# Úradný vestník L 303/2018

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 303 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6128. novembra 2018 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 303

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6128. novembra 2018

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1805 zo 14. novembra 2018 o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 zo 14. novembra 2018 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti | 39 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1807 zo 14. novembra 2018 o rámci pre voľný tok iných ako osobných údajov v Európskej únii (
  1
  ) | 59 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu | 69 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1805 zo 14. novembra 2018 o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 zo 14. novembra 2018 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti

39

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1807 zo 14. novembra 2018 o rámci pre voľný tok iných ako osobných údajov v Európskej únii (
  1
  )

1

59

SMERNICE

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 28.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 303/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1805

zo 14. novembra 2018

o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 82 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Únia si dala za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

(1)

Únia si dala za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| (2) | Justičná spolupráca v trestných veciach v Únii je založená na zásade vzájomného uznávania rozsudkov a justičných rozhodnutí, ktorá sa od zasadnutia Európskej rady v Tampere 15. a 16. októbra 1999 všeobecne označuje za základný kameň justičnej spolupráce v trestných veciach v rámci Únie. |
| --- | --- |

(2)

Justičná spolupráca v trestných veciach v Únii je založená na zásade vzájomného uznávania rozsudkov a justičných rozhodnutí, ktorá sa od zasadnutia Európskej rady v Tampere 15. a 16. októbra 1999 všeobecne označuje za základný kameň justičnej spolupráce v trestných veciach v rámci Únie.

| (3) | Medzi najúčinnejšie prostriedky boja proti trestnej činnosti patrí zaistenie a konfiškácia nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej. Únia je odhodlaná zabezpečiť účinnejšiu identifikáciu, konfiškáciu a opätovné použitie majetkových hodnôt pochádzajúcich z trestnej činnosti v súlade so „Štokholmským programom – otvorená a bezpečná Európa, ktorá slúži občanom a chráni ich“ (2). |
| --- | --- |

(3)

Medzi najúčinnejšie prostriedky boja proti trestnej činnosti patrí zaistenie a konfiškácia nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej. Únia je odhodlaná zabezpečiť účinnejšiu identifikáciu, konfiškáciu a opätovné použitie majetkových hodnôt pochádzajúcich z trestnej činnosti v súlade so „Štokholmským programom – otvorená a bezpečná Európa, ktorá slúži občanom a chráni ich“ (2).

| (4) | Keďže trestná činnosť má často nadnárodnú povahu, je na zaistenie a skonfiškovanie nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej nevyhnutná účinná cezhraničná spolupráca. |
| --- | --- |

(4)

Keďže trestná činnosť má často nadnárodnú povahu, je na zaistenie a skonfiškovanie nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej nevyhnutná účinná cezhraničná spolupráca.

| (5) | Súčasný právny rámec Únie vo vzťahu k vzájomnému uznávaniu príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu tvoria rámcové rozhodnutia Rady 2003/577/SVV (3) a 2006/783/SVV (4). |
| --- | --- |

(5)

Súčasný právny rámec Únie vo vzťahu k vzájomnému uznávaniu príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu tvoria rámcové rozhodnutia Rady 2003/577/SVV (3) a 2006/783/SVV (4).

| (6) | Zo správ Komisie o vykonávaní rámcových rozhodnutí 2003/577/SVV a 2006/783/SVV vyplýva, že existujúci režim vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu nie je úplne účinný. Uvedené rámcové rozhodnutia sa v členských štátoch nevykonávali a neuplatňovali jednotným spôsobom, čo viedlo k nedostatočnému vzájomnému uznávaniu a k cezhraničnej spolupráci, ktorá nie je optimálna. |
| --- | --- |

(6)

Zo správ Komisie o vykonávaní rámcových rozhodnutí 2003/577/SVV a 2006/783/SVV vyplýva, že existujúci režim vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu nie je úplne účinný. Uvedené rámcové rozhodnutia sa v členských štátoch nevykonávali a neuplatňovali jednotným spôsobom, čo viedlo k nedostatočnému vzájomnému uznávaniu a k cezhraničnej spolupráci, ktorá nie je optimálna.

| (7) | Právny rámec Únie v oblasti vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu zaostáva za najnovším legislatívnym vývojom na úrovni Únie a na úrovni jednotlivých štátov. Predovšetkým, v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ (5) sa stanovujú minimálne pravidlá zaistenia a konfiškácie majetku. Uvedené minimálne pravidlá sa týkajú konfiškácie nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej, a to aj v prípade nevyhovujúceho zdravotného stavu alebo úteku podozrivej alebo obvinenej osoby, keď sa trestné konanie vo veci trestného činu už začalo, rozšírenej konfiškácie a konfiškácie majetku tretích osôb. Uvedené minimálne pravidlá sa týkajú aj zaisťovania majetku na účely prípadnej následnej konfiškácie. Typy príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu, na ktoré sa vzťahuje uvedená smernica, by mali takisto spadať pod právny rámec týkajúci sa vzájomného uznávania. |
| --- | --- |

(7)

Právny rámec Únie v oblasti vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu zaostáva za najnovším legislatívnym vývojom na úrovni Únie a na úrovni jednotlivých štátov. Predovšetkým, v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ (5) sa stanovujú minimálne pravidlá zaistenia a konfiškácie majetku. Uvedené minimálne pravidlá sa týkajú konfiškácie nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej, a to aj v prípade nevyhovujúceho zdravotného stavu alebo úteku podozrivej alebo obvinenej osoby, keď sa trestné konanie vo veci trestného činu už začalo, rozšírenej konfiškácie a konfiškácie majetku tretích osôb. Uvedené minimálne pravidlá sa týkajú aj zaisťovania majetku na účely prípadnej následnej konfiškácie. Typy príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu, na ktoré sa vzťahuje uvedená smernica, by mali takisto spadať pod právny rámec týkajúci sa vzájomného uznávania.

| (8) | V rámci prijímania smernice 2014/42/EÚ Európsky parlament a Rada vo vyhlásení uviedli, že účinný systém zaisťovania a konfiškácie v Únii je neoddeliteľne spojený s riadnym fungovaním vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu. Vzhľadom na potrebu zaviesť v Únii komplexný systém zaistenia a konfiškácie nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej, Európsky parlament a Rada vyzvali Komisiu, aby predložila legislatívny návrh týkajúci sa vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu. |
| --- | --- |

(8)

V rámci prijímania smernice 2014/42/EÚ Európsky parlament a Rada vo vyhlásení uviedli, že účinný systém zaisťovania a konfiškácie v Únii je neoddeliteľne spojený s riadnym fungovaním vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu. Vzhľadom na potrebu zaviesť v Únii komplexný systém zaistenia a konfiškácie nástrojov na páchanie trestnej činnosti a príjmov z nej, Európsky parlament a Rada vyzvali Komisiu, aby predložila legislatívny návrh týkajúci sa vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu.

| (9) | Vo svojom oznámení z 28. apríla 2015 s názvom „Európsky program v oblasti bezpečnosti“ Komisia konštatovala, že justičná spolupráca v trestných veciach sa opiera o existenciu účinných cezhraničných nástrojov a že vzájomné uznávanie rozsudkov a justičných rozhodnutí je kľúčovým prvkom bezpečnostného rámca. Komisia takisto pripomenula potrebu zlepšiť vzájomné uznávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu. |
| --- | --- |

(9)

Vo svojom oznámení z 28. apríla 2015 s názvom „Európsky program v oblasti bezpečnosti“ Komisia konštatovala, že justičná spolupráca v trestných veciach sa opiera o existenciu účinných cezhraničných nástrojov a že vzájomné uznávanie rozsudkov a justičných rozhodnutí je kľúčovým prvkom bezpečnostného rámca. Komisia takisto pripomenula potrebu zlepšiť vzájomné uznávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu.

| (10) | Vo svojom oznámení z 2. februára 2016 týkajúcom sa Akčného plánu na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu Komisia zdôraznila potrebu zabezpečiť, aby boli páchatelia, ktorí financujú terorizmus, zbavení svojich majetkových hodnôt. Komisia vyhlásila, že v záujme narušovania organizovanej trestnej činnosti, ktorou sa financuje terorizmus, je nevyhnutné zbaviť týchto páchateľov príjmov z trestnej činnosti. Na tento účel Komisia vyhlásila, že je potrebné zabezpečiť, aby sa všetky druhy príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu vykonávali v maximálnom možnom rozsahu v celej Únii prostredníctvom uplatňovania zásady vzájomného uznávania. |
| --- | --- |

(10)

Vo svojom oznámení z 2. februára 2016 týkajúcom sa Akčného plánu na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu Komisia zdôraznila potrebu zabezpečiť, aby boli páchatelia, ktorí financujú terorizmus, zbavení svojich majetkových hodnôt. Komisia vyhlásila, že v záujme narušovania organizovanej trestnej činnosti, ktorou sa financuje terorizmus, je nevyhnutné zbaviť týchto páchateľov príjmov z trestnej činnosti. Na tento účel Komisia vyhlásila, že je potrebné zabezpečiť, aby sa všetky druhy príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu vykonávali v maximálnom možnom rozsahu v celej Únii prostredníctvom uplatňovania zásady vzájomného uznávania.

| (11) | V záujme zabezpečenia účinného vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by pravidlá uznávania a vykonávania týchto príkazov mali byť stanovené v právne záväznom a priamo uplatniteľnom akte Únie. |
| --- | --- |

(11)

V záujme zabezpečenia účinného vzájomného uznávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by pravidlá uznávania a vykonávania týchto príkazov mali byť stanovené v právne záväznom a priamo uplatniteľnom akte Únie.

| (12) | Je dôležité uľahčiť vzájomné uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu majetku stanovením pravidiel, podľa ktorých bude členský štát povinný bez ďalších formálnych náležitostí uznať a vykonať na svojom území príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu vydané iným členským štátom v rámci konania v trestných veciach. |
| --- | --- |

(12)

Je dôležité uľahčiť vzájomné uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu majetku stanovením pravidiel, podľa ktorých bude členský štát povinný bez ďalších formálnych náležitostí uznať a vykonať na svojom území príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu vydané iným členským štátom v rámci konania v trestných veciach.

| (13) | Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na všetky príkazy na zaistenie a na všetky príkazy na konfiškáciu vydané v rámci konania v trestných veciach. „Konanie v trestných veciach“ je autonómnym pojmom práva Únie, ktorý vykladá Súdny dvor Európskej únie bez ohľadu na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva. Tento pojem sa preto vzťahuje na všetky typy príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu majetku vydaných po konaní vo veci trestného činu, teda nielen na príkazy, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/42/EÚ. Vzťahuje sa aj na ostatné typy príkazov vydaných bez konečného odsudzujúceho rozsudku. Hoci takéto príkazy nemusia existovať v právnom systéme členského štátu, dotknutý členský štát by mal byť schopný uznať a vykonať takýto príkaz vydaný v inom členskom štáte. Konanie v trestných veciach by tiež mohlo zahŕňať vyšetrovanie trestného činu políciou a inými orgánmi presadzovania práva. Príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu vydané v rámci konania v občianskych alebo správnych veciach by mali byť z pôsobnosti tohto nariadenia vylúčené. |
| --- | --- |

(13)

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na všetky príkazy na zaistenie a na všetky príkazy na konfiškáciu vydané v rámci konania v trestných veciach. „Konanie v trestných veciach“ je autonómnym pojmom práva Únie, ktorý vykladá Súdny dvor Európskej únie bez ohľadu na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva. Tento pojem sa preto vzťahuje na všetky typy príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu majetku vydaných po konaní vo veci trestného činu, teda nielen na príkazy, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/42/EÚ. Vzťahuje sa aj na ostatné typy príkazov vydaných bez konečného odsudzujúceho rozsudku. Hoci takéto príkazy nemusia existovať v právnom systéme členského štátu, dotknutý členský štát by mal byť schopný uznať a vykonať takýto príkaz vydaný v inom členskom štáte. Konanie v trestných veciach by tiež mohlo zahŕňať vyšetrovanie trestného činu políciou a inými orgánmi presadzovania práva. Príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu vydané v rámci konania v občianskych alebo správnych veciach by mali byť z pôsobnosti tohto nariadenia vylúčené.

| (14) | Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu, ktoré súvisia s trestnými činmi, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/42/EÚ, ako aj na príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu súvisiace s inými trestnými činmi. Trestné činy, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by preto nemali byť obmedzené na obzvlášť závažné trestné činy s cezhraničným rozmerom, pretože článok 82 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) nevyžaduje takéto obmedzenie v prípade opatrení, ktorými sa stanovujú pravidlá a postupy týkajúce sa zabezpečenia vzájomného uznávania rozsudkov v trestných veciach. |
| --- | --- |

(14)

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu, ktoré súvisia s trestnými činmi, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/42/EÚ, ako aj na príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu súvisiace s inými trestnými činmi. Trestné činy, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by preto nemali byť obmedzené na obzvlášť závažné trestné činy s cezhraničným rozmerom, pretože článok 82 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) nevyžaduje takéto obmedzenie v prípade opatrení, ktorými sa stanovujú pravidlá a postupy týkajúce sa zabezpečenia vzájomného uznávania rozsudkov v trestných veciach.

| (15) | Spolupráca medzi členskými štátmi, ktorá je založená na zásade vzájomného uznávania a bezprostredného vykonávania justičných rozhodnutí predpokladá dôveru, že rozhodnutia, ktoré sa majú uznať a vykonať, budú vždy prijaté v súlade so zásadami zákonnosti, subsidiarity a proporcionality. Takáto spolupráca tiež predpokladá, že budú dodržané práva osôb, ktoré sú dotknuté príkazom na zaistenie alebo príkazom na konfiškáciu. Medzi takéto dotknuté osoby, ktorými môžu byť fyzické alebo právnické osoby, by mali patriť osoby, proti ktorým bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, alebo osoby, ktoré vlastnia majetok, na ktorý sa taký príkaz vzťahuje, ako aj akékoľvek tretie osoby, ktorých práva k takému majetku sú takým príkazom priamo dotknuté, a to vrátane dobromyseľných tretích osôb. O tom, či sú také tretie osoby priamo dotknuté príkazom na zaistenie alebo príkazom na konfiškáciu, by sa malo rozhodnúť podľa práva vykonávajúceho štátu. |
| --- | --- |

(15)

Spolupráca medzi členskými štátmi, ktorá je založená na zásade vzájomného uznávania a bezprostredného vykonávania justičných rozhodnutí predpokladá dôveru, že rozhodnutia, ktoré sa majú uznať a vykonať, budú vždy prijaté v súlade so zásadami zákonnosti, subsidiarity a proporcionality. Takáto spolupráca tiež predpokladá, že budú dodržané práva osôb, ktoré sú dotknuté príkazom na zaistenie alebo príkazom na konfiškáciu. Medzi takéto dotknuté osoby, ktorými môžu byť fyzické alebo právnické osoby, by mali patriť osoby, proti ktorým bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, alebo osoby, ktoré vlastnia majetok, na ktorý sa taký príkaz vzťahuje, ako aj akékoľvek tretie osoby, ktorých práva k takému majetku sú takým príkazom priamo dotknuté, a to vrátane dobromyseľných tretích osôb. O tom, či sú také tretie osoby priamo dotknuté príkazom na zaistenie alebo príkazom na konfiškáciu, by sa malo rozhodnúť podľa práva vykonávajúceho štátu.

| (16) | Toto nariadenie nemení povinnosť rešpektovať základné práva a právne zásady zakotvené v článku 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). |
| --- | --- |

(16)

Toto nariadenie nemení povinnosť rešpektovať základné práva a právne zásady zakotvené v článku 6 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“).

| (17) | Týmto nariadením sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) a v Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „EDĽP“). Zahŕňa to zásadu, že akákoľvek diskriminácia z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva, sexuálnej orientácie, štátnej príslušnosti, jazyka alebo politického zmýšľania či zdravotného postihnutia sa má zakázať. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami. |
| --- | --- |

(17)

Týmto nariadením sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) a v Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „EDĽP“). Zahŕňa to zásadu, že akákoľvek diskriminácia z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva, sexuálnej orientácie, štátnej príslušnosti, jazyka alebo politického zmýšľania či zdravotného postihnutia sa má zakázať. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.

| (18) | Procesné práva stanovené v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2010/64/EÚ (6), 2012/13/EÚ (7), 2013/48/EÚ (8), (EÚ) 2016/343 (9), (EÚ) 2016/800 (10) a (EÚ) 2016/1919 (11) by sa v rámci rozsahu pôsobnosti týchto smerníc mali vzťahovať na trestné konania, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v členských štátoch, ktoré sú uvedenými smernicami viazané. Na všetky konania, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa v každom prípade mali vzťahovať záruky podľa charty. Konkrétne by sa základné záruky pre trestné konania stanovené v charte mali vzťahovať na konania v trestných veciach, ktoré nie sú trestnými konaniami, ale vzťahuje sa na ne toto nariadenie. |
| --- | --- |

(18)

Procesné práva stanovené v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2010/64/EÚ (6), 2012/13/EÚ (7), 2013/48/EÚ (8), (EÚ) 2016/343 (9), (EÚ) 2016/800 (10) a (EÚ) 2016/1919 (11) by sa v rámci rozsahu pôsobnosti týchto smerníc mali vzťahovať na trestné konania, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v členských štátoch, ktoré sú uvedenými smernicami viazané. Na všetky konania, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa v každom prípade mali vzťahovať záruky podľa charty. Konkrétne by sa základné záruky pre trestné konania stanovené v charte mali vzťahovať na konania v trestných veciach, ktoré nie sú trestnými konaniami, ale vzťahuje sa na ne toto nariadenie.

| (19) | Zatiaľ čo pravidlami zasielania, uznávania a vykonávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by sa mala zabezpečiť efektívnosť procesu vymáhania majetkových hodnôt pochádzajúcich z trestnej činnosti, zároveň sa majú dodržiavať základné práva. |
| --- | --- |

(19)

Zatiaľ čo pravidlami zasielania, uznávania a vykonávania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by sa mala zabezpečiť efektívnosť procesu vymáhania majetkových hodnôt pochádzajúcich z trestnej činnosti, zároveň sa majú dodržiavať základné práva.

| (20) | Pri posudzovaní obojstrannej trestnosti by mal príslušný orgán vykonávajúceho členského štátu overiť, či by skutkové okolnosti daného trestného činu, ako sú uvedené v osvedčení k príkazu na zaistenie alebo v osvedčení k príkazu na konfiškáciu, ktoré predložil príslušný orgán vydávajúceho štátu, ako také boli trestné vo vykonávajúcom štáte, ak by v ňom nastali v čase rozhodnutia o uznaní príkazu na zaistenie a príkazu na konfiškáciu. |
| --- | --- |

(20)

Pri posudzovaní obojstrannej trestnosti by mal príslušný orgán vykonávajúceho členského štátu overiť, či by skutkové okolnosti daného trestného činu, ako sú uvedené v osvedčení k príkazu na zaistenie alebo v osvedčení k príkazu na konfiškáciu, ktoré predložil príslušný orgán vydávajúceho štátu, ako také boli trestné vo vykonávajúcom štáte, ak by v ňom nastali v čase rozhodnutia o uznaní príkazu na zaistenie a príkazu na konfiškáciu.

| (21) | Vydávajúci orgán by mal pri vydaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu zabezpečiť, aby boli dodržané zásady nevyhnutnosti a proporcionality. Podľa tohto nariadenia by sa príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu mal vydať a zaslať vykonávajúcemu orgánu v inom členskom štáte len vtedy, keď by sa mohol vydať a použiť výlučne vo vnútroštátnom prípade. Vydávajúci orgán by mal byť zodpovedný za posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality takýchto príkazov v každom prípade, pretože uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by sa nemalo odmietnuť z iných dôvodov, než sú stanovené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(21)

Vydávajúci orgán by mal pri vydaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu zabezpečiť, aby boli dodržané zásady nevyhnutnosti a proporcionality. Podľa tohto nariadenia by sa príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu mal vydať a zaslať vykonávajúcemu orgánu v inom členskom štáte len vtedy, keď by sa mohol vydať a použiť výlučne vo vnútroštátnom prípade. Vydávajúci orgán by mal byť zodpovedný za posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality takýchto príkazov v každom prípade, pretože uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by sa nemalo odmietnuť z iných dôvodov, než sú stanovené v tomto nariadení.

| (22) | V niektorých prípadoch môže byť príkaz na zaistenie vydaný orgánom, ktorý je určeným vydávajúcim štátom, ktorý má v trestných veciach právomoc vydať príkaz na zaistenie majetku alebo vykonať príkaz na zaistenie majetku v súlade s vnútroštátnym právom, a ktorý nie je sudcom, súdom alebo prokurátorom. V takýchto prípadoch by mal byť príkaz na zaistenie potvrdený sudcom, súdom alebo prokurátorom pred tým, ako sa zašle vykonávajúcemu orgánu. |
| --- | --- |

(22)

V niektorých prípadoch môže byť príkaz na zaistenie vydaný orgánom, ktorý je určeným vydávajúcim štátom, ktorý má v trestných veciach právomoc vydať príkaz na zaistenie majetku alebo vykonať príkaz na zaistenie majetku v súlade s vnútroštátnym právom, a ktorý nie je sudcom, súdom alebo prokurátorom. V takýchto prípadoch by mal byť príkaz na zaistenie potvrdený sudcom, súdom alebo prokurátorom pred tým, ako sa zašle vykonávajúcemu orgánu.

| (23) | Členské štáty by mali mať možnosť vydať vyhlásenie, v ktorom uvedú, že keď sa im zasiela osvedčenie k príkazu na zaistenie alebo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu na účely uznania a výkonu príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu, vydávajúci orgán by mal zaslať pôvodný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, alebo jeho overenú kópiu spolu s osvedčením k príkazu na zaistenie alebo s osvedčením k príkazu na konfiškáciu. Členské štáty by mali informovať Komisiu, keď takéto vyhlásenie vydajú alebo vezmú späť. Komisia by mala takéto informácie sprístupniť všetkým členským štátom a Európskej justičnej sieti (ďalej len „EJS“), ustanovenej rozhodnutím Rady 2008/976/SVV. EJS by mala uvedené informácie sprístupniť na webovom sídle uvedenom v danom rozhodnutí (12). |
| --- | --- |

(23)

Členské štáty by mali mať možnosť vydať vyhlásenie, v ktorom uvedú, že keď sa im zasiela osvedčenie k príkazu na zaistenie alebo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu na účely uznania a výkonu príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu, vydávajúci orgán by mal zaslať pôvodný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, alebo jeho overenú kópiu spolu s osvedčením k príkazu na zaistenie alebo s osvedčením k príkazu na konfiškáciu. Členské štáty by mali informovať Komisiu, keď takéto vyhlásenie vydajú alebo vezmú späť. Komisia by mala takéto informácie sprístupniť všetkým členským štátom a Európskej justičnej sieti (ďalej len „EJS“), ustanovenej rozhodnutím Rady 2008/976/SVV. EJS by mala uvedené informácie sprístupniť na webovom sídle uvedenom v danom rozhodnutí (12).

| (24) | Vydávajúci orgán by mal zaslať osvedčenie k príkazu na zaistenie alebo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu spolu s príkazom na zaistenie alebo s príkazom na konfiškáciu, podľa potreby buď priamo vykonávajúcemu orgánu alebo prípadne ústrednému orgánu vykonávajúceho štátu akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, za podmienok, ktoré vykonávajúcemu orgánu umožnia potvrdiť pravosť osvedčenia alebo príkazu, ako napríklad doporučenou zásielkou alebo zabezpečenou elektronickou poštou. Vydávajúci orgán by mal mať možnosť využiť na zaslanie akékoľvek relevantné cesty alebo prostriedky, napríklad zabezpečený telekomunikačný systém EJS, Eurojust alebo iné cesty, ktoré využívajú justičné orgány. |
| --- | --- |

(24)

Vydávajúci orgán by mal zaslať osvedčenie k príkazu na zaistenie alebo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu spolu s príkazom na zaistenie alebo s príkazom na konfiškáciu, podľa potreby buď priamo vykonávajúcemu orgánu alebo prípadne ústrednému orgánu vykonávajúceho štátu akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, za podmienok, ktoré vykonávajúcemu orgánu umožnia potvrdiť pravosť osvedčenia alebo príkazu, ako napríklad doporučenou zásielkou alebo zabezpečenou elektronickou poštou. Vydávajúci orgán by mal mať možnosť využiť na zaslanie akékoľvek relevantné cesty alebo prostriedky, napríklad zabezpečený telekomunikačný systém EJS, Eurojust alebo iné cesty, ktoré využívajú justičné orgány.

| (25) | V prípade, ak sa vydávajúci orgán opodstatnene domnieva, že osoba, voči ktorej bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu týkajúci sa peňažnej sumy, má majetok alebo príjem v členskom štáte, mal by osvedčenie k príkazu na zaistenie alebo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu súvisiace s príkazom zaslať tomuto členskému štátu. Na uvedenom základe by sa napríklad osvedčenie mohlo zaslať členskému štátu, v ktorom sa fyzická osoba, voči ktorej bol príkaz vydaný, zdržiava, alebo – ak nemá trvalé bydlisko – členskému štátu, v ktorom má obvyklý pobyt. Ak bol príkaz vydaný voči právnickej osobe, osvedčenie by sa mohlo zaslať členskému štátu, v ktorom má právnická osoba sídlo. |
| --- | --- |

(25)

V prípade, ak sa vydávajúci orgán opodstatnene domnieva, že osoba, voči ktorej bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu týkajúci sa peňažnej sumy, má majetok alebo príjem v členskom štáte, mal by osvedčenie k príkazu na zaistenie alebo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu súvisiace s príkazom zaslať tomuto členskému štátu. Na uvedenom základe by sa napríklad osvedčenie mohlo zaslať členskému štátu, v ktorom sa fyzická osoba, voči ktorej bol príkaz vydaný, zdržiava, alebo – ak nemá trvalé bydlisko – členskému štátu, v ktorom má obvyklý pobyt. Ak bol príkaz vydaný voči právnickej osobe, osvedčenie by sa mohlo zaslať členskému štátu, v ktorom má právnická osoba sídlo.

| (26) | Na účely administratívneho zasielania a prijímania osvedčení týkajúcich sa príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by členské štáty mali mať možnosť určiť jeden alebo viacero ústredných orgánov, ak je to potrebné vzhľadom na štruktúru ich vnútroštátnych právnych systémov. Takéto ústredné orgány by mohli tiež poskytovať administratívnu podporu, zohrávať koordinačnú úlohu a pomáhať pri zbere štatistických údajov, a tým uľahčovať a presadzovať vzájomné uznávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu. |
| --- | --- |

(26)

Na účely administratívneho zasielania a prijímania osvedčení týkajúcich sa príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu by členské štáty mali mať možnosť určiť jeden alebo viacero ústredných orgánov, ak je to potrebné vzhľadom na štruktúru ich vnútroštátnych právnych systémov. Takéto ústredné orgány by mohli tiež poskytovať administratívnu podporu, zohrávať koordinačnú úlohu a pomáhať pri zbere štatistických údajov, a tým uľahčovať a presadzovať vzájomné uznávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu.

| (27) | Ak sa osvedčenie k príkazu na konfiškáciu súvisiace s príkazom na konfiškáciu týkajúcim sa peňažnej sumy zasiela do viac ako jedného vykonávajúceho štátu, vydávajúci štát by sa mal usilovať vyhnúť sa tomu, aby bol konfiškovaný majetok vo vyššej ako potrebnej hodnote a aby celková suma získaná z vykonania príkazu nepresahovala maximálnu sumu v ňom uvedenú. Na tento účel by vydávajúci orgán mal okrem iného v osvedčení k príkazu na konfiškáciu uviesť ocenenie majetkových hodnôt v jednotlivých vykonávajúcich štátoch, ak je známa, aby ju mohli vykonávajúce orgány zohľadniť, udržiavať potrebný kontakt a dialóg s vykonávajúcimi orgánmi o majetku, ktorý sa má skonfiškovať a informovať príslušný vykonávajúci orgán alebo vykonávajúce orgány okamžite, ako zistí, že existuje riziko, že by mohlo dôjsť ku konfiškácii nad maximálnu sumu. Ak je to vhodné, Eurojust by mohol v rámci svojich právomocí vykonávať úlohu koordinátora, aby sa predišlo nadmernej konfiškácii. |
| --- | --- |

(27)

Ak sa osvedčenie k príkazu na konfiškáciu súvisiace s príkazom na konfiškáciu týkajúcim sa peňažnej sumy zasiela do viac ako jedného vykonávajúceho štátu, vydávajúci štát by sa mal usilovať vyhnúť sa tomu, aby bol konfiškovaný majetok vo vyššej ako potrebnej hodnote a aby celková suma získaná z vykonania príkazu nepresahovala maximálnu sumu v ňom uvedenú. Na tento účel by vydávajúci orgán mal okrem iného v osvedčení k príkazu na konfiškáciu uviesť ocenenie majetkových hodnôt v jednotlivých vykonávajúcich štátoch, ak je známa, aby ju mohli vykonávajúce orgány zohľadniť, udržiavať potrebný kontakt a dialóg s vykonávajúcimi orgánmi o majetku, ktorý sa má skonfiškovať a informovať príslušný vykonávajúci orgán alebo vykonávajúce orgány okamžite, ako zistí, že existuje riziko, že by mohlo dôjsť ku konfiškácii nad maximálnu sumu. Ak je to vhodné, Eurojust by mohol v rámci svojich právomocí vykonávať úlohu koordinátora, aby sa predišlo nadmernej konfiškácii.

| (28) | Členské štáty by sa mali nabádať, aby vydali vyhlásenie, v ktorom uvedú, že ako vykonávajúce štáty akceptujú osvedčenia k príkazu na zaistenie, osvedčenia k príkazu na konfiškáciu, prípadne oboje, v jednom alebo viacerých iných úradných jazykoch Únie, ako je ich úradný jazyk alebo ako sú ich úradné jazyky. |
| --- | --- |

(28)

Členské štáty by sa mali nabádať, aby vydali vyhlásenie, v ktorom uvedú, že ako vykonávajúce štáty akceptujú osvedčenia k príkazu na zaistenie, osvedčenia k príkazu na konfiškáciu, prípadne oboje, v jednom alebo viacerých iných úradných jazykoch Únie, ako je ich úradný jazyk alebo ako sú ich úradné jazyky.

