci dane z príjmov fyzických osôb na prevod niektorých pozemkov a poľnohospodárskych podnikov na účtovné obdobie 2000 – 2001 upravené v siedmom prechodnom ustanovení zákona č. 14/2000. Komisia vo svojom rozhodnutí vyhlásila tieto opatrenia za nezlučiteľné so ZFEÚ.

8

(9)  BOE 241, 7.10.2000, s. 34614.

9

(10)  BOE 170, 17.7.1999, s. 27027.

10

(11)  BOE 304, 20.12.1990, s. 37970.

11

(12)  BOE 241, 8.10.1998, s. 33517.

12

(13)  Záväzok družstiev vytvárať rezervný fond sa stanovuje v článku 55 zákona č. 27/1999. Tento fond v prvom rade tvoria družstevné prebytky a mimodružstevné zisky. Podobný záväzok existuje aj voči kapitálovým spoločnostiam, ktoré podľa článku 214 španielskeho zákona o akciových spoločnostiach č. 1564/1989 musia určiť sumu rovnajúcu sa 10 % zisku účtovného roku na zákonný rezervný fond až kým tento nedosiahne minimálne 20 % akciového kapitálu (BOE, 27.12.1989).

13

(14)  Povinnosť družstiev zriadiť tento fond sa stanovuje v článku 56 zákona č. 27/1999.

14

(15)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3.

15

(16)  BOE 188, 7.8.1986, s. 27907.

16

(17)  BOE 58, 9.3.1970, s. 3820.

17

(18)  BOE 308, 24.12.1992, s. 43867.

18

(19)  BOE 295, 10.12.1998, s. 40730.

19

(20)  BOE 310, 28.12.1995, s. 37072.

20

(21)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3. Pozri aj rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003 vo veci C-280/00 Altmark, Zb. 2003, s. I-7747.

21

(22)  KOM(2004) 18 v konečnom znení, 23.2.2004.

22

(23)  Vec C-303/88 Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1433, bod 11; vec C-482/99 Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I 4397, bod 24, ako aj vec C-126/01 GEMO, Zb. 2003, s. I-13769, bod 24.

23

Taliansko/Komisia

Francúzsko/Komisia

(24)  Rozsudok Súdu z 27. januára 1998, Ladbroke Racing/Komisia; vec T-67/94, Zb. 1998, s. II-1; ako aj rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Holandsko/Komisia, vec C-159-01, Zb. 2004, s. I-4461.

24

Ladbroke Racing/Komisia

Holandsko/Komisia

(25)  Vec 730/79 Philip Morris Holland BV/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11.

25

Philip Morris Holland BV/Komisia

(26)  Zdroj: Eurostat.

26

(27)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. júna 2006, spojené veci C-393/04 a C-41/05 Air Liquide Industries Belgium, Zb. 2006, s. I-5293.

27

Air Liquide Industries Belgium

(28)  Rozsudok Súdu z 12. decembra 2006 vo veci T-146/03 Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid a Federación Catalana de Estaciones de Servicio/Komisia, Zb. 2006, s. II-98.

28

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid

Federación Catalana de Estaciones de Servicio/Komisia

(29)  A to vyššie uvedené výhody v prvom odseku odôvodnenia 20 s výnimkou zníženej sadzby 20 %, ktorá sa vzťahuje len na činnosti s členmi družstva a ktorá z toho dôvodu nie je predmetom tohto rozhodnutia.

29

(30)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 13. septembra 2006 vo veci T-210/02 British Aggregates, Zb. 2006, s. II-2789.

30

British Aggregates

(31)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006 vo veci C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze, Zb. 2006, s. II-289.

31

Cassa di Risparmio di Firenze

(32)  Rozsudky zo 6. septembra 2006 vo veci C-88/03 Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 54 a z 29. apríla 2004 vo veci C-308/01 GIL Insurance e.a., Zb. 2004, s. I-4777, bod 68.

32

Portugalsko/Komisia

GIL Insurance e.a.

(33)  Pozri odôvodnenie 20 tohto rozhodnutia a články 33.1 a 34.1 zákona č. 20/1990 z 19. decembra 1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev.

33

(34)  Pozri odôvodnenie 20 tohto rozhodnutia.

34

(35)  Článok 334.a zákona č. 20/1990 z 19. decembra 1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev.

35

(36)  Článok 334.b zákona č. 20/1990 z 19. decembra 1990 týkajúceho sa daňového režimu družstiev.

36

(37)  Pozri odôvodnenia 135 až 154 tohto rozhodnutia týkajúceho sa ustanovenia týchto výhod.

37

(38)  Pre pojem výhoda pozri odôvodnenia 135 až 154 tohto rozhodnutia.

38

(39)  Rozsudok zo 6. septembra 2006 vo veci C-88/03 Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, body 80 – 81.

39

Portugalsko/Komisia

(40)  Rozsudok zo 6. marca 2002 v spojených veciach T-127/99, T-129/99 a T-148/99 Diputación Foral de Álava e.a./Komisia, Zb. 2002, s. II 1275, bod 250.

40

Diputación Foral de Álava e.a./Komisia

(41)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2006 vo veci C-88/03 Azory – Portugalská republika/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115.

41

Azory – Portugalská republika/Komisia

(42)  Pozri odôvodnenia 65 až 85 tohto rozhodnutia.

42

(43)  Pozri poznámku pod čiarou č. 41.

43

(44)  „Nová pomoc“ je definovaná ako všetka pomoc, to znamená schémy pomoci a individuálnu pomoc, ktorá nie je existujúcou pomocou vrátane úprav existujúcej pomoci (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

44

(45)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

45

(46)  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1, body 89 až 94.

46

(47)  Rozhodnutie Komisie 96/148/ES (Ú. v. ES L 34, 13.2.1996, s. 38).

47

(48)  Rozhodnutie Komisie z 29. júla 1999, SG(99) D/5879.

48

(49)  KOM(2006) 103 v konečnom znení z 9. marca 2006, bod 3.1.2. a KOM(2008) 384 v konečnom znení z 13. júna 2008, bod 6.3.

49

(50)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-268/06 Olympiaki Ypriresies AE/Komisia, body 51 a 52.

50

Olympiaki Ypriresies AE/Komisia

(51)  Okrem odkazu na zakladanie odbytových organizácií výrobcov uvedených v Usmerneniach o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 a článku 9 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o štátnej pomoci pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, upravujúceho takisto zakladanie odbytových organizácií výrobcov.

51

(52)  Nezávislé a mimovládne združenie, ktoré zoskupuje, zastupuje a pomáha družstvám na celom svete. Založené v roku 1895 v Londýne, ACI má 224 členov v 87 krajinách a vo všetkých odvetviach hospodárstva. http://www.ica.coop

52

(53)  Družstvá v podnikateľskej Európe (Les coopératives dans l’Europe Entrepreneuriale). Poradný dokument Komisie zo 7. decembra 2001.

53

Les coopératives dans l’Europe Entrepreneuriale

(54)  Hlavná úloha družstiev v odvetví poľnohospodárstva sa uvádza v bode 4 Oznámenia Komisie o podpore družstevných spoločností v Európe, podľa ktorého „viaceré výhody družstiev pre európske hospodárstvo z nich robia nevyhnutný prvok plnenia lisabonských cieľov. Družstvá sú dokonca príkladom podniku, ktorý môže sledovať ciele súčasne v podnikateľskej aj sociálnej oblasti z hľadiska komplementárnosti. Okrem politiky podnikania zohrávajú družstvá hlavnú úlohu v poľnohospodárstve, ako aj pri rozvoji regiónov, ktoré majú hospodárske ťažkosti. Ich štruktúra je ideálna pre zvýšenie zamestnanosti a sociálnej súdržnosti“.

54

(55)  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

55

(56)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 12. septembra 2007 vo veci T-348/03 Koninklijke Friesland Foods NV, Zb. 2007, s. II-101.

56

Koninklijke Friesland Foods

(57)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. novembra 2005 vo veci C-506/03 Nemecko/Komisia, s. 58, ešte neuverejnený v zbierke; rozsudok z 22. júna 2006 vo veci C-182/03 a 217/03 Belgium and Forum 187 ASBL/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479.

57

Nemecko/Komisia

Belgium and Forum 187 ASBL/Komisia

(58)  Rozsudky Súdneho dvora z 20. septembra 1990 vo veci C-5/89 Komisia/Nemecko, Zb. 1990, s. I 3437; zo 14. januára 1997 vo veci C-169/95 Španielske kráľovstvo/Komisia, Zb. 1997, s. I-135; z 20. marca 1997 vo veci C-24/95 Alcan Deutschland, 1997, s. I-1591 a z 11. novembra 2004 v spojených veciach C-183/02 a C-183-02 Daewoo Electronics Manufacturing España a Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava/Komisia, Zb. 2004, s. I-10609.

58

Rozsudky Súdneho dvora

Komisia/Nemecko

Španielske kráľovstvo/Komisia

Alcan Deutschland

Daewoo Electronics Manufacturing España a Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava/Komisia

(59)  Rozsudok Súdneho dvora z 1. apríla 2004 vo veci C-99/02, Komisia/Taliansko, Zb. 2004, s. I-3353, bod 21, odkazujúc najmä na vyššie uvedený rozsudok Súdneho dvora z 20. septembra 1990.

59

Komisia/Taliansko

(60)  Vyššie uvedené rozhodnutie 2003/293/ES.

60

(61)  Pozri poznámku pod čiarou č. 58.

61

(62)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004 vo veci C-91-01 Komisia/Taliansko, Zb. 2004, s. I-4355.

62

Komisia/Taliansko

(63)  Nariadenie Komisie (ES) č.o 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

63

o

de minimis

(64)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

64

---

| 4.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 235/26

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 24. marca 2010

o štátnej pomoci C 4/03 (ex NN 102/02), ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA

[oznámené pod číslom K(2010) 1711]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2010/474/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s pomocou C 4/03 (ex NN 102/02) (2),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Listom z 26. júla 1999 bola Komisii doručená sťažnosť proti spoločnosti WAM Engineering Ltd, v ktorej sa tvrdilo, že Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA protiprávne verejné dotácie. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 26. júla 1999 bola Komisii doručená sťažnosť proti spoločnosti WAM Engineering Ltd, v ktorej sa tvrdilo, že Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA protiprávne verejné dotácie.

| (2) | Listami z 5. augusta 1999 a 10. septembra 1999 boli talianskym orgánom doručené žiadosti o informácie. Sťažovateľ predložil doplňujúce informácie listom z 2. septembra 1999. Listom z 13. decembra 1999 Komisia oznámila sťažovateľovi odpoveď talianskych orgánov predloženú listom z 11. októbra 1999 a oznámila zámer konať vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(2)

Listami z 5. augusta 1999 a 10. septembra 1999 boli talianskym orgánom doručené žiadosti o informácie. Sťažovateľ predložil doplňujúce informácie listom z 2. septembra 1999. Listom z 13. decembra 1999 Komisia oznámila sťažovateľovi odpoveď talianskych orgánov predloženú listom z 11. októbra 1999 a oznámila zámer konať vo veci formálneho zisťovania.

| (3) | Zároveň sa uskutočnil prieskum schém národnej podpory priamych zahraničných investícií tretím krajinám, o ktorom sa predpokladalo, že povedie k oznámeniu Komisie o danej veci. |
| --- | --- |

(3)

Zároveň sa uskutočnil prieskum schém národnej podpory priamych zahraničných investícií tretím krajinám, o ktorom sa predpokladalo, že povedie k oznámeniu Komisie o danej veci.

| (4) | V nadväznosti na obnovené konanie sťažovateľa (dve pripomienky boli adresované Komisii listami z 31. marca 2000 a 11. októbra 2000) a vzhľadom na to, že Komisia oddialila prieskum priamych zahraničných investícií, Komisia požiadala listom z 18. decembra 2001 Taliansko o ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(4)

V nadväznosti na obnovené konanie sťažovateľa (dve pripomienky boli adresované Komisii listami z 31. marca 2000 a 11. októbra 2000) a vzhľadom na to, že Komisia oddialila prieskum priamych zahraničných investícií, Komisia požiadala listom z 18. decembra 2001 Taliansko o ďalšie informácie.

| (5) | Na základe informácií poskytnutých listami z 20. februára 2002 a 27. marca 2002 boli talianskym orgánom položené ďalšie otázky listom z 12. apríla 2002. |
| --- | --- |

(5)

Na základe informácií poskytnutých listami z 20. februára 2002 a 27. marca 2002 boli talianskym orgánom položené ďalšie otázky listom z 12. apríla 2002.

| (6) | Talianske orgány odpovedali listom z 21. mája 2002. Komisia listom z 5. júna 2002 informovala talianske orgány, že považuje predložené informácie za neúplné, a požiadala o poskytnutie chýbajúcich informácií a ďalšieho objasnenia v lehote 20 pracovných dní odo dňa prijatia listu. |
| --- | --- |

(6)

Talianske orgány odpovedali listom z 21. mája 2002. Komisia listom z 5. júna 2002 informovala talianske orgány, že považuje predložené informácie za neúplné, a požiadala o poskytnutie chýbajúcich informácií a ďalšieho objasnenia v lehote 20 pracovných dní odo dňa prijatia listu.

| (7) | Keďže Komisia napriek žiadosti talianskych orgánov o predĺženie predpísanej lehoty do 31. júla 2002 v liste z 25. júna 2002 nedostala žiadnu odpoveď, vydala 26. septembra 2002 príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (3) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 659/1999“]. Prípad bol medzičasom prevedený do registra nenotifikovanej pomoci a bolo mu pridelené číslo NN 102/02. |
| --- | --- |

(7)

Keďže Komisia napriek žiadosti talianskych orgánov o predĺženie predpísanej lehoty do 31. júla 2002 v liste z 25. júna 2002 nedostala žiadnu odpoveď, vydala 26. septembra 2002 príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (3) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 659/1999“]. Prípad bol medzičasom prevedený do registra nenotifikovanej pomoci a bolo mu pridelené číslo NN 102/02.

| (8) | Listami z 26. júna 2002 a 4. októbra 2002 bol sťažovateľ informovaný o ďalšom vývoji spisovej dokumentácie. Listom z 31. októbra 2002 požiadal o oznámenie výsledku príkazu na poskytnutie informácií. |
| --- | --- |

(8)

Listami z 26. júna 2002 a 4. októbra 2002 bol sťažovateľ informovaný o ďalšom vývoji spisovej dokumentácie. Listom z 31. októbra 2002 požiadal o oznámenie výsledku príkazu na poskytnutie informácií.

| (9) | Talianske orgány predložili požadované informácie listom zo 16. októbra 2002 a tieto informácie doplnili listom z 24. októbra 2002. |
| --- | --- |

(9)

Talianske orgány predložili požadované informácie listom zo 16. októbra 2002 a tieto informácie doplnili listom z 24. októbra 2002.

| (10) | Listom z 24. januára 2003 Komisia informovala Taliansko, že pokiaľ ide o uvedenú pomoc (4), rozhodla sa začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, v súčasnosti v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(10)

Listom z 24. januára 2003 Komisia informovala Taliansko, že pokiaľ ide o uvedenú pomoc (4), rozhodla sa začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, v súčasnosti v článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

| (11) | Listom z 29. januára 2003 bol sťažovateľ informovaný o začatí konania. |
| --- | --- |

(11)

Listom z 29. januára 2003 bol sťažovateľ informovaný o začatí konania.

| (12) | Sťažovateľ, ktorý ešte nedostal uvedený list, zaslal listom z 10. februára 2003 Komisii upomienku. |
| --- | --- |

(12)

Sťažovateľ, ktorý ešte nedostal uvedený list, zaslal listom z 10. februára 2003 Komisii upomienku.

| (13) | V nadväznosti na oznámenie talianskym orgánom o začatí konania spoločnosť WAM SpA zaslala list priamo Komisii (list z 10. februára 2003). |
| --- | --- |

(13)

V nadväznosti na oznámenie talianskym orgánom o začatí konania spoločnosť WAM SpA zaslala list priamo Komisii (list z 10. februára 2003).

| (14) | Listom z 27. februára 2003 Taliansko požiadalo o predĺženie pätnásťdňovej lehoty na predloženie žiadosti o zachovanie dôvernosti údajov, ako je ustanovené v rozhodnutí Komisie, a to do 7. marca 2003. |
| --- | --- |

(14)

Listom z 27. februára 2003 Taliansko požiadalo o predĺženie pätnásťdňovej lehoty na predloženie žiadosti o zachovanie dôvernosti údajov, ako je ustanovené v rozhodnutí Komisie, a to do 7. marca 2003.

| (15) | Listom z 10. marca 2003 Taliansko požiadalo Komisiu, aby rozhodnutie neuverejnila vzhľadom na ochotu príjemcu pomoc vrátiť, čo bolo deklarované aj samotnou spoločnosťou WAM SpA v liste z 13. marca 2003, ktorý bol priamo predložený Komisii. |
| --- | --- |

(15)

Listom z 10. marca 2003 Taliansko požiadalo Komisiu, aby rozhodnutie neuverejnila vzhľadom na ochotu príjemcu pomoc vrátiť, čo bolo deklarované aj samotnou spoločnosťou WAM SpA v liste z 13. marca 2003, ktorý bol priamo predložený Komisii.

| (16) | Listom z 18. marca 2003 Komisia poukázala na to, že aby sa predišlo uverejneniu, je potrebné konečné rozhodnutie, ktorým sa daný prípad uzatvorí a ktoré je podmienené predložením dôkazov, že dve tranže pomoci plus úroky vypočítané spôsobom prijateľným pre Komisiu boli skutočne vrátené. |
| --- | --- |

(16)