| (29) | Vykonávajúci orgán by mal uznať príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu a prijať opatrenia potrebné na ich vykonanie. Rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by sa malo prijať a zaistenie alebo konfiškácia by sa mali vykonať rovnako rýchlo a prioritne ako v podobných vnútroštátnych prípadoch. S cieľom zabezpečiť rýchle a účinné prijatie rozhodnutia o uznaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu a ich rýchle a účinné vykonanie by sa mali stanoviť lehoty, ktoré by sa mali vypočítať v súlade s nariadením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (13). Pokiaľ ide o príkazy na zaistenie, vykonávajúci orgán by mal začať prijímať konkrétne opatrenia potrebné na vykonanie takýchto príkazov najneskôr do 48 hodín od prijatia rozhodnutia o ich uznaní a vykonaní. |
| --- | --- |

(29)

Vykonávajúci orgán by mal uznať príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu a prijať opatrenia potrebné na ich vykonanie. Rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by sa malo prijať a zaistenie alebo konfiškácia by sa mali vykonať rovnako rýchlo a prioritne ako v podobných vnútroštátnych prípadoch. S cieľom zabezpečiť rýchle a účinné prijatie rozhodnutia o uznaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu a ich rýchle a účinné vykonanie by sa mali stanoviť lehoty, ktoré by sa mali vypočítať v súlade s nariadením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (13). Pokiaľ ide o príkazy na zaistenie, vykonávajúci orgán by mal začať prijímať konkrétne opatrenia potrebné na vykonanie takýchto príkazov najneskôr do 48 hodín od prijatia rozhodnutia o ich uznaní a vykonaní.

| (30) | Pri vykonávaní príkazu na zaistenie by vydávajúci orgán a vykonávajúci orgán mali náležite zohľadniť dôvernú povahu vyšetrovania. Vykonávajúci orgán by mal najmä zaručiť dôvernosť skutočností a podstaty príkazu na zaistenie. Týmto nie je dotknutá povinnosť informovať dotknuté osoby o výkone príkazu na zaistenie v súlade s týmto nariadením. |
| --- | --- |

(30)

Pri vykonávaní príkazu na zaistenie by vydávajúci orgán a vykonávajúci orgán mali náležite zohľadniť dôvernú povahu vyšetrovania. Vykonávajúci orgán by mal najmä zaručiť dôvernosť skutočností a podstaty príkazu na zaistenie. Týmto nie je dotknutá povinnosť informovať dotknuté osoby o výkone príkazu na zaistenie v súlade s týmto nariadením.

| (31) | Uznanie a vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by sa nemalo odmietnuť z iných dôvodov, než sú stanovené v tomto nariadení. Toto nariadenie by malo umožniť vykonávajúcim orgánom neuznať alebo nevykonať príkazy na konfiškáciu na základe zásady ne bis in idem, na základe práv dotknutých osôb alebo na základe práva byť prítomný na súdnom konaní. |
| --- | --- |

(31)

Uznanie a vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by sa nemalo odmietnuť z iných dôvodov, než sú stanovené v tomto nariadení. Toto nariadenie by malo umožniť vykonávajúcim orgánom neuznať alebo nevykonať príkazy na konfiškáciu na základe zásady ne bis in idem, na základe práv dotknutých osôb alebo na základe práva byť prítomný na súdnom konaní.

| (32) | Toto nariadenie by malo umožniť vykonávajúcim orgánom neuznať alebo nevykonať príkazy na konfiškáciu v prípade, že osoba, voči ktorej bol vydaný príkaz na konfiškáciu, sa osobne nezúčastnila na súdnom konaní, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, ktorý je spojený s konečným odsudzujúcim rozsudkom. Uvedené by malo byť dôvodom neuznania alebo nevykonania len v prípade súdnych konaní, ktorých výsledkom sú príkazy na konfiškáciu, ktoré sú spojené s konečným odsudzujúcim rozsudkom, a nie v prípade konaní, ktorých výsledkom sú príkazy na konfiškáciu vydané bez predchádzajúceho odsúdenia. Na to, aby bolo možné využiť takýto dôvod neuznania, malo by sa uskutočniť aspoň jedno pojednávanie. Tento dôvod neuznania by sa nemal byť využiť, ak sa v príslušných vnútroštátnych procesných pravidlách neustanovuje uskutočnenie pojednávania. Takéto vnútroštátne procesné pravidlá by mali byť v súlade s chartou a EDĽP, predovšetkým pokiaľ ide o právo na spravodlivý proces. O takýto prípad ide napríklad vtedy, keď sa konanie vedie zjednodušeným spôsobom úplne alebo sčasti písomne, alebo v prípade konania, pre ktoré sa neustanovuje uskutočnenie pojednávania. |
| --- | --- |

(32)

Toto nariadenie by malo umožniť vykonávajúcim orgánom neuznať alebo nevykonať príkazy na konfiškáciu v prípade, že osoba, voči ktorej bol vydaný príkaz na konfiškáciu, sa osobne nezúčastnila na súdnom konaní, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, ktorý je spojený s konečným odsudzujúcim rozsudkom. Uvedené by malo byť dôvodom neuznania alebo nevykonania len v prípade súdnych konaní, ktorých výsledkom sú príkazy na konfiškáciu, ktoré sú spojené s konečným odsudzujúcim rozsudkom, a nie v prípade konaní, ktorých výsledkom sú príkazy na konfiškáciu vydané bez predchádzajúceho odsúdenia. Na to, aby bolo možné využiť takýto dôvod neuznania, malo by sa uskutočniť aspoň jedno pojednávanie. Tento dôvod neuznania by sa nemal byť využiť, ak sa v príslušných vnútroštátnych procesných pravidlách neustanovuje uskutočnenie pojednávania. Takéto vnútroštátne procesné pravidlá by mali byť v súlade s chartou a EDĽP, predovšetkým pokiaľ ide o právo na spravodlivý proces. O takýto prípad ide napríklad vtedy, keď sa konanie vedie zjednodušeným spôsobom úplne alebo sčasti písomne, alebo v prípade konania, pre ktoré sa neustanovuje uskutočnenie pojednávania.

| (33) | Iba za výnimočných okolností by malo byť možné neuznať alebo nevykonať príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, ak by takéto uznanie alebo vykonanie bránili vykonávajúcemu štátu v uplatňovaní jeho ústavných pravidiel týkajúcich sa slobody tlače alebo slobody prejavu v iných médiách. |
| --- | --- |

(33)

Iba za výnimočných okolností by malo byť možné neuznať alebo nevykonať príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, ak by takéto uznanie alebo vykonanie bránili vykonávajúcemu štátu v uplatňovaní jeho ústavných pravidiel týkajúcich sa slobody tlače alebo slobody prejavu v iných médiách.

| (34) | Základom vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Únii je vzájomná dôvera a domnienka, že ostatné členské štáty dodržiavajú právo Únie, a najmä základné práva. Vo výnimočných prípadoch, keď na základe konkrétnych a objektívnych dôkazov existujú podstatné dôvody domnievať sa, že vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by za konkrétnych okolností daného prípadu viedlo k zjavnému porušeniu relevantného základného práva ustanoveného v charte, by však mal mať vykonávajúci orgán možnosť rozhodnúť o tom, že dotknutý príkaz neuzná alebo nevykoná. Z tohto hľadiska by sa za relevantné základné práva mali považovať najmä právo na účinný prostriedok nápravy, právo na spravodlivé súdne konanie a právo na obhajobu. Právo vlastniť majetok by v zásade nemalo byť relevantné, pretože zaistenie a konfiškácia majetkových hodnôt nevyhnutne zahŕňajú zásah do práva osoby vlastniť majetok a pretože v práve Únie vrátane tohto nariadenia sú už ustanovené potrebné záruky v tomto ohľade. |
| --- | --- |

(34)

Základom vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Únii je vzájomná dôvera a domnienka, že ostatné členské štáty dodržiavajú právo Únie, a najmä základné práva. Vo výnimočných prípadoch, keď na základe konkrétnych a objektívnych dôkazov existujú podstatné dôvody domnievať sa, že vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by za konkrétnych okolností daného prípadu viedlo k zjavnému porušeniu relevantného základného práva ustanoveného v charte, by však mal mať vykonávajúci orgán možnosť rozhodnúť o tom, že dotknutý príkaz neuzná alebo nevykoná. Z tohto hľadiska by sa za relevantné základné práva mali považovať najmä právo na účinný prostriedok nápravy, právo na spravodlivé súdne konanie a právo na obhajobu. Právo vlastniť majetok by v zásade nemalo byť relevantné, pretože zaistenie a konfiškácia majetkových hodnôt nevyhnutne zahŕňajú zásah do práva osoby vlastniť majetok a pretože v práve Únie vrátane tohto nariadenia sú už ustanovené potrebné záruky v tomto ohľade.

| (35) | Pred rozhodnutím o neuznaní alebo nevykonaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu z ktoréhokoľvek dôvodu pre neuznanie alebo nevykonanie by sa vykonávajúci orgán mal poradiť s vydávajúcim orgánom s cieľom získať akékoľvek potrebné dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(35)

Pred rozhodnutím o neuznaní alebo nevykonaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu z ktoréhokoľvek dôvodu pre neuznanie alebo nevykonanie by sa vykonávajúci orgán mal poradiť s vydávajúcim orgánom s cieľom získať akékoľvek potrebné dodatočné informácie.

| (36) | Vydávajúci orgán by mal pri skúmaní žiadosti vykonávajúceho orgánu o určenie obdobia, počas ktorého má byť majetok zaistený, zohľadniť všetky okolnosti prípadu, najmä či by ďalšie trvanie príkazu na zaistenie mohlo spôsobiť neodôvodnenú škodu vo vykonávajúcom štáte. Vykonávajúci orgán sa nabáda, aby sa pred predložením formálnej žiadosti poradil s vydávajúcim orgánom. |
| --- | --- |

(36)

Vydávajúci orgán by mal pri skúmaní žiadosti vykonávajúceho orgánu o určenie obdobia, počas ktorého má byť majetok zaistený, zohľadniť všetky okolnosti prípadu, najmä či by ďalšie trvanie príkazu na zaistenie mohlo spôsobiť neodôvodnenú škodu vo vykonávajúcom štáte. Vykonávajúci orgán sa nabáda, aby sa pred predložením formálnej žiadosti poradil s vydávajúcim orgánom.

| (37) | Vydávajúci orgán by mal informovať vykonávajúci orgán, keď orgán vydávajúceho štátu dostane akúkoľvek peňažnú sumu, ktorá bola zaplatená v súvislosti s príkazom na konfiškáciu, pričom platí, že vykonávajúci štát by mal byť informovaný len vtedy, keď má suma zaplatená v súvislosti s príkazom vplyv na neuhradenú sumu, ktorá sa má skonfiškovať na základe príkazu. |
| --- | --- |

(37)

Vydávajúci orgán by mal informovať vykonávajúci orgán, keď orgán vydávajúceho štátu dostane akúkoľvek peňažnú sumu, ktorá bola zaplatená v súvislosti s príkazom na konfiškáciu, pričom platí, že vykonávajúci štát by mal byť informovaný len vtedy, keď má suma zaplatená v súvislosti s príkazom vplyv na neuhradenú sumu, ktorá sa má skonfiškovať na základe príkazu.

| (38) | Vykonávajúci orgán by mal mať možnosť odložiť vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu, a to najmä v prípade, ak by jeho vykonanie mohlo narušiť prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu. Ihneď ako zaniknú dôvody odkladu, vykonávajúci orgán by mal prijať opatrenia potrebné na vykonanie príkazu. |
| --- | --- |

(38)

Vykonávajúci orgán by mal mať možnosť odložiť vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu, a to najmä v prípade, ak by jeho vykonanie mohlo narušiť prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu. Ihneď ako zaniknú dôvody odkladu, vykonávajúci orgán by mal prijať opatrenia potrebné na vykonanie príkazu.

| (39) | Po vykonaní príkazu na zaistenie a po rozhodnutí o uznaní a vykonaní príkazu na konfiškáciu by mal vykonávajúci orgán podľa možnosti o takomto výkone alebo rozhodnutí informovať dotknuté osoby, ak sú mu známe. Na tento účel by mal vykonávajúci orgán vynaložiť všetko primerané úsilie na to, aby identifikoval dotknuté osoby, overil, ako ich možno kontaktovať, a informoval ich o vykonaní príkazu na zaistenie alebo o rozhodnutí uznať a vykonať príkaz na konfiškáciu. Pri plnení uvedenej povinnosti by vykonávajúci orgán mohol požiadať vydávajúci orgán o pomoc, napríklad ak je zrejmé, že dotknuté osoby majú pobyt vo vydávajúcom štáte. Povinnosťou vykonávajúceho orgánu poskytnúť informácie dotknutým osobám, ktorá vyplýva z tohto nariadenia, nie je dotknutá žiadna povinnosť vydávajúceho orgánu informovať osoby podľa práva vydávajúceho štátu, napríklad o vydaní príkazu na zaistenie alebo o existujúcich opravných prostriedkoch podľa práva vydávajúceho štátu. |
| --- | --- |

(39)

Po vykonaní príkazu na zaistenie a po rozhodnutí o uznaní a vykonaní príkazu na konfiškáciu by mal vykonávajúci orgán podľa možnosti o takomto výkone alebo rozhodnutí informovať dotknuté osoby, ak sú mu známe. Na tento účel by mal vykonávajúci orgán vynaložiť všetko primerané úsilie na to, aby identifikoval dotknuté osoby, overil, ako ich možno kontaktovať, a informoval ich o vykonaní príkazu na zaistenie alebo o rozhodnutí uznať a vykonať príkaz na konfiškáciu. Pri plnení uvedenej povinnosti by vykonávajúci orgán mohol požiadať vydávajúci orgán o pomoc, napríklad ak je zrejmé, že dotknuté osoby majú pobyt vo vydávajúcom štáte. Povinnosťou vykonávajúceho orgánu poskytnúť informácie dotknutým osobám, ktorá vyplýva z tohto nariadenia, nie je dotknutá žiadna povinnosť vydávajúceho orgánu informovať osoby podľa práva vydávajúceho štátu, napríklad o vydaní príkazu na zaistenie alebo o existujúcich opravných prostriedkoch podľa práva vydávajúceho štátu.

| (40) | Vydávajúci orgán by mal byť bezodkladne informovaný, ak príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu nemožno vykonať. Takáto nemožnosť môže byť spôsobená tým, že majetok už bol skonfiškovaný, stratil sa, bol zničený alebo ho nemožno nájsť na mieste určenom vydávajúcim orgánom, alebo preto, že takéto miesto nebolo dostatočne presne určené napriek konzultáciám medzi vykonávajúcim orgánom a vydávajúcim orgánom. Za takýchto okolností by vykonávajúci orgán nemal byť povinný príkaz vykonať. Ak však vykonávajúci orgán následne získa informácie, ktoré mu umožnia určiť miesto, kde sa majetok nachádza, mal by mať možnosť príkaz vykonať bez toho, aby mu bolo zaslané nové osvedčenie v súlade s týmto nariadením. |
| --- | --- |

(40)

Vydávajúci orgán by mal byť bezodkladne informovaný, ak príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu nemožno vykonať. Takáto nemožnosť môže byť spôsobená tým, že majetok už bol skonfiškovaný, stratil sa, bol zničený alebo ho nemožno nájsť na mieste určenom vydávajúcim orgánom, alebo preto, že takéto miesto nebolo dostatočne presne určené napriek konzultáciám medzi vykonávajúcim orgánom a vydávajúcim orgánom. Za takýchto okolností by vykonávajúci orgán nemal byť povinný príkaz vykonať. Ak však vykonávajúci orgán následne získa informácie, ktoré mu umožnia určiť miesto, kde sa majetok nachádza, mal by mať možnosť príkaz vykonať bez toho, aby mu bolo zaslané nové osvedčenie v súlade s týmto nariadením.

| (41) | Keď podľa práva vykonávajúceho štátu nie je vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu právne možné, vykonávajúci orgán by mal kontaktovať vydávajúci orgán s cieľom rokovať o situácii a nájsť riešenie. Takýmto riešením by mohlo byť späťvzatie dotknutého príkazu vydávajúcim orgánom. |
| --- | --- |

(41)

Keď podľa práva vykonávajúceho štátu nie je vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu právne možné, vykonávajúci orgán by mal kontaktovať vydávajúci orgán s cieľom rokovať o situácii a nájsť riešenie. Takýmto riešením by mohlo byť späťvzatie dotknutého príkazu vydávajúcim orgánom.

| (42) | Ihneď po vykonaní príkazu na konfiškáciu by mal vykonávajúci orgán informovať vydávajúci orgán o výsledku vykonania. Ak je to možné, vykonávajúci orgán by mal vtedy informovať vydávajúci orgán aj o majetku alebo peňažnej sume, ktoré boli skonfiškované, a o iných skutočnostiach, ktoré považuje za relevantné. |
| --- | --- |

(42)

Ihneď po vykonaní príkazu na konfiškáciu by mal vykonávajúci orgán informovať vydávajúci orgán o výsledku vykonania. Ak je to možné, vykonávajúci orgán by mal vtedy informovať vydávajúci orgán aj o majetku alebo peňažnej sume, ktoré boli skonfiškované, a o iných skutočnostiach, ktoré považuje za relevantné.

| (43) | Vykonávanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by sa malo riadiť právom vykonávajúceho členského štátu a iba orgány tohto štátu by mali byť príslušné rozhodovať o postupoch jeho vykonania. Vo vhodných prípadoch by vydávajúci a vykonávajúci orgán mali mať možnosť vyzvať Eurojust alebo EJS, aby im v rámci ich právomoci poskytli pomoc v otázkach týkajúcich sa vykonania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu. |
| --- | --- |

(43)

Vykonávanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu by sa malo riadiť právom vykonávajúceho členského štátu a iba orgány tohto štátu by mali byť príslušné rozhodovať o postupoch jeho vykonania. Vo vhodných prípadoch by vydávajúci a vykonávajúci orgán mali mať možnosť vyzvať Eurojust alebo EJS, aby im v rámci ich právomoci poskytli pomoc v otázkach týkajúcich sa vykonania príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu.

| (44) | Správne vykonávanie tohto nariadenia predpokladá úzku komunikáciu medzi zúčastnenými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi najmä v prípadoch súčasného výkonu príkazu na konfiškáciu vo viac ako jednom členskom štáte. Príslušné vnútroštátne orgány by preto mali navzájom konzultovať vždy, keď je to potrebné, a to buď priamo, alebo vo vhodných prípadoch prostredníctvom Eurojustu alebo EJS. |
| --- | --- |

(44)

Správne vykonávanie tohto nariadenia predpokladá úzku komunikáciu medzi zúčastnenými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi najmä v prípadoch súčasného výkonu príkazu na konfiškáciu vo viac ako jednom členskom štáte. Príslušné vnútroštátne orgány by preto mali navzájom konzultovať vždy, keď je to potrebné, a to buď priamo, alebo vo vhodných prípadoch prostredníctvom Eurojustu alebo EJS.

| (45) | V cezhraničných prípadoch by nemalo byť dotknuté právo obetí na náhradu škody a vrátenie majetku. V rámci pravidiel o nakladaní so zaisteným alebo skonfiškovaným majetkom by mala byť uprednostnená náhrada škody a vrátenie majetku obetiam. Pojem „obeť“ treba vykladať v súlade s právom vydávajúceho štátu, ktorý by mal mať možnosť ustanoviť aj to, že na účely tohto nariadenia sa za obeť môže považovať právnická osoba. Týmto nariadením by nemali byť dotknuté pravidlá náhrady škody a vrátenia majetku obetiam vo vnútroštátnych konaniach. |
| --- | --- |

(45)

V cezhraničných prípadoch by nemalo byť dotknuté právo obetí na náhradu škody a vrátenie majetku. V rámci pravidiel o nakladaní so zaisteným alebo skonfiškovaným majetkom by mala byť uprednostnená náhrada škody a vrátenie majetku obetiam. Pojem „obeť“ treba vykladať v súlade s právom vydávajúceho štátu, ktorý by mal mať možnosť ustanoviť aj to, že na účely tohto nariadenia sa za obeť môže považovať právnická osoba. Týmto nariadením by nemali byť dotknuté pravidlá náhrady škody a vrátenia majetku obetiam vo vnútroštátnych konaniach.

| (46) | Ak bol vykonávajúci orgán informovaný o rozhodnutí vydanom vydávajúcim orgánom alebo iným príslušným orgánom vydávajúceho štátu na účely vrátenia zaisteného majetku obeti, mal by vykonávajúci orgán prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečil, aby sa daný majetok zaistil a čo najskôr vrátil obeti. Vykonávajúci orgán by mal mať možnosť previesť majetok vydávajúcemu štátu, aby ho tento mohol vrátiť obeti, alebo by ho pod podmienkou súhlasu vydávajúceho štátu mohol vrátiť priamo obeti. Povinnosť vrátiť zaistený majetok obeti by mala podliehať týmto podmienkam: nárok obete na majetok by nemal byť spochybnený, teda by malo byť akceptované, že obeť je oprávneným vlastníkom majetku a neexistujú žiadne opodstatnené nároky, ktoré by to spochybňovali; majetok by nemal byť potrebný ako dôkaz v trestnom konaní vo vykonávajúcom štáte; a nemali by tým byť dotknuté práva dotknutých osôb, najmä práva dobromyseľných tretích osôb. Vykonávajúci orgán by mal zaistený majetok vrátiť obeti, len ak boli uvedené podmienky splnené. Ak sa vykonávajúci orgán domnieva, že uvedené podmienky nie sú splnené, mal by sa poradiť s vydávajúcim orgánom, napríklad požiadať o akékoľvek dodatočné informácie alebo prediskutovať situáciu s cieľom nájsť riešenie. Ak nemožno nájsť riešenie, vykonávajúci orgán by mal mať možnosť rozhodnúť, že zaistený majetok obeti nevráti. |
| --- | --- |

(46)

Ak bol vykonávajúci orgán informovaný o rozhodnutí vydanom vydávajúcim orgánom alebo iným príslušným orgánom vydávajúceho štátu na účely vrátenia zaisteného majetku obeti, mal by vykonávajúci orgán prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečil, aby sa daný majetok zaistil a čo najskôr vrátil obeti. Vykonávajúci orgán by mal mať možnosť previesť majetok vydávajúcemu štátu, aby ho tento mohol vrátiť obeti, alebo by ho pod podmienkou súhlasu vydávajúceho štátu mohol vrátiť priamo obeti. Povinnosť vrátiť zaistený majetok obeti by mala podliehať týmto podmienkam: nárok obete na majetok by nemal byť spochybnený, teda by malo byť akceptované, že obeť je oprávneným vlastníkom majetku a neexistujú žiadne opodstatnené nároky, ktoré by to spochybňovali; majetok by nemal byť potrebný ako dôkaz v trestnom konaní vo vykonávajúcom štáte; a nemali by tým byť dotknuté práva dotknutých osôb, najmä práva dobromyseľných tretích osôb. Vykonávajúci orgán by mal zaistený majetok vrátiť obeti, len ak boli uvedené podmienky splnené. Ak sa vykonávajúci orgán domnieva, že uvedené podmienky nie sú splnené, mal by sa poradiť s vydávajúcim orgánom, napríklad požiadať o akékoľvek dodatočné informácie alebo prediskutovať situáciu s cieľom nájsť riešenie. Ak nemožno nájsť riešenie, vykonávajúci orgán by mal mať možnosť rozhodnúť, že zaistený majetok obeti nevráti.

| (47) | Každý členský štát by mal zvážiť zriadenie vnútroštátneho centralizovaného úradu zodpovedného za správu zaisteného majetku na účely prípadnej neskoršej konfiškácie, ako aj za správu skonfiškovaného majetku. Zaistený majetok a skonfiškovaný majetok by sa mohol prioritne vyčleniť na projekty v oblasti presadzovania práva a predchádzania organizovanej trestnej činnosti a na iné projekty verejného záujmu a spoločenského významu. |
| --- | --- |

(47)

Každý členský štát by mal zvážiť zriadenie vnútroštátneho centralizovaného úradu zodpovedného za správu zaisteného majetku na účely prípadnej neskoršej konfiškácie, ako aj za správu skonfiškovaného majetku. Zaistený majetok a skonfiškovaný majetok by sa mohol prioritne vyčleniť na projekty v oblasti presadzovania práva a predchádzania organizovanej trestnej činnosti a na iné projekty verejného záujmu a spoločenského významu.

| (48) | Každý členský štát by mal zvážiť zriadenie vnútroštátneho fondu na zaručenie primeranej náhrady škody obetiam trestnej činnosti, ako napríklad rodín príslušníkov polície a štátnych zamestnancov, ktorí zomreli pri plnení svojich povinností alebo sú v jeho dôsledku trvalo zdravotne postihnutí. Členské štáty by mohli na tento fond vyčleniť časť skonfiškovaných majetkových hodnôt. |
| --- | --- |

(48)

Každý členský štát by mal zvážiť zriadenie vnútroštátneho fondu na zaručenie primeranej náhrady škody obetiam trestnej činnosti, ako napríklad rodín príslušníkov polície a štátnych zamestnancov, ktorí zomreli pri plnení svojich povinností alebo sú v jeho dôsledku trvalo zdravotne postihnutí. Členské štáty by mohli na tento fond vyčleniť časť skonfiškovaných majetkových hodnôt.

| (49) | Členské štáty by nemali mať možnosť navzájom si nárokovať náhradu nákladov vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia. Ak však vykonávajúcemu štátu vzniknú vysoké alebo mimoriadne náklady, napríklad z dôvodu, že majetok bol zaistený počas dlhého obdobia, vydávajúci orgán by mal zvážiť akýkoľvek návrh vykonávajúceho orgánu na zdieľanie nákladov. |
| --- | --- |

(49)

Členské štáty by nemali mať možnosť navzájom si nárokovať náhradu nákladov vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia. Ak však vykonávajúcemu štátu vzniknú vysoké alebo mimoriadne náklady, napríklad z dôvodu, že majetok bol zaistený počas dlhého obdobia, vydávajúci orgán by mal zvážiť akýkoľvek návrh vykonávajúceho orgánu na zdieľanie nákladov.

| (50) | S cieľom umožniť v budúcnosti čo najrýchlejšie riešiť zistené problémy týkajúce sa obsahu osvedčení uvedených v prílohách k tomuto nariadeniu by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmeny uvedených osvedčení. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (14). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(50)

S cieľom umožniť v budúcnosti čo najrýchlejšie riešiť zistené problémy týkajúce sa obsahu osvedčení uvedených v prílohách k tomuto nariadeniu by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmeny uvedených osvedčení. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (14). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (51) | Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je vzájomné uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(51)

Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je vzájomné uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (52) | Pokiaľ ide o zaistenie dôkazov, ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV už nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ (15) v prípade členských štátov viazaných uvedenou smernicou. Pokiaľ ide o zaistenie majetku, ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV by sa mali nahradiť týmto nariadením medzi členskými štátmi, ktoré sú ním viazané. Týmto nariadením by sa malo nahradiť aj rámcové rozhodnutie 2006/783/SVV medzi členskými štátmi, ktoré sú ním viazané. Ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV týkajúce sa zaistenia majetku, ako aj ustanovenia rámcového rozhodnutia 2006/783/SVV by sa preto mali naďalej uplatňovať nielen medzi členskými štátmi, ktoré nie sú viazané týmto nariadením, ale aj medzi ktorýmkoľvek členským štátom, ktorý nie je viazaný týmto nariadením, a ktorýmkoľvek členským štátom, ktorý ním viazaný je. |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o zaistenie dôkazov, ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV už nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ (15) v prípade členských štátov viazaných uvedenou smernicou. Pokiaľ ide o zaistenie majetku, ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV by sa mali nahradiť týmto nariadením medzi členskými štátmi, ktoré sú ním viazané. Týmto nariadením by sa malo nahradiť aj rámcové rozhodnutie 2006/783/SVV medzi členskými štátmi, ktoré sú ním viazané. Ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV týkajúce sa zaistenia majetku, ako aj ustanovenia rámcového rozhodnutia 2006/783/SVV by sa preto mali naďalej uplatňovať nielen medzi členskými štátmi, ktoré nie sú viazané týmto nariadením, ale aj medzi ktorýmkoľvek členským štátom, ktorý nie je viazaný týmto nariadením, a ktorýmkoľvek členským štátom, ktorý ním viazaný je.

| (53) | Právna forma tohto aktu by nemala predstavovať precedens pre budúce právne akty Únie v oblasti vzájomného uznávania rozsudkov a justičných rozhodnutí v trestných veciach. Voľba právnej formy budúcich právnych aktov Únie by sa mala v jednotlivých prípadoch dôsledne zvážiť a okrem iného by sa pri nej mala zohľadniť účinnosť právneho aktu a zásady proporcionality a subsidiarity. |
| --- | --- |

(53)

Právna forma tohto aktu by nemala predstavovať precedens pre budúce právne akty Únie v oblasti vzájomného uznávania rozsudkov a justičných rozhodnutí v trestných veciach. Voľba právnej formy budúcich právnych aktov Únie by sa mala v jednotlivých prípadoch dôsledne zvážiť a okrem iného by sa pri nej mala zohľadniť účinnosť právneho aktu a zásady proporcionality a subsidiarity.

| (54) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v súlade s rozhodnutím Rady 2007/845/SVV (16) ich úrady pre vyhľadávanie majetku navzájom spolupracovali, aby uľahčili vypátranie a identifikáciu príjmov z trestnej činnosti alebo iného majetku súvisiaceho s trestnou činnosťou, ktorý sa môže stať predmetom príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu. |
| --- | --- |

(54)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v súlade s rozhodnutím Rady 2007/845/SVV (16) ich úrady pre vyhľadávanie majetku navzájom spolupracovali, aby uľahčili vypátranie a identifikáciu príjmov z trestnej činnosti alebo iného majetku súvisiaceho s trestnou činnosťou, ktorý sa môže stať predmetom príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu.

| (55) | V súlade s článkom 3 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, Spojené kráľovstvo oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(55)

V súlade s článkom 3 a článkom 4a ods. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, Spojené kráľovstvo oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.

| (56) | V súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4a ods. 1 protokolu č. 21, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(56)

V súlade s článkami 1 a 2 a článkom 4a ods. 1 protokolu č. 21, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (57) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(57)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY, VYMEDZENIE POJMOV A ROZSAH PÔSOBNOSTI

Článok 1

Predmet úpravy

1.   V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá, podľa ktorých členský štát uzná a vykoná na svojom území príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu vydané iným členským štátom v rámci konania v trestných veciach.

2.   Toto nariadenie nemá za následok zmenu povinnosti rešpektovať základné práva a právne zásady zakotvené v článku 6 Zmluvy o EÚ.

3.   Vydávajúce orgány zabezpečia, aby sa pri vydávaní príkazov na zaistenie alebo príkazov na konfiškáciu dodržiavali zásady nevyhnutnosti a proporcionality.

4.   Toto nariadenie sa nevzťahuje na príkazy na zaistenie a príkazy na konfiškáciu vydané v rámci konaní v občianskych a správnych veciach.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „príkaz na zaistenie“ je rozhodnutie, ktoré vydal alebo potvrdil vydávajúci orgán, aby sa na účely konfiškácie majetku predbežne zabránilo jeho zničeniu, premene, presunu, prevodu alebo zbavenia sa ho; |
| --- | --- |

1.

„príkaz na zaistenie“ je rozhodnutie, ktoré vydal alebo potvrdil vydávajúci orgán, aby sa na účely konfiškácie majetku predbežne zabránilo jeho zničeniu, premene, presunu, prevodu alebo zbavenia sa ho;

| 2. | „príkaz na konfiškáciu“ je konečný trest alebo opatrenie uložené súdom po konaní v súvislosti s trestným činom, ktorého dôsledkom je konečné odňatie majetku fyzickej alebo právnickej osobe; |
| --- | --- |

2.

„príkaz na konfiškáciu“ je konečný trest alebo opatrenie uložené súdom po konaní v súvislosti s trestným činom, ktorého dôsledkom je konečné odňatie majetku fyzickej alebo právnickej osobe;

| 3. | „majetok“ je majetok akéhokoľvek druhu bez ohľadu na to, či je hmotný alebo nehmotný, hnuteľný alebo nehnuteľný, a právne listiny alebo nástroje, ktoré potvrdzujú vlastnícke alebo iné právo k tomuto majetku, o ktorom sa vydávajúci orgán domnieva, že:






  a) | predstavuje príjmy z trestného činu alebo zodpovedá hodnote takýchto príjmov, či už úplnej alebo len čiastočnej; |
| --- | --- | --- |

3.

„majetok“ je majetok akéhokoľvek druhu bez ohľadu na to, či je hmotný alebo nehmotný, hnuteľný alebo nehnuteľný, a právne listiny alebo nástroje, ktoré potvrdzujú vlastnícke alebo iné právo k tomuto majetku, o ktorom sa vydávajúci orgán domnieva, že:

a)

predstavuje príjmy z trestného činu alebo zodpovedá hodnote takýchto príjmov, či už úplnej alebo len čiastočnej;

| b) | predstavuje nástroje na spáchanie trestného činu alebo zodpovedá hodnote takýchto nástrojov; |
| --- | --- |

b)

predstavuje nástroje na spáchanie trestného činu alebo zodpovedá hodnote takýchto nástrojov;

| c) | podlieha konfiškácii v dôsledku uplatnenia akýchkoľvek právomocí na konfiškáciu vo vydávajúcom štáte uvedených v smernici 2014/42/EÚ, alebo |
| --- | --- |

c)

podlieha konfiškácii v dôsledku uplatnenia akýchkoľvek právomocí na konfiškáciu vo vydávajúcom štáte uvedených v smernici 2014/42/EÚ, alebo

| d) | podlieha konfiškácii podľa akýchkoľvek iných ustanovení týkajúcich sa právomocí na konfiškáciu vrátane konfiškácie bez konečného odsudzujúceho rozsudku podľa práva vydávajúceho štátu po konaní v súvislosti s trestným činom; |
| --- | --- |

d)

podlieha konfiškácii podľa akýchkoľvek iných ustanovení týkajúcich sa právomocí na konfiškáciu vrátane konfiškácie bez konečného odsudzujúceho rozsudku podľa práva vydávajúceho štátu po konaní v súvislosti s trestným činom;

| 4. | „príjmy“ sú akýkoľvek hospodársky prospech pochádzajúci priamo alebo nepriamo z trestnej činnosti, ktorý pozostáva z majetku v akejkoľvek podobe a zahŕňa všetky následné opätovné investície alebo premenu priamych príjmov a akýkoľvek majetkový prospech; |
| --- | --- |

4.

„príjmy“ sú akýkoľvek hospodársky prospech pochádzajúci priamo alebo nepriamo z trestnej činnosti, ktorý pozostáva z majetku v akejkoľvek podobe a zahŕňa všetky následné opätovné investície alebo premenu priamych príjmov a akýkoľvek majetkový prospech;

| 5. | „nástroje“ sú akýkoľvek majetok, ktorý bol akýmkoľvek spôsobom, úplne alebo sčasti, použitý alebo určený na spáchanie trestného činu; |
| --- | --- |

5.

„nástroje“ sú akýkoľvek majetok, ktorý bol akýmkoľvek spôsobom, úplne alebo sčasti, použitý alebo určený na spáchanie trestného činu;

| 6. | „vydávajúci štát“ je členský štát, v ktorom bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu; |
| --- | --- |

6.

„vydávajúci štát“ je členský štát, v ktorom bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu;

| 7. | „vykonávajúci štát“ je členský štát, do ktorého bol zaslaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu na účely uznania a vykonania; |
| --- | --- |

7.

„vykonávajúci štát“ je členský štát, do ktorého bol zaslaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu na účely uznania a vykonania;

| 8. | „vydávajúci orgán“ je:






  a) | v prípade príkazu na zaistenie:






  i) | sudca, súd alebo prokurátor príslušný konať v dotknutej veci; alebo |
| --- | --- | --- | --- |

8.

„vydávajúci orgán“ je:

a)

v prípade príkazu na zaistenie:

i)

sudca, súd alebo prokurátor príslušný konať v dotknutej veci; alebo

| ii) | iný príslušný orgán, ktorý za vydávajúci orgán určí vydávajúci štát a ktorý má v trestných veciach právomoc vydať príkaz na zaistenie majetku alebo vykonať príkaz na zaistenie v súlade s vnútroštátnym právom. Okrem toho pred tým, ako sa príkaz na zaistenie zašle vykonávajúcemu orgánu, ho po preskúmaní, či spĺňa podmienky na vydanie takéhoto príkazu podľa tohto nariadenia, potvrdí sudca, súd alebo prokurátor vo vydávajúcom štáte. Ak príkaz sudca, súd alebo prokurátor potvrdil, možno na účely zaslania príkazu aj uvedený príslušný orgán považovať za vydávajúci orgán; |
| --- | --- |

ii)

iný príslušný orgán, ktorý za vydávajúci orgán určí vydávajúci štát a ktorý má v trestných veciach právomoc vydať príkaz na zaistenie majetku alebo vykonať príkaz na zaistenie v súlade s vnútroštátnym právom. Okrem toho pred tým, ako sa príkaz na zaistenie zašle vykonávajúcemu orgánu, ho po preskúmaní, či spĺňa podmienky na vydanie takéhoto príkazu podľa tohto nariadenia, potvrdí sudca, súd alebo prokurátor vo vydávajúcom štáte. Ak príkaz sudca, súd alebo prokurátor potvrdil, možno na účely zaslania príkazu aj uvedený príslušný orgán považovať za vydávajúci orgán;

| b) | v prípade príkazu na konfiškáciu orgán, ktorý určí vydávajúci štát a ktorý je v trestných veciach príslušný vykonať príkaz na konfiškáciu vydaný súdom v súlade s vnútroštátnym právom; |
| --- | --- |

b)

v prípade príkazu na konfiškáciu orgán, ktorý určí vydávajúci štát a ktorý je v trestných veciach príslušný vykonať príkaz na konfiškáciu vydaný súdom v súlade s vnútroštátnym právom;

| 9. | „vykonávajúci orgán“ je orgán, ktorý je príslušný uznať príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu a zabezpečiť jeho vykonanie v súlade s týmto nariadením a postupmi vzťahujúcimi sa na zaistenie a konfiškáciu majetku podľa vnútroštátneho práva; ak si takéto postupy vyžadujú, aby súd zaregistroval príkaz a povolil jeho vykonanie, vykonávajúci orgán zahŕňa orgán, ktorý je príslušný požiadať o takúto registráciu a povolenie; |
| --- | --- |

9.

„vykonávajúci orgán“ je orgán, ktorý je príslušný uznať príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu a zabezpečiť jeho vykonanie v súlade s týmto nariadením a postupmi vzťahujúcimi sa na zaistenie a konfiškáciu majetku podľa vnútroštátneho práva; ak si takéto postupy vyžadujú, aby súd zaregistroval príkaz a povolil jeho vykonanie, vykonávajúci orgán zahŕňa orgán, ktorý je príslušný požiadať o takúto registráciu a povolenie;

| 10. | „dotknutá osoba“ je fyzická alebo právnická osoba, proti ktorej bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa taký príkaz vzťahuje, ako aj akékoľvek tretie osoby, ktorých práva k takému majetku sú takým príkazom priamo dotknuté podľa vnútroštátneho práva vykonávajúceho štátu. |
| --- | --- |

10.

„dotknutá osoba“ je fyzická alebo právnická osoba, proti ktorej bol vydaný príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu, alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa taký príkaz vzťahuje, ako aj akékoľvek tretie osoby, ktorých práva k takému majetku sú takým príkazom priamo dotknuté podľa vnútroštátneho práva vykonávajúceho štátu.

Článok 3

Trestné činy

1.   Príkazy na zaistenie alebo príkazy na konfiškáciu sa vykonajú bez overenia obojstrannej trestnosti činov, ktoré viedli k vydaniu takýchto príkazov, ak sa tieto činy vo vydávajúcom štáte trestajú odňatím slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky a predstavujú podľa práva vydávajúceho štátu jeden alebo viacero z týchto trestných činov:

| 1. | účasť na zločinnom spolčení; |
| --- | --- |

1.

účasť na zločinnom spolčení;

| 2. | terorizmus; |
| --- | --- |

2.

terorizmus;

| 3. | obchodovanie s ľuďmi; |
| --- | --- |

3.

obchodovanie s ľuďmi;

| 4. | sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia; |
| --- | --- |

4.

sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia;

| 5. | nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami; |
| --- | --- |

5.

nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami;

| 6. | nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a výbušninami; |
| --- | --- |

6.

nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a výbušninami;

| 7. | korupcia; |
| --- | --- |

7.

korupcia;

| 8. | podvod vrátane podvodu a iných trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie vymedzených v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (17); |
| --- | --- |

8.

podvod vrátane podvodu a iných trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie vymedzených v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (17);

| 9. | legalizácia príjmov z trestnej činnosti; |
| --- | --- |

9.

legalizácia príjmov z trestnej činnosti;

| 10. | falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura; |
| --- | --- |

10.

falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura;

| 11. | počítačová kriminalita; |
| --- | --- |

11.

počítačová kriminalita;

| 12. | trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami; |
| --- | --- |

12.

trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami;

| 13. | uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu; |
| --- | --- |

13.

uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu;

| 14. | vražda alebo závažné ublíženie na zdraví; |
| --- | --- |

14.

vražda alebo závažné ublíženie na zdraví;

| 15. | nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami; |
| --- | --- |

15.

nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami;

| 16. | únos, obmedzovanie osobnej slobody alebo branie rukojemníka; |
| --- | --- |

16.

únos, obmedzovanie osobnej slobody alebo branie rukojemníka;

| 17. | rasizmus a xenofóbia; |
| --- | --- |

17.

rasizmus a xenofóbia;

| 18. | organizovaná alebo ozbrojená lúpež; |
| --- | --- |

18.

organizovaná alebo ozbrojená lúpež;

| 19. | nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel; |
| --- | --- |

19.

nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel;

| 20. | podvodné konanie; |
| --- | --- |

20.

podvodné konanie;

| 21. | vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie; |
| --- | --- |

21.

vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie;

| 22. | falšovanie a pozmeňovanie výrobkov, vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

22.

falšovanie a pozmeňovanie výrobkov, vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva;

| 23. | falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami; |
| --- | --- |

23.

falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami;

| 24. | falšovanie platobných prostriedkov; |
| --- | --- |

24.

falšovanie platobných prostriedkov;

| 25. | nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu; |
| --- | --- |

25.

nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu;

| 26. | nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi; |
| --- | --- |

26.

nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi;

| 27. | obchodovanie s odcudzenými vozidlami; |
| --- | --- |

27.

obchodovanie s odcudzenými vozidlami;

| 28. | znásilnenie; |
| --- | --- |

28.

znásilnenie;

| 29. | podpaľačstvo; |
| --- | --- |

29.

podpaľačstvo;

| 30. | trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu; |
| --- | --- |

30.

trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu;

| 31. | nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla; |
| --- | --- |

31.

nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla;

| 32. | sabotáž. |
| --- | --- |

32.

sabotáž.

2.   V prípade iných trestných činov, než sú trestné činy uvedené v odseku 1, môže vykonávajúci štát podmieniť uznanie a vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu tým, aby činy, ktoré viedli k vydaniu príkazu na zaistenie alebo konfiškáciu, boli trestnými činmi podľa práva vykonávajúceho štátu, a to bez ohľadu na znaky skutkovej podstaty alebo na to, ako sú opísané v práve vydávajúceho štátu.

KAPITOLA II

ZASIELANIE, UZNÁVANIE A VYKONÁVANIE PRÍKAZOV NA ZAISTENIE

Článok 4

Zasielanie príkazov na zaistenie

1.   Príkaz na zaistenie sa zasiela prostredníctvom osvedčenia k príkazu na zaistenie. Vydávajúci orgán zašle osvedčenie k príkazu na zaistenie stanovené v článku 6 priamo vykonávajúcemu orgánu, prípadne ústrednému orgánu uvedenému v článku 24 ods. 2 akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, za podmienok, ktoré vykonávajúcemu orgánu umožnia potvrdiť pravosť osvedčenia k príkazu na zaistenie.

2.   Členské štáty môžu vydať vyhlásenie, v ktorom uvedú, že keď sa im zasiela osvedčenie k príkazu na zaistenie na účely uznania a výkonu príkazu na zaistenie, vydávajúci orgán zašle pôvodný príkaz na zaistenie alebo jeho overenú kópiu spolu s osvedčením k príkazu na zaistenie. Preložiť sa však musí len osvedčenie k príkazu na zaistenie podľa článku 6 ods. 2

3.   Členské štáty môžu vyhlásenie uvedené v odseku 2 vydať pred dátumom začatia uplatňovania tohto nariadenia alebo kedykoľvek potom. Členské štáty môžu vziať takéto vyhlásenie kedykoľvek späť. Členské štáty informujú Komisiu, keď takéto vyhlásenie vydajú alebo vezmú späť. Komisia takéto informácie sprístupní všetkým členským štátom a EJS.

4.   Ak sa vydávajúci orgán v prípade príkazu na zaistenie, ktorý sa týka peňažnej sumy, opodstatnene domnieva, že osoba, voči ktorej bol vydaný príkaz na zaistenie, má majetok alebo príjem v členskom štáte, zašle osvedčenie k príkazu na zaistenie tomuto členskému štátu.

5.   Ak sa vydávajúci orgán v prípade príkazu na zaistenie, ktorý sa týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku, opodstatnene domnieva, že takéto veci sa nachádzajú v členskom štáte, zašle osvedčenie k príkazu na zaistenie tomuto členskému štátu.

6.   Osvedčenie k príkazu na zaistenie:

| a) | má pripojené osvedčenie k príkazu na konfiškáciu zaslané v súlade s článkom 14; alebo |
| --- | --- |

a)

má pripojené osvedčenie k príkazu na konfiškáciu zaslané v súlade s článkom 14; alebo

| b) | obsahuje pokyn, že majetok má zostať zaistený vo vykonávajúcom štáte, pokým nebude zaslaný a vykonaný príkaz na konfiškáciu v súlade s článkom 14; v takom prípade vydávajúci orgán uvedie v osvedčení k príkazu na zaistenie predpokladaný dátum tohto zaslania. |
| --- | --- |

b)

obsahuje pokyn, že majetok má zostať zaistený vo vykonávajúcom štáte, pokým nebude zaslaný a vykonaný príkaz na konfiškáciu v súlade s článkom 14; v takom prípade vydávajúci orgán uvedie v osvedčení k príkazu na zaistenie predpokladaný dátum tohto zaslania.

7.   Ak má vydávajúci orgán informácie o akýchkoľvek dotknutých osobách, informuje vykonávajúci orgán. Na základe žiadosti vydávajúci orgán poskytne vykonávajúcemu orgánu aj akékoľvek informácie týkajúce sa akéhokoľvek nároku, ktorý môžu mať dotknuté osoby k danému majetku, a to vrátane akýchkoľvek informácií na identifikáciu týchto osôb.

8.   Ak napriek informáciám sprístupneným v súlade s článkom 24 ods. 3 nie je príslušný vykonávajúci orgán vydávajúcemu orgánu známy, vydávajúci orgán vykoná všetky potrebné šetrenia vrátane šetrení cez kontaktné miesta EJS, s cieľom určiť, ktorý orgán je príslušný uznať a vykonať príkaz na zaistenie.

9.   Ak orgán vo vykonávajúcom štáte, ktorému bolo doručené osvedčenie k príkazu na zaistenie, nemá právomoc uznať príkaz na zaistenie alebo prijať opatrenia potrebné na jeho vykonanie, okamžite zašle osvedčenie k príkazu na zaistenie príslušnému vykonávajúcemu orgánu vo svojom členskom štáte a informuje o tom vydávajúci orgán.

Článok 5

Zasielanie príkazu na zaistenie jednému alebo viacerým vykonávajúcim štátom

1.   Osvedčenie k príkazu na zaistenie možno podľa článku 4 zaslať vždy iba jednému vykonávajúcemu štátu s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje odsek 2 alebo 3 tohto článku.

2.   Ak sa príkaz na zaistenie týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku, možno osvedčenie k príkazu na zaistenie súčasne zaslať viac ako jednému vykonávajúcemu štátu, ak:

| a) | vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že rôzne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch, alebo |
| --- | --- |

a)

vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že rôzne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch, alebo

| b) | zaistenie konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie, by si vyžadovalo vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte. |
| --- | --- |

b)

zaistenie konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie, by si vyžadovalo vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte.

3.   Ak sa príkaz na zaistenie týka peňažnej sumy, možno osvedčenie k príkazu na zaistenie súčasne zaslať viac ako jednému vykonávajúcemu štátu, ak sa vydávajúci orgán domnieva, že je tak obzvlášť potrebné urobiť, najmä ak odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno zaistiť vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na zaistenie celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz na zaistenie.

Článok 6

Vzor osvedčenia k príkazu na zaistenie

1.   S cieľom zaslať príkaz na zaistenie, vydávajúci orgán vyplní osvedčenie k príkazu na zaistenie uvedené v prílohe I, podpíše ho a osvedčí presnosť a správnosť jeho obsahu.

2.   Vydávajúci orgán poskytne vykonávajúcemu orgánu preklad osvedčenia k príkazu na zaistenie v úradnom jazyku vykonávajúceho štátu alebo v ktoromkoľvek inom jazyku, ktorý bude vykonávajúci štát akceptovať v súlade s odsekom 3.

3.   Ktorýkoľvek členský štát môže kedykoľvek uviesť vo vyhlásení predloženom Komisii, že bude akceptovať preklady osvedčení k príkazu na zaistenie do jedného alebo viacerých úradných jazykov Únie iných ako úradný jazyk alebo úradné jazyky tohto členského štátu. Komisia sprístupní vyhlásenia všetkým členským štátom a EJS.

Článok 7

Uznávanie a vykonávanie príkazov na zaistenie

1.   Vykonávajúci orgán uzná príkaz na zaistenie zaslaný v súlade s článkom 4 a prijme opatrenia potrebné na jeho vykonanie rovnakým spôsobom ako v prípade vnútroštátneho príkazu na zaistenie vydaného orgánom vykonávajúceho štátu, pokiaľ tento vykonávajúci orgán nerozhodne o uplatnení niektorého z dôvodov neuznania a nevykonania, ktoré sú stanovené v článku 8, alebo niektorého z dôvodov odkladu, ktoré sú stanovené v článku 10.

2.   Vykonávajúci orgán podá vydávajúcemu orgánu správu o vykonaní príkazu na zaistenie, vrátane opisu zaisteného majetku a prípadne s odhadom jeho hodnoty. Takáto správa sa podá akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, bezodkladne po tom, ako bol vykonávajúci orgán informovaný o vykonaní príkazu na zaistenie.

Článok 8

Dôvody neuznania a nevykonania príkazov na zaistenie

1.   Vykonávajúci orgán môže rozhodnúť o neuznaní a nevykonaní príkazu na zaistenie, iba ak:

| a) | vykonanie príkazu na zaistenie by bolo v rozpore so zásadou ne bis in idem; |
| --- | --- |

a)

vykonanie príkazu na zaistenie by bolo v rozpore so zásadou ne bis in idem;

| b) | podľa práva vykonávajúceho štátu existuje výsada alebo imunita, ktorá by bránila zaisteniu dotknutého majetku, alebo existujú pravidlá určenia alebo obmedzenia trestnej zodpovednosti, ktoré sa týkajú slobody tlače alebo slobody prejavu v iných médiách, ktoré bránia vykonaniu príkazu na zaistenie; |
| --- | --- |

b)

podľa práva vykonávajúceho štátu existuje výsada alebo imunita, ktorá by bránila zaisteniu dotknutého majetku, alebo existujú pravidlá určenia alebo obmedzenia trestnej zodpovednosti, ktoré sa týkajú slobody tlače alebo slobody prejavu v iných médiách, ktoré bránia vykonaniu príkazu na zaistenie;

| c) | osvedčenie k príkazu na zaistenie je neúplné alebo zjavne nesprávne vyplnené a nebolo doplnené po porade uvedenej v odseku 2 tohto; |
| --- | --- |

c)

osvedčenie k príkazu na zaistenie je neúplné alebo zjavne nesprávne vyplnené a nebolo doplnené po porade uvedenej v odseku 2 tohto;

| d) | príkaz na zaistenie sa vzťahuje na trestné činy spáchané úplne alebo sčasti mimo územia vydávajúceho štátu a úplne alebo sčasti na území vykonávajúceho štátu a skutok, pre ktorý sa príkaz na zaistenie vydal, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu; |
| --- | --- |

d)

príkaz na zaistenie sa vzťahuje na trestné činy spáchané úplne alebo sčasti mimo územia vydávajúceho štátu a úplne alebo sčasti na území vykonávajúceho štátu a skutok, pre ktorý sa príkaz na zaistenie vydal, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu;

| e) | v prípade, na ktorý sa vzťahuje článok 3 ods. 2, skutok, v súvislosti s ktorým bol vydaný príkaz na zaistenie, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu; v prípadoch, ktoré sa týkajú právnych predpisov v oblasti daní alebo poplatkov alebo ciel a devíz, sa však uznanie alebo vykonanie príkazu na zaistenie nesmie odmietnuť z dôvodu, že právo vykonávajúceho štátu neukladá rovnaký druh daní alebo poplatkov alebo nestanovuje rovnaký druh pravidiel týkajúcich sa daní a poplatkov alebo rovnaký druh právnych predpisov v oblasti daní a poplatkov alebo rovnaký druh právnych predpisov v oblasti ciel a devíz ako právo vydávajúceho štátu; |
| --- | --- |

e)

v prípade, na ktorý sa vzťahuje článok 3 ods. 2, skutok, v súvislosti s ktorým bol vydaný príkaz na zaistenie, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu; v prípadoch, ktoré sa týkajú právnych predpisov v oblasti daní alebo poplatkov alebo ciel a devíz, sa však uznanie alebo vykonanie príkazu na zaistenie nesmie odmietnuť z dôvodu, že právo vykonávajúceho štátu neukladá rovnaký druh daní alebo poplatkov alebo nestanovuje rovnaký druh pravidiel týkajúcich sa daní a poplatkov alebo rovnaký druh právnych predpisov v oblasti daní a poplatkov alebo rovnaký druh právnych predpisov v oblasti ciel a devíz ako právo vydávajúceho štátu;

| f) | vo výnimočných prípadoch existujú na základe konkrétnych a objektívnych dôkazov podstatné dôvody domnievať sa, že vykonanie príkazu na zaistenie by za konkrétnych okolností daného prípadu viedlo k zjavnému porušeniu relevantného základného práva ustanoveného v charte, najmä práva na účinný prostriedok nápravy, práva na spravodlivé súdne konanie a práva na obhajobu. |
| --- | --- |

f)

vo výnimočných prípadoch existujú na základe konkrétnych a objektívnych dôkazov podstatné dôvody domnievať sa, že vykonanie príkazu na zaistenie by za konkrétnych okolností daného prípadu viedlo k zjavnému porušeniu relevantného základného práva ustanoveného v charte, najmä práva na účinný prostriedok nápravy, práva na spravodlivé súdne konanie a práva na obhajobu.

2.   Skôr ako vykonávajúci orgán v ktoromkoľvek z prípadov uvedených v odseku 1 rozhodne o úplnom alebo čiastočnom neuznaní alebo nevykonaní príkazu na zaistenie, poradí sa akýmkoľvek vhodným spôsobom s vydávajúcim orgánom a v prípade potreby požiada vydávajúci orgán o bezodkladné poskytnutie potrebných informácií.

3.   Každé rozhodnutie o neuznaní alebo nevykonaní príkazu na zaistenie sa prijme bezodkladne a oznámi sa vydávajúcemu orgánu akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu.

4.   Ak vykonávajúci orgán uznal príkaz na zaistenie, ale počas jeho vykonania zistí, že sa uplatňuje jeden z dôvodov neuznania alebo nevykonania, kontaktuje okamžite vydávajúci orgán akýmkoľvek vhodným spôsobom s cieľom rokovať o prijatí vhodných opatrení. Vydávajúci orgán môže na uvedenom základe rozhodnúť o späťvzatí príkazu na zaistenie. Ak sa po takýchto rokovaniach nenájde žiadne riešenie, vykonávajúci orgán môže rozhodnúť o zastavení vykonania príkazu na zaistenie.

Článok 9

Lehoty na uznanie a vykonanie príkazov na zaistenie

1.   Vykonávajúci orgán po tom, ako mu bolo doručené osvedčenie k príkazu na zaistenie, prijme rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie a vykoná uvedený príkaz bezodkladne a rovnako rýchlo a prioritne ako v podobnom vnútroštátnom prípade.

2.   Ak vydávajúci orgán v osvedčení k príkazu na zaistenie uviedol, že vykonanie príkazu na zaistenie sa má vykonať v určitý deň, vykonávajúci orgán to v čo najväčšej miere zohľadní. Ak vydávajúci orgán uviedol, že je potrebná koordinácia medzi dotknutými členskými štátmi, vykonávajúci orgán a vydávajúci orgán sa skoordinujú s cieľom dohodnúť sa na dátume vykonania príkazu na zaistenie. Ak nie je možné dosiahnuť dohodu, vykonávajúci orgán rozhodne o dátume vykonania príkazu na zaistenie, pričom v čo najväčšej miere zohľadní záujmy vydávajúceho orgánu.

3.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 5, ak vydávajúci orgán v osvedčení k príkazu na zaistenie uviedol, že je potrebné bezodkladné zaistenie, pretože sa možno legitímne domnievať, že dotknutý majetok bude čoskoro presunutý alebo zničený, alebo na účely akýchkoľvek vyšetrovacích alebo procesných potrieb vo vydávajúcom štáte, vykonávajúci orgán rozhodne o uznaní príkazu na zaistenie najneskôr do 48 hodín odvtedy, ako mu bol doručený. Najneskôr do 48 hodín po prijatí takéhoto rozhodnutia prijme vykonávajúci orgán konkrétne opatrenia potrebné na vykonanie príkazu.

4.   Vykonávajúci orgán bezodkladne a akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, oznámi rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie vydávajúcemu orgánu.

5.   Ak v konkrétnom prípade nemožno dodržať lehoty stanovené v odseku 3, vykonávajúci orgán to okamžite a akýmkoľvek spôsobom oznámi vydávajúcemu orgánu, pričom uvedie dôvody, pre ktoré nebolo možné tieto lehoty dodržať a poradí sa s vydávajúcim orgánom o vhodnom čase na uznanie a vykonanie príkazu na zaistenie.

6.   Uplynutie lehôt stanovených v odseku 3 nezbavuje vykonávajúci orgán povinnosti bezodkladne prijať rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie a bezodkladne tento príkaz vykonať.

Článok 10

Odklad vykonania príkazov na zaistenie

1.   Vykonávajúci orgán môže odložiť vykonanie príkazu na zaistenie zaslaného v súlade s článkom 4, ak:

| a) | by jeho vykonanie mohlo narušiť prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu; v takom prípade možno vykonanie príkazu na zaistenie odložiť dovtedy, kým to vykonávajúci orgán považuje za opodstatnené; |
| --- | --- |

a)

by jeho vykonanie mohlo narušiť prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu; v takom prípade možno vykonanie príkazu na zaistenie odložiť dovtedy, kým to vykonávajúci orgán považuje za opodstatnené;

| b) | majetok je už predmetom existujúceho príkazu na zaistenie; v takom prípade možno vykonanie príkazu na zaistenie odložiť dovtedy, kým tento existujúci príkaz nebude vzatý späť, alebo |
| --- | --- |

b)

majetok je už predmetom existujúceho príkazu na zaistenie; v takom prípade možno vykonanie príkazu na zaistenie odložiť dovtedy, kým tento existujúci príkaz nebude vzatý späť, alebo

| c) | majetok je už predmetom existujúceho príkazu vydaného v inom konaní vo vykonávajúcom štáte; v takom prípade možno vykonanie príkazu na zaistenie odložiť dovtedy, kým tento existujúci príkaz nebude vzatý späť; toto písmeno sa však uplatní len vtedy, ak by mal existujúci príkaz podľa vnútroštátneho práva prednosť pred následnými vnútroštátnymi príkazmi na zaistenie v trestných veciach. |
| --- | --- |

c)

majetok je už predmetom existujúceho príkazu vydaného v inom konaní vo vykonávajúcom štáte; v takom prípade možno vykonanie príkazu na zaistenie odložiť dovtedy, kým tento existujúci príkaz nebude vzatý späť; toto písmeno sa však uplatní len vtedy, ak by mal existujúci príkaz podľa vnútroštátneho práva prednosť pred následnými vnútroštátnymi príkazmi na zaistenie v trestných veciach.