Listom z 18. marca 2003 Komisia poukázala na to, že aby sa predišlo uverejneniu, je potrebné konečné rozhodnutie, ktorým sa daný prípad uzatvorí a ktoré je podmienené predložením dôkazov, že dve tranže pomoci plus úroky vypočítané spôsobom prijateľným pre Komisiu boli skutočne vrátené.

| (17) | Keďže suma, ktorú talianska vláda navrhla v liste z 13. mája 2003, bola výrazne nižšia ako prvý odhad ekvivalentu grantu pomoci vypočítaný Komisiou na základe skutočností dostupných v čase začatia konania, Komisia listom z 22. mája 2003 informovala Taliansko, že keďže navrhovaná suma, ktorá sa má vrátiť, nespĺňa jej kritériá, dôjde v krátkom čase k uverejneniu. |
| --- | --- |

(17)

Keďže suma, ktorú talianska vláda navrhla v liste z 13. mája 2003, bola výrazne nižšia ako prvý odhad ekvivalentu grantu pomoci vypočítaný Komisiou na základe skutočností dostupných v čase začatia konania, Komisia listom z 22. mája 2003 informovala Taliansko, že keďže navrhovaná suma, ktorá sa má vrátiť, nespĺňa jej kritériá, dôjde v krátkom čase k uverejneniu.

| (18) | Listom z 13. júna 2003 sťažovateľ požiadal o informácie o uverejnení rozhodnutia. Komisia odpovedala listom z 18. júna 2003. Ďalšie oznámenie bolo zaslané sťažovateľovi v ten istý deň elektronickou poštou, v ktorom bol okamžite informovaný, že práve došlo k uverejneniu. |
| --- | --- |

(18)

Listom z 13. júna 2003 sťažovateľ požiadal o informácie o uverejnení rozhodnutia. Komisia odpovedala listom z 18. júna 2003. Ďalšie oznámenie bolo zaslané sťažovateľovi v ten istý deň elektronickou poštou, v ktorom bol okamžite informovaný, že práve došlo k uverejneniu.

| (19) | Listom z 1. júla 2003, ktorému predchádzal fax: z toho istého dňa, spoločnosť WAM SpA predložila žiadosť o sprístupnenie celého spisu. Komisia túto žiadosť zamietla listom zo 14. júla 2003. |
| --- | --- |

(19)

Listom z 1. júla 2003, ktorému predchádzal fax: z toho istého dňa, spoločnosť WAM SpA predložila žiadosť o sprístupnenie celého spisu. Komisia túto žiadosť zamietla listom zo 14. júla 2003.

| (20) | Listom z 20. júna 2003 spoločnosť WAM SpA priamo odpovedala na oznámenie Komisie Taliansku, že pristúpila k uverejneniu rozhodnutia. Komisia odpovedala listom z 11. júla 2003. |
| --- | --- |

(20)

Listom z 20. júna 2003 spoločnosť WAM SpA priamo odpovedala na oznámenie Komisie Taliansku, že pristúpila k uverejneniu rozhodnutia. Komisia odpovedala listom z 11. júla 2003.

| (21) | Listom z 27. júna 2003 sťažovateľ vyjadril zámer požadovať od spoločnosti WAM SpA náhradu vzniknutých strát za predpokladu, že konečné rozhodnutie Komisie bude negatívne. Požiadal o informáciu týkajúcu sa postupu, ktorý sa má dodržať. |
| --- | --- |

(21)

Listom z 27. júna 2003 sťažovateľ vyjadril zámer požadovať od spoločnosti WAM SpA náhradu vzniknutých strát za predpokladu, že konečné rozhodnutie Komisie bude negatívne. Požiadal o informáciu týkajúcu sa postupu, ktorý sa má dodržať.

| (22) | Spoločnosť Morton Machine Company Limited listom zo 4. júla 2003 oznámila, že bola predvolaná pred taliansky súd spoločnosťou WAM SpA, ktorá naopak žiadala náhradu, a požiadala Komisiu, či by nemohla dosiahnuť stiahnutie predvolania. |
| --- | --- |

(22)

Spoločnosť Morton Machine Company Limited listom zo 4. júla 2003 oznámila, že bola predvolaná pred taliansky súd spoločnosťou WAM SpA, ktorá naopak žiadala náhradu, a požiadala Komisiu, či by nemohla dosiahnuť stiahnutie predvolania.

| (23) | Komisia listom z 10. júla 2003 odpovedala na uvedené dva listy spoločnosti Morton Machine Company. |
| --- | --- |

(23)

Komisia listom z 10. júla 2003 odpovedala na uvedené dva listy spoločnosti Morton Machine Company.

| (24) | Listom zo 16. júla 2003 zainteresované tretie strany predložili pripomienky a požiadali o dôverné zaobchádzanie s nimi. |
| --- | --- |

(24)

Listom zo 16. júla 2003 zainteresované tretie strany predložili pripomienky a požiadali o dôverné zaobchádzanie s nimi.

| (25) | Dňa 23. júla 2003 sa uskutočnilo stretnutie medzi útvarmi Komisie a talianskymi orgánmi. Talianske orgány predložili pred stretnutím určité informácie listom z 22. júla 2003, ktorý bol zaevidovaný 25. júla 2003. Doplňujúce informácie boli zaslané Komisii listom z 8. augusta 2003 priamo od úradu predsedu vlády (odbor pre koordináciu politík Spoločenstva). |
| --- | --- |

(25)

Dňa 23. júla 2003 sa uskutočnilo stretnutie medzi útvarmi Komisie a talianskymi orgánmi. Talianske orgány predložili pred stretnutím určité informácie listom z 22. júla 2003, ktorý bol zaevidovaný 25. júla 2003. Doplňujúce informácie boli zaslané Komisii listom z 8. augusta 2003 priamo od úradu predsedu vlády (odbor pre koordináciu politík Spoločenstva).

| (26) | Listom z 21. augusta 2003 sa spoločnosť Morton Machine Company Limited informovala, či už sa prijalo konečné rozhodnutie, a požiadala o informovanie o jeho uverejnení. Komisia odpovedala listom z 28. augusta 2003. |
| --- | --- |

(26)

Listom z 21. augusta 2003 sa spoločnosť Morton Machine Company Limited informovala, či už sa prijalo konečné rozhodnutie, a požiadala o informovanie o jeho uverejnení. Komisia odpovedala listom z 28. augusta 2003.

| (27) | Listom z 19. septembra 2003 Taliansko predložilo Komisii svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(27)

Listom z 19. septembra 2003 Taliansko predložilo Komisii svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.

| (28) | Listom z 3. novembra 2003 Taliansko predložilo svoje pripomienky k pripomienkam tretích strán. |
| --- | --- |

(28)

Listom z 3. novembra 2003 Taliansko predložilo svoje pripomienky k pripomienkam tretích strán.

| (29) | V nadväznosti na žiadosť o náhradu predloženú spoločnosťou WAM SpA 30. júla 2003 generálny sekretariát potvrdil zamietnutie žiadaného prístupu k dokumentom listom zo 16. septembra 2003. |
| --- | --- |

(29)

V nadväznosti na žiadosť o náhradu predloženú spoločnosťou WAM SpA 30. júla 2003 generálny sekretariát potvrdil zamietnutie žiadaného prístupu k dokumentom listom zo 16. septembra 2003.

| (30) | Listom zo 14. januára 2004 Taliansko predložilo informácie chýbajúce v odpovedi z 19. septembra 2003. |
| --- | --- |

(30)

Listom zo 14. januára 2004 Taliansko predložilo informácie chýbajúce v odpovedi z 19. septembra 2003.

| (31) | Komisia prijala 19. mája 2004 rozhodnutie podľa článku 7 ods. 3 a 5 nariadenia (ES) č. 659/1999 (5). |
| --- | --- |

(31)

Komisia prijala 19. mája 2004 rozhodnutie podľa článku 7 ods. 3 a 5 nariadenia (ES) č. 659/1999 (5).

| (32) | Spoločnosť WAM SpA a Taliansko sa proti rozhodnutiu Komisie z 19. mája 2004 odvolali na Súd prvého stupňa. Súd prvého stupňa, ktorý sa rozhodol spojiť veci, vyniesol rozsudok 6. septembra 2006 a zmenil rozhodnutie Komisie z dôvodu, že v ňom nebol predložený dostatok dôkazov o tom, že pomoc by vzhľadom na okolnosti prípadu mohla ovplyvniť obchod a hospodársku súťaž na trhu EÚ (6). |
| --- | --- |

(32)

Spoločnosť WAM SpA a Taliansko sa proti rozhodnutiu Komisie z 19. mája 2004 odvolali na Súd prvého stupňa. Súd prvého stupňa, ktorý sa rozhodol spojiť veci, vyniesol rozsudok 6. septembra 2006 a zmenil rozhodnutie Komisie z dôvodu, že v ňom nebol predložený dostatok dôkazov o tom, že pomoc by vzhľadom na okolnosti prípadu mohla ovplyvniť obchod a hospodársku súťaž na trhu EÚ (6).

| (33) | Komisia sa odvolala proti rozsudku Súdu prvého stupňa. Súdny dvor 30. apríla 2009 zamietol odvolanie Komisie (7). |
| --- | --- |

(33)

Komisia sa odvolala proti rozsudku Súdu prvého stupňa. Súdny dvor 30. apríla 2009 zamietol odvolanie Komisie (7).

II.   OPIS POMOCI

| (34) | Spoločnosť WAM SpA je spoločnosť zriadená podľa talianskeho práva so sídlom v Cavezzo v Taliansku. Počas príslušného obdobia od roku 1995 do roku 2000 pôsobila na trhu výroby závitovkových dopravníkov a podávačov, zberačov prachu a ventilov pre priemyselné podniky a ich uvádzania na trh. Na tomto trhu pôsobí viacero výrobcov z EÚ. Najmä na trhu zberačov prachu mala spoločnosť WAM SpA viacero väčších konkurentov z EÚ s progresívnou technológiou a rozvinutou komerčnou štruktúrou (8). |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť WAM SpA je spoločnosť zriadená podľa talianskeho práva so sídlom v Cavezzo v Taliansku. Počas príslušného obdobia od roku 1995 do roku 2000 pôsobila na trhu výroby závitovkových dopravníkov a podávačov, zberačov prachu a ventilov pre priemyselné podniky a ich uvádzania na trh. Na tomto trhu pôsobí viacero výrobcov z EÚ. Najmä na trhu zberačov prachu mala spoločnosť WAM SpA viacero väčších konkurentov z EÚ s progresívnou technológiou a rozvinutou komerčnou štruktúrou (8).

| (35) | Pokiaľ ide o prítomnosť spoločnosti WAM SpA na talianskom trhu, podiel spoločnosti na trhu závitovkových dopravníkov cementu bol 60 % v roku 1991, 50 % v roku 2000 a 55 % v roku 2003. Na trhu zberačov prachu bol podiel spoločnosti na trhu 40 % v roku 1991 a vzrástol na 50 % v roku 2000 a na 60 % v roku 2003 (9). |
| --- | --- |

(35)

Pokiaľ ide o prítomnosť spoločnosti WAM SpA na talianskom trhu, podiel spoločnosti na trhu závitovkových dopravníkov cementu bol 60 % v roku 1991, 50 % v roku 2000 a 55 % v roku 2003. Na trhu zberačov prachu bol podiel spoločnosti na trhu 40 % v roku 1991 a vzrástol na 50 % v roku 2000 a na 60 % v roku 2003 (9).

| (36) | Od roku 1997 spoločnosť WAM SpA expandovala na ďalšie trhy EÚ, najmä na trh západného Nemecka a Francúzska. V roku 2000 predstavoval jej podiel na trhu závitovkových dopravníkov na cement 70 % vo Francúzsku a Nemecku a 60 % v Spojenom kráľovstve, zatiaľ čo v prípade kruhových zberačov prachu tieto číselné údaje predstavovali 50 % vo Francúzsku, 20 % v Nemecku a 10 % v Spojenom kráľovstve (10). |
| --- | --- |

(36)

Od roku 1997 spoločnosť WAM SpA expandovala na ďalšie trhy EÚ, najmä na trh západného Nemecka a Francúzska. V roku 2000 predstavoval jej podiel na trhu závitovkových dopravníkov na cement 70 % vo Francúzsku a Nemecku a 60 % v Spojenom kráľovstve, zatiaľ čo v prípade kruhových zberačov prachu tieto číselné údaje predstavovali 50 % vo Francúzsku, 20 % v Nemecku a 10 % v Spojenom kráľovstve (10).

| (37) | V roku 1994 bola zriadená japonská dcérska spoločnosť WAM Japan. Zameriavala sa na uvádzanie dvoch výrobkov na trh, ktoré sa vyrábali v Taliansku a ktorých dopravné náklady boli relatívne nízke: zberače prachu a ventily. V roku 1995 bola zriadená čínska dcérska spoločnosť, ktorá spočiatku pôsobila ako spoločný podnik s miestnym partnerom a od roku 1998 ako dcérska spoločnosť v úplnom vlastníctve spoločnosti WAM SpA (11). |
| --- | --- |

(37)

V roku 1994 bola zriadená japonská dcérska spoločnosť WAM Japan. Zameriavala sa na uvádzanie dvoch výrobkov na trh, ktoré sa vyrábali v Taliansku a ktorých dopravné náklady boli relatívne nízke: zberače prachu a ventily. V roku 1995 bola zriadená čínska dcérska spoločnosť, ktorá spočiatku pôsobila ako spoločný podnik s miestnym partnerom a od roku 1998 ako dcérska spoločnosť v úplnom vlastníctve spoločnosti WAM SpA (11).

| (38) | Počas príslušného obdobia spoločnosť WAM SpA vlastnila aj 84 % akcií spoločnosti WAM Engineering Ltd, spoločnosti zriadenej podľa anglického práva so sídlom v Tewkesbury v Spojenom kráľovstve. Spoločnosť WAM Engineering Ltd pôsobila v trhovom segmente navrhovania, výroby a predaja priemyselných strojov na miešanie používaných najmä v potravinárskom, chemickom, farmaceutickom a environmentálnom priemysle. |
| --- | --- |

(38)

Počas príslušného obdobia spoločnosť WAM SpA vlastnila aj 84 % akcií spoločnosti WAM Engineering Ltd, spoločnosti zriadenej podľa anglického práva so sídlom v Tewkesbury v Spojenom kráľovstve. Spoločnosť WAM Engineering Ltd pôsobila v trhovom segmente navrhovania, výroby a predaja priemyselných strojov na miešanie používaných najmä v potravinárskom, chemickom, farmaceutickom a environmentálnom priemysle.

| (39) | Pokiaľ ide o cenovú politiku spoločnosti WAM Engineering Ltd v Spojenom kráľovstve, sťažovateľ tvrdil, že WAM bola vďaka finančnej podpore talianskej vlády vyplatenej v súlade so zákonom č. 394 z 29. júla 1981 (ďalej len „zákon č. 394/81“) schopná ponúkať rovnaké výrobky (priemyselné stroje na miešanie), aké on vyrábal a uvádzal na trh, približne za tretinu ceny, ktorá by podľa neho sotva pokryla suroviny potrebné na výrobu strojov. |
| --- | --- |

(39)

Pokiaľ ide o cenovú politiku spoločnosti WAM Engineering Ltd v Spojenom kráľovstve, sťažovateľ tvrdil, že WAM bola vďaka finančnej podpore talianskej vlády vyplatenej v súlade so zákonom č. 394 z 29. júla 1981 (ďalej len „zákon č. 394/81“) schopná ponúkať rovnaké výrobky (priemyselné stroje na miešanie), aké on vyrábal a uvádzal na trh, približne za tretinu ceny, ktorá by podľa neho sotva pokryla suroviny potrebné na výrobu strojov.

| (40) | Podľa sťažovateľa dostala spoločnosť WAM Engineering Ltd finančnú podporu na programy obchodného prieniku na trhy tretích krajín podľa zákona č. 394/81. Konkrétne zákonom č. 394/81 sa údajne poskytovala podpora talianskym spoločnostiam, ktoré chceli zriadiť dcérsku spoločnosť v zahraničí vo forme zastupiteľských kancelárií, odbytových pobočiek a skladov. |
| --- | --- |

(40)

Podľa sťažovateľa dostala spoločnosť WAM Engineering Ltd finančnú podporu na programy obchodného prieniku na trhy tretích krajín podľa zákona č. 394/81. Konkrétne zákonom č. 394/81 sa údajne poskytovala podpora talianskym spoločnostiam, ktoré chceli zriadiť dcérsku spoločnosť v zahraničí vo forme zastupiteľských kancelárií, odbytových pobočiek a skladov.

| (41) | Talianske orgány potvrdili poskytnutie pomoci vo forme dotovaných úverov vo výške 2 281 450 000 ITL (približne 1,8 milióna EUR) spoločnosti WAM SpA v roku 1995 na projekty v Japonsku, Južnej Kórei a na Taiwane. Podľa talianskych orgánov príjemca dostal v skutočnosti dotovaný úver vo výške 1 358 505 421 ITL (približne 0,7 milióna EUR), keďže plánované projekty v Kórei a na Taiwane sa nerealizovali v dôsledku hospodárskej krízy v týchto krajinách. |
| --- | --- |

(41)

Talianske orgány potvrdili poskytnutie pomoci vo forme dotovaných úverov vo výške 2 281 450 000 ITL (približne 1,8 milióna EUR) spoločnosti WAM SpA v roku 1995 na projekty v Japonsku, Južnej Kórei a na Taiwane. Podľa talianskych orgánov príjemca dostal v skutočnosti dotovaný úver vo výške 1 358 505 421 ITL (približne 0,7 milióna EUR), keďže plánované projekty v Kórei a na Taiwane sa nerealizovali v dôsledku hospodárskej krízy v týchto krajinách.