2.   Vykonávajúci orgán okamžite a akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, informuje vydávajúci orgán o odklade vykonania príkazu na zaistenie, pričom uvedie dôvody odkladu a, ak je to možné, očakávané trvanie odkladu.

3.   Ihneď ako zaniknú dôvody odkladu, vykonávajúci orgán okamžite prijme opatrenia potrebné na vykonanie príkazu na zaistenie a informuje o tom vydávajúci orgán akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu.

Článok 11

Ochrana dôverných informácií

1.   Vydávajúci orgán a vykonávajúci orgán počas vykonávania príkazu na zaistenie náležite zohľadnia dôvernú povahu vyšetrovania, v súvislosti s ktorým bol príkaz na zaistenie vydaný.

2.   Vykonávajúci orgán v súlade so svojím vnútroštátnym právom zaručí dôvernosť skutočností a podstaty príkazu na zaistenie s výnimkou rozsahu potrebného na jeho vykonanie. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku, ihneď po vykonaní príkazu na zaistenie, vykonávací orgán informuje dotknuté osoby o vykonaní príkazu na zaistenie v súlade s článkom 32.

3.   Na účely ochrany prebiehajúcich vyšetrovaní môže vydávajúci orgán požiadať vykonávajúci orgán, aby odložil informovanie dotknutých osôb o vykonaní príkazu na zaistenie podľa článku 32. Ihneď ako už nebude potrebné odkladať informovanie dotknutých osôb v záujme ochrany prebiehajúceho vyšetrovania, vydávajúci orgán o tom informuje vykonávajúci orgán, aby vykonávajúci orgán mohol informovať dotknuté osoby o vykonaní príkazu na zaistenie v súlade s článkom 32.

4.   Ak vykonávajúci orgán nemôže dodržať povinnosti týkajúce sa dôvernosti podľa tohto článku, okamžite o tom informuje vydávajúci orgán a, ak je to možné, pred vykonaním príkazu na zaistenie.

Článok 12

Trvanie príkazov na zaistenie

1.   Majetok, ktorý je predmetom príkazu na zaistenie, zostane zaistený vo vykonávajúcom štáte až dovtedy, kým príslušný orgán tohto štátu definitívne neodpovie na príkaz na konfiškáciu zaslaný v súlade s článkom 14 alebo kým vydávajúci orgán neinformuje vykonávajúci orgán o akomkoľvek rozhodnutí alebo opatrení, v dôsledku ktorého sa v súlade s článkom 27 ods. 1 príkaz stane nevykonateľným alebo spôsobí jeho späťvzatie.

2.   Vykonávajúci orgán môže pri zohľadnení okolností prípadu predložiť vydávajúcemu orgánu odôvodnenú žiadosť o ohraničenie obdobia, počas ktorého má byť majetok zaistený. Takáto žiadosť sa spolu so všetkými relevantnými podpornými informáciami zašle akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, za podmienok, ktoré vydávajúcemu orgánu umožnia potvrdiť jej pravosť. Pri skúmaní takejto žiadosti zohľadní vydávajúci orgán všetky záujmy vrátane záujmov vykonávajúceho orgánu. Vydávajúci orgán odpovie na žiadosť čo najskôr. Ak vydávajúci orgán nesúhlasí s časovým ohraničením, o dôvodoch informuje vykonávajúci orgán. V takom prípade zostane majetok zaistený v súlade odsekom 1. Ak vydávajúci orgán neodpovie do šiestich týždňov od doručenia žiadosti, vykonávajúci orgán nie je viac povinný príkaz na zaistenie vykonať.

Článok 13

Nemožnosť vykonať príkaz na zaistenie

1.   Ak sa vykonávajúci orgán domnieva, že príkaz na zaistenie nie je možné vykonať, bezodkladne o tom informuje vydávajúci orgán.

2.   Ak je to vhodné, vykonávajúci orgán sa pred informovaním vydávajúceho orgánu v súlade s odsekom 1 poradí s vydávajúcim orgánom.

3.   Nevykonanie príkazu na zaistenie podľa tohto článku možno odôvodniť, len ak:

| a) | bol majetok už skonfiškovaný; |
| --- | --- |

a)

bol majetok už skonfiškovaný;

| b) | sa majetok stratil; |
| --- | --- |

b)

sa majetok stratil;

| c) | bol majetok zničený; |
| --- | --- |

c)

bol majetok zničený;

| d) | majetok nemožno nájsť na mieste určenom v osvedčení k príkazu na zaistenie; alebo |
| --- | --- |

d)

majetok nemožno nájsť na mieste určenom v osvedčení k príkazu na zaistenie; alebo

| e) | majetok nemožno nájsť, pretože miesto, kde sa má majetok nachádzať, nebolo uvedené dostatočne presne, a to napriek porade podľa odseku 2. |
| --- | --- |

e)

majetok nemožno nájsť, pretože miesto, kde sa má majetok nachádzať, nebolo uvedené dostatočne presne, a to napriek porade podľa odseku 2.

4.   Pokiaľ ide o situácie podľa odseku 3 písm. b), d) a e), ak vykonávajúci orgán následne získa informácie, ktoré mu umožnia zistiť miesto, kde sa majetok nachádza, vykonávajúci orgán môže vykonať príkaz na zaistenie bez toho, aby mu bolo zaslané nové osvedčenie k príkazu na zaistenie, pokiaľ vykonávajúci orgán pred vykonaním príkazu na zaistenie u vydávajúceho orgánu overil, že daný príkaz na zaistenie je stále platný.

5.   Bez ohľadu na odsek 3, ak vydávajúci orgán uviedol, že možno zaistiť majetok zodpovedajúcej hodnoty, vykonávajúci orgán nemusí vykonať príkaz na zaistenie, ak existuje niektorá zo skutočností stanovených v odseku 3 a neexistuje žiaden majetok zodpovedajúcej hodnoty, ktorý možno zaistiť.

KAPITOLA III

ZASIELANIE, UZNÁVANIE A VYKONÁVANIE PRÍKAZOV NA KONFIŠKÁCIU

Článok 14

Zasielanie príkazov na konfiškáciu

1.   Príkaz na konfiškáciu sa zasiela prostredníctvom osvedčenia k príkazu na konfiškáciu. Vydávajúci orgán zašle osvedčenie k príkazu na konfiškáciu stanovené v článku 17 priamo vykonávajúcemu orgánu, prípadne ústrednému orgánu uvedenému v článku 24 ods. 2 akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, za podmienok, ktoré vykonávajúcemu orgánu umožnia potvrdiť pravosť osvedčenia k príkazu na konfiškáciu.

2.   Členské štáty môžu vydať vyhlásenie, v ktorom uvedú, že keď sa im zasiela osvedčenie k príkazu na konfiškáciu na účely uznania a výkonu príkazu na konfiškáciu, vydávajúci orgán zašle pôvodný príkaz na konfiškáciu alebo jeho overenú kópiu spolu s osvedčením k príkazu na konfiškáciu. Preložiť sa musí len osvedčenie k príkazu na konfiškáciu v súlade s článkom 17 ods. 2

3.   Členské štáty môžu vyhlásenie uvedené v odseku 2 vydať pred dátumom začatia uplatňovania tohto nariadenia alebo kedykoľvek potom. Členské štáty môžu vziať takéto vyhlásenie kedykoľvek späť. Členské štáty informujú Komisiu, keď takéto vyhlásenie vydajú alebo vezmú späť. Komisia takéto informácie sprístupní všetkým členským štátom a EJS.

4.   Ak sa vydávajúci orgán v prípade príkazu na konfiškáciu, ktorý sa týka peňažnej sumy, opodstatnene domnieva, že osoba, voči ktorej bol vydaný príkaz na konfiškáciu má majetok alebo príjem v členskom štáte, zašle osvedčenie k príkazu na konfiškáciu tomuto členskému štátu.

5.   Ak sa vydávajúci orgán v prípade príkazu na konfiškáciu, ktorý sa týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku, opodstatnene domnieva, že takéto veci sa nachádzajú v členskom štáte, zašle osvedčenie k príkazu na konfiškáciu tomuto členskému štátu.

6.   Ak má vydávajúci orgán informácie o akýchkoľvek dotknutých osobách, informuje vykonávajúci orgán. Na základe žiadosti vydávajúci orgán poskytne vykonávajúcemu orgánu aj akékoľvek informácie týkajúce sa akéhokoľvek nároku, ktorý môžu mať dotknuté osoby k danému majetku, a to vrátane akýchkoľvek informácií na identifikáciu týchto osôb.

7.   Ak napriek informáciám sprístupneným v súlade s článkom 24 ods. 3 nie je príslušný vykonávajúci orgán vydávajúcemu orgánu známy, vydávajúci orgán vykoná všetky potrebné šetrenia vrátane šetrení cez kontaktné miesta EJS, s cieľom určiť, ktorý orgán je príslušný uznať a vykonať príkaz na konfiškáciu.

8.   Ak orgán vo vykonávajúcom štáte, ktorému bolo doručené osvedčenie k príkazu na konfiškáciu, nie je príslušný uznať príkaz na konfiškáciu alebo prijať opatrenia potrebné na jeho vykonanie, okamžite zašle osvedčenie k príkazu na konfiškáciu príslušnému vykonávajúcemu orgánu vo svojom členskom štáte a informuje o tom vydávajúci orgán.

Článok 15

Zasielanie príkazu na konfiškáciu jednému alebo viacerým vykonávajúcim štátom

1.   Osvedčenie k príkazu na konfiškáciu možno podľa článku 14 zaslať vždy iba jednému vykonávajúcemu štátu s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje odsek 2 alebo 3 tohto článku.

2.   Ak sa príkaz na konfiškáciu týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku, možno osvedčenie k príkazu na konfiškáciu súčasne zaslať viac ako jednému vykonávajúcemu štátu, ak:

| a) | vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že rôzne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch, alebo |
| --- | --- |

a)

vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že rôzne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch, alebo

| b) | konfiškácia konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, na ktorú sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu, by si vyžadovala vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte. |
| --- | --- |

b)

konfiškácia konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, na ktorú sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu, by si vyžadovala vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte.

3.   Ak sa príkaz na konfiškáciu týka peňažnej sumy, možno osvedčenie k príkazu na konfiškáciu súčasne zaslať viac ako jednému vykonávajúcemu štátu, ak príslušný vydávajúci orgán usúdi, že je tak obzvlášť potrebné urobiť, najmä ak:

| a) | dotknutý majetok nebol zaistený podľa tohto nariadenia, alebo |
| --- | --- |

a)

dotknutý majetok nebol zaistený podľa tohto nariadenia, alebo

| b) | odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno skonfiškovať vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na konfiškáciu celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu. |
| --- | --- |

b)

odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno skonfiškovať vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na konfiškáciu celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu.

Článok 16

Dôsledky zaslania príkazov na konfiškáciu

1.   Zaslanie príkazu na konfiškáciu v súlade s článkami 14 a 15 neobmedzuje právo vydávajúceho štátu, aby tento príkaz vykonal.

2.   Celková suma získaná vykonaním príkazu na konfiškáciu týkajúceho sa peňažnej sumy nesmie presiahnuť maximálnu sumu uvedenú v tomto príkaze, bez ohľadu na to, či tento príkaz bol zaslaný jednému alebo viacerým vykonávajúcim štátom.

3.   Vydávajúci orgán okamžite a akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, informuje vykonávajúci orgán, ak:

| a) | sa domnieva, že existuje riziko, že sa v rámci konfiškácie môže získať suma prekračujúca maximálnu sumu, a to najmä na základe informácií získaných od vykonávajúceho orgánu podľa článku 21 ods. 1 písm. b); |
| --- | --- |

a)

sa domnieva, že existuje riziko, že sa v rámci konfiškácie môže získať suma prekračujúca maximálnu sumu, a to najmä na základe informácií získaných od vykonávajúceho orgánu podľa článku 21 ods. 1 písm. b);

| b) | celý príkaz na konfiškáciu alebo jeho časť bola vykonaná vo vydávajúcom štáte alebo v inom vykonávajúcom štáte, pričom v tomto prípade sa uvedie suma, pre ktorú príkaz na konfiškáciu ešte nebol vykonaný; alebo |
| --- | --- |

b)

celý príkaz na konfiškáciu alebo jeho časť bola vykonaná vo vydávajúcom štáte alebo v inom vykonávajúcom štáte, pričom v tomto prípade sa uvedie suma, pre ktorú príkaz na konfiškáciu ešte nebol vykonaný; alebo

| c) | po zaslaní osvedčenia k príkazu na konfiškáciu v súlade s článkom 14 orgán vydávajúceho štátu dostane akúkoľvek peňažnú sumu, ktorú bola zaplatená v súvislosti s príkazom na konfiškáciu. |
| --- | --- |

c)

po zaslaní osvedčenia k príkazu na konfiškáciu v súlade s článkom 14 orgán vydávajúceho štátu dostane akúkoľvek peňažnú sumu, ktorú bola zaplatená v súvislosti s príkazom na konfiškáciu.

Ak sa uplatňuje prvý pododsek písm. a), vydávajúci orgán informuje čo najskôr vykonávajúci orgán o tom, kedy riziko uvedené v tomto písmene pominulo.

Článok 17

Vzor osvedčenia k príkazu na konfiškáciu

1.   S cieľom zaslať príkaz na konfiškáciu, vydávajúci orgán vyplní osvedčenie k príkazu na konfiškáciu uvedené v prílohe II, podpíše ho a osvedčí presnosť a správnosť jeho obsahu.

2.   Vydávajúci orgán poskytne vykonávajúcemu orgánu preklad osvedčenia k príkazu na konfiškáciu v úradnom jazyku vykonávajúceho štátu alebo v ktoromkoľvek inom jazyku, o ktorom vykonávajúci štát v súlade s odsekom 3 uviedol, že ho bude akceptovať.

3.   Ktorýkoľvek členský štát môže kedykoľvek uviesť vo vyhlásení predloženom Komisii, že bude akceptovať preklady k príkazu na konfiškáciu do jedného alebo viacerých úradných jazykov Únie iných ako úradný jazyk alebo úradné jazyky tohto členského štátu. Komisia by mala sprístupniť vyhlásenia všetkým členským štátom a EJS.

Článok 18

Uznávanie a vykonávanie príkazov na konfiškáciu

1.   Vykonávajúci orgán uzná príkaz na konfiškáciu zaslaný v súlade s článkom 14 a prijme opatrenia potrebné na jeho vykonanie rovnakým spôsobom, ako v prípade vnútroštátneho príkazu na konfiškáciu vydaného orgánom vykonávajúceho štátu, pokiaľ vykonávajúci orgán nerozhodne o uplatnení niektorého z dôvodov neuznania a nevykonania stanoveného v článku 19, alebo niektorého z dôvodov odkladu, ktoré sú stanovené v článku 21.

2.   Ak sa príkaz na konfiškáciu týka konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, vydávajúci orgán a vykonávajúci orgán sa môžu dohodnúť, ak to stanovuje právo vydávajúceho štátu, že konfiškácia vo vykonávajúcom štáte môže byť vykonaná prostredníctvom konfiškácie peňažnej sumy zodpovedajúcej hodnote majetku, ktorý by sa inak konfiškoval.

3.   Ak sa príkaz na konfiškáciu týka peňažnej sumy a vykonávajúci orgán nie je schopný dostať platbu uvedenej sumy, vykoná príkaz na konfiškáciu v súlade s odsekom 1 na ktorejkoľvek časti majetku, ktorá je na tento účel dostupná. Ak je to potrebné, vykonávajúci orgán prepočíta peňažnú sumu, ktorá sa má skonfiškovať, do meny vykonávajúceho štátu denným výmenným kurzom eura uverejneným v sérii C Úradného vestníka Európskej únie k dátumu, ku ktorému bol príkaz na konfiškáciu vydaný.

4.   Akákoľvek časť peňažnej sumy, ktorá sa na základe príkazu na konfiškáciu získa v ktoromkoľvek inom štáte, než je vykonávajúci štát, sa v plnom rozsahu odráta od sumy, ktorá sa má skonfiškovať vo vykonávajúcom štáte.

5.   Ak vydávajúci orgán vydal príkaz na konfiškáciu, ale nevydal príkaz na zaistenie, vykonávajúci orgán môže ako súčasť opatrení stanovených v odseku 1rozhodnúť o zaistení dotknutého majetku z jeho vlastného podnetu v súlade s jeho vnútroštátnym právom na účely následného vykonania príkazu na konfiškáciu. Vykonávajúci orgán v takom prípade bezodkladne informuje vydávajúci orgán, a to podľa možnosti pred zaistením dotknutého majetku.

6.   Vykonávajúci orgán informuje ihneď po vykonaní príkazu na konfiškáciu vydávajúci orgán o výsledku vykonania akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu.

Článok 19

Dôvody neuznania a nevykonania príkazov na konfiškáciu

1.   Vykonávajúci orgán môže rozhodnúť o neuznaní alebo nevykonaní príkazu na konfiškáciu, iba ak:

| a) | vykonanie príkazu na konfiškáciu by bolo v rozpore so zásadou ne bis in idem; |
| --- | --- |

a)

vykonanie príkazu na konfiškáciu by bolo v rozpore so zásadou ne bis in idem;

| b) | podľa práva vykonávajúceho štátu existuje výsada alebo imunita, ktorá by bránila konfiškácii dotknutého majetku, alebo existujú pravidlá určenia alebo obmedzenia trestnej zodpovednosti, ktoré sa týkajú slobody tlače alebo slobody prejavu v iných médiách, ktoré bránia vykonaniu príkazu na konfiškáciu; |
| --- | --- |

b)

podľa práva vykonávajúceho štátu existuje výsada alebo imunita, ktorá by bránila konfiškácii dotknutého majetku, alebo existujú pravidlá určenia alebo obmedzenia trestnej zodpovednosti, ktoré sa týkajú slobody tlače alebo slobody prejavu v iných médiách, ktoré bránia vykonaniu príkazu na konfiškáciu;

| c) | osvedčenie k príkazu na konfiškáciu je neúplné alebo zjavne nesprávne vyplnené a nebolo doplnené po porade uvedenej v odseku 2; |
| --- | --- |

c)

osvedčenie k príkazu na konfiškáciu je neúplné alebo zjavne nesprávne vyplnené a nebolo doplnené po porade uvedenej v odseku 2;

| d) | príkaz na konfiškáciu sa týka trestného činu spáchaného úplne alebo sčasti mimo územia vydávajúceho štátu a úplne alebo sčasti na území vykonávajúceho štátu a skutok, pre ktorý sa príkaz na konfiškáciu vydal, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu; |
| --- | --- |

d)

príkaz na konfiškáciu sa týka trestného činu spáchaného úplne alebo sčasti mimo územia vydávajúceho štátu a úplne alebo sčasti na území vykonávajúceho štátu a skutok, pre ktorý sa príkaz na konfiškáciu vydal, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu;

| e) | práva dotknutých osôb by znemožňovali podľa práva vykonávajúceho štátu vykonanie príkazu na konfiškáciu, vrátane prípadu, keď táto nemožnosť vyplýva z uplatnenia opravných prostriedkov v súlade s článkom 33; |
| --- | --- |

e)

práva dotknutých osôb by znemožňovali podľa práva vykonávajúceho štátu vykonanie príkazu na konfiškáciu, vrátane prípadu, keď táto nemožnosť vyplýva z uplatnenia opravných prostriedkov v súlade s článkom 33;

| f) | v prípade, na ktorý sa vzťahuje článok 3 ods. 2, skutok, v súvislosti s ktorým bol vydaný príkaz na konfiškáciu, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu; v prípadoch, ktoré sa týkajú právnych predpisov v oblasti daní alebo poplatkov, alebo ciel a devíz, sa však uznanie alebo vykonanie príkazu na konfiškáciu nesmie odmietnuť z dôvodu, že právo vykonávajúceho štátu neukladá rovnaký druh daní alebo poplatkov alebo nestanovuje rovnaký druh pravidiel týkajúcich sa daní a poplatkov alebo rovnaký druh právnych predpisov v oblasti ciel a devíz ako právo vydávajúceho štátu; |
| --- | --- |

f)

v prípade, na ktorý sa vzťahuje článok 3 ods. 2, skutok, v súvislosti s ktorým bol vydaný príkaz na konfiškáciu, nepredstavuje trestný čin podľa práva vykonávajúceho štátu; v prípadoch, ktoré sa týkajú právnych predpisov v oblasti daní alebo poplatkov, alebo ciel a devíz, sa však uznanie alebo vykonanie príkazu na konfiškáciu nesmie odmietnuť z dôvodu, že právo vykonávajúceho štátu neukladá rovnaký druh daní alebo poplatkov alebo nestanovuje rovnaký druh pravidiel týkajúcich sa daní a poplatkov alebo rovnaký druh právnych predpisov v oblasti ciel a devíz ako právo vydávajúceho štátu;

| g) | podľa osvedčenia k príkazu na konfiškáciu sa osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný, osobne nezúčastnila na súdnom konaní, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, ktorý je spojený s konečným odsudzujúcim rozsudkom; uvedené je dôvodom neuznania alebo nevykonania len v prípade, ak sa v osvedčení k príkazu na konfiškáciu uvádza, že osoba v súlade s ďalšími procesnými požiadavkami vymedzenými v práve vydávajúceho štátu:






  i) | bola osobne včas predvolaná, a bola teda informovaná o stanovenom termíne a mieste súdneho konania, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, alebo bola inými prostriedkami skutočne oficiálne informovaná o stanovenom termíne a mieste súdneho konania takým spôsobom, že bolo jednoznačne preukázané, že táto osoba vedela o plánovanom súdnom konaní a bola informovaná včas o tom, že takýto príkaz na konfiškáciu môže byť vydaný, ak sa táto osoba súdneho konania nezúčastní; |
| --- | --- | --- |

g)

podľa osvedčenia k príkazu na konfiškáciu sa osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný, osobne nezúčastnila na súdnom konaní, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, ktorý je spojený s konečným odsudzujúcim rozsudkom; uvedené je dôvodom neuznania alebo nevykonania len v prípade, ak sa v osvedčení k príkazu na konfiškáciu uvádza, že osoba v súlade s ďalšími procesnými požiadavkami vymedzenými v práve vydávajúceho štátu:

i)

bola osobne včas predvolaná, a bola teda informovaná o stanovenom termíne a mieste súdneho konania, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, alebo bola inými prostriedkami skutočne oficiálne informovaná o stanovenom termíne a mieste súdneho konania takým spôsobom, že bolo jednoznačne preukázané, že táto osoba vedela o plánovanom súdnom konaní a bola informovaná včas o tom, že takýto príkaz na konfiškáciu môže byť vydaný, ak sa táto osoba súdneho konania nezúčastní;

| ii) | vedomá si plánovaného súdneho konania splnomocnila obhajcu, ktorý bol buď vymenovaný danou osobou, alebo ustanovený štátom, aby ju obhajoval v súdnom konaní, a tento obhajca ju v súdnom konaní skutočne obhajoval, alebo |
| --- | --- |

ii)

vedomá si plánovaného súdneho konania splnomocnila obhajcu, ktorý bol buď vymenovaný danou osobou, alebo ustanovený štátom, aby ju obhajoval v súdnom konaní, a tento obhajca ju v súdnom konaní skutočne obhajoval, alebo

| iii) | po tom, ako jej bol doručený príkaz na konfiškáciu a bola výslovne poučená o práve na obnovu súdneho konania alebo na odvolacie konanie, na ktorých by mala dotknutá osoba právo zúčastniť sa a ktoré by umožnili opätovné preskúmanie veci samej vrátane preskúmania nových dôkazov a ktoré by mohli viesť k zrušeniu pôvodného príkazu na konfiškáciu a vydaniu nového, výslovne uviedla, že proti príkazu na konfiškáciu nepodáva opravný prostriedok, alebo nepodala v príslušnej lehote návrh na obnovu súdneho konania ani odvolanie; |
| --- | --- |

iii)

po tom, ako jej bol doručený príkaz na konfiškáciu a bola výslovne poučená o práve na obnovu súdneho konania alebo na odvolacie konanie, na ktorých by mala dotknutá osoba právo zúčastniť sa a ktoré by umožnili opätovné preskúmanie veci samej vrátane preskúmania nových dôkazov a ktoré by mohli viesť k zrušeniu pôvodného príkazu na konfiškáciu a vydaniu nového, výslovne uviedla, že proti príkazu na konfiškáciu nepodáva opravný prostriedok, alebo nepodala v príslušnej lehote návrh na obnovu súdneho konania ani odvolanie;

| h) | vo výnimočných prípadoch existujú na základe konkrétnych a objektívnych dôkazov podstatné dôvody domnievať sa, že vykonanie príkazu na konfiškáciu by za konkrétnych okolností daného prípadu viedlo k zjavnému porušeniu príslušného základného práva stanoveného v charte, najmä práva na účinný prostriedok nápravy, práva na spravodlivé súdne konanie a práva na obhajobu. |
| --- | --- |

h)

vo výnimočných prípadoch existujú na základe konkrétnych a objektívnych dôkazov podstatné dôvody domnievať sa, že vykonanie príkazu na konfiškáciu by za konkrétnych okolností daného prípadu viedlo k zjavnému porušeniu príslušného základného práva stanoveného v charte, najmä práva na účinný prostriedok nápravy, práva na spravodlivé súdne konanie a práva na obhajobu.

2.   Skôr ako vykonávajúci orgán rozhodne v ktoromkoľvek z prípadov uvedených v odseku 1 o úplnom alebo čiastočnom neuznaní alebo nevykonaní príkazu na konfiškáciu, poradí sa akýmkoľvek vhodným spôsobom s vydávajúcim orgánom a v prípade potreby požiada vydávajúci orgán o bezodkladné poskytnutie potrebných informácií.

3.   Každé rozhodnutie o neuznaní alebo nevykonaní príkazu na konfiškáciu sa prijme bezodkladne a okamžite sa oznámi vydávajúcemu orgánu akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu.

Článok 20

Lehoty na uznanie a vykonanie príkazov na konfiškáciu

1.   Vykonávajúci orgán rozhodne o uznaní a vykonaní príkazu na konfiškáciu bezodkladne a bez toho, aby bol dotknutý odsek 4, najneskôr do 45 dní odvtedy, ako mu bolo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu doručené.

2.   Vykonávajúci orgán bezodkladne a akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, oznámi rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na konfiškáciu vydávajúcemu orgánu.

3.   Pokiaľ neexistujú dôvody odkladu podľa článku 21, vykonávajúci orgán prijme konkrétne opatrenia potrebné na vykonanie príkazu na konfiškáciu bezodkladne a aspoň rovnako rýchlo a prioritne ako v podobnom vnútroštátnom prípade.

4.   Ak v konkrétnom prípade nemožno dodržať lehotu stanovenú v odseku 1, vykonávajúci orgán to bezodkladne a akýmkoľvek spôsobom oznámi vydávajúcemu orgánu, pričom uvedie dôvody, pre ktoré nebolo možné dodržať uvedenú lehotu a poradí sa s vydávajúcim orgánom o vhodnom čase na uznanie a vykonanie príkazu na konfiškáciu.

5.   Uplynutie lehoty stanovenej v odseku 1 nezbavuje vykonávajúci orgán povinnosti bezodkladne prijať rozhodnutie o uznaní a vykonaní príkazu na konfiškáciu a bezodkladne tento príkaz vykonať.

Článok 21

Odklad vykonania príkazov na konfiškáciu

1.   Vykonávajúci orgán môže odložiť uznanie alebo vykonanie príkazu na konfiškáciu zaslaného v súlade s článkom 14, ak:

| a) | by jeho vykonanie mohlo narušiť prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu; v takom prípade možno vykonanie príkazu na konfiškáciu odložiť dovtedy, kým to vykonávajúci orgán považuje za opodstatnené; |
| --- | --- |

a)

by jeho vykonanie mohlo narušiť prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu; v takom prípade možno vykonanie príkazu na konfiškáciu odložiť dovtedy, kým to vykonávajúci orgán považuje za opodstatnené;

| b) | sa v prípade príkazu na konfiškáciu týkajúceho sa peňažnej sumy domnieva, že existuje riziko, že celková suma získaná z vykonania príkazu na konfiškáciu môže výrazne prekročiť sumu uvedenú v príkaze na konfiškáciu z dôvodu súčasného vykonania príkazu na konfiškáciu vo viac ako jednom členskom štáte; |
| --- | --- |

b)

sa v prípade príkazu na konfiškáciu týkajúceho sa peňažnej sumy domnieva, že existuje riziko, že celková suma získaná z vykonania príkazu na konfiškáciu môže výrazne prekročiť sumu uvedenú v príkaze na konfiškáciu z dôvodu súčasného vykonania príkazu na konfiškáciu vo viac ako jednom členskom štáte;

| c) | majetok už je predmetom prebiehajúceho konania o konfiškácii vo vykonávajúcom štáte; alebo |
| --- | --- |

c)

majetok už je predmetom prebiehajúceho konania o konfiškácii vo vykonávajúcom štáte; alebo

| d) | sa uplatnil opravný prostriedok uvedený v článku 33. |
| --- | --- |

d)

sa uplatnil opravný prostriedok uvedený v článku 33.

2.   Bez ohľadu na článok 18 ods. 5 prijme príslušný orgán vykonávajúceho štátu na čas odkladu vykonania príkazu na konfiškáciu všetky opatrenia, ktoré by prijal v podobnom vnútroštátnom prípade, aby predišiel tomu, že majetok už nebude dostupný na účely výkonu príkazu na konfiškáciu.

3.   Vykonávajúci orgán bezodkladne a akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, informuje vydávajúci orgán o odklade vykonania príkazu na konfiškáciu, pričom uvedie dôvody odkladu a, ak je to možné, očakávané trvanie odkladu.

4.   Ihneď ako zaniknú dôvody odkladu, vykonávajúci orgán bezodkladne prijme opatrenia potrebné na vykonanie príkazu na konfiškáciu a informuje o tom vydávajúci orgán akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu.

Článok 22

Nemožnosť vykonať príkaz na konfiškáciu

1.   Ak sa vykonávajúci orgán domnieva, že príkaz na konfiškáciu nie je možné vykonať, bezodkladne o tom informuje vydávajúci orgán.

2.   Ak je to vhodné, vykonávajúci orgán sa pred informovaním vydávajúceho orgánu v súlade s odsekom 1 poradí s vydávajúcim orgánom, pričom sa zohľadnia aj možnosti stanovené v článku 18 ods. 2 alebo 3.

3.   Nevykonanie príkazu na konfiškáciu podľa tohto článku možno odôvodniť, len ak:

| a) | bol majetok už skonfiškovaný; |
| --- | --- |

a)

bol majetok už skonfiškovaný;

| b) | sa majetok stratil; |
| --- | --- |

b)

sa majetok stratil;

| c) | bol majetok zničený; |
| --- | --- |

c)

bol majetok zničený;

| d) | majetok nemožno nájsť na mieste určenom v osvedčení k príkazu na konfiškáciu; alebo |
| --- | --- |

d)

majetok nemožno nájsť na mieste určenom v osvedčení k príkazu na konfiškáciu; alebo

| e) | majetok nemožno nájsť, pretože miesto, kde sa má majetok nachádzať, nebolo uvedené dostatočne presne, a to napriek porade podľa odseku 2. |
| --- | --- |

e)

majetok nemožno nájsť, pretože miesto, kde sa má majetok nachádzať, nebolo uvedené dostatočne presne, a to napriek porade podľa odseku 2.

4.   Pokiaľ ide o prípady podľa odseku 3 písm. b), d) a e), ak vykonávajúci orgán následne získa informácie, ktoré mu umožnia zistiť miesto, kde sa majetok nachádza, vykonávajúci orgán môže vykonať príkaz na konfiškáciu bez toho, aby mu bolo zaslané nové osvedčenie k príkazu na konfiškáciu, pokiaľ vykonávajúci orgán pred vykonaním príkazu na konfiškáciu u vydávajúceho orgánu overil, že daný príkaz na konfiškáciu je stále platný.

5.   Bez ohľadu na odsek 3, ak vydávajúci orgán uviedol, že možno skonfiškovať majetok zodpovedajúcej hodnoty, vykonávajúci orgán nemusí vykonať príkaz na konfiškáciu ak existuje niektorá zo skutočností uvedených v odseku 3 a neexistuje žiaden majetok zodpovedajúcej hodnoty, ktorý možno skonfiškovať.

KAPITOLA IV

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 23

Právo, ktorým sa riadi vykonávanie

1.   Vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu sa riadi právom vykonávajúceho štátu a jeho orgány sú jedine príslušné rozhodovať o postupoch jeho vykonania a určiť všetky s tým súvisiace opatrenia.

2.   Príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu vydaný voči právnickej osobe sa vykoná, aj keď vykonávajúci štát neuznáva zásadu trestnej zodpovednosti právnických osôb.

3.   Bez ohľadu na článok 18 ods. 2 a 3 nesmie vykonávajúci štát bez súhlasu vydávajúceho štátu prijať alternatívne opatrenia k príkazu na zaistenie zaslanému podľa článku 4 alebo k príkazu na konfiškáciu zaslanému podľa článku 14.

Článok 24

Oznámenie príslušných orgánov

1.   Do 19. decembra 2020 oznámi každý členský štát Komisii, ktorý orgán alebo ktoré orgány v zmysle článku 2 ods. 8 a 9 sú príslušné podľa jeho práva v prípadoch, keď je uvedený členský štát vydávajúcim štátom alebo vykonávajúcim štátom

2.   Ak je to potrebné v dôsledku štruktúry jeho vnútorného právneho systému, každý členský štát môže určiť jeden alebo viacero ústredných orgánov zodpovedných za administratívne zasielanie a prijímanie osvedčení k príkazom na zaistenie a osvedčení k príkazom na konfiškáciu a za pomoc jeho príslušným orgánom. Každý členský štát informuje Komisiu o všetkých takýchto orgánoch, ktoré takto určí.

3.   Komisia sprístupní doručené informácie podľa tohto článku všetkým členským štátom a EJS.

Článok 25

Oznamovanie

1.   Vydávajúci orgán a vykonávajúci orgán sa v prípade potreby navzájom bezodkladne poradia akýmikoľvek vhodnými komunikačnými prostriedkami, aby sa zabezpečilo účinné uplatňovanie tohto nariadenia.

2.   Každá komunikácia vrátane komunikácie na účely riešenia ťažkostí týkajúcich sa zasielania alebo overovania pravosti akýchkoľvek dokumentov potrebných na vykonanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu sa vykonáva priamo medzi vydávajúcim orgánom a vykonávajúcim orgánom a v relevantných prípadoch – ak členský štát určil ústredný orgán v súlade s článkom 24 ods. 2 – sa vykonáva so zapojením tohto ústredného orgánu.

Článok 26

Viaceré príkazy

1.   Ak sa vykonávajúcemu orgánu doručia dva alebo viaceré príkazy na zaistenie alebo príkazy konfiškáciu z rôznych členských štátov vydaných voči tej istej osobe, a majetok tejto osoby vo vykonávajúcom štáte nepostačuje na vykonanie všetkých príkazov, alebo ak sa vykonávajúcemu orgánu doručia dva alebo viaceré príkazy na zaistenie alebo konfiškáciu vo vzťahu k tej istej konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, vykonávajúci orgán rozhodne o tom, ktorý z príkazov sa vykoná, v súlade s právom vykonávajúceho štátu, pričom tým nie je dotknutá možnosť odkladu vykonania príkazu na konfiškáciu v súlade s článkom 21.

2.   Pri rozhodovaní vykonávajúci orgán podľa možností uprednostní záujmy obetí. Zohľadní pritom tiež všetky relevantné okolnosti vrátane:

| a) | skutočnosti, či boli majetkové hodnoty už zaistené; |
| --- | --- |

a)

skutočnosti, či boli majetkové hodnoty už zaistené;

| b) | dátumov vydania jednotlivých príkazov a ich zaslania; |
| --- | --- |

b)

dátumov vydania jednotlivých príkazov a ich zaslania;

| c) | závažnosti daného trestného činu; a |
| --- | --- |

c)

závažnosti daného trestného činu; a

| d) | miesta spáchania trestného činu. |
| --- | --- |

d)

miesta spáchania trestného činu.

Článok 27

Zastavenie vykonávania príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu

1.   Ak príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu nemôže byť viac vykonateľný alebo stratí platnosť, vydávajúci orgán bezodkladne vezme príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu späť.

2.   Vydávajúci orgán okamžite informuje vykonávajúci orgán akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, o späťvzatí príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu, a o každom rozhodnutí alebo opatrení, v dôsledku ktorého je príkaz na zaistenie alebo príkaz na konfiškáciu vzatý späť.

3.   Vykonávajúci orgán zastaví vykonávanie príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu hneď, ako je informovaný vydávajúcim orgánom podľa odseku 2, pokiaľ ešte vykonávanie nebolo dokončené. Vykonávajúci orgán bezodkladne a akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu, zašle vydávajúcemu štátu potvrdenie o zastavení.

Článok 28

Správa zaisteného a skonfiškovaného majetku a nakladanie s ním

1.   Správa zaisteného a skonfiškovaného majetku sa riadi právom vykonávajúceho štátu.

2.   Vykonávajúci štát spravuje zaistený alebo skonfiškovaný majetok s cieľom zabrániť zníženiu jeho hodnoty. Na tento účel má vykonávajúci štát s ohľadom na článok 10 smernice 2014/42/EÚ možnosť predať alebo previesť zaistený majetok.

3.   Zaistený majetok a peňažné prostriedky získané z predaja takéhoto majetku v súlade s odsekom 2 zostávajú vo vykonávajúcom štáte do zaslania osvedčenia k príkazu na konfiškáciu a vykonania príkazu na konfiškáciu bez toho, aby tým bola dotknutá možnosť vrátenia majetku podľa článku 29.

4.   Od vykonávajúceho štátu sa nevyžaduje predaj alebo vrátenie konkrétnych vecí, na ktoré sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu v prípade, ak tieto veci sú predmetmi kultúrnej hodnoty v zmysle článku 2 bodu 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/60/EÚ (18). Týmto nariadením nie je dotknutá povinnosť vrátiť predmety kultúrnej hodnoty podľa uvedenej smernice.

Článok 29

Vrátenie zaisteného majetku obeti

1.   Ak vydávajúci orgán alebo iný príslušný orgán vydávajúceho štátu vydal v súlade so svojim vnútroštátnym právom rozhodnutie o tom, aby sa zaistený majetok vrátil obeti, vydávajúci orgán uvedie informácie o tomto rozhodnutí v osvedčení k príkazu na zaistenie, alebo informuje o tomto rozhodnutí vykonávajúci orgán neskôr.

2.   Ak bol vykonávajúci orgán informovaný o rozhodnutí o vrátení zaisteného majetku obeti podľa odseku 1, prijme potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ak bol daný majetok zaistený, tento majetok je v súlade s procesnými normami vykonávajúceho štátu čo najskôr vrátený obeti, v prípade potreby prostredníctvom vydávajúceho štátu, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | právny titul obete k majetku nie je spochybnený; |
| --- | --- |

a)

právny titul obete k majetku nie je spochybnený;

| b) | majetok nie je potrebný ako dôkaz v trestnom konaní vo vykonávajúcom štáte a |
| --- | --- |

b)

majetok nie je potrebný ako dôkaz v trestnom konaní vo vykonávajúcom štáte a

| c) | nemenia sa tým práva dotknutých osôb. |
| --- | --- |

c)

nemenia sa tým práva dotknutých osôb.

Vykonávajúci orgán informuje vydávajúci orgán v prípade, že sa majetok prevádza priamo obeti.

3.   Ak sa vykonávajúci orgán domnieva, že podmienky uvedené v odseku 2 nie sú splnené, bezodkladne sa akýmkoľvek vhodným spôsobom poradí s vydávajúcim orgánom s cieľom nájsť riešenie. Ak riešenie nemožno nájsť, vykonávajúci orgán môže rozhodnúť, že zaistený majetok obeti nevráti.

Článok 30

Nakladanie so skonfiškovaným majetkom alebo s peňažnými prostriedkami získanými z predaja takého majetku

1.   Ak vydávajúci orgán alebo iný príslušný orgán vydávajúceho štátu vydal v súlade so svojím vnútroštátnym právom rozhodnutie buď o vrátení skonfiškovaného majetku obeti, alebo o náhrade škody obeti, vydávajúci orgán uvedie informácie o tomto rozhodnutí v osvedčení k príkazu na konfiškáciu alebo informuje o tomto rozhodnutí vykonávajúci orgán neskôr.

2.   Ak bol vykonávajúci orgán informovaný o rozhodnutí o vrátení skonfiškovaného majetku obeti podľa odseku 1, prijme potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ak bol daný majetok konfiškovaný, tento majetok je čo najskôr vrátený obeti, a to v prípade potreby prostredníctvom vydávajúceho štátu. Vykonávajúci orgán informuje vydávajúci orgán v prípade, že sa majetok prevádza priamo obeti.

3.   Ak vykonávajúci orgán nemôže vrátiť majetok obeti v súlade s odsekom 2, ale na základe vykonania príkazu na konfiškáciu boli v súvislosti s daným majetkom získané peňažné prostriedky, zodpovedajúca suma sa prevedie obeti na účely vrátenia, a to v prípade potreby prostredníctvom vydávajúceho štátu. Vykonávajúci orgán informuje vydávajúci orgán v prípade, že sa peňažné prostriedky prevádzajú priamo obeti. S akýmkoľvek zostávajúcim majetkom sa nakladá v súlade s odsekom 7.

4.   Ak bol vykonávajúci orgán informovaný o rozhodnutí o náhrade škody obeti podľa odseku 1 a na základe vykonania príkazu na konfiškáciu boli získané peňažné prostriedky, zodpovedajúca suma sa v rozsahu, v akom neprekračuje sumu uvedenú v osvedčení, prevedie obeti na účely náhrady škody, v prípade potreby prostredníctvom vydávajúceho štátu. Vykonávajúci orgán informuje vydávajúci orgán v prípade, že sa peňažné prostriedky prevádzajú priamo obeti. S akýmkoľvek zostávajúcim majetkom sa nakladá podľa odseku 7.

5.   Ak vo vydávajúcom štáte prebieha konanie o vrátení majetku obeti alebo o náhradu škody obeti, vydávajúci orgán o tom informuje vykonávajúci orgán. Vykonávajúci štát sa zdrží nakladania so skonfiškovaným majetkom do oznámenia rozhodnutia o vrátení majetku alebo o náhrade škody obeti vykonávajúcemu orgánu, a to aj v prípadoch, keď už bol príkaz na konfiškáciu vykonaný.

6.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 až 5, sa s iným majetkom ako peňažnými prostriedkami, ktorý sa získal v dôsledku vykonania príkazu na konfiškáciu, nakladá v súlade s týmito pravidlami:

| a) | majetok možno predať; v takom prípade sa s výnosom z predaja nakladá v súlade s odsekom 7; |
| --- | --- |

a)

majetok možno predať; v takom prípade sa s výnosom z predaja nakladá v súlade s odsekom 7;

| b) | majetok možno previesť vydávajúcemu štátu za podmienky, že ak sa príkaz na konfiškáciu týka peňažnej sumy, vydávajúci orgán súhlasil s prevodom majetku vydávajúcemu štátu; |
| --- | --- |

b)

majetok možno previesť vydávajúcemu štátu za podmienky, že ak sa príkaz na konfiškáciu týka peňažnej sumy, vydávajúci orgán súhlasil s prevodom majetku vydávajúcemu štátu;

| c) | s výhradou písmena d), ak nemožno uplatniť písmeno a) alebo b), možno s majetkom naložiť iným spôsobom v súlade s právom vykonávajúceho štátu; alebo |
| --- | --- |

c)

s výhradou písmena d), ak nemožno uplatniť písmeno a) alebo b), možno s majetkom naložiť iným spôsobom v súlade s právom vykonávajúceho štátu; alebo

| d) | majetok možno použiť na verejný záujem alebo na sociálne účely vo vykonávajúcom členskom štáte v súlade s jeho právom s výhradou súhlasu vydávajúceho štátu. |
| --- | --- |

d)

majetok možno použiť na verejný záujem alebo na sociálne účely vo vykonávajúcom členskom štáte v súlade s jeho právom s výhradou súhlasu vydávajúceho štátu.

7.   Ak k príkazu na konfiškáciu nie je priložené rozhodnutie o vrátení majetku alebo o náhrade škody obeti v súlade s odsekmi 1 až 5, alebo ak sa dotknuté členské štáty nedohodnú inak, vykonávajúci štát naloží s peňažnými prostriedkami získanými v dôsledku vykonania príkazu na konfiškáciu takto:

| a) | ak suma získaná v dôsledku vykonania príkazu na konfiškáciu nepresahuje 10 000 EUR, pripadne vykonávajúcemu štátu; alebo |
| --- | --- |

a)

ak suma získaná v dôsledku vykonania príkazu na konfiškáciu nepresahuje 10 000 EUR, pripadne vykonávajúcemu štátu; alebo

| b) | ak je suma získaná v dôsledku vykonania príkazu na konfiškáciu vyššia ako 10 000 EUR, 50 % z tejto sumy prevedie vykonávajúci štát vydávajúcemu štátu. |
| --- | --- |

b)

ak je suma získaná v dôsledku vykonania príkazu na konfiškáciu vyššia ako 10 000 EUR, 50 % z tejto sumy prevedie vykonávajúci štát vydávajúcemu štátu.

Článok 31

Náklady

1.   Každý členský štát znáša svoje vlastné náklady vyplývajúce z uplatňovania tohto nariadenia; tým nie sú dotknuté ustanovenia týkajúce sa nakladania so skonfiškovaným majetkom stanovené v článku 28.

2.   Vykonávajúci orgán môže vydávajúcemu orgánu predložiť návrh, aby sa na nákladoch podieľal, ak je pred vykonaním alebo po vykonaní príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu zrejmé, že vykonanie príkazu by spôsobilo vysoké alebo mimoriadne náklady.

K takýmto návrhom vykonávajúci orgán pripojí podrobný rozpis vzniknutých nákladov. Na základe takéhoto návrhu sa vydávajúci orgán a vykonávajúci orgán navzájom poradia. V prípade potreby môže takúto poradu sprostredkovať Eurojust.

Konzultácie alebo aspoň ich výsledok sa zaznamenajú akýmkoľvek spôsobom, ktorý umožňuje vyhotovenie písomného záznamu.

Článok 32

Povinnosť informovať dotknuté osoby

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 11, vykonávajúci orgán po vykonaní príkazu na zaistenie alebo po rozhodnutí o uznaní a vykonaní príkazu na konfiškáciu podľa možností o takomto vykonaní a o takomto rozhodnutí v súlade s postupmi podľa svojho vnútroštátneho práva bezodkladne informuje dotknuté osoby, ak sú mu známe.

2.   Informácie poskytnuté v súlade s odsekom 1 musia obsahovať názov vydávajúceho orgánu a opravné prostriedky dostupné podľa práva vykonávajúceho štátu. Informácie tiež musia obsahovať – aspoň stručne – dôvod tohto príkazu.

3.   Ak je to vhodné, vykonávajúci orgán môže požiadať vydávajúci orgán o pomoc pri plnení povinností uvedených v odseku 1.

Článok 33

Opravné prostriedky vo vykonávajúcom štáte proti uznaniu a vykonaniu príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu

1.   Dotknuté osoby majú vo vykonávajúcom štáte právo na účinné opravné prostriedky proti rozhodnutiu o uznaní a vykonaní príkazov na zaistenie podľa článku 7 a príkazov na konfiškáciu podľa článku 18. Právo na opravný prostriedok sa uplatňuje na súde vykonávajúceho štátu v súlade s jeho právom. Pokiaľ ide o príkazy na konfiškáciu, uplatnenie opravného prostriedku môže mať odkladný účinok, ak sa tak ustanovuje v práve vykonávajúceho štátu.

2.   Vecné dôvody vydania príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu nemožno napadnúť na súde vykonávajúceho štátu.

3.   Príslušný orgán vydávajúceho štátu musí byť informovaný o akomkoľvek opravnom prostriedku uplatnenom v súlade s odsekom 1.

4.   Týmto článkom nie je dotknuté uplatňovanie záruk a opravných prostriedkov vo vydávajúcom štáte v súlade s článkom 8 smernice 2014/42/EÚ.

Článok 34

Náhrada

1.   Ak je vykonávajúci štát podľa svojho práva zodpovedný za škodu spôsobenú dotknutej osobe v dôsledku vykonania príkazu na zaistenie, ktorý mu bol zaslaný podľa článku 4 alebo príkazu na konfiškáciu, ktorý mu zaslaný podľa článku 14, vydávajúci štát musí vykonávajúcemu štátu nahradiť všetky sumy, ktoré boli dotknutej osobe zaplatené ako náhrada škody. Ak však vydávajúci štát môže vykonávajúcemu štátu preukázať, že táto škoda alebo akákoľvek jej časť bola spôsobená výhradne konaním vykonávajúceho štátu, vydávajúci štát a vykonávajúci štát sa navzájom dohodnú na výške náhrady.

2.   Odsekom 1 nie je dotknuté právo členských štátov upravujúce nároky fyzických alebo právnických osôb na náhradu škody.

KAPITOLA V

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 35

Štatistiky

1.   Členské štáty pravidelne zbierajú komplexné štatistické údaje získané od príslušných orgánov. Uvedené štatistické údaje uchovávajú a každoročne ich zasielajú Komisii. Uvedené štatistické údaje okrem informácií uvedených v článku 11 ods. 2 smernice 2014/42/EÚ zahŕňajú počet príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu, ktoré boli členským štátom doručené od iných členských štátov, ktoré boli uznané a vykonané a ktorých uznanie a vykonanie bolo odmietnuté.

2.   Ak sú dostupné na ústrednej úrovni v dotknutom členskom štáte, zašlú členské štáty Komisii každoročne aj tieto štatistiky:

| a) | počet prípadov, v ktorých obeť dostala náhradu škody alebo jej bolo priznané vrátenie majetku získaného vykonaním príkazu na konfiškáciu podľa tohto nariadenia; a |
| --- | --- |

a)

počet prípadov, v ktorých obeť dostala náhradu škody alebo jej bolo priznané vrátenie majetku získaného vykonaním príkazu na konfiškáciu podľa tohto nariadenia; a

| b) | priemerná dĺžka obdobia vyžadovaná na vykonanie príkazu na zaistenie a príkazu na konfiškáciu podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

priemerná dĺžka obdobia vyžadovaná na vykonanie príkazu na zaistenie a príkazu na konfiškáciu podľa tohto nariadenia.

Článok 36

Zmeny osvedčenia a tlačiva

Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 37 delegované akty týkajúce sa akejkoľvek zmeny osvedčení stanovených v prílohách I a II. Takéto zmeny musia byť v súlade s týmto nariadením a nesmú mať na ne vplyv.

Článok 37

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 36 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 19. decembra 2020.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 36 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 36 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 38

Podávanie správ a preskúmanie

Komisia do 20. decembra 2025 a následne každých päť rokov predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správu o uplatňovaní tohto nariadenia vrátane týchto otázok:

| a) | možnosť členských štátov vydať a vziať späť vyhlásenia podľa článku 4 ods. 2 a článku 14 ods. 2; |
| --- | --- |

a)

možnosť členských štátov vydať a vziať späť vyhlásenia podľa článku 4 ods. 2 a článku 14 ods. 2;

| b) | interakcia medzi dodržiavaním základných práv a vzájomným uznávaním príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu; |
| --- | --- |

b)

interakcia medzi dodržiavaním základných práv a vzájomným uznávaním príkazov na zaistenie a príkazov na konfiškáciu;

| c) | uplatňovanie článkov 28, 29 a 30 v súvislosti so správou zaisteného a skonfiškovaného majetku a nakladaním s ním, vrátením majetku obetiam a náhradou škody obetiam. |
| --- | --- |

c)

uplatňovanie článkov 28, 29 a 30 v súvislosti so správou zaisteného a skonfiškovaného majetku a nakladaním s ním, vrátením majetku obetiam a náhradou škody obetiam.

Článok 39

Nahradenie

Týmto nariadením sa nahrádzajú ustanovenia rámcového rozhodnutia 2003/577/SVV, pokiaľ ide o zaistenie majetku vo vzťahu k členským štátom viazaným týmto nariadením, a to od 19. decembra 2020.

Týmto nariadením sa nahrádza rámcové rozhodnutie 2006/783/SVV vo vzťahu k členským štátom viazaným týmto nariadením, a to od 19. decembra 2020.

V prípade členských štátov viazaných týmto nariadením sa odkazy na rámcové rozhodnutie 2003/577/SVV, pokiaľ ide o zaistenie majetku a odkazy na rámcové rozhodnutie 2006/783/SVV, považujú za odkazy na toto nariadenie.

Článok 40

Prechodné ustanovenia

1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na osvedčenia k príkazom na zaistenie a osvedčenia k príkazom na konfiškáciu zaslané 19. decembra 2020 alebo neskôr.

2.   Osvedčenia k príkazom na zaistenie a osvedčenia k príkazom na konfiškáciu zaslané pred 19. decembrom 2020 sa vo vzťahu k členským štátom viazaným týmto nariadením riadia naďalej až do konečného vykonania príkazu na zaistenie alebo príkazu na konfiškáciu rámcovými rozhodnutiami 2003/577/SVV a 2006/783/SVV.

Článok 41

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 19. decembra 2020.

Článok 24 sa však uplatňuje od 18. decembra 2018.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 14. novembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

K. EDTSTADLER

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 4. októbra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 6. novembra 2018.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s. 1.

2

(3)  Rámcové rozhodnutie Rady 2003/577/SVV z 22. júla 2003 o vykonaní príkazu na zaistenie majetku alebo dôkazov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 196, 2.8.2003, s. 45).

3

(4)  Rámcové rozhodnutie Rady 2006/783/SVV zo 6. októbra 2006 o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na príkazy na konfiškáciu (Ú. v. EÚ L 328, 24.11.2006, s. 59).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/64/EÚ z 20. októbra 2010 o práve na tlmočenie a preklad v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 280, 26.10.2010, s. 1).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/13/EÚ z 22. mája 2012 o práve na informácie v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 142, 1.6.2012, s. 1).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/48/EÚ z 22. októbra 2013 o práve na prístup k obhajcovi v trestnom konaní a v konaní o európskom zatykači a o práve na informovanie tretej osoby po pozbavení osobnej slobody a na komunikáciu s tretími osobami a s konzulárnymi úradmi po pozbavení osobnej slobody (Ú. v. EÚ L 294, 6.11.2013, s. 1).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 11.3.2016, s. 1).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/800 z 11. mája 2016 o procesných zárukách pre deti, ktoré sú podozrivými alebo obvinenými osobami v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016, s. 1).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1919 z 26. októbra 2016 o právnej pomoci pre podozrivé a obvinené osoby v trestnom konaní a pre vyžiadané osoby v konaní o európskom zatykači (Ú. v. EÚ L 297, 4.11.2016, s. 1).

11

(12)  Rozhodnutie Rady 2008/976/SVV zo 16. decembra 2008 o Európskej justičnej sieti (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 130).

12

(13)  Nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny (Ú. v. ES L 124, 8.6.1971, s. 1).

13

(14)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ z 3. apríla 2014 o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 130, 1.5.2014, s. 1).

15

(16)  Rozhodnutie Rady 2007/845/SVV zo 6. decembra 2007 o spolupráci medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku v členských štátoch pri vypátraní a identifikácii príjmov trestnej činnosti alebo iného majetku súvisiaceho s trestnou činnosťou (Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 103).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/60/EÚ z 15. mája 2014 o navrátení predmetov kultúrnej hodnoty nezákonne vyvezených z územia členského štátu a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 1).

18

---

PRÍLOHA I

OSVEDČENIE K PRÍKAZU NA ZAISTENIE

| ODDIEL A:
  Vydávajúci štát: ...
  Vydávajúci orgán: ...
  (Prípadný) potvrdzujúci orgán: ...
  Vykonávajúci štát: ...
  Vykonávajúci orgán (ak je známy): ... |
| --- |

ODDIEL A:

Vydávajúci štát: ...

Vydávajúci orgán: ...

(Prípadný) potvrdzujúci orgán: ...

Vykonávajúci štát: ...

Vykonávajúci orgán (ak je známy): ...

| ODDIEL B: Naliehavosť a/alebo vyžiadaný dátum vykonania
  1.   Uveďte, prosím, konkrétne dôvody naliehavosti:






  ☐ | Existujú legitímne dôvody domnievať sa, že dotknutý majetok bude bezprostredne presunutý alebo zničený, konkrétne:
  ...
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL B: Naliehavosť a/alebo vyžiadaný dátum vykonania

1.   Uveďte, prosím, konkrétne dôvody naliehavosti:

☐

Existujú legitímne dôvody domnievať sa, že dotknutý majetok bude bezprostredne presunutý alebo zničený, konkrétne:

...

...

| ☐ | Vyšetrovacie alebo procedurálne potreby vo vydávajúcom štáte, konkrétne:
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Vyšetrovacie alebo procedurálne potreby vo vydávajúcom štáte, konkrétne:

...

...

2.   Dátum vykonania:

| ☐ | Žiada sa o vykonanie v konkrétny deň, a to: ... |
| --- | --- |

☐

Žiada sa o vykonanie v konkrétny deň, a to: ...

| ☐ | Je potrebná koordinácia medzi dotknutými členskými štátmi |
| --- | --- |

☐

Je potrebná koordinácia medzi dotknutými členskými štátmi

Odôvodnenie žiadosti:

...

...

| ODDIEL C: Dotknutá(-é) osoba(-y)
  Informácie o totožnosti osoby(osôb), voči ktorej(-ým) bol vydaný príkaz na zaistenie, alebo osoby (osôb), ktorá(-é) vlastnia majetok, na ktorý sa vzťahuje tento príkaz (ak sa týka viac ako jednej osoby, uveďte, prosím, informácie o každej osobe):
  1.   Identifikačné údaje
  i)   V prípade fyzickej(-ých) osoby(osôb)
  Priezvisko: ...
  Meno(-á): ...
  Prípadné iné relevantné mená/priezviská: ...
  Prípadné prezývky: ...
  Pohlavie: ...
  Štátna príslušnosť: ...
  Identifikačné číslo alebo číslo sociálneho poistenia, ak je k dispozícii: ...
  Druh a číslo dokladu totožnosti (preukazu totožnosti, cestovného pasu), ak sú k dispozícii:
  ...
  Dátum narodenia: ...
  Miesto narodenia: ...
  Bydlisko a/alebo známa adresa (ak táto adresa nie je známa, uveďte poslednú známu adresu):
  ...
  Jazyk či jazyky, ktorým dotknutá osoba rozumie: ...
  Uveďte, prosím, postavenie, ktoré má dotknutá osoba v konaní:






  ☐ | osoba, voči ktorej bol príkaz na zaistenie vydaný |
| --- | --- |

ODDIEL C: Dotknutá(-é) osoba(-y)

Informácie o totožnosti osoby(osôb), voči ktorej(-ým) bol vydaný príkaz na zaistenie, alebo osoby (osôb), ktorá(-é) vlastnia majetok, na ktorý sa vzťahuje tento príkaz (ak sa týka viac ako jednej osoby, uveďte, prosím, informácie o každej osobe):

1.   Identifikačné údaje

i)   V prípade fyzickej(-ých) osoby(osôb)

Priezvisko: ...

Meno(-á): ...

Prípadné iné relevantné mená/priezviská: ...

Prípadné prezývky: ...

Pohlavie: ...

Štátna príslušnosť: ...

Identifikačné číslo alebo číslo sociálneho poistenia, ak je k dispozícii: ...

Druh a číslo dokladu totožnosti (preukazu totožnosti, cestovného pasu), ak sú k dispozícii:

...

Dátum narodenia: ...

Miesto narodenia: ...

Bydlisko a/alebo známa adresa (ak táto adresa nie je známa, uveďte poslednú známu adresu):

...

Jazyk či jazyky, ktorým dotknutá osoba rozumie: ...