| (42) | Dotovaný úver sa vzťahoval na 85 % oprávnených výdavkov. Bonifikácia úrokov mohla dosiahnuť až 60 % referenčnej sadzby. Úver sa mal splatiť do piatich rokov na základe lineárneho odpisovala a v rovnakých polročných sumách s úrokom splatným zo zostatku. Predpokladala sa dvojročná lehota odkladu. |
| --- | --- |

(42)

Dotovaný úver sa vzťahoval na 85 % oprávnených výdavkov. Bonifikácia úrokov mohla dosiahnuť až 60 % referenčnej sadzby. Úver sa mal splatiť do piatich rokov na základe lineárneho odpisovala a v rovnakých polročných sumách s úrokom splatným zo zostatku. Predpokladala sa dvojročná lehota odkladu.

| (43) | Dotovaná úroková sadzba konkrétneho úveru vo výške 4,4 % sa vypočítala so zreteľom na trhovú sadzbu vo výške 11 %. Z hľadiska uvedeného a na základe informácií dostupných v čase začatia konania sa zdalo, že intenzita pomoci sa rovná 16,38 % ekvivalentu hrubého grantu pomoci (GGE), čo by viedlo k pomoci vo výške 222,523 milióna ITL (približne 115 000 EUR). |
| --- | --- |

(43)

Dotovaná úroková sadzba konkrétneho úveru vo výške 4,4 % sa vypočítala so zreteľom na trhovú sadzbu vo výške 11 %. Z hľadiska uvedeného a na základe informácií dostupných v čase začatia konania sa zdalo, že intenzita pomoci sa rovná 16,38 % ekvivalentu hrubého grantu pomoci (GGE), čo by viedlo k pomoci vo výške 222,523 milióna ITL (približne 115 000 EUR).

| (44) | Oprávnené náklady tejto pomoci sa rozdelili na dve kategórie: náklady na trvalé stavby v zahraničí a náklady na podporu obchodu. Zohľadňovali sa tieto náklady vyjadrené v miliónoch ITL:






  (v miliónoch ITL) |
| --- | --- |
| OPRÁVNENÉ NÁKLADY | POSKYTNUTÉ ÚVERY |
| TRVALÉ ŠTRUKTÚRY |
| Nájomné, poistné, príslušenstvo | 122,56 |
| Prevádzkové náklady (najmä pracovníci, vybavenie, zariadenie trvalých štruktúr) | 556,94 |
| Vzory | 38,23 |
| Poradenské služby | 29,43 |
| Medzisúčet 1 | 747,18 |
| PODPORA OBCHODU |
| Skladovanie tovaru | 456,28 |
| Prieskumy trhu | 40,95 |
| Veľtrhy a výstavy | 12,19 |
| Reklama | 94,39 |
| Služobné cesty | 7,52 |
| Medzisúčet 2 | 611,33 |
| Celkový súčet | 1 358,51 |

(44)

Oprávnené náklady tejto pomoci sa rozdelili na dve kategórie: náklady na trvalé stavby v zahraničí a náklady na podporu obchodu. Zohľadňovali sa tieto náklady vyjadrené v miliónoch ITL:

(v miliónoch ITL)

OPRÁVNENÉ NÁKLADY

POSKYTNUTÉ ÚVERY

TRVALÉ ŠTRUKTÚRY

Nájomné, poistné, príslušenstvo

122,56

Prevádzkové náklady (najmä pracovníci, vybavenie, zariadenie trvalých štruktúr)

556,94

Vzory

38,23

Poradenské služby

29,43

Medzisúčet 1

747,18

PODPORA OBCHODU

Skladovanie tovaru

456,28

Prieskumy trhu

40,95

Veľtrhy a výstavy

12,19

Reklama

94,39

Služobné cesty

7,52

Medzisúčet 2

611,33

Celkový súčet

1 358,51

| (45) | Talianske orgány ďalej v liste z 21. mája 2002 v odpovedi na žiadosť Komisie o informácie uviedli, že spoločnosť WAM SpA dostala 9. novembra 2000 ďalší dotovaný úver vo výške 1 940 579 808 ITL (približne 1 milión EUR) v rámci tej istej schémy. |
| --- | --- |

(45)

Talianske orgány ďalej v liste z 21. mája 2002 v odpovedi na žiadosť Komisie o informácie uviedli, že spoločnosť WAM SpA dostala 9. novembra 2000 ďalší dotovaný úver vo výške 1 940 579 808 ITL (približne 1 milión EUR) v rámci tej istej schémy.

| (46) | Komisia nebola v čase začatia konania informovaná o žiadnych ďalších podrobných údajoch týkajúcich sa tejto dodatočnej pomoci. |
| --- | --- |

(46)

Komisia nebola v čase začatia konania informovaná o žiadnych ďalších podrobných údajoch týkajúcich sa tejto dodatočnej pomoci.

III.   DÔVODY ZAČATIA KONANIA

| (47) | Talianske orgány v liste z 21. mája 2002 tvrdili, že pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA v roku 1995 podľa zákona č. 394/81 bola výrazne nižšia ako hranica pomoci de minimis a že počas toho istého trojročného obdobia nebola tomu istému príjemcovu poskytnutá žiadna ďalšia pomoc de minimis. Okrem toho zdôraznili, že pomoc nie je možné v žiadnom zmysle považovať za priamo súvisiacu s vyvezenými množstvami. |
| --- | --- |

(47)

Talianske orgány v liste z 21. mája 2002 tvrdili, že pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA v roku 1995 podľa zákona č. 394/81 bola výrazne nižšia ako hranica pomoci de minimis a že počas toho istého trojročného obdobia nebola tomu istému príjemcovu poskytnutá žiadna ďalšia pomoc de minimis. Okrem toho zdôraznili, že pomoc nie je možné v žiadnom zmysle považovať za priamo súvisiacu s vyvezenými množstvami.

| (48) | Komisia poukázala na to, že väčšina oprávnených nákladov zohľadnených pri konkrétnej pomoci poskytnutej spoločnosti WAM SpA v roku 1995 ako nájomné, poistné, príslušenstvo a prevádzkové náklady (najmä pracovníci, vybavenie a zariadenia) súvisiacich s trvalým miestom podnikania v zahraničí, by sa mohla považovať za pomoc na zriadenie a prevádzku distribučnej siete. |
| --- | --- |

(48)

Komisia poukázala na to, že väčšina oprávnených nákladov zohľadnených pri konkrétnej pomoci poskytnutej spoločnosti WAM SpA v roku 1995 ako nájomné, poistné, príslušenstvo a prevádzkové náklady (najmä pracovníci, vybavenie a zariadenia) súvisiacich s trvalým miestom podnikania v zahraničí, by sa mohla považovať za pomoc na zriadenie a prevádzku distribučnej siete.

| (49) | Podobne by sa náklady na poradenské služby týkajúce sa trvalých štruktúr v zahraničí, reklamu a služobné cesty mali podľa názoru Komisie klasifikovať ako bežné výdavky týkajúce sa vývozných činností. |
| --- | --- |

(49)

Podobne by sa náklady na poradenské služby týkajúce sa trvalých štruktúr v zahraničí, reklamu a služobné cesty mali podľa názoru Komisie klasifikovať ako bežné výdavky týkajúce sa vývozných činností.

| (50) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stanovila, že podľa posledného odseku oznámenia Komisie o určení platných pravidiel pre hodnotenie neoprávnenej štátnej pomoci (12), ak v čase rozhodnutia boli usmernenia nahradené rozhodnutím, zastáva názor, že sa majú uplatňovať pravidlá stanovené v nariadení, pokiaľ sú priaznivejšie ako pravidlá stanovené v usmerneniach. Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania poznamenala, že pokiaľ ide o pomoc de minimis, v zásade sa mali uplatňovať pravidlá nariadenia Komisie (ES) č. 69/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis
   (13) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 69/2001“]. |
| --- | --- |

(50)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stanovila, že podľa posledného odseku oznámenia Komisie o určení platných pravidiel pre hodnotenie neoprávnenej štátnej pomoci (12), ak v čase rozhodnutia boli usmernenia nahradené rozhodnutím, zastáva názor, že sa majú uplatňovať pravidlá stanovené v nariadení, pokiaľ sú priaznivejšie ako pravidlá stanovené v usmerneniach. Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania poznamenala, že pokiaľ ide o pomoc de minimis, v zásade sa mali uplatňovať pravidlá nariadenia Komisie (ES) č. 69/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis
   (13) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 69/2001“].

| (51) | Podľa článku 1 písm. a) však nariadenie (ES) č. 69/2001 neplatilo pri činnostiach súvisiacich s vývozom, t. j. pomoci priamo prepojenej s vyvezenými množstvami ako zriaďovanie a prevádzkovanie distribučnej siete, ani pri iných bežných výdavkoch spojených s vývozom. |
| --- | --- |

(51)

Podľa článku 1 písm. a) však nariadenie (ES) č. 69/2001 neplatilo pri činnostiach súvisiacich s vývozom, t. j. pomoci priamo prepojenej s vyvezenými množstvami ako zriaďovanie a prevádzkovanie distribučnej siete, ani pri iných bežných výdavkoch spojených s vývozom.

| (52) | Pokiaľ ide o dodržanie pravidiel de minimis pri uvedenej pomoci, je potrebné upozorniť na skutočnosť, že Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci pre MSP z roku 1992 (14) (ďalej len „usmernenia pre MSP z roku 1992“) sa výslovne nevylučuje pomoc na podporu vývozu, ale sa stanovila nižšia hranica pre pomoc de minimis vo výške 50 000 ECU. |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o dodržanie pravidiel de minimis pri uvedenej pomoci, je potrebné upozorniť na skutočnosť, že Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla, že v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci pre MSP z roku 1992 (14) (ďalej len „usmernenia pre MSP z roku 1992“) sa výslovne nevylučuje pomoc na podporu vývozu, ale sa stanovila nižšia hranica pre pomoc de minimis vo výške 50 000 ECU.

| (53) | Z hľadiska uvedeného Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania pochybnosti, či pomoc poskytnutú spoločnosti WAM SpA v roku 1995 v súlade so zákonom č. 394/81 možno považovať za spĺňajúcu príslušné pravidlá de minimis. |
| --- | --- |

(53)

Z hľadiska uvedeného Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania pochybnosti, či pomoc poskytnutú spoločnosti WAM SpA v roku 1995 v súlade so zákonom č. 394/81 možno považovať za spĺňajúcu príslušné pravidlá de minimis.

| (54) | Komisia mala okrem toho z hľadiska predbežného preskúmania vážne pochybnosti, či by sa pomoc spoločnosti WAM SpA mohla vyhlásiť za zlučiteľnú so Zmluvou o ES (v súčasnosti ZFEÚ) na základe akéhokoľvek ustanovenia. |
| --- | --- |

(54)

Komisia mala okrem toho z hľadiska predbežného preskúmania vážne pochybnosti, či by sa pomoc spoločnosti WAM SpA mohla vyhlásiť za zlučiteľnú so Zmluvou o ES (v súčasnosti ZFEÚ) na základe akéhokoľvek ustanovenia.

| (55) | V čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania Komisia nevlastnila žiadne informácie týkajúce sa akéhokoľvek konkrétneho aspektu (intenzita pomoci alebo oprávnené výdavky) pomoci pre „skupinu spoločnosti WAM“ (ako ju označujú talianske orgány) poskytnutej v roku 2000 opäť vo forme dotovaného úveru podľa zákona č. 394/81. Talianske orgány nepredložili o nej žiadne informácie. |
| --- | --- |

(55)

V čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania Komisia nevlastnila žiadne informácie týkajúce sa akéhokoľvek konkrétneho aspektu (intenzita pomoci alebo oprávnené výdavky) pomoci pre „skupinu spoločnosti WAM“ (ako ju označujú talianske orgány) poskytnutej v roku 2000 opäť vo forme dotovaného úveru podľa zákona č. 394/81. Talianske orgány nepredložili o nej žiadne informácie.

| (56) | Komisia preto v tejto fáze konania nebola schopná podrobne posúdiť túto konkrétnu pomoc. Keďže však slúžila na ten istý účel a bola poskytnutá na tom istom právnom základe ako pomoc poskytnutá v roku 1995, mala pochybnosti, či pomoc možno považovať za spĺňajúcu akékoľvek príslušné ustanovenia Zmluvy o ES (v súčasnosti ZFEÚ). |
| --- | --- |

(56)

Komisia preto v tejto fáze konania nebola schopná podrobne posúdiť túto konkrétnu pomoc. Keďže však slúžila na ten istý účel a bola poskytnutá na tom istom právnom základe ako pomoc poskytnutá v roku 1995, mala pochybnosti, či pomoc možno považovať za spĺňajúcu akékoľvek príslušné ustanovenia Zmluvy o ES (v súčasnosti ZFEÚ).

| (57) | Talianske orgány v liste z 24. októbra 2002 tiež upozornili, že „spoločnosti WAM Engineering“ nebola nikdy priamo poskytnutá žiadna pomoc a že v talianskom obchodnom registri nebol takýto podnik zaregistrovaný. Komisia však na jednej strane poznamenala, že „spoločnosť WAM SpA“ vlastnila 84 % akcií spoločnosti WAM Engineering Ltd. Na druhej strane podotkla, že talianske orgány listom z 11. októbra 1999 oznámili, že spoločnosti WAM SpA bol v roku 1995 poskytnutý dotovaný úver podľa zákona č. 394/81, a listom z 21. mája 2002 dodali, že „skupine spoločnosti WAM“ bol 9. novembra 2000 poskytnutý ďalší dotovaný úver na základe tej istej schémy. |
| --- | --- |

(57)

Talianske orgány v liste z 24. októbra 2002 tiež upozornili, že „spoločnosti WAM Engineering“ nebola nikdy priamo poskytnutá žiadna pomoc a že v talianskom obchodnom registri nebol takýto podnik zaregistrovaný. Komisia však na jednej strane poznamenala, že „spoločnosť WAM SpA“ vlastnila 84 % akcií spoločnosti WAM Engineering Ltd. Na druhej strane podotkla, že talianske orgány listom z 11. októbra 1999 oznámili, že spoločnosti WAM SpA bol v roku 1995 poskytnutý dotovaný úver podľa zákona č. 394/81, a listom z 21. mája 2002 dodali, že „skupine spoločnosti WAM“ bol 9. novembra 2000 poskytnutý ďalší dotovaný úver na základe tej istej schémy.

IV.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (58) | Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania boli doručené od zainteresovanej tretej strany, ktorá požiadala, aby nebola menovaná. |
| --- | --- |

(58)

Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania boli doručené od zainteresovanej tretej strany, ktorá požiadala, aby nebola menovaná.

| (59) | Vo svojich pripomienkach podporuje úsilie Komisie obnoviť rovnaké podmienky pre konkurentov v príslušnom sektore a sťažuje sa, že v dôsledku postavenia spoločnosti WAM SpA na trhu sa stráca technická odbornosť a pracovné miesta. |
| --- | --- |

(59)

Vo svojich pripomienkach podporuje úsilie Komisie obnoviť rovnaké podmienky pre konkurentov v príslušnom sektore a sťažuje sa, že v dôsledku postavenia spoločnosti WAM SpA na trhu sa stráca technická odbornosť a pracovné miesta.

| (60) | V liste z 3. novembra 2003 talianske orgány, ktoré boli o pripomienkach tretej strany informované listom Komisie z 25. septembra 2003, uviedli, že tieto pripomienky neprinášajú nič nové, keďže jednoducho potvrdili niektoré tvrdenia, ktoré v danej veci predniesol okrem iného aj sťažovateľ. Talianske orgány sú však toho názoru, že bolo dostatočné preukázané, že medzi tvrdeniami vyslovenými v uvedených pripomienkach a financovaním spoločnosti WAM SpA v súlade so zákonom č. 394/81 neexistuje žiadna spojitosť. |
| --- | --- |

(60)

V liste z 3. novembra 2003 talianske orgány, ktoré boli o pripomienkach tretej strany informované listom Komisie z 25. septembra 2003, uviedli, že tieto pripomienky neprinášajú nič nové, keďže jednoducho potvrdili niektoré tvrdenia, ktoré v danej veci predniesol okrem iného aj sťažovateľ. Talianske orgány sú však toho názoru, že bolo dostatočné preukázané, že medzi tvrdeniami vyslovenými v uvedených pripomienkach a financovaním spoločnosti WAM SpA v súlade so zákonom č. 394/81 neexistuje žiadna spojitosť.

V.   PRIPOMIENKY TALIANSKYCH ORGÁNOV

| (61) | Pokiaľ ide o úver z roku 1995, talianske orgány poskytli dôkazy, že v čase, keď sa podala žiadosť o prvé opatrenie pomoci a keď bol poskytnutý úver, spoločnosť WAM SpA spĺňala definíciu stredného podniku uvedenú v bode 2.2 usmernení o MSP z roku 1992, čo dokazuje účtovná závierka spoločnosti za rok 1994, keďže mala 163 zamestnancov, ročný obrat 16,8 milióna EUR, bilančnú sumu 20,1 milióna EUR a vlastnili ju dva podniky, obidva zodpovedajúce definícii MSP. Samotné talianske orgány však súhlasili, že už od roku 1998 spoločnosť WAM SpA nebola malým a stredným podnikom a teda ani v čase poskytnutia druhej pomoci (2000). |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide o úver z roku 1995, talianske orgány poskytli dôkazy, že v čase, keď sa podala žiadosť o prvé opatrenie pomoci a keď bol poskytnutý úver, spoločnosť WAM SpA spĺňala definíciu stredného podniku uvedenú v bode 2.2 usmernení o MSP z roku 1992, čo dokazuje účtovná závierka spoločnosti za rok 1994, keďže mala 163 zamestnancov, ročný obrat 16,8 milióna EUR, bilančnú sumu 20,1 milióna EUR a vlastnili ju dva podniky, obidva zodpovedajúce definícii MSP. Samotné talianske orgány však súhlasili, že už od roku 1998 spoločnosť WAM SpA nebola malým a stredným podnikom a teda ani v čase poskytnutia druhej pomoci (2000).

| (62) | K informáciám, ktoré Komisia už mala v čase začatia konania, nepribudla žiadna ďalšia nová podstatná skutočnosť týkajúca sa prvého opatrenia pomoci okrem skutočnosti, že úver bol sprístupnený príjemcovi vo viacerých splátkach, pri ktorých sa lehota na odklad mohla pohybovať od 2 rokov po nulu. V pôvodnej zmluve zrejme neexistovalo ustanovenie o preskúmaní úrokovej sadzby. Úplné splatenie tohto úveru bolo plánované v apríli 2004. |
| --- | --- |

(62)

K informáciám, ktoré Komisia už mala v čase začatia konania, nepribudla žiadna ďalšia nová podstatná skutočnosť týkajúca sa prvého opatrenia pomoci okrem skutočnosti, že úver bol sprístupnený príjemcovi vo viacerých splátkach, pri ktorých sa lehota na odklad mohla pohybovať od 2 rokov po nulu. V pôvodnej zmluve zrejme neexistovalo ustanovenie o preskúmaní úrokovej sadzby. Úplné splatenie tohto úveru bolo plánované v apríli 2004.

| (63) | Pokiaľ ide o úver z roku 2000, talianske orgány v liste z 25. júla 2003 predložili vysvetlenie, že skutočná celková suma úveru bola 3 603 574 689 ITL (1 861 091,01 EUR), a nie 1 940 579 808 ITL (približne 1 milión EUR), ako sa predtým uvádzalo v liste z 21. mája 2002 a ako sa uvádzalo v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, keďže tento druhý číselný údaj sa týkal len časti úveru, ktorý už bola zaplatený v čase, keď sa tento list písal, a nie celej sumy poskytnutej pomoci. |
| --- | --- |

(63)

Pokiaľ ide o úver z roku 2000, talianske orgány v liste z 25. júla 2003 predložili vysvetlenie, že skutočná celková suma úveru bola 3 603 574 689 ITL (1 861 091,01 EUR), a nie 1 940 579 808 ITL (približne 1 milión EUR), ako sa predtým uvádzalo v liste z 21. mája 2002 a ako sa uvádzalo v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, keďže tento druhý číselný údaj sa týkal len časti úveru, ktorý už bola zaplatený v čase, keď sa tento list písal, a nie celej sumy poskytnutej pomoci.

| (64) | V skutočnosti boli vyplatené ďalšie dve splátky. Posledná splátka vo výške 248 091,01 EUR bola vyplatená 22. januára 2003. Podmienky, za ktorých bol tento úver poskytnutý, sú rovnaké ako podmienky úveru z roku 1995, keďže obidva úvery sa poskytli podľa zákona č. 394/81. O poskytnutí celej sumy uvedeného úveru z roku 2000 sa rozhodlo 9. novembra 2000 a zmluva bola podpísaná 20. decembra 2000. |
| --- | --- |

(64)

V skutočnosti boli vyplatené ďalšie dve splátky. Posledná splátka vo výške 248 091,01 EUR bola vyplatená 22. januára 2003. Podmienky, za ktorých bol tento úver poskytnutý, sú rovnaké ako podmienky úveru z roku 1995, keďže obidva úvery sa poskytli podľa zákona č. 394/81. O poskytnutí celej sumy uvedeného úveru z roku 2000 sa rozhodlo 9. novembra 2000 a zmluva bola podpísaná 20. decembra 2000.

| (65) | V nasledujúcom texte sa uvádza tabuľka oprávnených nákladov, ktoré sa brali do úvahy vo vzťahu k tejto pomoci, postúpená talianskou vládou v prílohe k listu z 22. júla 2003.






  (v miliónoch EUR) |
| --- | --- |
| OPRÁVNENÉ NÁKLADY | POSKYTNUTÉ ÚVERY |
| TRVALÉ ŠTRUKTÚRY |
| Nájomné a vybavenie priestorov, vozidlá | 331,27 |
| Prevádzkové náklady (manažment, tovar a pracovníci) | 973,50 |
| Vzory | 0,87 |
| Vzdelávanie | 25,24 |
| Poradenstvo | 30,29 |
| Medzisúčet 1 | 1 361,17 |
| PODPORA OBCHODU |
| Skladovanie tovaru | 353,39 |
| Veľtrhy a výstavy | 6,37 |
| Reklama | 42,74 |
| Služobné cesty | 94,84 |
| Cesty zákazníkov do Talianska | 2,59 |
| Medzisúčet 2 | 499,92 |
| Celkový súčet | 1 861,09 |

(65)

V nasledujúcom texte sa uvádza tabuľka oprávnených nákladov, ktoré sa brali do úvahy vo vzťahu k tejto pomoci, postúpená talianskou vládou v prílohe k listu z 22. júla 2003.

(v miliónoch EUR)

OPRÁVNENÉ NÁKLADY

POSKYTNUTÉ ÚVERY

TRVALÉ ŠTRUKTÚRY

Nájomné a vybavenie priestorov, vozidlá

331,27

Prevádzkové náklady (manažment, tovar a pracovníci)

973,50

Vzory

0,87

Vzdelávanie

25,24

Poradenstvo

30,29

Medzisúčet 1

1 361,17

PODPORA OBCHODU

Skladovanie tovaru

353,39

Veľtrhy a výstavy

6,37

Reklama

42,74

Služobné cesty

94,84

Cesty zákazníkov do Talianska

2,59

Medzisúčet 2

499,92

Celkový súčet

1 861,09

| (66) | Z dokumentov pripojených k listu zo 14. januára 2004 je ďalej zrejmé, že uvedený program mali v Číne spoločne realizovať spoločnosť WAM SpA a spoločnosť WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd – miestny podnik v úplnom vlastníctve spoločnosti WAM SpA. |
| --- | --- |

(66)

Z dokumentov pripojených k listu zo 14. januára 2004 je ďalej zrejmé, že uvedený program mali v Číne spoločne realizovať spoločnosť WAM SpA a spoločnosť WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd – miestny podnik v úplnom vlastníctve spoločnosti WAM SpA.

| (67) | Predpokladalo sa, že oprávnené náklady zahŕňajú nájomné za kancelárske, skladové a výstavné priestory a priestory na technickú pomoc (celková rozloha 7 500 m2), nákup, nájom alebo lízing 3 vozidiel a personálne náklady v materskej spoločnosti a v zahraničí (konkrétne 1 obchodný riaditeľ a 6 technikov). |
| --- | --- |

(67)

Predpokladalo sa, že oprávnené náklady zahŕňajú nájomné za kancelárske, skladové a výstavné priestory a priestory na technickú pomoc (celková rozloha 7 500 m2), nákup, nájom alebo lízing 3 vozidiel a personálne náklady v materskej spoločnosti a v zahraničí (konkrétne 1 obchodný riaditeľ a 6 technikov).

| (68) | Úroková sadzba uplatnená na konkrétny úver bola 2,32 %, t. j. 40 % z referenčnej sadzby 5,8 % platnej v čase poskytnutia úveru. Znovu sa zdá, že v zmluve nebola ustanovená žiadna zmena úrokovej sadzby počas tohto obdobia. Úver bol príjemcovi zaplatený vo viacerých splátkach, takže lehota na odklad sa pohybovala od 2 rokov po nulu. |
| --- | --- |

(68)

Úroková sadzba uplatnená na konkrétny úver bola 2,32 %, t. j. 40 % z referenčnej sadzby 5,8 % platnej v čase poskytnutia úveru. Znovu sa zdá, že v zmluve nebola ustanovená žiadna zmena úrokovej sadzby počas tohto obdobia. Úver bol príjemcovi zaplatený vo viacerých splátkach, takže lehota na odklad sa pohybovala od 2 rokov po nulu.

| (69) | Pokiaľ ide o splácanie, z údajov predložených talianskymi orgánmi vyplýva, že dvojročná lehota odkladu, počas ktorej sa platili úroky len z už vyplatených splátok úveru, uplynula 20. februára 2003. Dňa 20. augusta 2003 začalo päťročné obdobie splácania. Splácanie sa uskutočňovalo lineárne, v rovnakých polročných splátkach a s úrokom splatným zo zostatku. Podľa plánu sa preto splácanie malo ukončiť do 20. februára 2008. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o splácanie, z údajov predložených talianskymi orgánmi vyplýva, že dvojročná lehota odkladu, počas ktorej sa platili úroky len z už vyplatených splátok úveru, uplynula 20. februára 2003. Dňa 20. augusta 2003 začalo päťročné obdobie splácania. Splácanie sa uskutočňovalo lineárne, v rovnakých polročných splátkach a s úrokom splatným zo zostatku. Podľa plánu sa preto splácanie malo ukončiť do 20. februára 2008.

| (70) | Pokiaľ ide ďalej o úpravu úrokovej sadzby počas obdobia splácania, talianske orgány tvrdili, že v talianskom právnom rámci existujú všeobecné pravidlá umožňujúce takéto zníženia. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide ďalej o úpravu úrokovej sadzby počas obdobia splácania, talianske orgány tvrdili, že v talianskom právnom rámci existujú všeobecné pravidlá umožňujúce takéto zníženia.

| (71) | Talianske orgány v súvislosti s obidvomi úvermi ďalej tvrdili, že náklady na povinnú bankovú záruku, o ktorú sa požiadalo pred poskytnutím úverov, sa mali odpočítať zo sumy pomoci. |
| --- | --- |

(71)

Talianske orgány v súvislosti s obidvomi úvermi ďalej tvrdili, že náklady na povinnú bankovú záruku, o ktorú sa požiadalo pred poskytnutím úverov, sa mali odpočítať zo sumy pomoci.

| (72) | Pokiaľ ide o vývoz realizovaný spoločnosťou WAM SpA v rámci EÚ a mimo nej, poskytli sa tieto údaje:








  ROK | VÝVOZ V RÁMCI EÚ | VÝVOZ MIMO EÚ | VÝVOZ SPOLU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996 | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997 | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998 | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999 | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

Pokiaľ ide o vývoz realizovaný spoločnosťou WAM SpA v rámci EÚ a mimo nej, poskytli sa tieto údaje:

ROK

VÝVOZ V RÁMCI EÚ

VÝVOZ MIMO EÚ

VÝVOZ SPOLU

1995

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | Talianske orgány informovali Komisiu, že uvedené číselné údaje za vývoz spolu predstavujú 52 % až 57,5 % celkového ročného obratu spoločnosti WAM SpA zaznamenaného v roku 1995 a 1999. |
| --- | --- |

(73)

Talianske orgány informovali Komisiu, že uvedené číselné údaje za vývoz spolu predstavujú 52 % až 57,5 % celkového ročného obratu spoločnosti WAM SpA zaznamenaného v roku 1995 a 1999.

| (74) | Talianske orgány síce uznávajú, že skúmané dva úvery nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 69/2001 ani nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 (15), zastávajú však názor, že stimuly pre podniky z EÚ určené na podporné programy, ktoré sa majú realizovať mimo EÚ, nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti článku 107 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(74)

Talianske orgány síce uznávajú, že skúmané dva úvery nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 69/2001 ani nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 (15), zastávajú však názor, že stimuly pre podniky z EÚ určené na podporné programy, ktoré sa majú realizovať mimo EÚ, nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti článku 107 ods. 3 ZFEÚ.

VI.   POSÚDENIE POMOCI

| (75) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými.“ |
| --- | --- |

(75)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými.“

| (76) | Z článku 107 ods. 1 ZFEÚ vyplýva, že na to, aby sa opatrenie klasifikovalo ako štátna pomoc, musia byť splnené štyri podmienky. Po prvé, musí byť prítomný zásah štátu prostredníctvom štátnych zdrojov. Po druhé, tento zásah musí prinášať príjemcovi selektívnu výhodu. Po tretie, musí mať schopnosť ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a po štvrté, musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. |
| --- | --- |

(76)

Z článku 107 ods. 1 ZFEÚ vyplýva, že na to, aby sa opatrenie klasifikovalo ako štátna pomoc, musia byť splnené štyri podmienky. Po prvé, musí byť prítomný zásah štátu prostredníctvom štátnych zdrojov. Po druhé, tento zásah musí prinášať príjemcovi selektívnu výhodu. Po tretie, musí mať schopnosť ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a po štvrté, musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením.

| (77) | Pojem „štátna pomoc“ zahŕňa každú priamo alebo nepriamo udelenú výhodu, ktorá je financovaná zo štátnych zdrojov a poskytnutá priamo štátom alebo sprostredkujúcim orgánom na základe udeleného poverenia. Z judikatúry Súdneho dvora veľmi zreteľne vyplýva, že neexistuje rozdiel medzi pomocou poskytnutou priamo štátom a pomocou poskytnutou verejnými alebo súkromnými osobami na príkaz štátu (16). |
| --- | --- |

(77)

Pojem „štátna pomoc“ zahŕňa každú priamo alebo nepriamo udelenú výhodu, ktorá je financovaná zo štátnych zdrojov a poskytnutá priamo štátom alebo sprostredkujúcim orgánom na základe udeleného poverenia. Z judikatúry Súdneho dvora veľmi zreteľne vyplýva, že neexistuje rozdiel medzi pomocou poskytnutou priamo štátom a pomocou poskytnutou verejnými alebo súkromnými osobami na príkaz štátu (16).

| (78) | Skúmané opatrenia pomoci boli v prípade úveru z roku 1995 poskytnuté výborom zriadeným podľa článku 2 zákona č. 394/81 (17) a v prípade úveru z roku 2000 výborom Comitato Agevolazioni (18). |
| --- | --- |

(78)

Skúmané opatrenia pomoci boli v prípade úveru z roku 1995 poskytnuté výborom zriadeným podľa článku 2 zákona č. 394/81 (17) a v prípade úveru z roku 2000 výborom Comitato Agevolazioni (18).

| (79) | Spoločnosť Mediocredito Centrale SpA (19) uzatvorila zmluvu o financovaní z roku 1995 so spoločnosťou WAM SpA s cieľom realizovať rozhodnutie výboru zriadeného podľa článku 2 zákona č. 394/81. SIMESIT SpA (20) uzatvoril zmluvu o financovaní z roku 2000 so spoločnosťou WAM SpA s cieľom vykonať rozhodnutie výboru Comitato Agevolazioni. |
| --- | --- |

(79)

Spoločnosť Mediocredito Centrale SpA (19) uzatvorila zmluvu o financovaní z roku 1995 so spoločnosťou WAM SpA s cieľom realizovať rozhodnutie výboru zriadeného podľa článku 2 zákona č. 394/81. SIMESIT SpA (20) uzatvoril zmluvu o financovaní z roku 2000 so spoločnosťou WAM SpA s cieľom vykonať rozhodnutie výboru Comitato Agevolazioni.

| (80) | V tomto prípade pomoc poskytli zo štátnych zdrojov subjekty, ktoré konali v mene štátu s cieľom podporovať hospodárske činnosti v súlade s usmerneniami stanovenými štátom, a možno ju preto v súlade s judikatúrou Súdneho dvora pripísať štátu (21). |
| --- | --- |

(80)

V tomto prípade pomoc poskytli zo štátnych zdrojov subjekty, ktoré konali v mene štátu s cieľom podporovať hospodárske činnosti v súlade s usmerneniami stanovenými štátom, a možno ju preto v súlade s judikatúrou Súdneho dvora pripísať štátu (21).

| (81) | Úvery za výhodných podmienok zlepšujú finančnú situáciu príjemcu pomoci a oslobodzujú ho od nákladov, ktoré by inak musel znášať, ak by mal zriadiť program obchodného prieniku na trh bez zásahu štátu. Skúmané opatrenia štátnej pomoci preto prinášajú selektívnu výhodu spoločnosti WAM SpA na úkor jej konkurentov z EÚ. |
| --- | --- |

(81)

Úvery za výhodných podmienok zlepšujú finančnú situáciu príjemcu pomoci a oslobodzujú ho od nákladov, ktoré by inak musel znášať, ak by mal zriadiť program obchodného prieniku na trh bez zásahu štátu. Skúmané opatrenia štátnej pomoci preto prinášajú selektívnu výhodu spoločnosti WAM SpA na úkor jej konkurentov z EÚ.

| (82) | Keďže spoločnosť WAM SpA pôsobí na trhu výroby a distribúcie závitovkových dopravníkov a podávačov, zberačov prachu a ventilov pre priemyselné zariadenia, neexistuje pochybnosť, že spoločnosť WAM SpA vykonáva hospodársku činnosť na uvedenom trhu, ktorá spĺňa definíciu podniku podľa práva EÚ (22). |
| --- | --- |

(82)

Keďže spoločnosť WAM SpA pôsobí na trhu výroby a distribúcie závitovkových dopravníkov a podávačov, zberačov prachu a ventilov pre priemyselné zariadenia, neexistuje pochybnosť, že spoločnosť WAM SpA vykonáva hospodársku činnosť na uvedenom trhu, ktorá spĺňa definíciu podniku podľa práva EÚ (22).

| (83) | Na záver možno vyhlásiť, že pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA priniesla podniku selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(83)

Na záver možno vyhlásiť, že pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA priniesla podniku selektívnu výhodu.