Uveďte, prosím, postavenie, ktoré má dotknutá osoba v konaní:

☐

osoba, voči ktorej bol príkaz na zaistenie vydaný

| ☐ | osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie |
| --- | --- |

☐

osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie

ii)   V prípade právnickej(-ých) osoby(osôb)

Názov: ...

Právna forma: ...

Prípadne skrátený názov, bežne používaný názov alebo obchodné meno: ...

Registrované sídlo: ...

Registračné číslo: ...

Adresa: ...

Meno a priezvisko zástupcu: ...

Uveďte, prosím, postavenie, ktoré má dotknutá osoba v konaní:

| ☐ | osoba, voči ktorej bol príkaz na zaistenie vydaný |
| --- | --- |

☐

osoba, voči ktorej bol príkaz na zaistenie vydaný

| ☐ | osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie |
| --- | --- |

☐

osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie

2.   Uveďte, prosím, adresu miesta, kde sa má vykonať príkaz na zaistenie, ak sa nezhoduje s vyššie uvedenou adresou:

...

3.   Tretie strany, ktorých práva k majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie, sú týmto príkazom priamo dotknuté (totožnosť a dôvody):

...

...

4.   Uveďte akékoľvek ďalšie informácie, ktoré môžu pomôcť pri vykonaní príkazu na zaistenie:

...

| ODDIEL D: Informácie o majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz
  1.   Označte, prosím, či sa príkaz vzťahuje na:






  ☐ | peňažnú sumu |
| --- | --- |

ODDIEL D: Informácie o majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz

1.   Označte, prosím, či sa príkaz vzťahuje na:

☐

peňažnú sumu

| ☐ | konkrétnu vec či veci tvoriace súčasť majetku (hmotnú alebo nehmotnú, hnuteľnú alebo nehnuteľnú) |
| --- | --- |

☐

konkrétnu vec či veci tvoriace súčasť majetku (hmotnú alebo nehmotnú, hnuteľnú alebo nehnuteľnú)

| ☐ | majetok zodpovedajúcej hodnoty (v kontexte konfiškácie podľa hodnoty) |
| --- | --- |

☐

majetok zodpovedajúcej hodnoty (v kontexte konfiškácie podľa hodnoty)

2.   Ak sa príkaz týka peňažnej sumy alebo majetku v hodnote zodpovedajúcej tejto peňažnej sume:

| — | Suma, ktorá sa má získať vykonaním vo vykonávajúcom štáte, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):
  ... |
| --- | --- |

—

Suma, ktorá sa má získať vykonaním vo vykonávajúcom štáte, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):

...

| — | Celková suma, na ktorú sa vzťahuje príkaz, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):
  ... |
| --- | --- |

—

Celková suma, na ktorú sa vzťahuje príkaz, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):

...

Dodatočné informácie:

| — | Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že dotknutá osoba má majetok/príjem vo vykonávajúcom štáte:
  ... |
| --- | --- |

—

Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že dotknutá osoba má majetok/príjem vo vykonávajúcom štáte:

...

| — | Opis majetku/zdroja príjmu dotknutej osoby (ak je to možné):
  ... |
| --- | --- |

—

Opis majetku/zdroja príjmu dotknutej osoby (ak je to možné):

...

| — | Presné miesto, kde sa nachádza majetok/zdroj príjmu dotknutej osoby (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto):
  ... |
| --- | --- |

—

Presné miesto, kde sa nachádza majetok/zdroj príjmu dotknutej osoby (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto):

...

| — | Údaje o bankovom účte dotknutej osoby (ak sú známe):
  ... |
| --- | --- |

—

Údaje o bankovom účte dotknutej osoby (ak sú známe):

...

3.   Ak sa príkaz týka konkrétnej veci či vecí tvoriacich súčasť majetku alebo majetku v hodnote zodpovedajúcej tomuto majetku:

Dôvody zaslania príkazu vykonávajúcemu štátu:

| ☐ | konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádzajú vo vykonávajúcom štáte |
| --- | --- |

☐

konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádzajú vo vykonávajúcom štáte

| ☐ | konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sú registrované vo vykonávajúcom štáte |
| --- | --- |

☐

konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sú registrované vo vykonávajúcom štáte

| ☐ | vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že celá konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku alebo časť takejto veci či vecí tvoriacich súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádza(-jú) vo vykonávajúcom štáte. |
| --- | --- |

☐

vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že celá konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku alebo časť takejto veci či vecí tvoriacich súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádza(-jú) vo vykonávajúcom štáte.

Dodatočné informácie:

| — | Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádzajú vo vykonávajúcom štáte:
  ... |
| --- | --- |

—

Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádzajú vo vykonávajúcom štáte:

...

| — | Opis veci tvoriacej súčasť majetku:
  ... |
| --- | --- |

—

Opis veci tvoriacej súčasť majetku:

...

| — | Miesto, kde sa vec či veci tvoriace súčasť majetku nachádzajú (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto):
  ... |
| --- | --- |

—

Miesto, kde sa vec či veci tvoriace súčasť majetku nachádzajú (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto):

...

| — | Iné relevantné informácie (napr. ustanovenie súdneho správcu):
  ... |
| --- | --- |

—

Iné relevantné informácie (napr. ustanovenie súdneho správcu):

...

| ODDIEL E: Dôvody vydania príkazu na zaistenie
  1.   Zhrnutie skutkového stavu
  Uveďte dôvody vydania príkazu na zaistenie, vrátane týchto informácií:






  — | zhrnutie skutkového stavu spolu s opisom trestného(-ých) činu(-ov):
  ...
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL E: Dôvody vydania príkazu na zaistenie

1.   Zhrnutie skutkového stavu

Uveďte dôvody vydania príkazu na zaistenie, vrátane týchto informácií:

—

zhrnutie skutkového stavu spolu s opisom trestného(-ých) činu(-ov):

...

...

| — | aktuálne štádium vyšetrovania:
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

aktuálne štádium vyšetrovania:

...

...

| — | dôvody zaistenia:
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

dôvody zaistenia:

...

...

| — | iné relevantné informácie:
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

iné relevantné informácie:

...

...

2.   Povaha a právna kvalifikácia trestného(-ých) činu(-ov), v súvislosti s ktorým(-i) sa vydal príkaz na zaistenie, a uplatniteľné právne ustanovenie(-a):

...

...

3.   Trestá sa trestný čin, v súvislosti s ktorým sa vydáva príkaz na zaistenie, vo vydávajúcom štáte odňatím slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky a patrí medzi trestné činy uvedené v tomto zozname? (zaškrtnite, prosím, príslušné políčko). V prípade, že sa príkaz na zaistenie týka viacerých trestných činov, uveďte, prosím, v zozname trestných činov uvedenom nižšie čísla (zodpovedajúce trestným činom opísaným v bodoch 1 a 2).

| ☐ | účasť na zločinnom spolčení |
| --- | --- |

☐

účasť na zločinnom spolčení

| ☐ | terorizmus |
| --- | --- |

☐

terorizmus

| ☐ | obchodovanie s ľuďmi |
| --- | --- |

☐

obchodovanie s ľuďmi

| ☐ | sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia |
| --- | --- |

☐

sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia

| ☐ | nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami

| ☐ | nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a s výbušninami |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a s výbušninami

| ☐ | korupcia |
| --- | --- |

☐

korupcia

| ☐ | podvod vrátane podvodov a iných trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie vymedzených v smernici (EÚ) 2017/1371 |
| --- | --- |

☐

podvod vrátane podvodov a iných trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie vymedzených v smernici (EÚ) 2017/1371

| ☐ | legalizácia príjmov z trestnej činnosti |
| --- | --- |

☐

legalizácia príjmov z trestnej činnosti

| ☐ | falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura |
| --- | --- |

☐

falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura

| ☐ | počítačová kriminalita |
| --- | --- |

☐

počítačová kriminalita

| ☐ | trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami |
| --- | --- |

☐

trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami

| ☐ | uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu |
| --- | --- |

☐

uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu

| ☐ | vražda alebo závažné ublíženie na zdraví |
| --- | --- |

☐

vražda alebo závažné ublíženie na zdraví

| ☐ | nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami

| ☐ | únos, obmedzovanie osobnej slobody alebo branie rukojemníka |
| --- | --- |

☐

únos, obmedzovanie osobnej slobody alebo branie rukojemníka

| ☐ | rasizmus a xenofóbia |
| --- | --- |

☐

rasizmus a xenofóbia

| ☐ | organizovaná alebo ozbrojená lúpež |
| --- | --- |

☐

organizovaná alebo ozbrojená lúpež

| ☐ | nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel

| ☐ | podvodné konanie |
| --- | --- |

☐

podvodné konanie

| ☐ | vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie |
| --- | --- |

☐

vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie

| ☐ | falšovanie a pozmeňovanie výrobkov, vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva |
| --- | --- |

☐

falšovanie a pozmeňovanie výrobkov, vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva

| ☐ | falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami |
| --- | --- |

☐

falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami

| ☐ | falšovanie platobných prostriedkov |
| --- | --- |

☐

falšovanie platobných prostriedkov

| ☐ | nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu

| ☐ | nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi

| ☐ | obchodovanie s odcudzenými vozidlami |
| --- | --- |

☐

obchodovanie s odcudzenými vozidlami

| ☐ | znásilnenie |
| --- | --- |

☐

znásilnenie

| ☐ | podpaľačstvo |
| --- | --- |

☐

podpaľačstvo

| ☐ | trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu |
| --- | --- |

☐

trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu

| ☐ | nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla |
| --- | --- |

☐

nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla

| ☐ | sabotáž |
| --- | --- |

☐

sabotáž

4.   Iné relevantné informácie (napr. vzťah medzi majetkom a trestným činom):

...

| ODDIEL F: Dôvernosť príkazu a/alebo žiadosti o osobitné formálne náležitosti






  ☐ | Potreba zachovať dôvernosť informácií uvedených v príkaze po jeho vykonaní:
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL F: Dôvernosť príkazu a/alebo žiadosti o osobitné formálne náležitosti

☐

Potreba zachovať dôvernosť informácií uvedených v príkaze po jeho vykonaní:

...

| ☐ | Potreba splnenia osobitných formálnych náležitostí v čase vykonania:
  ... |
| --- | --- |

☐

Potreba splnenia osobitných formálnych náležitostí v čase vykonania:

...

| ODDIEL G: Ak bolo osvedčenie k príkazu na zaistenie zaslané viac ako jednému vykonávajúcemu štátu, uveďte tieto informácie:
  1.   Osvedčenie k príkazu na zaistenie bolo zaslané tomuto ďalšiemu vykonávajúcemu štátu (týmto ďalším vykonávajúcim štátom) (uveďte štát a orgán):
  ...
  ...
  2.   Osvedčenie k príkazu na zaistenie bolo zaslané viac ako jednému vykonávajúcemu štátu z týchto dôvodov:
  Ak sa príkaz na zaistenie týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku:






  ☐ | Predpokladá sa, že konkrétne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch |
| --- | --- |

ODDIEL G: Ak bolo osvedčenie k príkazu na zaistenie zaslané viac ako jednému vykonávajúcemu štátu, uveďte tieto informácie:

1.   Osvedčenie k príkazu na zaistenie bolo zaslané tomuto ďalšiemu vykonávajúcemu štátu (týmto ďalším vykonávajúcim štátom) (uveďte štát a orgán):

...

...

2.   Osvedčenie k príkazu na zaistenie bolo zaslané viac ako jednému vykonávajúcemu štátu z týchto dôvodov:

Ak sa príkaz na zaistenie týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku:

☐

Predpokladá sa, že konkrétne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch

| ☐ | Zaistenie konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku si vyžaduje vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte |
| --- | --- |

☐

Zaistenie konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku si vyžaduje vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte

Ak sa príkaz na zaistenie týka peňažnej sumy:

| ☐ | Odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno zaistiť vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na získanie celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz. |
| --- | --- |

☐

Odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno zaistiť vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na získanie celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz.

| ☐ | Iné konkrétne potreby:
  ... |
| --- | --- |

☐

Iné konkrétne potreby:

...

3.   Ocenenie majetkových hodnôt, ak je známe, v každom vykonávajúcom štáte:

...

...

4.   Ak si zaistenie konkrétnej veci či konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku vyžaduje vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte, opis krokov, ktoré je vo vykonávajúcom štáte potrebné vykonať:

...

...

| ODDIEL H: Vzťah ku skoršiemu príkazu na zaistenie a/alebo k inému príkazu(-om) alebo žiadosti(-iam)
  Uveďte, prosím, či tento príkaz na zaistenie súvisí so skorším príkazom alebo žiadosťou (napr. príkaz na zaistenie, európsky vyšetrovací príkaz, európsky zatykač a vzájomná právna pomoc). Ak je to vhodné, uveďte nasledovné informácie relevantné pre identifikáciu predchádzajúceho príkazu alebo žiadosti:






  — | druh príkazu/žiadosti:
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL H: Vzťah ku skoršiemu príkazu na zaistenie a/alebo k inému príkazu(-om) alebo žiadosti(-iam)

Uveďte, prosím, či tento príkaz na zaistenie súvisí so skorším príkazom alebo žiadosťou (napr. príkaz na zaistenie, európsky vyšetrovací príkaz, európsky zatykač a vzájomná právna pomoc). Ak je to vhodné, uveďte nasledovné informácie relevantné pre identifikáciu predchádzajúceho príkazu alebo žiadosti:

—

druh príkazu/žiadosti:

...

| — | dátum vydania:
  ... |
| --- | --- |

—

dátum vydania:

...

| — | orgán, ktorému sa zaslal príkaz/zaslala žiadosť:
  ... |
| --- | --- |

—

orgán, ktorému sa zaslal príkaz/zaslala žiadosť:

...

| — | referenčné číslo pridelené vydávajúcim orgánom:
  ... |
| --- | --- |

—

referenčné číslo pridelené vydávajúcim orgánom:

...

| — | referenčné číslo(-a) pridelené vykonávajúcim(-i) orgánom(-mi):
  ... |
| --- | --- |

—

referenčné číslo(-a) pridelené vykonávajúcim(-i) orgánom(-mi):

...

| ODDIEL I: Konfiškácia
  Uveďte, prosím, či:






  ☐ | k tomuto osvedčeniu k príkazu na zaistenie je pripojené osvedčenie k príkazu na konfiškáciu vydaného vo vydávajúcom štáte (referenčné číslo osvedčenia k príkazu na konfiškáciu):
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL I: Konfiškácia

Uveďte, prosím, či:

☐

k tomuto osvedčeniu k príkazu na zaistenie je pripojené osvedčenie k príkazu na konfiškáciu vydaného vo vydávajúcom štáte (referenčné číslo osvedčenia k príkazu na konfiškáciu):

...

| ☐ | majetok zostane zaistený vo vykonávajúcom štáte, pokým nebude zaslaný a vykonaný príkaz na konfiškáciu (ak je to možné, predpokladaný dátum predloženia osvedčenia k príkazu na konfiškáciu):
  ... |
| --- | --- |

☐

majetok zostane zaistený vo vykonávajúcom štáte, pokým nebude zaslaný a vykonaný príkaz na konfiškáciu (ak je to možné, predpokladaný dátum predloženia osvedčenia k príkazu na konfiškáciu):

...

| ODDIEL J: Alternatívne opatrenia
  1.   Uveďte, prosím, či vydávajúci štát súhlasí s tým, aby vykonávajúci štát uplatnil alternatívne opatrenia v prípade, že príkaz na zaistenie nemožno úplne alebo sčasti vykonať:






  ☐ | Áno |
| --- | --- |

ODDIEL J: Alternatívne opatrenia

1.   Uveďte, prosím, či vydávajúci štát súhlasí s tým, aby vykonávajúci štát uplatnil alternatívne opatrenia v prípade, že príkaz na zaistenie nemožno úplne alebo sčasti vykonať:

☐

Áno

| ☐ | Nie |
| --- | --- |

☐

Nie

2.   Ak áno, uveďte, aké sankcie sa môžu uplatniť:

...

| ODDIEL K: VRÁTENIE ZAISTENÉHO MAJETKU
  1.   Uveďte, prosím, či bolo vydané rozhodnutie o vrátení zaisteného majetku obeti:






  ☐ | Áno |
| --- | --- |

ODDIEL K: VRÁTENIE ZAISTENÉHO MAJETKU

1.   Uveďte, prosím, či bolo vydané rozhodnutie o vrátení zaisteného majetku obeti:

☐

Áno

| ☐ | Nie |
| --- | --- |

☐

Nie

Ak áno, uveďte, prosím, tieto údaje o rozhodnutí o vrátení zaisteného majetku obeti:

Orgán, ktorý vydal rozhodnutie (úradný názov):

...

Dátum vydania rozhodnutia: ...

Referenčné číslo rozhodnutia (ak je k dispozícii): ...

Opis majetku, ktorý sa má vrátiť: ...

Meno a priezvisko obete: ...

Adresa obete: ...

Ak je nárok obete na majetku spochybnený, uveďte, prosím, podrobnosti (osoby, ktoré spochybňujú nárok, dôvody atď.):

...

...

Ak by vrátením mohli byť dotknuté práva dotknutých osôb, uveďte, prosím, podrobnosti (dotknuté osoby, ktorých práva by mohli byť dotknuté, dôvody atď.):

...

...

2.   Prebieha vo vydávajúcom štáte konanie o vrátení zaisteného majetku obeti?

| ☐ | Nie |
| --- | --- |

☐

Nie

| ☐ | Áno, výsledok sa oznámi vykonávajúcemu orgánu |
| --- | --- |

☐

Áno, výsledok sa oznámi vykonávajúcemu orgánu

Vydávajúci orgán musí byť informovaný v prípade priameho prevodu obeti.

| ODDIEL L: Opravné prostriedky
  Orgán vo vydávajúcom štáte, ktorý môže poskytnúť ďalšie informácie o postupoch uplatnenia opravných prostriedkov vo vydávajúcom štáte a informácie o dostupnosti právnej pomoci, prekladu a tlmočenia:






  ☐ | Vydávajúci orgán (pozri oddiel M) |
| --- | --- |

ODDIEL L: Opravné prostriedky

Orgán vo vydávajúcom štáte, ktorý môže poskytnúť ďalšie informácie o postupoch uplatnenia opravných prostriedkov vo vydávajúcom štáte a informácie o dostupnosti právnej pomoci, prekladu a tlmočenia:

☐

Vydávajúci orgán (pozri oddiel M)

| ☐ | Potvrdzujúci orgán (pozri oddiel N) |
| --- | --- |

☐

Potvrdzujúci orgán (pozri oddiel N)

| ☐ | Iné:
  ... |
| --- | --- |

☐

Iné:

...

| ODDIEL M: Údaje o vydávajúcom orgáne
  Druh vydávajúceho orgánu:






  ☐ | sudca, súd, prokurátor |
| --- | --- |

ODDIEL M: Údaje o vydávajúcom orgáne

Druh vydávajúceho orgánu:

☐

sudca, súd, prokurátor

| ☐ | iný príslušný orgán určený podľa práva vydávajúceho štátu |
| --- | --- |

☐

iný príslušný orgán určený podľa práva vydávajúceho štátu

Názov orgánu: ...

Meno a priezvisko kontaktnej osoby: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Spis č.: ...

Adresa: ...

Tel. č.: (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

Fax č.: (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

E-mail: ...

Jazyky, v ktorých možno komunikovať s vydávajúcim orgánom: ...

Kontaktné údaje osoby(osôb), ktorú(-é) možno kontaktovať so žiadosťou o dodatočné informácie alebo s cieľom dohodnúť praktické opatrenia na vykonanie príkazu, pokiaľ nie sú zhodné s dosiaľ uvedenými údajmi:

Meno a priezvisko/titul/organizácia: ...

Adresa: ...

E-mail:/tel. č.: ...

Podpis vydávajúceho orgánu a/alebo jeho zástupcu, ktorý potvrdzuje presnosť a správnosť obsahu osvedčenia k príkazu na zaistenie: ...

Meno a priezvisko: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Dátum: ...

Odtlačok úradnej pečiatky (ak je k dispozícii): ...

| ODDIEL N: Údaje o orgáne, ktorý príkaz na zaistenie potvrdil
  Uveďte, prosím, druh orgánu, ktorý príkaz na zaistenie potvrdil (v relevantných prípadoch):






  ☐ | sudca alebo súd |
| --- | --- |

ODDIEL N: Údaje o orgáne, ktorý príkaz na zaistenie potvrdil

Uveďte, prosím, druh orgánu, ktorý príkaz na zaistenie potvrdil (v relevantných prípadoch):

☐

sudca alebo súd

| ☐ | prokurátor |
| --- | --- |

☐

prokurátor

Názov potvrdzujúceho orgánu: ...

Meno a priezvisko kontaktnej osoby: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Spis č.: ...

Adresa: ...

Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

E-mail: ...

Jazyky, v ktorých možno komunikovať s potvrdzujúcim orgánom: ...

Uveďte, prosím, hlavný kontaktný bod pre vykonávajúci orgán:

| ☐ | vydávajúci orgán |
| --- | --- |

☐

vydávajúci orgán

| ☐ | potvrdzujúci orgán |
| --- | --- |

☐

potvrdzujúci orgán

Podpis a údaje potvrdzujúceho orgánu a/alebo jeho zástupcu:

...

Meno a priezvisko: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Dátum: ...

Odtlačok úradnej pečiatky (ak je k dispozícii): ...

| ODDIEL O: Ústredný orgán
  Ak bola zodpovednosť za administratívne zasielanie a prijímanie osvedčenia k príkazom na zaistenie vo vydávajúcom štáte zverená ústrednému orgánu, uveďte, prosím:
  Názov ústredného orgánu: ...
  Meno a priezvisko kontaktnej osoby): ...
  Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...
  Spis č.: ...
  Adresa: ...
  Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...
  Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...
  E-mail: ... |
| --- |

ODDIEL O: Ústredný orgán

Ak bola zodpovednosť za administratívne zasielanie a prijímanie osvedčenia k príkazom na zaistenie vo vydávajúcom štáte zverená ústrednému orgánu, uveďte, prosím:

Názov ústredného orgánu: ...

Meno a priezvisko kontaktnej osoby): ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Spis č.: ...

Adresa: ...

Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

E-mail: ...

| ODDIEL P: Prílohy
  Uveďte, prosím, prílohy k osvedčeniu: ... |
| --- |

ODDIEL P: Prílohy

Uveďte, prosím, prílohy k osvedčeniu: ...

---

PRÍLOHA II

OSVEDČENIE K PRÍKAZU NA KONFIŠKÁCIU

| ODDIEL A:
  Vydávajúci štát: ...
  Vydávajúci orgán: ...
  Vykonávajúci štát: ...
  Vykonávajúci orgán (ak je známy): ... |
| --- |

ODDIEL A:

Vydávajúci štát: ...

Vydávajúci orgán: ...

Vykonávajúci štát: ...

Vykonávajúci orgán (ak je známy): ...

| ODDIEL B: Príkaz na konfiškáciu
  1.   Súd, ktorý vydal príkaz na konfiškáciu (úradný názov):
  ...
  2.   Referenčné číslo príkazu na konfiškáciu (ak je k dispozícii):
  ...
  3.   Príkaz na konfiškáciu bol vydaný (dátum):
  ...
  4.   Príkaz na konfiškáciu nadobudol právoplatnosť (dátum):
  ... |
| --- |

ODDIEL B: Príkaz na konfiškáciu

1.   Súd, ktorý vydal príkaz na konfiškáciu (úradný názov):

...

2.   Referenčné číslo príkazu na konfiškáciu (ak je k dispozícii):

...

3.   Príkaz na konfiškáciu bol vydaný (dátum):

...

4.   Príkaz na konfiškáciu nadobudol právoplatnosť (dátum):

...

| ODDIEL C: Dotknutá(-é) osoba(-y)
  Informácie o totožnosti osoby(osôb), voči ktorej(-ým) bol vydaný príkaz na konfiškáciu, alebo osoby(osôb), ktorá(-é) vlastní(-ia) majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu (ak sa týka viac ako jednej osoby, uveďte, prosím, informácie o každej osobe):
  1.   Identifikačné údaje
  i)   V prípade fyzických osôb
  Priezvisko: ...
  Meno(-á): ...
  Prípadné iné relevantné mená/priezviská: ...
  Prípadné prezývky: ...
  Pohlavie: ...
  Štátna príslušnosť: ...
  Rodné číslo alebo číslo sociálneho poistenia, ak je k dispozícii: ...
  Druh a číslo dokladu totožnosti (preukazu totožnosti alebo cestovného pasu), ak sú k dispozícii:
  ...
  Dátum narodenia: ...
  Miesto narodenia: ...
  Bydlisko a/alebo známa adresa (ak adresa nie je známa, uveďte poslednú známu adresu):
  ...
  Jazyk či jazyky, ktorým dotknutá osoba rozumie: ...
  Uveďte, prosím, postavenie, ktoré má dotknutá osoba v konaní:






  ☐ | osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný |
| --- | --- |

ODDIEL C: Dotknutá(-é) osoba(-y)

Informácie o totožnosti osoby(osôb), voči ktorej(-ým) bol vydaný príkaz na konfiškáciu, alebo osoby(osôb), ktorá(-é) vlastní(-ia) majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu (ak sa týka viac ako jednej osoby, uveďte, prosím, informácie o každej osobe):

1.   Identifikačné údaje

i)   V prípade fyzických osôb

Priezvisko: ...

Meno(-á): ...

Prípadné iné relevantné mená/priezviská: ...

Prípadné prezývky: ...

Pohlavie: ...

Štátna príslušnosť: ...

Rodné číslo alebo číslo sociálneho poistenia, ak je k dispozícii: ...

Druh a číslo dokladu totožnosti (preukazu totožnosti alebo cestovného pasu), ak sú k dispozícii:

...

Dátum narodenia: ...

Miesto narodenia: ...

Bydlisko a/alebo známa adresa (ak adresa nie je známa, uveďte poslednú známu adresu):

...

Jazyk či jazyky, ktorým dotknutá osoba rozumie: ...

Uveďte, prosím, postavenie, ktoré má dotknutá osoba v konaní:

☐

osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný

| ☐ | osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu |
| --- | --- |

☐

osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu

ii)   V prípade právnickej(-ých) osoby(osôb)

Názov: ...

Právna forma: ...

Prípadne skrátený názov, bežne používaný názov alebo obchodné meno: ...

Registrované sídlo: ...

Registračné číslo: ...

Adresa: ...

Meno a priezvisko zástupcu: ...

Uveďte, prosím, postavenie, ktoré má dotknutá osoba v konaní:

| ☐ | osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný |
| --- | --- |

☐

osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný

| ☐ | osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu |
| --- | --- |

☐

osoba, ktorá vlastní majetok, na ktorý sa vzťahuje príkaz na konfiškáciu

2.   Uveďte, prosím, adresu miesta, kde sa má vykonať príkaz na konfiškáciu, ak sa nezhoduje s vyššie uvedenou adresou:

...

3.   Tretie strany, ktorých práva k majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz na zaistenie, sú týmto príkazom priamo dotknuté (totožnosť a dôvody):

...

...

4.   Uveďte akékoľvek ďalšie informácie, ktoré môžu pomôcť pri vykonaní príkazu na konfiškáciu:

...

| ODDIEL D: Informácie o majetku, na ktorý sa príkaz vzťahuje
  ☐   Súd rozhodol, že majetok:






  ☐ | predstavuje príjmy z trestného činu alebo zodpovedá hodnote takýchto príjmov, či už úplnej alebo čiastočnej |
| --- | --- |

ODDIEL D: Informácie o majetku, na ktorý sa príkaz vzťahuje

☐   Súd rozhodol, že majetok:

☐

predstavuje príjmy z trestného činu alebo zodpovedá hodnote takýchto príjmov, či už úplnej alebo čiastočnej

| ☐ | predstavuje nástroje na spáchanie trestného činu alebo zodpovedá ich hodnote |
| --- | --- |

☐

predstavuje nástroje na spáchanie trestného činu alebo zodpovedá ich hodnote

| ☐ | podlieha konfiškácii v dôsledku uplatnenia akýchkoľvek právomocí na konfiškáciu vo vydávajúcom štáte ustanovených v smernici 2014/42/EÚ (vrátane rozšírenej konfiškácie) |
| --- | --- |

☐

podlieha konfiškácii v dôsledku uplatnenia akýchkoľvek právomocí na konfiškáciu vo vydávajúcom štáte ustanovených v smernici 2014/42/EÚ (vrátane rozšírenej konfiškácie)

| ☐ | podlieha konfiškácii podľa akýchkoľvek iných ustanovení týkajúcich sa právomocí na konfiškáciu vrátane konfiškácie bez konečného odsudzujúceho rozsudku podľa práva vydávajúceho štátu po konaní v súvislosti s trestným činom |
| --- | --- |

☐

podlieha konfiškácii podľa akýchkoľvek iných ustanovení týkajúcich sa právomocí na konfiškáciu vrátane konfiškácie bez konečného odsudzujúceho rozsudku podľa práva vydávajúceho štátu po konaní v súvislosti s trestným činom

2.   Označte, prosím, či sa príkaz vzťahuje na:

| ☐ | peňažnú sumu |
| --- | --- |

☐

peňažnú sumu

| ☐ | konkrétnu vec či veci tvoriace súčasť majetku (hmotnú alebo nehmotnú, hnuteľnú alebo nehnuteľnú) |
| --- | --- |

☐

konkrétnu vec či veci tvoriace súčasť majetku (hmotnú alebo nehmotnú, hnuteľnú alebo nehnuteľnú)

| ☐ | majetok v zodpovedajúcej hodnote (v kontexte konfiškácie podľa hodnoty) |
| --- | --- |

☐

majetok v zodpovedajúcej hodnote (v kontexte konfiškácie podľa hodnoty)

3.   Ak sa príkaz týka peňažnej sumy alebo majetku v hodnote zodpovedajúcej peňažnej sume:

| — | Suma, ktorá sa má získať vo vykonávajúcom štáte, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):
  ... |
| --- | --- |

—

Suma, ktorá sa má získať vo vykonávajúcom štáte, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):

...

| — | Celková suma, na ktorú sa vzťahuje príkaz, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):
  ... |
| --- | --- |

—

Celková suma, na ktorú sa vzťahuje príkaz, vyjadrená číslom a slovom (s uvedením meny):

...