| (84) | Súdny dvor vo svojom rozhodnutí z 30. apríla 2009 zdôrazňuje (23), že „dokonca v prípadoch, kde je zrejmé z okolností, za ktorých došlo k poskytnutiu pomoci, že by pomoc mohla ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi a narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže, Komisia musí aspoň uviesť tieto okolnosti v odôvodnení svojho rozhodnutia“. Súdny dvor však zastáva tiež názor, že Komisia nemusí dokázať, že pomoc má skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ale len „preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž“ (24). Súdny dvor tiež rozhodol, že „Komisia nemusela vykonať hospodársku analýzu skutočnej situácie na relevantnom trhu či daného obchodu medzi členskými štátmi ani preukázať skutočný vplyv sporných opatrení pomoci“, aby dokázala, že sú splnené podmienky týkajúce sa vplyvu na obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(84)

Súdny dvor vo svojom rozhodnutí z 30. apríla 2009 zdôrazňuje (23), že „dokonca v prípadoch, kde je zrejmé z okolností, za ktorých došlo k poskytnutiu pomoci, že by pomoc mohla ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi a narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže, Komisia musí aspoň uviesť tieto okolnosti v odôvodnení svojho rozhodnutia“. Súdny dvor však zastáva tiež názor, že Komisia nemusí dokázať, že pomoc má skutočný vplyv na obchod medzi členskými štátmi, ale len „preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž“ (24). Súdny dvor tiež rozhodol, že „Komisia nemusela vykonať hospodársku analýzu skutočnej situácie na relevantnom trhu či daného obchodu medzi členskými štátmi ani preukázať skutočný vplyv sporných opatrení pomoci“, aby dokázala, že sú splnené podmienky týkajúce sa vplyvu na obchod a hospodársku súťaž.

| (85) | Spoločnosť WAM SpA pôsobí na trhoch EÚ a medzinárodných trhoch. Má pobočky v mnohých členských štátoch a predáva svoje výrobky na úrovni EÚ, ako aj mimo nej. Od roku 1995 do roku 1999 dve tretiny tržieb (10 miliónov EUR v absolútnych číslach) pochádzali z predaja na trhu EÚ a jedna tretina z predaja mimo EÚ. Na týchto trhoch spoločnosť WAM SpA skutočne alebo potenciálne súťaží s inými spoločnosťami EÚ, ktoré pôsobia aj medzinárodne. Ako sa už uviedlo (pozri odôvodnenie 34), existovali aspoň traja ďalší veľkí výrobcovia EÚ prachových filtrov z rôznych členských štátov, ktorí pôsobili medzinárodne a ktorí mohli potenciálne konkurovať spoločnosti WAM SpA pri vývoze prachových filtrov do Japonska alebo Číny (25). Tieto spoločnosti boli aspoň potenciálne konkurentmi spoločnosti WAM SpA, keďže v prípade, že by sa rozhodli vyvážať svoje výrobky do Japonska alebo Číny, boli by v horšom východiskovom postavení ako spoločnosť WAM SpA, ktorá dostala pomoc na obchodný prienik na tieto trhy. |
| --- | --- |

(85)

Spoločnosť WAM SpA pôsobí na trhoch EÚ a medzinárodných trhoch. Má pobočky v mnohých členských štátoch a predáva svoje výrobky na úrovni EÚ, ako aj mimo nej. Od roku 1995 do roku 1999 dve tretiny tržieb (10 miliónov EUR v absolútnych číslach) pochádzali z predaja na trhu EÚ a jedna tretina z predaja mimo EÚ. Na týchto trhoch spoločnosť WAM SpA skutočne alebo potenciálne súťaží s inými spoločnosťami EÚ, ktoré pôsobia aj medzinárodne. Ako sa už uviedlo (pozri odôvodnenie 34), existovali aspoň traja ďalší veľkí výrobcovia EÚ prachových filtrov z rôznych členských štátov, ktorí pôsobili medzinárodne a ktorí mohli potenciálne konkurovať spoločnosti WAM SpA pri vývoze prachových filtrov do Japonska alebo Číny (25). Tieto spoločnosti boli aspoň potenciálne konkurentmi spoločnosti WAM SpA, keďže v prípade, že by sa rozhodli vyvážať svoje výrobky do Japonska alebo Číny, boli by v horšom východiskovom postavení ako spoločnosť WAM SpA, ktorá dostala pomoc na obchodný prienik na tieto trhy.

| (86) | Okrem toho, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 34 a 35, počas relevantného obdobia mala spoločnosť WAM SpA veľký podiel na vnútroštátnom trhu, ako aj na európskom trhu. Ako sa uvádza v odôvodnení 38, spoločnosť komerčne pôsobila aj prostredníctvom dcérskej spoločnosti v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(86)

Okrem toho, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 34 a 35, počas relevantného obdobia mala spoločnosť WAM SpA veľký podiel na vnútroštátnom trhu, ako aj na európskom trhu. Ako sa uvádza v odôvodnení 38, spoločnosť komerčne pôsobila aj prostredníctvom dcérskej spoločnosti v inom členskom štáte.

| (87) | V dôsledku pomoci sa celkové postavenie spoločnosti WAM SpA na trhu posilnilo alebo sa potenciálne mohlo posilniť v porovnaní s podnikmi z iných členských štátov, ktoré sú nielen skutočnými, ale aj potenciálnymi konkurentmi spoločnosti WAM SpA. Podľa ustálenej judikatúry „pomoc, ktorej účelom je oslobodiť určitý podnik od nákladov, ktoré by inak musel znášať v rámci svojej priebežnej prevádzky alebo svojich bežných činností, ... v zásade narušuje podmienky hospodárskej súťaže (26)“ |
| --- | --- |

(87)

V dôsledku pomoci sa celkové postavenie spoločnosti WAM SpA na trhu posilnilo alebo sa potenciálne mohlo posilniť v porovnaní s podnikmi z iných členských štátov, ktoré sú nielen skutočnými, ale aj potenciálnymi konkurentmi spoločnosti WAM SpA. Podľa ustálenej judikatúry „pomoc, ktorej účelom je oslobodiť určitý podnik od nákladov, ktoré by inak musel znášať v rámci svojej priebežnej prevádzky alebo svojich bežných činností, ... v zásade narušuje podmienky hospodárskej súťaže (26)“

| (88) | V tomto prípade toto zistenie podporujú ďalšie tri argumenty: |
| --- | --- |

(88)

V tomto prípade toto zistenie podporujú ďalšie tri argumenty:

| (89) | Po prvé, vývozné úvery poskytnuté spoločnosti WAM SpA mohli zmeniť bežnú konkurenčnú štruktúru trhu, čo by spoločnosti WAM SpA uľahčilo viac ako jej skutočným alebo potenciálnym konkurentom z EÚ vyvážať ich výrobky na zahraničné trhy, keďže títo konkurenti by museli financovať svoj program obchodného prieniku vývozu z vlastných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(89)

Po prvé, vývozné úvery poskytnuté spoločnosti WAM SpA mohli zmeniť bežnú konkurenčnú štruktúru trhu, čo by spoločnosti WAM SpA uľahčilo viac ako jej skutočným alebo potenciálnym konkurentom z EÚ vyvážať ich výrobky na zahraničné trhy, keďže títo konkurenti by museli financovať svoj program obchodného prieniku vývozu z vlastných finančných prostriedkov.

| (90) | Po druhé, spoločnosť WAM SpA dostala pomoc na zriadenie programu obchodného prieniku na trh, a preto dosiahla určité úspory. Keďže spoločnosť WAM SpA investovala do obchodného prieniku na zahraničné trhy s cieľom vyvážať svoje výrobky, tieto úspory jej preto mohli umožniť vyvážať výrobky vyrobené v EÚ na trhy mimo EÚ za nižšiu cenu alebo s vyšším rozpätím zisku. |
| --- | --- |

(90)

Po druhé, spoločnosť WAM SpA dostala pomoc na zriadenie programu obchodného prieniku na trh, a preto dosiahla určité úspory. Keďže spoločnosť WAM SpA investovala do obchodného prieniku na zahraničné trhy s cieľom vyvážať svoje výrobky, tieto úspory jej preto mohli umožniť vyvážať výrobky vyrobené v EÚ na trhy mimo EÚ za nižšiu cenu alebo s vyšším rozpätím zisku.

| (91) | Po tretie, keďže peniaze sú zameniteľné, všetky zisky z tejto činnosti by sa mohli reinvestovať v rámci EÚ. Ďalšou možnosťou je, že spoločnosť WAM SpA bola po prijatí pomoci oslobodená od výdavkov na obchodný prienik na zahraničné trhy a bola schopná použiť ušetrené peniaze na posilnenie svojho postavenia na trhu EÚ na iné účely (27). Okrem toho sa zisk z tejto činnosti mohol po uskutočnení vývozu reinvestovať v rámci EÚ. |
| --- | --- |

(91)

Po tretie, keďže peniaze sú zameniteľné, všetky zisky z tejto činnosti by sa mohli reinvestovať v rámci EÚ. Ďalšou možnosťou je, že spoločnosť WAM SpA bola po prijatí pomoci oslobodená od výdavkov na obchodný prienik na zahraničné trhy a bola schopná použiť ušetrené peniaze na posilnenie svojho postavenia na trhu EÚ na iné účely (27). Okrem toho sa zisk z tejto činnosti mohol po uskutočnení vývozu reinvestovať v rámci EÚ.

| (92) | Vo všetkých týchto prípadov by pomoc mala priamy vplyv na trh EÚ a rušivý účinok vo vzťahu ku konkurentom spoločnosti WAM v EÚ. |
| --- | --- |

(92)

Vo všetkých týchto prípadov by pomoc mala priamy vplyv na trh EÚ a rušivý účinok vo vzťahu ku konkurentom spoločnosti WAM v EÚ.

| (93) | Z ustálenej judikatúry je tiež zrejmé, že „keď pomoc poskytnutá členským štátom posilní v obchode v rámci EÚ postavenie jedného podniku v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi, musia sa tieto podniky považovať za ovplyvnené pomocou“ (28). Keďže pomoc, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA, posilnila jej postavenie v porovnaní s jej skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi z EÚ, ako sa už vysvetlilo, táto pomoc tiež ovplyvnila obchod v EÚ. |
| --- | --- |

(93)

Z ustálenej judikatúry je tiež zrejmé, že „keď pomoc poskytnutá členským štátom posilní v obchode v rámci EÚ postavenie jedného podniku v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi, musia sa tieto podniky považovať za ovplyvnené pomocou“ (28). Keďže pomoc, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA, posilnila jej postavenie v porovnaní s jej skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi z EÚ, ako sa už vysvetlilo, táto pomoc tiež ovplyvnila obchod v EÚ.

| (94) | Pokiaľ ide o výšku pomoci, Súdny dvor rozhodol vo veci Philip Morris/Komisia (29) a Francúzsko/Komisia (30), že aj keď je výška prijatej pomoci relatívne nízka alebo podnik je malý, stále existuje možnosť, že obchod v rámci EÚ môže byť ovplyvnený. Podobne vo veci Vlaams Gewest/Komisia (31) Súd prvého stupňa uviedol, že „aj relatívne malá výška je schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ak v sektoroch, v ktorých podniky pôsobia, je silná hospodárska súťaž“. Súdny dvor ďalej uviedol vo veci Heiser (32), že neexistuje hranica alebo percentuálna výška, pod ktorou by sa mohlo dospieť k záveru, že obchod medzi členskými štátmi nie je ovplyvnený. |
| --- | --- |

(94)

Pokiaľ ide o výšku pomoci, Súdny dvor rozhodol vo veci Philip Morris/Komisia (29) a Francúzsko/Komisia (30), že aj keď je výška prijatej pomoci relatívne nízka alebo podnik je malý, stále existuje možnosť, že obchod v rámci EÚ môže byť ovplyvnený. Podobne vo veci Vlaams Gewest/Komisia (31) Súd prvého stupňa uviedol, že „aj relatívne malá výška je schopná ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, ak v sektoroch, v ktorých podniky pôsobia, je silná hospodárska súťaž“. Súdny dvor ďalej uviedol vo veci Heiser (32), že neexistuje hranica alebo percentuálna výška, pod ktorou by sa mohlo dospieť k záveru, že obchod medzi členskými štátmi nie je ovplyvnený.

| (95) | V uvedenej veci preto relatívne malá výška pomoci nie je v rozpore so zistením, že môže existovať vplyv na obchod v EÚ a na hospodársku súťaž. Hoci výška pomoci je dosť nízka, z dôvodu intenzívneho charakteru existujúcej ako aj potenciálnej hospodárskej súťaže v odvetví, v ktorom spoločnosť WAM SpA pôsobí, existuje veľké riziko, že hospodárska súťaž sa naruší a že obchod v EÚ bude ovplyvnený. |
| --- | --- |

(95)

V uvedenej veci preto relatívne malá výška pomoci nie je v rozpore so zistením, že môže existovať vplyv na obchod v EÚ a na hospodársku súťaž. Hoci výška pomoci je dosť nízka, z dôvodu intenzívneho charakteru existujúcej ako aj potenciálnej hospodárskej súťaže v odvetví, v ktorom spoločnosť WAM SpA pôsobí, existuje veľké riziko, že hospodárska súťaž sa naruší a že obchod v EÚ bude ovplyvnený.

| (96) | Na základe uvedeného možno dospieť k záveru, že pomoc, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA, by mohla s veľkou pravdepodobnosťou ovplyvniť obchod a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(96)

Na základe uvedeného možno dospieť k záveru, že pomoc, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA, by mohla s veľkou pravdepodobnosťou ovplyvniť obchod a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

| (97) | Na záver verejná podpora poskytnutá spoločnosti WAM SpA predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(97)

Na záver verejná podpora poskytnutá spoločnosti WAM SpA predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (98) | V súlade so zásadou tempus regis actum je potrebné na nenotifikovanú pomoc uplatniť procesnoprávne pravidlá platné v čase prijatia rozhodnutia, ak sa výslovne neustanoví inak (33). |
| --- | --- |

(98)

V súlade so zásadou tempus regis actum je potrebné na nenotifikovanú pomoc uplatniť procesnoprávne pravidlá platné v čase prijatia rozhodnutia, ak sa výslovne neustanoví inak (33).

| (99) | Vzhľadom na to, že režimy výnimiek (vrátane pravidiel de minimis) oslobodzujú určité opatrenia pomoci od notifikačnej povinnosti a nahrádzajú centralizovaný systém kontroly štátnej pomoci decentralizovaným systémom kontroly štátnej pomoci, zastáva sa názor, že sú procesnej povahy. |
| --- | --- |

(99)

Vzhľadom na to, že režimy výnimiek (vrátane pravidiel de minimis) oslobodzujú určité opatrenia pomoci od notifikačnej povinnosti a nahrádzajú centralizovaný systém kontroly štátnej pomoci decentralizovaným systémom kontroly štátnej pomoci, zastáva sa názor, že sú procesnej povahy.

| (100) | Aj keby Komisia v uvedenom prípade vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vyjadrila pochybnosti, že by sa na pomoc mohla uplatniť výnimka na základe nariadení Komisie (ES) č. 69/2001 a (ES) č. 70/2001, musia sa použiť zodpovedajúce pravidlá platné v čase rozhodnutia, t. j. nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 (34). Podobne sa nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (35) (ďalej len „nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008“) uplatňuje na individuálnu pomoc poskytnutú pred jeho nadobudnutím účinnosti, ak pomoc spĺňa podmienky ustanovené v tomto nariadení s výnimkou článku 9. |
| --- | --- |

(100)

Aj keby Komisia v uvedenom prípade vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vyjadrila pochybnosti, že by sa na pomoc mohla uplatniť výnimka na základe nariadení Komisie (ES) č. 69/2001 a (ES) č. 70/2001, musia sa použiť zodpovedajúce pravidlá platné v čase rozhodnutia, t. j. nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 (34). Podobne sa nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (35) (ďalej len „nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008“) uplatňuje na individuálnu pomoc poskytnutú pred jeho nadobudnutím účinnosti, ak pomoc spĺňa podmienky ustanovené v tomto nariadení s výnimkou článku 9.

| (101) | Talianske orgány vyhlásili v liste z 11. októbra 1999, že právny základ pomoci poskytnutej spoločnosti WAM SpA, a to zákon č. 394 z 29. júla 1981, bol notifikovaný Komisii a Svetovej obchodnej organizácii (WTO) podľa článku 25 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (WTO-GATT z roku 1994) (36). |
| --- | --- |

(101)

Talianske orgány vyhlásili v liste z 11. októbra 1999, že právny základ pomoci poskytnutej spoločnosti WAM SpA, a to zákon č. 394 z 29. júla 1981, bol notifikovaný Komisii a Svetovej obchodnej organizácii (WTO) podľa článku 25 Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (WTO-GATT z roku 1994) (36).

| (102) | Komisia poznamenáva, že talianske orgány sa týmto spôsobom pokúšajú klasifikovať notifikáciu ako oznámenie určitých veľmi stručných údajov týkajúcich sa schémy v tabuľke, ktorá bola zaslaná Komisii buď na účel postúpenia výboru WTO pre dotácie, alebo na účel výročnej správy o štátnej pomoci v Európskej únii aspoň od šiestej správy (1996). Komisia bola o existencii schémy informovaná aj v rámci svojho prieskumu vnútroštátnych schém podpory priamych zahraničných investícií mimo Európskej únie (externé PZI), ktoré existujú v členských štátoch. |
| --- | --- |

(102)

Komisia poznamenáva, že talianske orgány sa týmto spôsobom pokúšajú klasifikovať notifikáciu ako oznámenie určitých veľmi stručných údajov týkajúcich sa schémy v tabuľke, ktorá bola zaslaná Komisii buď na účel postúpenia výboru WTO pre dotácie, alebo na účel výročnej správy o štátnej pomoci v Európskej únii aspoň od šiestej správy (1996). Komisia bola o existencii schémy informovaná aj v rámci svojho prieskumu vnútroštátnych schém podpory priamych zahraničných investícií mimo Európskej únie (externé PZI), ktoré existujú v členských štátoch.

| (103) | Nie je však možné domnievať sa, že tieto druhy oznámení spĺňajú článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti článok 108 ods. 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že „Komisia musí byť v dostatočnom čase upovedomená o zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci, aby mohla podať svoje pripomienky.“ |
| --- | --- |

(103)

Nie je však možné domnievať sa, že tieto druhy oznámení spĺňajú článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti článok 108 ods. 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že „Komisia musí byť v dostatočnom čase upovedomená o zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci, aby mohla podať svoje pripomienky.“

| (104) | Keďže uvedená schéma pomoci nebola predtým notifikovaná Komisii na posúdenie jej zlučiteľnosti s pravidlami štátnej pomoci, bola zavedená v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a je preto neoprávnená. Keďže pomoc bola spoločnosti WAM SpA poskytnutá na základe tejto schémy a mimo rámca pomoci, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka, musí sa tiež považovať za neoprávnenú. |
| --- | --- |

(104)

Keďže uvedená schéma pomoci nebola predtým notifikovaná Komisii na posúdenie jej zlučiteľnosti s pravidlami štátnej pomoci, bola zavedená v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a je preto neoprávnená. Keďže pomoc bola spoločnosti WAM SpA poskytnutá na základe tejto schémy a mimo rámca pomoci, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka, musí sa tiež považovať za neoprávnenú.

| (105) | Komisia musí overiť, či sa na pomoc poskytnutú spoločnosti WAM SpA môže vzťahovať výnimka na základe pravidiel týkajúcich sa pomoci de minimis. |
| --- | --- |

(105)

Komisia musí overiť, či sa na pomoc poskytnutú spoločnosti WAM SpA môže vzťahovať výnimka na základe pravidiel týkajúcich sa pomoci de minimis.

| (106) | Potom, ako sa dospelo k záveru, že skúmané opatrenia predstavujú štátnu pomoc, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, sa táto pomoc musí podobne posúdiť z hľadiska zlučiteľnosti podľa príslušných pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(106)

Potom, ako sa dospelo k záveru, že skúmané opatrenia predstavujú štátnu pomoc, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, sa táto pomoc musí podobne posúdiť z hľadiska zlučiteľnosti podľa príslušných pravidiel štátnej pomoci.

| (107) | Talianska vláda predložila dôkazy, že v čase poskytnutia prvého úveru (1995) spoločnosť WAM SpA spĺňala požiadavky, aby sa mohla považovať za MSP v zmysle odporúčania Komisie 96/280/ES z 3. apríla 1996 týkajúceho sa vymedzenia malých a stredných podnikov (37). Presnejšie povedané, spoločnosť WAM SpA bola stredný podnik, keďže mala 163 zamestnancov, ročný obrat 16,8 milióna EUR a bilančnú sumu 20,1 milióna EUR. Bola kontrolovaná dvoma finančnými spoločnosťami, ktoré samotné predstavovali MSP v zmysle uvedeného odporúčania. |
| --- | --- |

(107)

Talianska vláda predložila dôkazy, že v čase poskytnutia prvého úveru (1995) spoločnosť WAM SpA spĺňala požiadavky, aby sa mohla považovať za MSP v zmysle odporúčania Komisie 96/280/ES z 3. apríla 1996 týkajúceho sa vymedzenia malých a stredných podnikov (37). Presnejšie povedané, spoločnosť WAM SpA bola stredný podnik, keďže mala 163 zamestnancov, ročný obrat 16,8 milióna EUR a bilančnú sumu 20,1 milióna EUR. Bola kontrolovaná dvoma finančnými spoločnosťami, ktoré samotné predstavovali MSP v zmysle uvedeného odporúčania.

| (108) | V uvedenom prípade Komisia vychádza pri svojej analýze zo skutočných výdavkov, ktoré sa brali do úvahy pri poskytnutí úveru (pozri tabuľku v odôvodnení 44). |
| --- | --- |

(108)

V uvedenom prípade Komisia vychádza pri svojej analýze zo skutočných výdavkov, ktoré sa brali do úvahy pri poskytnutí úveru (pozri tabuľku v odôvodnení 44).

| (109) | So zreteľom na to, že cieľom úverovej zmluvy bolo dotovať program obchodného prieniku na trhy, a najmä dotovať vývozné podniky vykonávajúce programy obchodného prieniku na trhy mimo Európskej únie, uvedená pomoc sa musí klasifikovať ako pomoc na podporu vývozu, t. j. pomoc na činnosti orientované na vývoz v tom zmysle, že je priamo spojená so zriaďovaním a prevádzkou distribučnej siete alebo s inými bežnými výdavkami týkajúcimi sa vývoznej činnosti. Podobne, konečným cieľom programu obchodného prieniku na trh bolo predávať výrobky spoločnosti WAM SpA v Japonsku. To je ďalší dôvod, prečo nie je možné domnievať sa, že pomoc je spojená s priamymi zahraničnými investíciami (PZI). |
| --- | --- |

(109)

So zreteľom na to, že cieľom úverovej zmluvy bolo dotovať program obchodného prieniku na trhy, a najmä dotovať vývozné podniky vykonávajúce programy obchodného prieniku na trhy mimo Európskej únie, uvedená pomoc sa musí klasifikovať ako pomoc na podporu vývozu, t. j. pomoc na činnosti orientované na vývoz v tom zmysle, že je priamo spojená so zriaďovaním a prevádzkou distribučnej siete alebo s inými bežnými výdavkami týkajúcimi sa vývoznej činnosti. Podobne, konečným cieľom programu obchodného prieniku na trh bolo predávať výrobky spoločnosti WAM SpA v Japonsku. To je ďalší dôvod, prečo nie je možné domnievať sa, že pomoc je spojená s priamymi zahraničnými investíciami (PZI).

| (110) | V nariadení (ES) č. 1998/2006 sa pomoc na podporu vývozu vyníma z rozsahu jeho pôsobnosti. V článku 1 písm. d) sa v skutočnosti ustanovuje, že toto nariadenie sa netýka „pomoci na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne pomoci priamo súvisiacej s vyvážanými množstvami, na zriadenie a prevádzkovanie distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou.“ |
| --- | --- |

(110)

V nariadení (ES) č. 1998/2006 sa pomoc na podporu vývozu vyníma z rozsahu jeho pôsobnosti. V článku 1 písm. d) sa v skutočnosti ustanovuje, že toto nariadenie sa netýka „pomoci na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne pomoci priamo súvisiacej s vyvážanými množstvami, na zriadenie a prevádzkovanie distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou.“

| (111) | V článku 5 nariadenia (ES) č. 1998/2006 sa však ustanovuje, že pomoc, ktorá nespĺňa podmienky ustanovené v článku 1, sa posúdi v súlade s príslušnými rámcami, usmerneniami, oznámeniami a upozorneniami. |
| --- | --- |

(111)

V článku 5 nariadenia (ES) č. 1998/2006 sa však ustanovuje, že pomoc, ktorá nespĺňa podmienky ustanovené v článku 1, sa posúdi v súlade s príslušnými rámcami, usmerneniami, oznámeniami a upozorneniami.

| (112) | Keďže pomoc bola poskytnutá v roku 1995, keď boli platné usmernenia o MSP z roku 1992, musia sa uplatňovať usmernenia o MSP z roku 1992 (38). V týchto usmerneniach sa pomoc na podporu vývozu výslovne nevylučuje z rozsahu ich pôsobnosti. Keďže však v tomto prípade časť pomoci prevyšuje povolenú hranicu de minimis (50 000 EUR), celá pomoc sa musí považovať za pomoc, na ktorú sa nevzťahuje výnimka de minimis, a preto sa musí považovať za štátnu pomoc (39). |
| --- | --- |

(112)

Keďže pomoc bola poskytnutá v roku 1995, keď boli platné usmernenia o MSP z roku 1992, musia sa uplatňovať usmernenia o MSP z roku 1992 (38). V týchto usmerneniach sa pomoc na podporu vývozu výslovne nevylučuje z rozsahu ich pôsobnosti. Keďže však v tomto prípade časť pomoci prevyšuje povolenú hranicu de minimis (50 000 EUR), celá pomoc sa musí považovať za pomoc, na ktorú sa nevzťahuje výnimka de minimis, a preto sa musí považovať za štátnu pomoc (39).

| (113) | Keď sa preukáže, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc, musí sa posúdiť, či ho možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(113)

Keď sa preukáže, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc, musí sa posúdiť, či ho možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa pravidiel štátnej pomoci.

| (114) | V článku 44 ods. 2 nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008 sa ustanovuje, že pomoc poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti daného nariadenia, ktorá nespĺňa podmienky ustanovené v ňom, ani podmienky ustanovené v nariadeniach (ES) č. 68/2001 (40), (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 (41) alebo (ES) č. 1628/2006 (42), sa musí posudzovať podľa rámcov, usmernení, oznámení a upozornení platných v čase, keď pomoc bola poskytnutá. |
| --- | --- |

(114)

V článku 44 ods. 2 nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008 sa ustanovuje, že pomoc poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti daného nariadenia, ktorá nespĺňa podmienky ustanovené v ňom, ani podmienky ustanovené v nariadeniach (ES) č. 68/2001 (40), (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 (41) alebo (ES) č. 1628/2006 (42), sa musí posudzovať podľa rámcov, usmernení, oznámení a upozornení platných v čase, keď pomoc bola poskytnutá.

| (115) | V uvedenom prípade nie je uplatniteľné všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008, keďže sa ním zavádza doplňujúci krok – overenie stimulačného vplyvu projektu alebo činnosti pred ich začatím –, ktorý Taliansko nevykonalo. Preto na základe článku 8 ods. 6 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008 sa nemôže na celé opatrenie pomoci vzťahovať výnimka podľa uvedeného nariadenia. Okrem toho na výdavky uvedené v tabuľke v odôvodnení 44 a vymenované v odôvodnení 118 sa nemôže vzťahovať skupinová výnimka ani na základe nariadení (ES) č. 68/2001, (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 alebo (ES) č. 1628/2006, keďže nie sú splnené podmienky ustanovené v uvedených nariadeniach. |
| --- | --- |

(115)

V uvedenom prípade nie je uplatniteľné všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008, keďže sa ním zavádza doplňujúci krok – overenie stimulačného vplyvu projektu alebo činnosti pred ich začatím –, ktorý Taliansko nevykonalo. Preto na základe článku 8 ods. 6 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008 sa nemôže na celé opatrenie pomoci vzťahovať výnimka podľa uvedeného nariadenia. Okrem toho na výdavky uvedené v tabuľke v odôvodnení 44 a vymenované v odôvodnení 118 sa nemôže vzťahovať skupinová výnimka ani na základe nariadení (ES) č. 68/2001, (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 alebo (ES) č. 1628/2006, keďže nie sú splnené podmienky ustanovené v uvedených nariadeniach.

| (116) | Keďže žiadny z týchto nástrojov nepreukazuje zlučiteľnosť pomoci, pomoc sa musí posúdiť na základe usmernení pre MSP z roku 1992, keďže tieto obsahujú hmotnoprávne pravidlá platné v čase, keď pomoc bola poskytnutá v roku 1995 (43). |
| --- | --- |

(116)

Keďže žiadny z týchto nástrojov nepreukazuje zlučiteľnosť pomoci, pomoc sa musí posúdiť na základe usmernení pre MSP z roku 1992, keďže tieto obsahujú hmotnoprávne pravidlá platné v čase, keď pomoc bola poskytnutá v roku 1995 (43).

| (117) | Časť pomoci možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe usmernení pre MSP z roku 1992. Konkrétne pomoc na poradenské služby (29,43 milióna ITL) a na prieskum trhu (40,95 milióna ITL) možno považovať za zlučiteľnú, keďže je v súlade s bodom 4.3 „pomoc na poradenskú pomoc, vzdelávanie a rozširovanie vedomostí“. Pokiaľ ide o pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách (12,19 milióna ITL), možno ju považovať za zlučiteľnú s usmerneniami pre MSP z roku 1992 na základe bodu 4.5 „pomoc na iné účely“, keďže ju možno posudzovať ako pomoc na iné prostriedky podpory MSP, akými je podnecovanie spolupráce. Zostávajúcu pomoc (pozri tabuľku v odôvodnení 44) nemožno považovať za zlučiteľnú, keďže nie je určená na podporu žiadnych produktívnych investícií ani inej prípustnej pomoci ustanovenej v usmerneniach pre MSP z roku 1992. Nešlo totiž o pomoc na všeobecné investície mimo vnútroštátnych podporovaných oblastí alebo v nich, pomoc na investície na ochranu životného prostredia a pomoc na výskum a vývoj. |
| --- | --- |

(117)

Časť pomoci možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe usmernení pre MSP z roku 1992. Konkrétne pomoc na poradenské služby (29,43 milióna ITL) a na prieskum trhu (40,95 milióna ITL) možno považovať za zlučiteľnú, keďže je v súlade s bodom 4.3 „pomoc na poradenskú pomoc, vzdelávanie a rozširovanie vedomostí“. Pokiaľ ide o pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách (12,19 milióna ITL), možno ju považovať za zlučiteľnú s usmerneniami pre MSP z roku 1992 na základe bodu 4.5 „pomoc na iné účely“, keďže ju možno posudzovať ako pomoc na iné prostriedky podpory MSP, akými je podnecovanie spolupráce. Zostávajúcu pomoc (pozri tabuľku v odôvodnení 44) nemožno považovať za zlučiteľnú, keďže nie je určená na podporu žiadnych produktívnych investícií ani inej prípustnej pomoci ustanovenej v usmerneniach pre MSP z roku 1992. Nešlo totiž o pomoc na všeobecné investície mimo vnútroštátnych podporovaných oblastí alebo v nich, pomoc na investície na ochranu životného prostredia a pomoc na výskum a vývoj.

| (118) | Komisia preto zastáva názor, že väčšinu oprávnených nákladov na zriadenie trvalých štruktúr v zahraničí, ktoré brala talianska vláda do úvahy pri poskytnutí prvého dotovaného úveru spoločnosti WAM SpA v roku 1995, nemožno v žiadnom prípade považovať za produktívne investície, túto pomoc treba naopak považovať za prevádzkovú pomoc. Náklady, ktoré sa považujú za oprávnené: prenájom priestorov, poistenie a príslušenstvo (122,56 milióna ITL) a prevádzkové náklady, ako pracovníci, vybavenie a zariadenie priestorov (556,94 milióna ITL) sú náklady, ktoré by mala firma znášať sama; to isté sa vzťahuje na vzory a náhradné diely pre popredajné služby (38,23 milióna ITL). Podobne pokiaľ ide o oprávnené náklady na podporu rozvoja obchodu, náklady na skladovanie tovaru (456,28 milióna ITL) nespĺňajú podľa názoru Komisie usmernenia pre MSP z roku 1992, keďže sa nemôžu považovať za počiatočnú investíciu. To platí aj pre náklady na reklamu (94,39 milióna ITL) a služobné cesty (7,52 milióna ITL), ktoré takisto nespĺňajú usmernenia. |
| --- | --- |

(118)

Komisia preto zastáva názor, že väčšinu oprávnených nákladov na zriadenie trvalých štruktúr v zahraničí, ktoré brala talianska vláda do úvahy pri poskytnutí prvého dotovaného úveru spoločnosti WAM SpA v roku 1995, nemožno v žiadnom prípade považovať za produktívne investície, túto pomoc treba naopak považovať za prevádzkovú pomoc. Náklady, ktoré sa považujú za oprávnené: prenájom priestorov, poistenie a príslušenstvo (122,56 milióna ITL) a prevádzkové náklady, ako pracovníci, vybavenie a zariadenie priestorov (556,94 milióna ITL) sú náklady, ktoré by mala firma znášať sama; to isté sa vzťahuje na vzory a náhradné diely pre popredajné služby (38,23 milióna ITL). Podobne pokiaľ ide o oprávnené náklady na podporu rozvoja obchodu, náklady na skladovanie tovaru (456,28 milióna ITL) nespĺňajú podľa názoru Komisie usmernenia pre MSP z roku 1992, keďže sa nemôžu považovať za počiatočnú investíciu. To platí aj pre náklady na reklamu (94,39 milióna ITL) a služobné cesty (7,52 milióna ITL), ktoré takisto nespĺňajú usmernenia.

| (119) | Na základe uvedeného posúdenia preto Komisia dospela k záveru, že:






  a) | časť pomoci týkajúca sa pomoci na poradenské služby (29,43 milióna ITL) a prieskum trhu (40,95 milióna ITL), ako aj pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách (12,19 milióna ITL) predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe usmernení pre MSP z roku 1992; časť pomoci neuvedená v písmene a) (pozri odôvodnenie 118) predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- | --- |

(119)

Na základe uvedeného posúdenia preto Komisia dospela k záveru, že:

a)

časť pomoci týkajúca sa pomoci na poradenské služby (29,43 milióna ITL) a prieskum trhu (40,95 milióna ITL), ako aj pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách (12,19 milióna ITL) predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe usmernení pre MSP z roku 1992; časť pomoci neuvedená v písmene a) (pozri odôvodnenie 118) predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (120) | V čase, keď bola v roku 2000 poskytnutá druhá suma pomoci, spoločnosť WAM SpA bola, ako uznali samotné talianske orgány, veľkým podnikom. Okrem toho bola usadená v nepodporovanej oblasti. |
| --- | --- |

(120)

V čase, keď bola v roku 2000 poskytnutá druhá suma pomoci, spoločnosť WAM SpA bola, ako uznali samotné talianske orgány, veľkým podnikom. Okrem toho bola usadená v nepodporovanej oblasti.