Dodatočné informácie:

| — | Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že dotknutá osoba má majetok/príjem vo vykonávajúcom štáte:
  ... |
| --- | --- |

—

Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že dotknutá osoba má majetok/príjem vo vykonávajúcom štáte:

...

| — | Opis majetku/zdroja príjmu dotknutej osoby (ak je to možné):
  ... |
| --- | --- |

—

Opis majetku/zdroja príjmu dotknutej osoby (ak je to možné):

...

| — | Presné miesto, kde sa nachádza majetok/zdroj príjmu dotknutej osoby (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto): ... |
| --- | --- |

—

Presné miesto, kde sa nachádza majetok/zdroj príjmu dotknutej osoby (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto): ...

| — | Údaje o bankovom účte dotknutej osoby (ak sú známe):
  ... |
| --- | --- |

—

Údaje o bankovom účte dotknutej osoby (ak sú známe):

...

4.   Ak sa príkaz týka konkrétnej veci či vecí tvoriacich súčasť majetku alebo majetku v hodnote zodpovedajúcej tomuto majetku:

Dôvody zaslania príkazu vykonávajúcemu štátu:

| ☐ | konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádzajú vo vykonávajúcom štáte |
| --- | --- |

☐

konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádzajú vo vykonávajúcom štáte

| ☐ | konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sú registrované vo vykonávajúcom štáte |
| --- | --- |

☐

konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sú registrované vo vykonávajúcom štáte

| ☐ | vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že celá konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku alebo časť takejto veci či vecí tvoriacich súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádza(-jú) vo vykonávajúcom štáte. |
| --- | --- |

☐

vydávajúci orgán sa opodstatnene domnieva, že celá konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku alebo časť takejto veci či vecí tvoriacich súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádza(-jú) vo vykonávajúcom štáte.

Dodatočné informácie:

| — | Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádza(-jú) vo vykonávajúcom štáte: ...
  ... |
| --- | --- |

—

Dôvody, na základe ktorých sa domnievate, že konkrétna vec či veci tvoriace súčasť majetku sa nachádza(-jú) vo vykonávajúcom štáte: ...

...

| — | Opis veci tvoriacej súčasť majetku
  ... |
| --- | --- |

—

Opis veci tvoriacej súčasť majetku

...

| — | Miesto, kde sa vec tvoriaca súčasť majetku nachádza (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto):
  ... |
| --- | --- |

—

Miesto, kde sa vec tvoriaca súčasť majetku nachádza (ak nie je známe, uveďte posledné známe miesto):

...

| — | Ďalšie relevantné informácie (napr. ustanovenie súdneho správcu):
  ... |
| --- | --- |

—

Ďalšie relevantné informácie (napr. ustanovenie súdneho správcu):

...

5.   Informácie o premene a prevode majetku

Ak sa príkaz týka konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku, uveďte, či sa v práve vydávajúceho štátu stanovuje, že konfiškácia vo vykonávajúcom štáte môže byť vykonaná prostredníctvom konfiškácie peňažnej sumy zodpovedajúcej hodnote majetku, ktorý by sa inak konfiškoval:

| ☐ | Áno |
| --- | --- |

☐

Áno

| ☐ | Nie |
| --- | --- |

☐

Nie

| ODDIEL E: Príkaz na zaistenie
  Uveďte, prosím, či:






  ☐ | k príkazu na konfiškáciu je pripojený príkaz na zaistenie vydaný vo vydávajúcom štáte (referenčné číslo osvedčenia k príkazu na zaistenie):
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL E: Príkaz na zaistenie

Uveďte, prosím, či:

☐

k príkazu na konfiškáciu je pripojený príkaz na zaistenie vydaný vo vydávajúcom štáte (referenčné číslo osvedčenia k príkazu na zaistenie):

...

| ☐ | majetok bol zaistený v súlade so skorším príkazom na zaistenie zaslaným vykonávajúcemu štátu |
| --- | --- |

☐

majetok bol zaistený v súlade so skorším príkazom na zaistenie zaslaným vykonávajúcemu štátu

| — | dátum vydania príkazu na zaistenie: ... |
| --- | --- |

—

dátum vydania príkazu na zaistenie: ...

| — | dátum zaslania príkazu na zaistenie: ... |
| --- | --- |

—

dátum zaslania príkazu na zaistenie: ...

| — | orgán, ktorému sa zaslal: ... |
| --- | --- |

—

orgán, ktorému sa zaslal: ...

| — | referenčné číslo pridelené vydávajúcim orgánom: ... |
| --- | --- |

—

referenčné číslo pridelené vydávajúcim orgánom: ...

| — | referenčné číslo pridelené vykonávajúcimi orgánmi: ... |
| --- | --- |

—

referenčné číslo pridelené vykonávajúcimi orgánmi: ...

| ODDIEL F: Dôvody na vydanie príkazu na konfiškáciu
  1.   Zhrnutie skutkového stavu a dôvody, prečo bol príkaz na konfiškáciu vydaný, vrátane opisu súvisiaceho(-ich) trestného(-ých) činu(-ov) a iné relevantné informácie:
  ...
  2.   Povaha a právna kvalifikácia trestných činov, v súvislosti s ktorými sa vydal príkaz na konfiškáciu, a uplatniteľné právne ustanovenie(-a):
  ...
  3.   Trestá sa trestný čin, v súvislosti s ktorým sa vydáva príkaz na konfiškáciu, vo vydávajúcom štáte odňatím slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky a patrí medzi trestné činy uvedené v tomto zozname? (zaškrtnite, prosím, príslušné políčko). V prípade, že sa príkaz na konfiškáciu týka viacerých trestných činov, uveďte, prosím, v zozname trestných činov uvedenom nižšie čísla (ktoré zodpovedajú trestným činom opísaným v bodoch 1 a 2).






  ☐ | účasť na zločinnom spolčení |
| --- | --- |

ODDIEL F: Dôvody na vydanie príkazu na konfiškáciu

1.   Zhrnutie skutkového stavu a dôvody, prečo bol príkaz na konfiškáciu vydaný, vrátane opisu súvisiaceho(-ich) trestného(-ých) činu(-ov) a iné relevantné informácie:

...

2.   Povaha a právna kvalifikácia trestných činov, v súvislosti s ktorými sa vydal príkaz na konfiškáciu, a uplatniteľné právne ustanovenie(-a):

...

3.   Trestá sa trestný čin, v súvislosti s ktorým sa vydáva príkaz na konfiškáciu, vo vydávajúcom štáte odňatím slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky a patrí medzi trestné činy uvedené v tomto zozname? (zaškrtnite, prosím, príslušné políčko). V prípade, že sa príkaz na konfiškáciu týka viacerých trestných činov, uveďte, prosím, v zozname trestných činov uvedenom nižšie čísla (ktoré zodpovedajú trestným činom opísaným v bodoch 1 a 2).

☐

účasť na zločinnom spolčení

| ☐ | terorizmus |
| --- | --- |

☐

terorizmus

| ☐ | obchodovanie s ľuďmi |
| --- | --- |

☐

obchodovanie s ľuďmi

| ☐ | sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia |
| --- | --- |

☐

sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia

| ☐ | nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami

| ☐ | nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a s výbušninami |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a s výbušninami

| ☐ | korupcia |
| --- | --- |

☐

korupcia

| ☐ | podvod vrátane podvodov a iných trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie vymedzených v smernici (EÚ) 2017/1371 |
| --- | --- |

☐

podvod vrátane podvodov a iných trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie vymedzených v smernici (EÚ) 2017/1371

| ☐ | legalizácia príjmov z trestnej činnosti |
| --- | --- |

☐

legalizácia príjmov z trestnej činnosti

| ☐ | falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura |
| --- | --- |

☐

falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura

| ☐ | počítačová kriminalita |
| --- | --- |

☐

počítačová kriminalita

| ☐ | trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami |
| --- | --- |

☐

trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami

| ☐ | uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu |
| --- | --- |

☐

uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu

| ☐ | vražda alebo závažné ublíženie na zdraví |
| --- | --- |

☐

vražda alebo závažné ublíženie na zdraví

| ☐ | nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami

| ☐ | únos, obmedzovanie osobnej slobody alebo branie rukojemníka |
| --- | --- |

☐

únos, obmedzovanie osobnej slobody alebo branie rukojemníka

| ☐ | rasizmus a xenofóbia |
| --- | --- |

☐

rasizmus a xenofóbia

| ☐ | organizovaná alebo ozbrojená lúpež |
| --- | --- |

☐

organizovaná alebo ozbrojená lúpež

| ☐ | nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel

| ☐ | podvodné konanie |
| --- | --- |

☐

podvodné konanie

| ☐ | vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie |
| --- | --- |

☐

vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie

| ☐ | falšovanie a pozmeňovanie výrobkov, vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva |
| --- | --- |

☐

falšovanie a pozmeňovanie výrobkov, vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva

| ☐ | falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami |
| --- | --- |

☐

falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami

| ☐ | falšovanie platobných prostriedkov |
| --- | --- |

☐

falšovanie platobných prostriedkov

| ☐ | nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu

| ☐ | nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi |
| --- | --- |

☐

nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi

| ☐ | obchodovanie s odcudzenými vozidlami |
| --- | --- |

☐

obchodovanie s odcudzenými vozidlami

| ☐ | znásilnenie |
| --- | --- |

☐

znásilnenie

| ☐ | podpaľačstvo |
| --- | --- |

☐

podpaľačstvo

| ☐ | trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu |
| --- | --- |

☐

trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu

| ☐ | nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla |
| --- | --- |

☐

nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla

| ☐ | sabotáž |
| --- | --- |

☐

sabotáž

4.   Iné relevantné informácie (napr. vzťah medzi majetkom a trestným činom):

...

| ODDIEL G: Ak bolo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu zaslané do viac než jedného vykonávajúceho štátu, uveďte tieto informácie:
  1.   Osvedčenie k príkazu na konfiškáciu bolo zaslané tomuto ďalšiemu vykonávajúcemu štátu (týmto ďalším vykonávajúcim štátom) (uveďte štát a orgán):
  ...
  ...
  2.   Osvedčenie k príkazu na konfiškáciu bolo zaslané viac ako jednému vykonávajúcemu štátu z týchto dôvodov:
  Ak sa príkaz na konfiškáciu týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku:






  ☐ | Predpokladá sa, že konkrétne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch |
| --- | --- |

ODDIEL G: Ak bolo osvedčenie k príkazu na konfiškáciu zaslané do viac než jedného vykonávajúceho štátu, uveďte tieto informácie:

1.   Osvedčenie k príkazu na konfiškáciu bolo zaslané tomuto ďalšiemu vykonávajúcemu štátu (týmto ďalším vykonávajúcim štátom) (uveďte štát a orgán):

...

...

2.   Osvedčenie k príkazu na konfiškáciu bolo zaslané viac ako jednému vykonávajúcemu štátu z týchto dôvodov:

Ak sa príkaz na konfiškáciu týka konkrétnych vecí tvoriacich súčasť majetku:

☐

Predpokladá sa, že konkrétne veci tvoriace súčasť majetku, na ktorý sa vzťahuje príkaz, sa nachádzajú v rôznych vykonávajúcich štátoch

| ☐ | Konfiškácia konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku si vyžaduje vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte |
| --- | --- |

☐

Konfiškácia konkrétnej veci tvoriacej súčasť majetku si vyžaduje vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte

Ak sa príkaz na konfiškáciu týka peňažnej sumy:

| ☐ | Dotknutý majetok nebol zaistený podľa nariadenia (EÚ) 2018/1805 |
| --- | --- |

☐

Dotknutý majetok nebol zaistený podľa nariadenia (EÚ) 2018/1805

| ☐ | Odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno skonfiškovať vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na konfiškáciu celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz |
| --- | --- |

☐

Odhadovaná hodnota majetku, ktorý možno skonfiškovať vo vydávajúcom štáte a v ktoromkoľvek vykonávajúcom štáte, pravdepodobne nestačí na konfiškáciu celej sumy, na ktorú sa vzťahuje príkaz

| ☐ | Iné konkrétne potreby:
  ... |
| --- | --- |

☐

Iné konkrétne potreby:

...

3.   Ocenenie majetkových hodnôt, ak je známe, v každom vykonávajúcom štáte:

...

...

4.   Ak si konfiškácia konkrétnej veci či vecí tvoriacich súčasť majetku vyžaduje vykonanie krokov vo viac ako jednom vykonávajúcom štáte, opis krokov, ktoré je vo vykonávajúcom štáte potrebné vykonať:

...

| ODDIEL H: Konania, ktoré viedli k vydaniu príkazu na konfiškáciu
  Uveďte, prosím, či sa osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný, osobne zúčastnila na súdnom konaní, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, ktorý je spojený s konečným odsudzujúcim rozsudkom:






  1. | ☐ | Áno, osoba sa osobne zúčastnila na súdnom konaní. |
| --- | --- | --- |

ODDIEL H: Konania, ktoré viedli k vydaniu príkazu na konfiškáciu

Uveďte, prosím, či sa osoba, voči ktorej bol príkaz na konfiškáciu vydaný, osobne zúčastnila na súdnom konaní, ktorého výsledkom je príkaz na konfiškáciu, ktorý je spojený s konečným odsudzujúcim rozsudkom:

1.

☐

Áno, osoba sa osobne zúčastnila na súdnom konaní.

| 2. | ☐ | Nie, osoba sa osobne nezúčastnila na súdnom konaní. |
| --- | --- | --- |

2.

☐

Nie, osoba sa osobne nezúčastnila na súdnom konaní.

| 3. | ☐ | Nie, v súlade s vnútroštátnymi procesnými normami sa neuskutočnilo žiadne pojednávanie. |
| --- | --- | --- |

3.

☐

Nie, v súlade s vnútroštátnymi procesnými normami sa neuskutočnilo žiadne pojednávanie.

| 4. | Ak ste zaškrtli políčko v bode 2, potvrďte, prosím, či ide o jeden z nasledujúcich prípadov:






  4.1a. ☐ | osoba bola osobne predvolaná (deň/mesiac/rok) ..., a tým informovaná o stanovenom termíne a mieste súdneho konania, ktoré viedlo k vydaniu príkazu na konfiškáciu, a bola informovaná o tom, že možno vydať príkaz na konfiškáciu, ak sa nezúčastní na súdnom konaní |
| --- | --- | --- |

4.

Ak ste zaškrtli políčko v bode 2, potvrďte, prosím, či ide o jeden z nasledujúcich prípadov:

4.1a. ☐

osoba bola osobne predvolaná (deň/mesiac/rok) ..., a tým informovaná o stanovenom termíne a mieste súdneho konania, ktoré viedlo k vydaniu príkazu na konfiškáciu, a bola informovaná o tom, že možno vydať príkaz na konfiškáciu, ak sa nezúčastní na súdnom konaní

ALEBO

| 4.1b. ☐ | osoba nebola osobne predvolaná, ale sa jej inými prostriedkami skutočne doručili úradné informácie o stanovenom termíne a mieste súdneho konania, ktoré viedlo k vydaniu príkazu na konfiškáciu, a to takým spôsobom, že bolo jednoznačne preukázané, že táto osoba vedela o plánovanom súdnom konaní a bola informovaná o tom, že možno vydať príkaz na konfiškáciu, ak sa nezúčastní na súdnom konaní |
| --- | --- |

4.1b. ☐

osoba nebola osobne predvolaná, ale sa jej inými prostriedkami skutočne doručili úradné informácie o stanovenom termíne a mieste súdneho konania, ktoré viedlo k vydaniu príkazu na konfiškáciu, a to takým spôsobom, že bolo jednoznačne preukázané, že táto osoba vedela o plánovanom súdnom konaní a bola informovaná o tom, že možno vydať príkaz na konfiškáciu, ak sa nezúčastní na súdnom konaní

ALEBO

| 4.2. ☐ | osoba, vedomá si plánovaného súdneho konania, splnomocnila obhajcu, ktorý bol buď vymenovaný dotknutou osobou, alebo ustanovený štátom, aby ju obhajoval v súdnom konaní, a tento obhajca ju v súdnom konaní skutočne obhajoval |
| --- | --- |

4.2. ☐

osoba, vedomá si plánovaného súdneho konania, splnomocnila obhajcu, ktorý bol buď vymenovaný dotknutou osobou, alebo ustanovený štátom, aby ju obhajoval v súdnom konaní, a tento obhajca ju v súdnom konaní skutočne obhajoval

ALEBO

| 4.3. | ☐ | osobe bol doručený príkaz na konfiškáciu dňa (deň/mesiac/rok) ... a bola výslovne poučená o práve na obnovu súdneho konania alebo na odvolacie konanie, na ktorých má právo zúčastniť sa a ktoré umožnili opätovné preskúmanie veci samej vrátane preskúmania nových dôkazov a ktoré by mohli viesť k zrušeniu pôvodného príkazu na konfiškáciu a vydaniu nového, a |
| --- | --- | --- |

4.3.

☐

osobe bol doručený príkaz na konfiškáciu dňa (deň/mesiac/rok) ... a bola výslovne poučená o práve na obnovu súdneho konania alebo na odvolacie konanie, na ktorých má právo zúčastniť sa a ktoré umožnili opätovné preskúmanie veci samej vrátane preskúmania nových dôkazov a ktoré by mohli viesť k zrušeniu pôvodného príkazu na konfiškáciu a vydaniu nového, a

| ☐ | osoba výslovne uviedla, že proti príkazu na konfiškáciu nepodala opravný prostriedok |
| --- | --- |

☐

osoba výslovne uviedla, že proti príkazu na konfiškáciu nepodala opravný prostriedok

ALEBO

| ☐ | osoba nepodala návrh na obnovu súdneho konania alebo odvolanie v príslušnej lehote |
| --- | --- |

☐

osoba nepodala návrh na obnovu súdneho konania alebo odvolanie v príslušnej lehote

| 5. | Ak ste zaškrtli bod 4.1b, 4.2 alebo 4.3, uveďte, prosím, informácie o tom, ako bola príslušná podmienka splnená: ... |
| --- | --- |

5.

Ak ste zaškrtli bod 4.1b, 4.2 alebo 4.3, uveďte, prosím, informácie o tom, ako bola príslušná podmienka splnená: ...

| ODDIEL I: Alternatívne opatrenia vrátane trestov odňatia slobody
  1.   Uveďte, prosím, či vydávajúci štát súhlasí s tým, aby vykonávajúci štát uplatnil alternatívne opatrenia v prípade, že príkaz na konfiškáciu nemožno úplne alebo sčasti vykonať:






  ☐ | Áno |
| --- | --- |

ODDIEL I: Alternatívne opatrenia vrátane trestov odňatia slobody

1.   Uveďte, prosím, či vydávajúci štát súhlasí s tým, aby vykonávajúci štát uplatnil alternatívne opatrenia v prípade, že príkaz na konfiškáciu nemožno úplne alebo sčasti vykonať:

☐

Áno

| ☐ | Nie |
| --- | --- |

☐

Nie

2.   Ak áno, uveďte, ktoré opatrenia sa môžu uplatniť:

| ☐ | odňatie slobody (maximálna dĺžka):
  ... |
| --- | --- |

☐

odňatie slobody (maximálna dĺžka):

...

| ☐ | verejnoprospešné práce (alebo ekvivalentná činnosť) (maximálna dĺžka):
  ... |
| --- | --- |

☐

verejnoprospešné práce (alebo ekvivalentná činnosť) (maximálna dĺžka):

...

| ☐ | iné opatrenia (opis):
  ... |
| --- | --- |

☐

iné opatrenia (opis):

...

| ODDIEL J: Rozhodnutie o vrátení majetku obeti alebo náhrade škody obeti
  1.   Vyhovujúce, prosím, označte:






  ☐ | vydávajúci orgán alebo iný príslušný orgán vydávajúceho štátu vydal rozhodnutie o náhrade škody obeti alebo vrátení majetku obeti s touto peňažnou sumou:
  ... |
| --- | --- |

ODDIEL J: Rozhodnutie o vrátení majetku obeti alebo náhrade škody obeti

1.   Vyhovujúce, prosím, označte:

☐

vydávajúci orgán alebo iný príslušný orgán vydávajúceho štátu vydal rozhodnutie o náhrade škody obeti alebo vrátení majetku obeti s touto peňažnou sumou:

...

| ☐ | vydávajúci orgán alebo iný príslušný orgán vydávajúceho štátu vydal rozhodnutie o vrátení tohto nepeňažného majetku obeti:
  ... |
| --- | --- |

☐

vydávajúci orgán alebo iný príslušný orgán vydávajúceho štátu vydal rozhodnutie o vrátení tohto nepeňažného majetku obeti:

...

| ☐ | vo vydávajúcom štáte prebiehajú konania o vrátení majetku obeti a výsledok sa oznámi vykonávajúcemu orgánu |
| --- | --- |

☐

vo vydávajúcom štáte prebiehajú konania o vrátení majetku obeti a výsledok sa oznámi vykonávajúcemu orgánu

2.   Údaje o rozhodnutí o vrátení majetku alebo náhrade škody obeti:

Orgán, ktorý vydal rozhodnutie (úradný názov): ...

Dátum rozhodnutia: ...

Dátum nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia: ...

Referenčné číslo rozhodnutia (ak je k dispozícii): ...

Opis majetku, ktorý sa má vrátiť: ...

Meno a priezvisko obete: ...

Adresa obete: ...

Vydávajúci orgán musí byť informovaný v prípade priameho prevodu obeti.

| ODDIEL K: Údaje o vydávajúcom orgáne
  Názov orgánu: ...
  Meno a priezvisko kontaktnej osoby: ...
  Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...
  Spis č.: ...
  Adresa: ...
  Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...
  Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...
  E-mail: ...
  Jazyky, v ktorých možno komunikovať s vydávajúcim orgánom: ...
  Kontaktné údaje osoby(osôb), ktorú(-é) možno kontaktovať so žiadosťou o dodatočné informácie alebo s cieľom dohodnúť praktické opatrenia na vykonanie príkazu alebo prevod majetku:
  ...
  Meno a priezvisko/titul/organizácia: ...
  Adresa: ...
  E-mail:/tel. č.: ...
  Podpis vydávajúceho orgánu a/alebo jeho zástupcu, ktorý potvrdzuje presnosť a správnosť obsahu osvedčenia k príkazu na konfiškáciu: ...
  Meno a priezvisko: ...
  Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...
  Dátum: ...
  Odtlačok úradnej pečiatky (ak je k dispozícii): ... |
| --- |

ODDIEL K: Údaje o vydávajúcom orgáne

Názov orgánu: ...

Meno a priezvisko kontaktnej osoby: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Spis č.: ...

Adresa: ...

Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

E-mail: ...

Jazyky, v ktorých možno komunikovať s vydávajúcim orgánom: ...

Kontaktné údaje osoby(osôb), ktorú(-é) možno kontaktovať so žiadosťou o dodatočné informácie alebo s cieľom dohodnúť praktické opatrenia na vykonanie príkazu alebo prevod majetku:

...

Meno a priezvisko/titul/organizácia: ...

Adresa: ...

E-mail:/tel. č.: ...

Podpis vydávajúceho orgánu a/alebo jeho zástupcu, ktorý potvrdzuje presnosť a správnosť obsahu osvedčenia k príkazu na konfiškáciu: ...

Meno a priezvisko: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Dátum: ...

Odtlačok úradnej pečiatky (ak je k dispozícii): ...

| ODDIEL L: Ústredný orgán
  Ak bola zodpovednosť za administratívne zasielanie a prijímanie osvedčení k príkazu na konfiškáciu vo vydávajúcom štáte zverená ústrednému orgánu, prosím, uveďte:
  Názov ústredného orgánu: ...
  Meno a priezvisko kontaktnej osoby: ...
  Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...
  Spis č.: ...
  Adresa: ...
  Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...
  Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...
  E-mail: ... |
| --- |

ODDIEL L: Ústredný orgán

Ak bola zodpovednosť za administratívne zasielanie a prijímanie osvedčení k príkazu na konfiškáciu vo vydávajúcom štáte zverená ústrednému orgánu, prosím, uveďte:

Názov ústredného orgánu: ...

Meno a priezvisko kontaktnej osoby: ...

Pracovná pozícia (titul/funkcia): ...

Spis č.: ...

Adresa: ...

Tel. č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

Fax č. (medzinárodná predvoľba) (miestna predvoľba): ...

E-mail: ...

| ODDIEL M: Platobné údaje vydávajúceho štátu
  IBAN: ...
  BIC: ...
  Meno a priezvisko/názov majiteľa bankového účtu: ... |
| --- |

ODDIEL M: Platobné údaje vydávajúceho štátu

IBAN: ...

BIC: ...

Meno a priezvisko/názov majiteľa bankového účtu: ...

| ODDIEL N: Prílohy
  Uveďte, prosím, prílohy k osvedčeniu: |
| --- |

ODDIEL N: Prílohy

Uveďte, prosím, prílohy k osvedčeniu:

---

| 28.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 303/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 303/39

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1806

zo 14. novembra 2018

uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti

(kodifikované znenie)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 (2) bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené (3). V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo uvedené nariadenie kodifikovať. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 (2) bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené (3). V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo uvedené nariadenie kodifikovať.

| (2) | Toto nariadenie stanovuje úplnú harmonizáciu pre tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci podliehajú povinnosti mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov (ďalej tiež „vízová povinnosť“), a pre tie krajiny, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. |
| --- | --- |

(2)

Toto nariadenie stanovuje úplnú harmonizáciu pre tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci podliehajú povinnosti mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov (ďalej tiež „vízová povinnosť“), a pre tie krajiny, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti.

| (3) | Určenie tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od tejto povinnosti oslobodení, by sa malo vykonať na základe starostlivo uváženého hodnotenia rôznych kritérií. Uvedené hodnotenie by sa malo vypracúvať pravidelne a mohlo by viesť k legislatívnym návrhom na zmenu prílohy I k tomuto nariadeniu, v ktorej sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a prílohy II k tomuto nariadeniu, v ktorej sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od povinnosti mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, ak pôjde o pobyty nepresahujúce spolu 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia bez ohľadu na možnosť uskutočniť za určitých okolností zmeny týchto príloh týkajúce sa konkrétnej krajiny, napríklad v dôsledku procesu liberalizácie vízového režimu alebo ako konečný dôsledok dočasného pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti. |
| --- | --- |

(3)

Určenie tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od tejto povinnosti oslobodení, by sa malo vykonať na základe starostlivo uváženého hodnotenia rôznych kritérií. Uvedené hodnotenie by sa malo vypracúvať pravidelne a mohlo by viesť k legislatívnym návrhom na zmenu prílohy I k tomuto nariadeniu, v ktorej sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a prílohy II k tomuto nariadeniu, v ktorej sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od povinnosti mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, ak pôjde o pobyty nepresahujúce spolu 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia bez ohľadu na možnosť uskutočniť za určitých okolností zmeny týchto príloh týkajúce sa konkrétnej krajiny, napríklad v dôsledku procesu liberalizácie vízového režimu alebo ako konečný dôsledok dočasného pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti.

| (4) | Zloženie zoznamov tretích krajín uvedených v prílohách I a II by malo byť v súlade s kritériami stanovenými v tomto nariadení a malo by tak aj zostať. Odkazy na tretie krajiny, pri ktorých sa situácia v súvislosti s týmito kritériami zmenila, by sa mali presunúť z jednej prílohy do druhej. |
| --- | --- |

(4)

Zloženie zoznamov tretích krajín uvedených v prílohách I a II by malo byť v súlade s kritériami stanovenými v tomto nariadení a malo by tak aj zostať. Odkazy na tretie krajiny, pri ktorých sa situácia v súvislosti s týmito kritériami zmenila, by sa mali presunúť z jednej prílohy do druhej.

| (5) | Vývoj v medzinárodnom práve, z ktorého vyplývajú zmeny v štatúte alebo označení niektorých štátov alebo subjektov, by sa mal premietnuť do príloh I a II. |
| --- | --- |

(5)

Vývoj v medzinárodnom práve, z ktorého vyplývajú zmeny v štatúte alebo označení niektorých štátov alebo subjektov, by sa mal premietnuť do príloh I a II.

| (6) | Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (4) oslobodzuje štátnych príslušníkov Islandu, Lichtenštajnska a Nórska od vízovej povinnosti, tieto krajiny by nemali byť zaradené do zoznamu v prílohe II. |
| --- | --- |

(6)

Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (4) oslobodzuje štátnych príslušníkov Islandu, Lichtenštajnska a Nórska od vízovej povinnosti, tieto krajiny by nemali byť zaradené do zoznamu v prílohe II.

| (7) | S ohľadom na to, že Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, na jednej strane, a Švajčiarskou konfederáciou, na strane druhej, o voľnom pohybe osôb (5) ustanovuje voľný pohyb bez víz pre štátnych príslušníkov Švajčiarska a členských štátov, Švajčiarsko by nemalo byť zaradené do zoznamu v prílohe II. |
| --- | --- |

(7)

S ohľadom na to, že Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, na jednej strane, a Švajčiarskou konfederáciou, na strane druhej, o voľnom pohybe osôb (5) ustanovuje voľný pohyb bez víz pre štátnych príslušníkov Švajčiarska a členských štátov, Švajčiarsko by nemalo byť zaradené do zoznamu v prílohe II.

| (8) | Pokiaľ ide o osoby uznané za utečencov a osoby bez štátnej príslušnosti, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia záväzkov podľa medzinárodných dohôd podpísaných členskými štátmi a najmä Európskej dohody Rady Európy o zrušení víz pre utečencov podpísanej v Štrasburgu 20. apríla 1959, rozhodnutie o vízovej povinnosti alebo oslobodení od nej sa má zakladať na tej tretej krajine, v ktorej majú tieto osoby trvalé bydlisko a v ktorej im boli vydané ich cestovné doklady. Avšak vzhľadom na rozdiely vo vnútroštátnom práve uplatniteľnom na osoby uznané za utečencov a na osoby bez štátnej príslušnosti, členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť, či by tieto kategórie osôb mali byť oslobodené od vízovej povinnosti, keď tretia krajina, v ktorej majú tieto osoby trvalé bydlisko a v ktorej im boli vydané ich cestovné doklady, je jednou z tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o osoby uznané za utečencov a osoby bez štátnej príslušnosti, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia záväzkov podľa medzinárodných dohôd podpísaných členskými štátmi a najmä Európskej dohody Rady Európy o zrušení víz pre utečencov podpísanej v Štrasburgu 20. apríla 1959, rozhodnutie o vízovej povinnosti alebo oslobodení od nej sa má zakladať na tej tretej krajine, v ktorej majú tieto osoby trvalé bydlisko a v ktorej im boli vydané ich cestovné doklady. Avšak vzhľadom na rozdiely vo vnútroštátnom práve uplatniteľnom na osoby uznané za utečencov a na osoby bez štátnej príslušnosti, členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť, či by tieto kategórie osôb mali byť oslobodené od vízovej povinnosti, keď tretia krajina, v ktorej majú tieto osoby trvalé bydlisko a v ktorej im boli vydané ich cestovné doklady, je jednou z tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti.