| (121) | Úver z roku 2000 možno tiež považovať za vývoznú pomoc pre spoločnosť WAM SpA, keďže mal rovnaký cieľ ako úver z roku 1995 a bol tiež určený na účel obchodného prieniku a vývozu na zahraničné trhy (konkrétne na čínsky trh). Je zjavné, že pomoc na technickú podporu, priestory a pracovníkov v zahraničí (1 obchodný riaditeľ, 1 generálny riaditeľ, 4 zamestnanci a 6 technikov) bola sotva určená na iný účel ako na komerčné činnosti. V dôsledku toho sa argumentácia dohodnutého úveru z roku 1995 môže použiť aj na úver z roku 2000. |
| --- | --- |

(121)

Úver z roku 2000 možno tiež považovať za vývoznú pomoc pre spoločnosť WAM SpA, keďže mal rovnaký cieľ ako úver z roku 1995 a bol tiež určený na účel obchodného prieniku a vývozu na zahraničné trhy (konkrétne na čínsky trh). Je zjavné, že pomoc na technickú podporu, priestory a pracovníkov v zahraničí (1 obchodný riaditeľ, 1 generálny riaditeľ, 4 zamestnanci a 6 technikov) bola sotva určená na iný účel ako na komerčné činnosti. V dôsledku toho sa argumentácia dohodnutého úveru z roku 1995 môže použiť aj na úver z roku 2000.

| (122) | Okrem toho rovnaké znenie, ktoré bolo použité na klasifikáciu prvého úveru spoločnosti WAM SpA ako stimulu na realizáciu programov obchodného prieniku na trhy, bolo použité aj v zmluve o poskytnutí pomoci v roku 2000. Treba tiež poznamenať, že konkrétny program mali spoločne realizovať spoločnosť WAM SpA a miestna firma, WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, dcérska spoločnosť v úplnom vlastníctve spoločnosti WAM SpA. To predstavuje dôkaz o pevnom etablovaní spoločnosti WAM SpA na príslušnom dotknutom trhu. |
| --- | --- |

(122)

Okrem toho rovnaké znenie, ktoré bolo použité na klasifikáciu prvého úveru spoločnosti WAM SpA ako stimulu na realizáciu programov obchodného prieniku na trhy, bolo použité aj v zmluve o poskytnutí pomoci v roku 2000. Treba tiež poznamenať, že konkrétny program mali spoločne realizovať spoločnosť WAM SpA a miestna firma, WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, dcérska spoločnosť v úplnom vlastníctve spoločnosti WAM SpA. To predstavuje dôkaz o pevnom etablovaní spoločnosti WAM SpA na príslušnom dotknutom trhu.

| (123) | Keďže uvedená pomoc predstavuje pomoc na podporu vývozu, nariadenie (ES) č. 1998/2006, ktoré sa už uviedlo, sa neuplatňuje. |
| --- | --- |

(123)

Keďže uvedená pomoc predstavuje pomoc na podporu vývozu, nariadenie (ES) č. 1998/2006, ktoré sa už uviedlo, sa neuplatňuje.

| (124) | Musí sa preto posúdiť zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom. Komisia zastáva názor, že procesný predpis platný v čase prijatia rozhodnutia, všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008, sa v uvedenom prípade neuplatňuje. Týmto nariadením sa zavádza dodatočný krok – overenie stimulačného účinku projektu alebo činnosti pred ich začatím – ktorý Taliansko nevykonalo. Preto podľa článku 8 ods. 6 uvedeného nariadenia nie je možné udeliť výnimku na celé opatrenie pomoci na základe všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008. V súlade s článkom 44 ods. 2 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008 sa preto musí posúdiť zlučiteľnosť pomoci s nariadeniami (ES) č. 68/2001, (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 a (ES) č. 628/2006. |
| --- | --- |

(124)

Musí sa preto posúdiť zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom. Komisia zastáva názor, že procesný predpis platný v čase prijatia rozhodnutia, všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách z roku 2008, sa v uvedenom prípade neuplatňuje. Týmto nariadením sa zavádza dodatočný krok – overenie stimulačného účinku projektu alebo činnosti pred ich začatím – ktorý Taliansko nevykonalo. Preto podľa článku 8 ods. 6 uvedeného nariadenia nie je možné udeliť výnimku na celé opatrenie pomoci na základe všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008. V súlade s článkom 44 ods. 2 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách z roku 2008 sa preto musí posúdiť zlučiteľnosť pomoci s nariadeniami (ES) č. 68/2001, (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 a (ES) č. 628/2006.

| (125) | Podľa názoru Komisie na výdavky na vzdelávanie špecifikované v liste z 22. júla 2003 (25 240 EUR z celkového úveru vo výške 1,8 milióna EUR v roku 2000) (ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 65) možno udeliť výnimku na základe článku 4 nariadenia (ES) č. 68/2001, a sú preto zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti článku 107 ods. 3 ZFEÚ, bez ohľadu na to, či sa posúdenie zakladá na článku 4 ods. 2 (špeciálne vzdelávanie) alebo článku 4 ods. 3 (všeobecné vzdelávanie). |
| --- | --- |

(125)

Podľa názoru Komisie na výdavky na vzdelávanie špecifikované v liste z 22. júla 2003 (25 240 EUR z celkového úveru vo výške 1,8 milióna EUR v roku 2000) (ako sa uvádza v tabuľke v odôvodnení 65) možno udeliť výnimku na základe článku 4 nariadenia (ES) č. 68/2001, a sú preto zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 87 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti článku 107 ods. 3 ZFEÚ, bez ohľadu na to, či sa posúdenie zakladá na článku 4 ods. 2 (špeciálne vzdelávanie) alebo článku 4 ods. 3 (všeobecné vzdelávanie).

| (126) | Zostatok uvedenej pomoci sa však nemôže považovať za zlučiteľný na základe nariadení (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 alebo (ES) č. 1628/2006, ani na žiadnom inom právnom základe, keďže nepodporuje žiadny iný horizontálny cieľ Európskej únie v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ako sú výskum a vývoj, zamestnanosť, ochrana životného prostredia alebo záchrana a reštrukturalizácia, v zmysle príslušných usmernení, rámcov a nariadení. |
| --- | --- |

(126)

Zostatok uvedenej pomoci sa však nemôže považovať za zlučiteľný na základe nariadení (ES) č. 70/2001, (ES) č. 2204/2002 alebo (ES) č. 1628/2006, ani na žiadnom inom právnom základe, keďže nepodporuje žiadny iný horizontálny cieľ Európskej únie v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ako sú výskum a vývoj, zamestnanosť, ochrana životného prostredia alebo záchrana a reštrukturalizácia, v zmysle príslušných usmernení, rámcov a nariadení.

| (127) | Preto sa musí vyvodiť záver, že keďže vývozne orientované činnosti sú vyňaté z pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1998/2006 a nemôžu sa na žiadnom právnom základe považovať za zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pomoc poskytnutá prostredníctvom druhého úveru nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, okrem uvedenej zlučiteľnej časti pomoci na vzdelávanie. |
| --- | --- |

(127)

Preto sa musí vyvodiť záver, že keďže vývozne orientované činnosti sú vyňaté z pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1998/2006 a nemôžu sa na žiadnom právnom základe považovať za zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pomoc poskytnutá prostredníctvom druhého úveru nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, okrem uvedenej zlučiteľnej časti pomoci na vzdelávanie.

| (128) | Pokiaľ ide o úpravu úrokovej sadzby počas obdobia splácania úveru, talianske orgány tvrdili, že v talianskom právnom rámci existujú všeobecné pravidlá umožňujúce takéto zníženie. Vyhláška ministerstva z 31. marca 2000, ktorá predstavuje jediný právny základ predložený na tento účel, sa však vzťahuje len na iniciatívy financované na základe zákonov č. 394/81 a č. 304/1990, a je preto veľmi reštriktívna. Treba ďalej zdôrazniť, že neboli poskytnuté ďalšie dôkazy, že úroková sadzba týkajúca sa uvedenej pomoci bola upravená (44). |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide o úpravu úrokovej sadzby počas obdobia splácania úveru, talianske orgány tvrdili, že v talianskom právnom rámci existujú všeobecné pravidlá umožňujúce takéto zníženie. Vyhláška ministerstva z 31. marca 2000, ktorá predstavuje jediný právny základ predložený na tento účel, sa však vzťahuje len na iniciatívy financované na základe zákonov č. 394/81 a č. 304/1990, a je preto veľmi reštriktívna. Treba ďalej zdôrazniť, že neboli poskytnuté ďalšie dôkazy, že úroková sadzba týkajúca sa uvedenej pomoci bola upravená (44).

| (129) | Pokiaľ ide o obidva úvery, talianske orgány tvrdia, že náklady na povinnú bankovú záruku, ktorá sa požadovala pred poskytnutím úverov, treba odpočítať od výšky pomoci. Komisia predovšetkým poznamenáva, že takúto záruku alebo jej ekvivalent by zvyčajne vyžiadala aj súkromná úverová inštitúciu poskytujúca úvery podľa zásady investora v trhovom hospodárstve. Po druhé, v špecifikáciách pripojených k zmluve sa ustanovuje, že duplicita pomoci pre ten istý program nie je povolená, okrem pomoci týkajúcej sa záruky, ktorá sa preto považuje sama o sebe za oprávnenú na pomoc. |
| --- | --- |

(129)

Pokiaľ ide o obidva úvery, talianske orgány tvrdia, že náklady na povinnú bankovú záruku, ktorá sa požadovala pred poskytnutím úverov, treba odpočítať od výšky pomoci. Komisia predovšetkým poznamenáva, že takúto záruku alebo jej ekvivalent by zvyčajne vyžiadala aj súkromná úverová inštitúciu poskytujúca úvery podľa zásady investora v trhovom hospodárstve. Po druhé, v špecifikáciách pripojených k zmluve sa ustanovuje, že duplicita pomoci pre ten istý program nie je povolená, okrem pomoci týkajúcej sa záruky, ktorá sa preto považuje sama o sebe za oprávnenú na pomoc.

VII.   ZÁVEREČNÉ POZNÁMKY

| (130) | Komisia poznamenáva, že výnimky ustanovené v článku 107 ods. 2 písm. a) až c) (45) ZFEÚ sa na uvedené úvery nevzťahujú, keďže nesledujú žiadny z cieľov uvedených v danom článku a ani talianska vláda to netvrdila. |
| --- | --- |

(130)

Komisia poznamenáva, že výnimky ustanovené v článku 107 ods. 2 písm. a) až c) (45) ZFEÚ sa na uvedené úvery nevzťahujú, keďže nesledujú žiadny z cieľov uvedených v danom článku a ani talianska vláda to netvrdila.

| (131) | Úvery neboli určené na podporu hospodárskeho rozvoja určitých oblastí ani na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu, a neboli ani určené na podporu kultúry alebo zachovanie kultúrneho dedičstva. Komisia preto dospela k záveru, že na skúmané úvery sa nevzťahuje článok 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ (46), článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ (47) ani článok 107 ods. 3 písm. d) ZFEÚ (48). |
| --- | --- |

(131)

Úvery neboli určené na podporu hospodárskeho rozvoja určitých oblastí ani na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu, a neboli ani určené na podporu kultúry alebo zachovanie kultúrneho dedičstva. Komisia preto dospela k záveru, že na skúmané úvery sa nevzťahuje článok 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ (46), článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ (47) ani článok 107 ods. 3 písm. d) ZFEÚ (48).

VIII.   ZÁVER

| (132) | Obidva úvery spoločnosti WAM SpA boli poskytnuté bez predchádzajúceho notifikovania Komisii. Úver z roku 1995 bol v skutočnosti poskytnutý 24. novembra 1995 a úver z roku 2000 bol poskytnutý 9. novembra 2000. Komisia preto rozhodla, že okrem zlučiteľnej časti pomoci, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka, tieto úvery boli poskytnuté v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a preto boli poskytnuté príjemcovi neoprávnene. |
| --- | --- |

(132)

Obidva úvery spoločnosti WAM SpA boli poskytnuté bez predchádzajúceho notifikovania Komisii. Úver z roku 1995 bol v skutočnosti poskytnutý 24. novembra 1995 a úver z roku 2000 bol poskytnutý 9. novembra 2000. Komisia preto rozhodla, že okrem zlučiteľnej časti pomoci, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka, tieto úvery boli poskytnuté v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, a preto boli poskytnuté príjemcovi neoprávnene.

| (133) | Pomoc, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA 24. novembra 1995 vo forme bonifikácie úrokov, predstavuje štátnu pomoc. Časť zodpovedajúca oprávneným nákladom na poradenské služby, účasť na veľtrhoch a výstavách i prieskum trhu predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(133)

Pomoc, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA 24. novembra 1995 vo forme bonifikácie úrokov, predstavuje štátnu pomoc. Časť zodpovedajúca oprávneným nákladom na poradenské služby, účasť na veľtrhoch a výstavách i prieskum trhu predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (134) | Pokiaľ ide o celkový ekvivalent grantu konkrétnej pomoci, zohľadnila sa skutočnosť, že úver bol príjemcovi sprístupnený v troch splátkach (24. apríla 1996, 23. júla 1997 a 24. apríla 1998) a že lehota na odklad sa preto pohybovala od 2 rokov po nulu. Zohľadnila sa aj úroková sadzba stanovená v úverovej zmluve (4,4 %), vo vzťahu k referenčnej sadzbe pravidelne určovanej Komisiou (49) a platnej v čase poskytnutia úveru (11,35 %). Prvok pomoci sa počíta ako rozdiel medzi úrokovou sadzbou stanovenou v zmluve a referenčnou sadzbou v čase poskytnutia úveru. Na základe tohto výpočtu ekvivalent grantu, diskontovaný k 24. aprílu 1996 (dátumu, keď bola spoločnosti WAM SpA vyplatená prvá splátka úveru), sa rovná 108 165,10 EUR. |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o celkový ekvivalent grantu konkrétnej pomoci, zohľadnila sa skutočnosť, že úver bol príjemcovi sprístupnený v troch splátkach (24. apríla 1996, 23. júla 1997 a 24. apríla 1998) a že lehota na odklad sa preto pohybovala od 2 rokov po nulu. Zohľadnila sa aj úroková sadzba stanovená v úverovej zmluve (4,4 %), vo vzťahu k referenčnej sadzbe pravidelne určovanej Komisiou (49) a platnej v čase poskytnutia úveru (11,35 %). Prvok pomoci sa počíta ako rozdiel medzi úrokovou sadzbou stanovenou v zmluve a referenčnou sadzbou v čase poskytnutia úveru. Na základe tohto výpočtu ekvivalent grantu, diskontovaný k 24. aprílu 1996 (dátumu, keď bola spoločnosti WAM SpA vyplatená prvá splátka úveru), sa rovná 108 165,10 EUR.

| (135) | Táto výška pomoci sa však musí upraviť o zlučiteľnú časť štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(135)

Táto výška pomoci sa však musí upraviť o zlučiteľnú časť štátnej pomoci.

| (136) | Keďže sa časť uvedeného úveru posúdila ako zlučiteľná, táto suma sa musí odpočítať od zložky štátnej pomoci v úvere z roku 1995 (108 165,10 EUR). Vzhľadom na to, že nie je možné určiť priamu spojitosť medzi danou splátkou úveru a určitými konkrétnymi výdavkami, na celkový ekvivalent grantu pomoci sa uplatnilo percento reprezentované zlučiteľnými položkami v celkovom úvere (82,57 milióna ITL z 1 358,51 milióna ITL, t. j. 6 %). Keďže 6 % zo 108 165,10 EUR je 6 489,906 EUR, táto suma sa považuje za zlučiteľnú časť pomoci. |
| --- | --- |

(136)

Keďže sa časť uvedeného úveru posúdila ako zlučiteľná, táto suma sa musí odpočítať od zložky štátnej pomoci v úvere z roku 1995 (108 165,10 EUR). Vzhľadom na to, že nie je možné určiť priamu spojitosť medzi danou splátkou úveru a určitými konkrétnymi výdavkami, na celkový ekvivalent grantu pomoci sa uplatnilo percento reprezentované zlučiteľnými položkami v celkovom úvere (82,57 milióna ITL z 1 358,51 milióna ITL, t. j. 6 %). Keďže 6 % zo 108 165,10 EUR je 6 489,906 EUR, táto suma sa považuje za zlučiteľnú časť pomoci.

| (137) | Ekvivalent grantu časti štátnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom sa preto stanovuje na 101 675,194 EUR. |
| --- | --- |

(137)

Ekvivalent grantu časti štátnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom sa preto stanovuje na 101 675,194 EUR.

| (138) | Pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA v roku 2000 okrem zlučiteľnej časti na podporu činností vzdelávania vo výške 25 240 EUR v oprávnených výdavkoch nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(138)

Pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA v roku 2000 okrem zlučiteľnej časti na podporu činností vzdelávania vo výške 25 240 EUR v oprávnených výdavkoch nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (139) | V tomto prípade bol úver sprístupnený spoločnosti WAM SpA v piatich splátkach (12. februára 2001, 28. septembra 2001, 26. apríla 2002, 27. septembra 2002 a 22. januára 2003); lehota odkladu sa preto, tak ako pri prvom úvere, tiež pohybovala od 2 rokov po nulu. Pri výpočte ekvivalentu grantu Komisia podobne zohľadnila úrokovú sadzbu stanovenú v úverovej zmluve (2,32 %) vo vzťahu k referenčnej sadzbe pravidelne určovanej Komisiou a platnej v čase poskytnutia uvedeného úveru (5,70 %). Celkové splatenie vrátane istiny a úrokov sa malo uskutočniť do 20. februára 2008. Ekvivalent grantu prvku pomoci v celkovom úvere preto k 12. februáru 2001 (dátumu, ku ktorému bola spoločnosti WAM SpA sprístupnená prvá splátka konkrétneho úveru) predstavuje 182 550,80 EUR za predpokladu, že sa splácanie vykonávalo v súlade so splátkovým kalendárom. |
| --- | --- |

(139)

V tomto prípade bol úver sprístupnený spoločnosti WAM SpA v piatich splátkach (12. februára 2001, 28. septembra 2001, 26. apríla 2002, 27. septembra 2002 a 22. januára 2003); lehota odkladu sa preto, tak ako pri prvom úvere, tiež pohybovala od 2 rokov po nulu. Pri výpočte ekvivalentu grantu Komisia podobne zohľadnila úrokovú sadzbu stanovenú v úverovej zmluve (2,32 %) vo vzťahu k referenčnej sadzbe pravidelne určovanej Komisiou a platnej v čase poskytnutia uvedeného úveru (5,70 %). Celkové splatenie vrátane istiny a úrokov sa malo uskutočniť do 20. februára 2008. Ekvivalent grantu prvku pomoci v celkovom úvere preto k 12. februáru 2001 (dátumu, ku ktorému bola spoločnosti WAM SpA sprístupnená prvá splátka konkrétneho úveru) predstavuje 182 550,80 EUR za predpokladu, že sa splácanie vykonávalo v súlade so splátkovým kalendárom.

| (140) | Pokiaľ ide o zlučiteľnú časť úveru, percento zlučiteľnej časti úveru v pomere k celému úveru (1,35 %) sa musí odpočítať od ekvivalentu grantu pomoci. Preto za predpokladu, že sa splácanie vykonávalo v súlade so splátkovým kalendárom, sa ekvivalent grantu druhého úveru vypočítal vo výške 180 086,36 EUR (182 550,80 EUR – 2 464,44 EUR). |
| --- | --- |

(140)

Pokiaľ ide o zlučiteľnú časť úveru, percento zlučiteľnej časti úveru v pomere k celému úveru (1,35 %) sa musí odpočítať od ekvivalentu grantu pomoci. Preto za predpokladu, že sa splácanie vykonávalo v súlade so splátkovým kalendárom, sa ekvivalent grantu druhého úveru vypočítal vo výške 180 086,36 EUR (182 550,80 EUR – 2 464,44 EUR).

| (141) | Dlhodobo používanou praxou Komisie v súlade s článkom 107 ZFEÚ je vyžadovať od príjemcu vrátenie pomoci, ktorá bola podľa uvedeného článku neoprávnene poskytnutá a nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, za predpokladu, že sa na takúto pomoc nevzťahujú pravidlá de minimis. Táto prax je potvrdená v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

Dlhodobo používanou praxou Komisie v súlade s článkom 107 ZFEÚ je vyžadovať od príjemcu vrátenie pomoci, ktorá bola podľa uvedeného článku neoprávnene poskytnutá a nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, za predpokladu, že sa na takúto pomoc nevzťahujú pravidlá de minimis. Táto prax je potvrdená v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (142) | V súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 pomoc, ktorá sa má vrátiť podľa rozhodnutia o vrátení pomoci, zahŕňa úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Úrok je splatný od dátumu, ku ktorému bola neoprávnená pomoc k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej vrátenia, za obdobie, počas ktorého ju mal podnik k dispozícii. |
| --- | --- |

(142)

V súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 pomoc, ktorá sa má vrátiť podľa rozhodnutia o vrátení pomoci, zahŕňa úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou. Úrok je splatný od dátumu, ku ktorému bola neoprávnená pomoc k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej vrátenia, za obdobie, počas ktorého ju mal podnik k dispozícii.

| (143) | Metóda uplatnenia úrokovej sadzby je uvedená v kapitole V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (50) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 794/2004“] a v nariadení Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (51) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 271/2008“]. |
| --- | --- |

(143)

Metóda uplatnenia úrokovej sadzby je uvedená v kapitole V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (50) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 794/2004“] a v nariadení Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (51) [ďalej len „nariadenie (ES) č. 271/2008“].

| (144) | Komisia pripomína, že toto rozhodnutie nemá vplyv na zlučiteľnosť vnútroštátneho rámca reprezentovaného zákonom č. 394/81, ktorý predstavuje právny základ štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti WAM SpA. V súlade s judikatúrou Súdu prvého stupňa (52) Komisia nepokladala v tomto prípade za potrebné začať konanie. Nevylúčila však možnosť, že tak vykoná neskôr, |
| --- | --- |

(144)

Komisia pripomína, že toto rozhodnutie nemá vplyv na zlučiteľnosť vnútroštátneho rámca reprezentovaného zákonom č. 394/81, ktorý predstavuje právny základ štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti WAM SpA. V súlade s judikatúrou Súdu prvého stupňa (52) Komisia nepokladala v tomto prípade za potrebné začať konanie. Nevylúčila však možnosť, že tak vykoná neskôr,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pomoc poskytnutá spoločnosti WAM SpA podľa zákona č. 394/81 patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Keďže v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, v súčasnosti s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, táto pomoc nebola predtým notifikovaná Komisii, predstavuje neoprávnenú pomoc, s výnimkou časti pomoci, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka.

Článok 2

1.   Pomoc vo výške 108 165,10 EUR, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA 24. novembra 1995 vo forme bonifikácie úrokovej sadzby, predstavuje štátnu pomoc. Časť pomoci zodpovedajúca oprávneným nákladom na poradenské služby, účasť na veľtrhoch a výstavách a prieskum trhu, ktorá dosahuje 6 489,906 EUR, predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

Taliansko prijme všetky potrebné opatrenia, aby príjemca pomoci spoločnosť WAM SpA vrátil nezlučiteľnú sumu pomoci vo výške 101 675,194 EUR.

2.   Pomoc vo výške 182 550,80 EUR, ktorú Taliansko poskytlo spoločnosti WAM SpA 9. novembra 2000 vo forme bonifikácie úrokovej sadzby, predstavuje štátnu pomoc. Časť pomoci zodpovedajúca oprávneným nákladom na opatrenia na vzdelávanie vo výške 2 464,44 EUR predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

Taliansko prijme všetky potrebné opatrenia, aby príjemca pomoci spoločnosť WAM SpA vrátil nezlučiteľnú sumu pomoci vo výške 180 086,36 EUR.

3.   Úroky zo súm, ktoré sa majú vrátiť podľa tohto rozhodnutia, sa počítajú od dátumu, ku ktorému bola nezlučiteľná štátna pomoc poskytnutá príjemcovi spoločnosti WAM SpA do dátumu jej vrátenia.

4.   Úroky sa vypočítajú na základe vzorca na výpočet zloženého úroku v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 a v súlade s nariadením (ES) č. 271/2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

Článok 3

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 2 sa musí uskutočniť bezodkladne a účinne.

2.   Taliansko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia talianskym orgánom.

Článok 4

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Taliansko predloží Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú výšku (istinu a úroky), ktorú má príjemca, spoločnosť WAM SpA, vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú výšku (istinu a úroky), ktorú má príjemca, spoločnosť WAM SpA, vrátiť;

| b) | podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté a/alebo sú plánované na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté a/alebo sú plánované na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemcovi, spoločnosti WAM SpA, bolo nariadené vrátiť pomoc. |
| --- | --- |

c)

dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemcovi, spoločnosti WAM SpA, bolo nariadené vrátiť pomoc.

2.   Taliansko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom pri vnútroštátnych opatreniach prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 2. Na požiadanie predloží Komisii informácie o opatreniach, ktoré sa plánujú a ktoré už boli prijaté na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemca vrátil.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 24. marca 2010

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ, v uvedenom poradí; tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali podľa potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES, v uvedenom poradí, a odkaz na Súd prvého stupňa ako odkaz na Všeobecný súd.

1

(2)  K(2003) 35 v konečnom znení (Ú. v. EÚ C 142, 18.6.2003, s. 2).

2

(3)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 63, 4.3.2006, s. 11.

5

(6)  Spojené veci T-304/04 a T-316/04 Talianska republika a spoločnosť Wam SpA/Komisia, Zb. 2006, s. II-64.

6

(7)  Rozsudok Súdneho dvora z 30. apríla 2009 vo veci C-494/06 P Komisia/Talianska republika a spoločnosť Wam SpA, zatiaľ neuverejnený.

7

(8)  Napríklad Dce a R-Master (Spojené kráľovstvo), Infa-Stauband Ats (Nemecko) a Fda (Francúzsko). Pozri: The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968 – 2003), február 2009, Recent, Centre for Economic Research (katedra politickej ekonómie univerzity v Modene a Reggio Emilia).

8

(9)  The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968 – 2003), február 2009, Recent, Centre for Economic Research (katedra politickej ekonómie univerzity v Modene a Reggio Emilia).

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

11

(12)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

12

(13)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30.

13

(14)  Ú. v. ES C 213, 19.8.1992, s. 2.

14

(15)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33.

15

(16)  Pozri vec 78/76 Steinike & Weinlig/Nemecká spolková republika, Zb. 1977, s. 595, bod 21; vec 290/83 Komisia/Francúzsko, Zb. 1985, s. 439, bod 14; spojené veci 67/85, 68/85 a 70/85 Van der Kooy a iní/Komisia, Zb. 1988, s. 219, bod 35 a vec C-305/89 Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1603, bod 13.

16

(17)  Podľa článku 2 zákona č. 394/81 bol v spoločnosti Mediocredito Centrale zriadený fond na poskytovanie zvýhodnenej úrokovej sadzby vývozným podnikom na programy obchodného prenikania na zahraničné trhy. Tento fond riadi výbor, ktorý zabezpečuje, aby sa podpora poskytovala v súlade so zákonom. Tento výbor je vymenovaný nariadením ministra obchodu v spolupráci s ministrom financií a ministrom priemyslu, obchodu a živnostenského podnikania. Výbor zriadený ministrom zahraničného obchodu tvorí:

17

| a) | minister obchodu, alebo na základe delegovania štátny tajomník, ktorý mu predsedá; |
| --- | --- |

a)

minister obchodu, alebo na základe delegovania štátny tajomník, ktorý mu predsedá;

| b) | riaditeľ z každého z nasledujúcich ministerstiev: ministerstvo financií, ministerstvo priemyslu, obchodu a živnostenského podnikania, ministerstvo obchodu alebo podobne kvalifikovaní zástupcovia vymenovaní príslušnými ministrami; |
| --- | --- |

b)

riaditeľ z každého z nasledujúcich ministerstiev: ministerstvo financií, ministerstvo priemyslu, obchodu a živnostenského podnikania, ministerstvo obchodu alebo podobne kvalifikovaní zástupcovia vymenovaní príslušnými ministrami;

| c) | generálny riaditeľ Mediocredito Centrale alebo v prípade jeho neprítomnosti ním určený zástupca; |
| --- | --- |

c)

generálny riaditeľ Mediocredito Centrale alebo v prípade jeho neprítomnosti ním určený zástupca;

| d) | generálny riaditeľ Národného inštitútu pre zahraničný obchod (Istituto nazionale per il commercio estero) alebo v prípade jeho neprítomnosti ním určený zástupca. |
| --- | --- |

d)

generálny riaditeľ Národného inštitútu pre zahraničný obchod (Istituto nazionale per il commercio estero) alebo v prípade jeho neprítomnosti ním určený zástupca.

(18)  V článku 1 vyhlášky ministerstva z 19. januára 1999 sa ustanovuje zloženie výboru v zmysle legislatívneho nariadenia č. 143 z 31. marca 1998, a najmä článku 25 ods. 1, ktoré pozostáva z dvoch zástupcov ministerstva obchodu, jedného zástupcu ministerstva financií, rozpočtu a ekonomického plánovania, jedného zástupcu ministerstva zahraničných vecí, ministerstva priemyslu, obchodu a živnostenského podnikania, jedného zástupcu vymenovaného konferenciou prezidentov regiónov a autonómnych provincií a jedného zástupcu talianskej bankovej asociácie.

18

(19)  V uvedenom období bol v spoločnosti Mediocredito Centrale zriadený fond v zmysle článku 2 zákona č. 394/81 vlastniaci štátne zdroje a spravovaný výborom zriadeným podľa článku 2 zákona č. 394/81. Listom z 27. decembra 1995 ministerstvo zahraničného obchodu požiadalo spoločnosť Mediocredito Centrale, aby uzatvorila zmluvu so spoločnosťou WAM SpA (do troch mesiacov) s cieľom vykonať rozhodnutie výboru zriadeného podľa článku 2 zákona č. 394/81 na jeho zasadnutí konanom 24. novembra 1995.

19

(20)  Podľa legislatívneho nariadenia č. 143 z 31. marca 1998, a najmä jeho článku 25 ods. 1, bolo od 1. januára 1999 riadenie finančnej podpory na podporu obchodu v zahraničí podľa zákona č. 394/81 zverené spoločnosti SIMESIT SpA na. SIMESIT SpA je verejnoprávny subjekt, ktorý bol zriadený v roku 1990 (zákon č. 100 z 24. apríla 1990) talianskou vládou na podporu talianskych spoločností v tretích krajinách. Túto spoločnosť kontroluje talianska vláda, ktorá vlastní 76 % jej akcií a stanovuje usmernenia na výber investícií, ktoré SIMESIT SpA podporuje. Správna rada subjektu SIMESIT (consiglio d’amministrazione) ďalej pozostáva z deviatich členov, z ktorých päť vymenúva talianska vláda.

20

(21)  Pozri vec C-482/99 Francúzska republika/Komisia (Stardust), Zb. 2002, s. I-4397, body 55 a 56.

21

(22)  Pozri vec C-41/90 Höfner a Elser, Zb. 1991, s. I-01979, bod 21.

22

(23)  Vec C-494/06 P Komisia/Talianska republika a spoločnosť Wam SpA, zatiaľ neuverejnená, body 49 a nasledujúce.

23

(24)  Pozri aj vec C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 52 a vec C-66/02 Taliansko/Komisia, Zb. 2005, s. I-10901.

24

(25)  The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968 – 2003), február 2009, Recent, Centre for Economic Research (Katedra politickej ekonómie univerzity v Modene a Reggio Emilia).

25

(26)  Pozri vec T-459/93 Siemens/Komisia, Zb. 1995, s. II-1675, body 48 a 77; vec T-214/95 Vlaams Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717, bod 43 a vec T-217/02, TerLembeek/Komisia, Zb. 2006, s. II-4483, bod 177.

26

(27)  Vo veci T-369/06 Holland Malt/Komisia (zatiaľ neuverejnené) Súd prvého stupňa rozhodol v bode 55 takto: „Z judikatúry jednoznačne vyplýva, že narušiť hospodársku súťaž môže ipso facto nielen zníženie nákladov na bežnú prevádzku alebo bežné činnosti zo štátnych zdrojov, ale aj dotácia, ktorá príjemcu zbaví úplne alebo sčasti investičných nákladov.“

27

(28)  Pozri vec 730/79 Philip Morris Holland/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11; vec C-53/00 Ferring, Zb. 2001, s. I-9067, bod 21 a vec C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 52.

28

(29)  Pozri vec 730/79 Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671.

29

(30)  Pozri vec 259/86 Francúzsko/Komisia, Zb. 1978, s. 4393.

30

(31)  Pozri vec T-214/9, Vlaams Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717, bod 49.

31

(32)  Pozri vec C-172/03 Heiser, Zb. 1998, s. I-1627, bod 32.

32

(33)  Pozri spojené veci 212/80 a 217/80 Meridionale Industria Salumi a i., Zb. 1981, s. 2735; spojené veci CT Control Rotterdam a JCT Benelux/Komisia, Zb. 1981, s. I-3873 a vec C-61/98 De Haan Beheer, Zb. 2000, s. I-5003.

33

(34)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 11.

34

(35)  Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3.

35

(36)  Uruguajské kolo mnohostranných obchodných rokovaní (1986 – 1994) – príloha 1 – príloha 1A – Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (WTO – GATT z roku 1994) (Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 156).

36

(37)  Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 4.

37

(38)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

38

(39)  V súlade s ustálenou praxou Komisie. Pozri napríklad rozhodnutie Komisie 2003/643/ES z 13. mája 2003 o štátnej pomoci, ktorú Nemecko poskytlo v prospech Kahla Porzellan GmbH a Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (Ú. v. EÚ L 227, 11.9.2003, s. 12).

39

(40)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 20.

40

(41)  Ú. v. ES L 337, 13.12.2002, s. 3.

41

(42)  Ú. v. EÚ L 302, 1.11.2006, s. 29.

42

(43)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

43

(44)  Takáto úprava by sa v každom prípade mohla vykonať len vo vzťahu k prvému dotovanému úveru poskytnutému spoločnosti WAM SpA, keďže sa vzťahoval na financovanie, ktoré už existovalo, keď nadobudol účinnosť, kým druhý úver ešte nebol poskytnutý spoločnosti WAM SpA.

44

(45)  V článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa ustanovuje, že nasledujúca pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom: a) pomoc sociálnej povahy poskytovaná jednotlivým spotrebiteľom za predpokladu, že sa poskytuje bez diskriminácie vo vzťahu k pôvodu výrobkov; b) pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami; c) pomoc poskytovaná hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko....

45

(46)  Konkrétne: „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, ako aj na podporu regiónov uvedených v článku 349, pričom sa zohľadní ich štrukturálna, hospodárska a sociálna situácia“.

46

(47)  Konkrétne: „pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.

47

(48)  Konkrétne: „pomoc na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ak takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania a hospodárskej súťaže v Únii v rozsahu, ktorý odporuje spoločným záujmom“.

48

(49)  Pravidelne uverejňovanou úradnom vestníku.

49

(50)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

50

(51)  Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1.

51

(52)  Pozri veci T-92/00 a T-103/00,Diputación Foral de Álava/Komisia (Ramondín), Zb. 2002, s. II-1385.

52

---