| (9) | V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006 (6), by sa malo stanoviť oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov povolenia pre malý pohraničný styk. |
| --- | --- |

(9)

V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006 (6), by sa malo stanoviť oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov povolenia pre malý pohraničný styk.

| (10) | Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov niektorých iných ako zvyčajných pasov. |
| --- | --- |

(10)

Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov niektorých iných ako zvyčajných pasov.

| (11) | V osobitných prípadoch, kde sú vymedzené osobitné vízové pravidlá, by členské štáty mali mať možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti určité kategórie osôb alebo ju nariadiť v súlade s medzinárodným právom verejným alebo zvyklosťou. |
| --- | --- |

(11)

V osobitných prípadoch, kde sú vymedzené osobitné vízové pravidlá, by členské štáty mali mať možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti určité kategórie osôb alebo ju nariadiť v súlade s medzinárodným právom verejným alebo zvyklosťou.

| (12) | Členské štáty by mali mať možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca, všetky osoby bez štátnej príslušnosti, tých, na ktorých sa vzťahuje Dohovor Organizácie Spojených národov o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z 28. septembra 1954, ako aj tých, na ktorých sa uvedený dohovor nevzťahuje, a žiakov, ktorí sa zúčastňujú školskej exkurzie, ak osoby týchto kategórií majú pobyt v niektorej z tretích krajín zaradených do zoznamu v prílohe II k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(12)

Členské štáty by mali mať možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca, všetky osoby bez štátnej príslušnosti, tých, na ktorých sa vzťahuje Dohovor Organizácie Spojených národov o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z 28. septembra 1954, ako aj tých, na ktorých sa uvedený dohovor nevzťahuje, a žiakov, ktorí sa zúčastňujú školskej exkurzie, ak osoby týchto kategórií majú pobyt v niektorej z tretích krajín zaradených do zoznamu v prílohe II k tomuto nariadeniu.

| (13) | Režim týkajúci sa oslobodenia od vízovej povinnosti by mal plne zodpovedať skutočnej praxi. Niektoré členské štáty udeľujú oslobodenie od vízovej povinnosti štátnym príslušníkom tretích krajín zaradených do zoznamu tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a ktorí sú príslušníkmi ozbrojených síl cestujúcich v rámci misií Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO) alebo Partnerstva za mier. Z dôvodov právnej istoty by však mali byť tieto oslobodenia založené na medzinárodných záväzkoch, ktoré nie sú súčasťou práva Únie, uvedené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(13)

Režim týkajúci sa oslobodenia od vízovej povinnosti by mal plne zodpovedať skutočnej praxi. Niektoré členské štáty udeľujú oslobodenie od vízovej povinnosti štátnym príslušníkom tretích krajín zaradených do zoznamu tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a ktorí sú príslušníkmi ozbrojených síl cestujúcich v rámci misií Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO) alebo Partnerstva za mier. Z dôvodov právnej istoty by však mali byť tieto oslobodenia založené na medzinárodných záväzkoch, ktoré nie sú súčasťou práva Únie, uvedené v tomto nariadení.

| (14) | Úplná vízová reciprocita je cieľom, ktorý by mala Únia vo svojich vzťahoch s tretími krajinami aktívne sledovať, a tým prispievať k zvýšeniu dôveryhodnosti a konzistentnosti vonkajšej politiky Únie. |
| --- | --- |

(14)

Úplná vízová reciprocita je cieľom, ktorý by mala Únia vo svojich vzťahoch s tretími krajinami aktívne sledovať, a tým prispievať k zvýšeniu dôveryhodnosti a konzistentnosti vonkajšej politiky Únie.

| (15) | Mal by sa stanoviť mechanizmus Únie, ktorý umožní realizáciu zásady reciprocity, ak sa jedna z tretích krajín zaradených do zoznamu v prílohe II, rozhodne uložiť štátnym príslušníkom jedného alebo viacerých členských štátov vízovú povinnosť. Uvedený mechanizmus by mal zabezpečiť reakciu Únie ako akt solidarity, ak takáto tretia krajina uplatňuje vízovú povinnosť voči štátnym príslušníkom aspoň jedného členského štátu. |
| --- | --- |

(15)

Mal by sa stanoviť mechanizmus Únie, ktorý umožní realizáciu zásady reciprocity, ak sa jedna z tretích krajín zaradených do zoznamu v prílohe II, rozhodne uložiť štátnym príslušníkom jedného alebo viacerých členských štátov vízovú povinnosť. Uvedený mechanizmus by mal zabezpečiť reakciu Únie ako akt solidarity, ak takáto tretia krajina uplatňuje vízovú povinnosť voči štátnym príslušníkom aspoň jedného členského štátu.

| (16) | Po prijatí oznámenia od členského štátu, že tretia krajina zaradená do zoznamu v prílohe II, uplatňuje voči štátnym príslušníkom daného členského štátu vízovú povinnosť, by mali všetky členské štáty reagovať spoločne, a dať tým odpoveď Únie na situáciu, ktorá ovplyvňuje Úniu ako celok a podrobuje jej občanov odlišnému zaobchádzaniu. |
| --- | --- |

(16)

Po prijatí oznámenia od členského štátu, že tretia krajina zaradená do zoznamu v prílohe II, uplatňuje voči štátnym príslušníkom daného členského štátu vízovú povinnosť, by mali všetky členské štáty reagovať spoločne, a dať tým odpoveď Únie na situáciu, ktorá ovplyvňuje Úniu ako celok a podrobuje jej občanov odlišnému zaobchádzaniu.

| (17) | S cieľom zabezpečiť náležité zapojenie Európskeho parlamentu a Rady do druhej fázy uplatňovania mechanizmu reciprocity vzhľadom na mimoriadne citlivú politickú povahu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre všetkých štátnych príslušníkov tretej krajiny zaradenej do zoznamu v prílohe II, a jeho horizontálne dôsledky pre členské štáty, štáty pridružené k schengenskému priestoru a samotnú Úniu, najmä pre ich vonkajšie vzťahy a celkové fungovanie schengenského priestoru, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únii (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o niektoré prvky mechanizmu reciprocity. Priznanie tejto právomoci Komisii zohľadňuje potrebu politickej diskusie o vízovej politike Únie v schengenskom priestore. Uvedené odráža aj potrebu zabezpečiť dostatočnú transparentnosť a právnu istotu pri uplatňovaní mechanizmu reciprocity na všetkých štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, najmä prostredníctvom zodpovedajúcej dočasnej zmeny prílohy II k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (7). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zabezpečiť náležité zapojenie Európskeho parlamentu a Rady do druhej fázy uplatňovania mechanizmu reciprocity vzhľadom na mimoriadne citlivú politickú povahu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre všetkých štátnych príslušníkov tretej krajiny zaradenej do zoznamu v prílohe II, a jeho horizontálne dôsledky pre členské štáty, štáty pridružené k schengenskému priestoru a samotnú Úniu, najmä pre ich vonkajšie vzťahy a celkové fungovanie schengenského priestoru, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únii (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o niektoré prvky mechanizmu reciprocity. Priznanie tejto právomoci Komisii zohľadňuje potrebu politickej diskusie o vízovej politike Únie v schengenskom priestore. Uvedené odráža aj potrebu zabezpečiť dostatočnú transparentnosť a právnu istotu pri uplatňovaní mechanizmu reciprocity na všetkých štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, najmä prostredníctvom zodpovedajúcej dočasnej zmeny prílohy II k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (7). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (18) | Týmto nariadením by sa mal stanoviť mechanizmus pre dočasné pozastavenie výnimky z vízovej povinnosti s treťou krajinou zaradenou do zoznamu v prílohe II (ďalej len „mechanizmus pozastavenia“) v núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje okamžitú reakciu s cieľom riešiť ťažkosti, ktorým čelí aspoň jeden členský štát, a s ohľadom na celkový dosah núdzovej situácie na Úniu ako celok. |
| --- | --- |

(18)

Týmto nariadením by sa mal stanoviť mechanizmus pre dočasné pozastavenie výnimky z vízovej povinnosti s treťou krajinou zaradenou do zoznamu v prílohe II (ďalej len „mechanizmus pozastavenia“) v núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje okamžitú reakciu s cieľom riešiť ťažkosti, ktorým čelí aspoň jeden členský štát, a s ohľadom na celkový dosah núdzovej situácie na Úniu ako celok.

| (19) | S cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie mechanizmu pozastavenia a určitých ustanovení mechanizmu reciprocity a najmä s cieľom umožniť primerané zohľadnenie všetkých relevantných faktorov a prípadných dôsledkov uplatňovania uvedených mechanizmov, by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o určovanie kategórií dotknutých štátnych príslušníkov tretej krajiny, na ktorých by sa malo vzťahovať dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti v rámci mechanizmu reciprocity, a o zodpovedajúcom trvaní danej výnimky, ako aj pokiaľ ide o mechanizmus pozastavenia. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (8). Na prijímanie takýchto vykonávacích aktov by sa mal uplatňovať postup preskúmania. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie mechanizmu pozastavenia a určitých ustanovení mechanizmu reciprocity a najmä s cieľom umožniť primerané zohľadnenie všetkých relevantných faktorov a prípadných dôsledkov uplatňovania uvedených mechanizmov, by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o určovanie kategórií dotknutých štátnych príslušníkov tretej krajiny, na ktorých by sa malo vzťahovať dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti v rámci mechanizmu reciprocity, a o zodpovedajúcom trvaní danej výnimky, ako aj pokiaľ ide o mechanizmus pozastavenia. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (8). Na prijímanie takýchto vykonávacích aktov by sa mal uplatňovať postup preskúmania.

| (20) | Je potrebné predchádzať a bojovať proti každému zneužitiu vyplývajúcemu z oslobodenia od vízovej povinnosti na krátkodobý pobyt štátnych príslušníkov tretej krajiny, keď títo štátni príslušníci predstavujú ohrozenie verejného poriadku (ordre public) a vnútornej bezpečnosti dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

(20)

Je potrebné predchádzať a bojovať proti každému zneužitiu vyplývajúcemu z oslobodenia od vízovej povinnosti na krátkodobý pobyt štátnych príslušníkov tretej krajiny, keď títo štátni príslušníci predstavujú ohrozenie verejného poriadku (ordre public) a vnútornej bezpečnosti dotknutého členského štátu.

| (21) | Mechanizmus pozastavenia by mal umožniť členským štátom oznamovanie okolností vedúcich k možnému pozastaveniu a Komisii by mal umožniť aktivovať mechanizmus pozastavenia z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

(21)

Mechanizmus pozastavenia by mal umožniť členským štátom oznamovanie okolností vedúcich k možnému pozastaveniu a Komisii by mal umožniť aktivovať mechanizmus pozastavenia z vlastnej iniciatívy.

| (22) | Používanie mechanizmu pozastavenia by sa malo uľahčiť predovšetkým pomocou krátkych referenčných období a lehôt, aby sa umožnil rýchly postup, a možné dôvody na pozastavenie by mali zahŕňať zhoršenie spolupráce v oblasti readmisie, ako aj výrazné zvýšenie rizika pre verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť členských štátov. Uvedené zhoršenie spolupráce by malo spočívať vo výraznom zvýšení miery zamietnutých žiadostí o readmisiu vrátane žiadostí týkajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prechádzali cez dotknutú tretiu krajinu, v prípade, že sa takáto readmisná povinnosť stanovuje v readmisnej dohode uzatvorenej medzi Úniou alebo členským štátom a danou treťou krajinou. Komisia by zároveň mala mať možnosť aktivovať mechanizmus pozastavenia v prípade, že daná tretia krajina v oblasti readmisie nespolupracuje, najmä ak bola medzi dotknutou treťou krajinou a Úniou uzatvorená readmisná dohoda. |
| --- | --- |

(22)

Používanie mechanizmu pozastavenia by sa malo uľahčiť predovšetkým pomocou krátkych referenčných období a lehôt, aby sa umožnil rýchly postup, a možné dôvody na pozastavenie by mali zahŕňať zhoršenie spolupráce v oblasti readmisie, ako aj výrazné zvýšenie rizika pre verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť členských štátov. Uvedené zhoršenie spolupráce by malo spočívať vo výraznom zvýšení miery zamietnutých žiadostí o readmisiu vrátane žiadostí týkajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prechádzali cez dotknutú tretiu krajinu, v prípade, že sa takáto readmisná povinnosť stanovuje v readmisnej dohode uzatvorenej medzi Úniou alebo členským štátom a danou treťou krajinou. Komisia by zároveň mala mať možnosť aktivovať mechanizmus pozastavenia v prípade, že daná tretia krajina v oblasti readmisie nespolupracuje, najmä ak bola medzi dotknutou treťou krajinou a Úniou uzatvorená readmisná dohoda.

| (23) | Na účely mechanizmu pozastavenia výrazné zvýšenie znamená zvýšenie o viac ako 50 %. Podľa uváženia Komisie v konkrétnom prípade oznámenom dotknutým členským štátom, by tiež mohlo znamenať menšie zvýšenie. |
| --- | --- |

(23)

Na účely mechanizmu pozastavenia výrazné zvýšenie znamená zvýšenie o viac ako 50 %. Podľa uváženia Komisie v konkrétnom prípade oznámenom dotknutým členským štátom, by tiež mohlo znamenať menšie zvýšenie.

| (24) | Na účely mechanizmu pozastavenia nízka miera uznaných žiadostí o azyl znamená mieru uznaných žiadostí o azyl na úrovni približne 3 alebo 4 %. Podľa uváženia Komisie v konkrétnom prípade oznámenom dotknutým členským štátom, by mohla byť táto miera aj vyššia. |
| --- | --- |

(24)

Na účely mechanizmu pozastavenia nízka miera uznaných žiadostí o azyl znamená mieru uznaných žiadostí o azyl na úrovni približne 3 alebo 4 %. Podľa uváženia Komisie v konkrétnom prípade oznámenom dotknutým členským štátom, by mohla byť táto miera aj vyššia.

| (25) | Je potrebné predchádzať a bojovať proti akémukoľvek zneužívaniu oslobodenia od vízovej povinnosti a bojovať proti nemu v prípadoch, keď vedie k zvýšeniu migračného tlaku, napríklad v dôsledku nárastu počtu neopodstatnených žiadostí o azyl, ako aj vtedy, keď vedie k predkladaniu neopodstatnených žiadostí o povolenie na pobyt. |
| --- | --- |

(25)

Je potrebné predchádzať a bojovať proti akémukoľvek zneužívaniu oslobodenia od vízovej povinnosti a bojovať proti nemu v prípadoch, keď vedie k zvýšeniu migračného tlaku, napríklad v dôsledku nárastu počtu neopodstatnených žiadostí o azyl, ako aj vtedy, keď vedie k predkladaniu neopodstatnených žiadostí o povolenie na pobyt.

| (26) | S cieľom zabezpečiť, aby sa neustále plnili konkrétne požiadavky, ktoré sa použili na hodnotenia vhodnosti oslobodenia od vízovej povinnosti priznaného na základe úspešného ukončenia dialógu o liberalizácii vízového režimu, by Komisia mala monitorovať situáciu v dotknutých tretích krajinách. Komisia by mala venovať mimoriadnu pozornosť situácii v oblasti ľudských práv v dotknutých tretích krajinách. |
| --- | --- |

(26)

S cieľom zabezpečiť, aby sa neustále plnili konkrétne požiadavky, ktoré sa použili na hodnotenia vhodnosti oslobodenia od vízovej povinnosti priznaného na základe úspešného ukončenia dialógu o liberalizácii vízového režimu, by Komisia mala monitorovať situáciu v dotknutých tretích krajinách. Komisia by mala venovať mimoriadnu pozornosť situácii v oblasti ľudských práv v dotknutých tretích krajinách.

| (27) | Komisia by mala pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade, a to najmenej raz ročne, počas obdobia siedmich rokov od nadobudnutia účinnosti liberalizácie vízového režimu pre konkrétnu tretiu krajinu, a po jeho uplynutí kedykoľvek to Komisia považuje za vhodné, alebo na požiadanie Európskeho parlamentu alebo Rady. |
| --- | --- |

(27)

Komisia by mala pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade, a to najmenej raz ročne, počas obdobia siedmich rokov od nadobudnutia účinnosti liberalizácie vízového režimu pre konkrétnu tretiu krajinu, a po jeho uplynutí kedykoľvek to Komisia považuje za vhodné, alebo na požiadanie Európskeho parlamentu alebo Rady.

| (28) | Komisia by mala pred prijatím rozhodnutia o dočasnom pozastavení oslobodenia štátnych príslušníkov tretej krajiny od vízovej povinnosti vždy zohľadniť situáciu v oblasti ľudských práv v danej tretej krajine a možné dôsledky, ktoré by na túto situáciu malo pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti. |
| --- | --- |

(28)

Komisia by mala pred prijatím rozhodnutia o dočasnom pozastavení oslobodenia štátnych príslušníkov tretej krajiny od vízovej povinnosti vždy zohľadniť situáciu v oblasti ľudských práv v danej tretej krajine a možné dôsledky, ktoré by na túto situáciu malo pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti.

| (29) | Pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti prostredníctvom vykonávacieho aktu by sa malo vzťahovať na určité kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny na základe uvedenia príslušných typov cestovných dokladov a v prípade potreby dodatočných kritérií, napríklad osoby, ktoré na územie členských štátov cestujú prvý raz. Vo vykonávacom akte by sa mali určiť kategórie štátnych príslušníkov, na ktoré by sa pozastavenie malo vzťahovať, pričom by sa mali zohľadniť konkrétne okolnosti, ktoré oznámil jeden alebo viacero členských štátov alebo ktoré sa uvádzajú v správe Komisie, ako aj zásada proporcionality. |
| --- | --- |

(29)

Pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti prostredníctvom vykonávacieho aktu by sa malo vzťahovať na určité kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny na základe uvedenia príslušných typov cestovných dokladov a v prípade potreby dodatočných kritérií, napríklad osoby, ktoré na územie členských štátov cestujú prvý raz. Vo vykonávacom akte by sa mali určiť kategórie štátnych príslušníkov, na ktoré by sa pozastavenie malo vzťahovať, pričom by sa mali zohľadniť konkrétne okolnosti, ktoré oznámil jeden alebo viacero členských štátov alebo ktoré sa uvádzajú v správe Komisie, ako aj zásada proporcionality.

| (30) | S cieľom zabezpečiť náležité zapojenie Európskeho parlamentu a Rady do vykonávania mechanizmu pozastavenia vzhľadom na politicky citlivú povahu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre všetkých štátnych príslušníkov tretej krajiny zaradenej do zoznamu v prílohe II k tomuto nariadeniu, a na jeho horizontálne dosahy pre členské štáty a samotnú Úniu, najmä pre ich vonkajšie vzťahy a pre celkové fungovanie schengenského priestoru, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov dotknutých tretích krajín. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(30)

S cieľom zabezpečiť náležité zapojenie Európskeho parlamentu a Rady do vykonávania mechanizmu pozastavenia vzhľadom na politicky citlivú povahu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre všetkých štátnych príslušníkov tretej krajiny zaradenej do zoznamu v prílohe II k tomuto nariadeniu, a na jeho horizontálne dosahy pre členské štáty a samotnú Úniu, najmä pre ich vonkajšie vzťahy a pre celkové fungovanie schengenského priestoru, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov dotknutých tretích krajín. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (31) | S cieľom zabezpečiť, aby sa vízový režim uplatňoval otvorene a aby dotknuté osoby boli informované, by mali členské štáty oznamovať Komisii a ostatným členským štátom opatrenia, ktoré prijmú v súlade s týmto nariadením. Z tých istých dôvodov by mali byť tieto informácie uverejnené aj v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom zabezpečiť, aby sa vízový režim uplatňoval otvorene a aby dotknuté osoby boli informované, by mali členské štáty oznamovať Komisii a ostatným členským štátom opatrenia, ktoré prijmú v súlade s týmto nariadením. Z tých istých dôvodov by mali byť tieto informácie uverejnené aj v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (32) | Podmienky upravujúce vstup na územie členských štátov alebo vydávanie víz by nemali mať vplyv na pravidlá, ktorými sa upravuje uznávanie platnosti cestovných dokladov. |
| --- | --- |

(32)

Podmienky upravujúce vstup na územie členských štátov alebo vydávanie víz by nemali mať vplyv na pravidlá, ktorými sa upravuje uznávanie platnosti cestovných dokladov.

| (33) | V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii, je na zabezpečenie efektívneho fungovania spoločnej vízovej politiky potrebné a vhodné použitie nariadenia, ktorým sa stanoví zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc, ako aj zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení. |
| --- | --- |

(33)

V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii, je na zabezpečenie efektívneho fungovania spoločnej vízovej politiky potrebné a vhodné použitie nariadenia, ktorým sa stanoví zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc, ako aj zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení.

| (34) | Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté uplatňovanie medzinárodných dohôd, ktoré Európske spoločenstvo uzavrelo pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (ES) č. 539/2001 a v dôsledku ktorých je nutné odchýliť sa od spoločnej vízovej politiky, pričom sa zohľadní judikatúra Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

(34)

Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté uplatňovanie medzinárodných dohôd, ktoré Európske spoločenstvo uzavrelo pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (ES) č. 539/2001 a v dôsledku ktorých je nutné odchýliť sa od spoločnej vízovej politiky, pričom sa zohľadní judikatúra Súdneho dvora Európskej únie.

| (35) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (10). |
| --- | --- |

(35)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (10).

| (36) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (11), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch B a C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (12). |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (11), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch B a C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (12).

| (37) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (13), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch B a C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (14). |
| --- | --- |

(37)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (13), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch B a C rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (14).

| (38) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (15); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(38)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES (15); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (39) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (16); Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(39)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (16); Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Toto nariadenie určuje tretie krajiny, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od tejto povinnosti oslobodení, a to na základe hodnotenia vypracovaného zvlášť pre každý jednotlivý prípad a zameraného na rôzne kritériá súvisiace okrem iného s nelegálnym prisťahovalectvom, verejným poriadkom a bezpečnosťou štátu, hospodárskymi výhodami, najmä z hľadiska cestovného ruchu a zahraničného obchodu, a s vonkajšími vzťahmi Únie s príslušnými tretími krajinami, najmä vrátane rešpektovania ľudských práv a základných slobôd, ako aj dôsledkov regionálnej súdržnosti a reciprocity.

Článok 2

Na účely tohto nariadenia „vízum“ znamená vízum vymedzené v článku 2 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (17).

Článok 3

1.   Od štátnych príslušníkov tretích krajín uvedených v zozname v prílohe I, sa vyžaduje, aby mali víza pri prechode vonkajších hraníc členských štátov.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vyplývajúce z Európskej dohody Rady Európy o zrušení víz pre utečencov podpísanej 20. apríla 1959 v Štrasburgu, osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, ak tretia krajina, v ktorej majú pobyt a ktorá vydala ich cestovný doklad, je treťou krajinou uvedenou v zozname v prílohe I k tomuto nariadeniu.

Článok 4

1.   Štátni príslušníci tretích krajín uvedených v zozname v prílohe II, sú oslobodení od povinnosti stanovenej v článku 3 ods. 1, ak pôjde o pobyty nepresahujúce spolu 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia.

2.   Ďalej sú od vízovej povinnosti oslobodené tieto osoby:

| a) | štátni príslušníci tretích krajín uvedených v zozname v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktorí sú držiteľmi povolenia pre malý pohraničný styk vydaného členskými štátmi podľa nariadenia (ES) č. 1931/2006, ak uplatňujú svoje právo v rámci režimu malého pohraničného styku; |
| --- | --- |

a)

štátni príslušníci tretích krajín uvedených v zozname v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktorí sú držiteľmi povolenia pre malý pohraničný styk vydaného členskými štátmi podľa nariadenia (ES) č. 1931/2006, ak uplatňujú svoje právo v rámci režimu malého pohraničného styku;

| b) | žiaci, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretej krajiny uvedenej v zozname v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktorí majú pobyt v niektorom z členských štátov uplatňujúcich rozhodnutie Rady 94/795/SVV (18) a zúčastňujú sa školskej exkurzie v skupine žiakov doprevádzanej učiteľom danej školy; |
| --- | --- |

b)

žiaci, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretej krajiny uvedenej v zozname v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktorí majú pobyt v niektorom z členských štátov uplatňujúcich rozhodnutie Rady 94/795/SVV (18) a zúčastňujú sa školskej exkurzie v skupine žiakov doprevádzanej učiteľom danej školy;

| c) | osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, a iné osoby, ktoré nie sú držiteľmi štátnej príslušnosti žiadnej krajiny, ktoré majú pobyt v členskom štáte a ktoré sú držiteľmi cestovného dokladu vydaného daným členským štátom. |
| --- | --- |

c)

osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, a iné osoby, ktoré nie sú držiteľmi štátnej príslušnosti žiadnej krajiny, ktoré majú pobyt v členskom štáte a ktoré sú držiteľmi cestovného dokladu vydaného daným členským štátom.

Článok 5

Štátni príslušníci nových tretích krajín, ktoré boli predtým súčasťou tretích krajín uvedených v zoznamoch v prílohách I a II, podliehajú článkom 3 a 4, pokiaľ Rada nerozhodne inak podľa postupu stanoveného v príslušnom ustanovení ZFEÚ.

Článok 6

1.   Členský štát môže ustanoviť výnimky z vízovej povinnosti stanovenej v článku 3 alebo z oslobodenia od vízovej povinnosti stanoveného v článku 4, pokiaľ ide o:

| a) | držiteľov diplomatických pasov, služobných/úradných pasov alebo špeciálnych pasov; |
| --- | --- |

a)

držiteľov diplomatických pasov, služobných/úradných pasov alebo špeciálnych pasov;

| b) | členov civilnej posádky lietadiel a námorných lodí pri ich výkone služby; |
| --- | --- |

b)

členov civilnej posádky lietadiel a námorných lodí pri ich výkone služby;

| c) | členov civilnej posádky lodí pri vystúpení na breh, ak sú držiteľmi preukazu totožnosti námorníka vydaného v súlade s dohovormi Medzinárodnej organizácie práce č. 108 z 13. mája 1958 alebo č. 185 z 19. júna 2003 alebo s Dohovorom Medzinárodnej námornej organizácie o uľahčení medzinárodnej námornej dopravy z 9. apríla 1965; |
| --- | --- |

c)

členov civilnej posádky lodí pri vystúpení na breh, ak sú držiteľmi preukazu totožnosti námorníka vydaného v súlade s dohovormi Medzinárodnej organizácie práce č. 108 z 13. mája 1958 alebo č. 185 z 19. júna 2003 alebo s Dohovorom Medzinárodnej námornej organizácie o uľahčení medzinárodnej námornej dopravy z 9. apríla 1965;

| d) | posádku a členov núdzových alebo záchranných misií v prípade katastrofy alebo nehody; |
| --- | --- |

d)

posádku a členov núdzových alebo záchranných misií v prípade katastrofy alebo nehody;

| e) | civilnú posádku lodí plaviacich sa v medzinárodných vnútrozemských vodách; |
| --- | --- |

e)

civilnú posádku lodí plaviacich sa v medzinárodných vnútrozemských vodách;

| f) | držiteľov cestovných dokladov vydaných medzivládnymi medzinárodnými organizáciami, ktorých členom je aspoň jeden členský štát, alebo inými subjektmi, ktoré dotknutý členský štát uznáva ako subjekty medzinárodného práva, úradníkov uvedených organizácií alebo subjektov. |
| --- | --- |

f)

držiteľov cestovných dokladov vydaných medzivládnymi medzinárodnými organizáciami, ktorých členom je aspoň jeden členský štát, alebo inými subjektmi, ktoré dotknutý členský štát uznáva ako subjekty medzinárodného práva, úradníkov uvedených organizácií alebo subjektov.

2.   Členský štát môže oslobodiť od vízovej povinnosti stanovenej v článku 3:

| a) | žiakov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretej krajiny uvedenej v zozname v prílohe I a ktorí majú pobyt v niektorej z tretích krajín uvedených v prílohe II alebo vo Švajčiarsku a Lichtenštajnsku a zúčastňujú sa školskej exkurzie v skupine žiakov doprevádzanej učiteľom danej školy; |
| --- | --- |

a)

žiakov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretej krajiny uvedenej v zozname v prílohe I a ktorí majú pobyt v niektorej z tretích krajín uvedených v prílohe II alebo vo Švajčiarsku a Lichtenštajnsku a zúčastňujú sa školskej exkurzie v skupine žiakov doprevádzanej učiteľom danej školy;

| b) | osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, ak tretia krajina, v ktorej majú pobyt a ktorá vydala ich cestovný doklad, je jednou z tretích krajín uvedených v prílohe II; |
| --- | --- |

b)

osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, ak tretia krajina, v ktorej majú pobyt a ktorá vydala ich cestovný doklad, je jednou z tretích krajín uvedených v prílohe II;

| c) | príslušníkov ozbrojených síl, ktorí cestujú v rámci misií NATO alebo Partnerstva za mier a ktorí sú držiteľmi dokladov totožnosti a príkazov na presun ustanovených v Zmluve medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúcej sa na status ich ozbrojených síl, uzavretej 19. júna 1951; |
| --- | --- |

c)

príslušníkov ozbrojených síl, ktorí cestujú v rámci misií NATO alebo Partnerstva za mier a ktorí sú držiteľmi dokladov totožnosti a príkazov na presun ustanovených v Zmluve medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúcej sa na status ich ozbrojených síl, uzavretej 19. júna 1951;

| d) | osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca, a osoby bez štátnej príslušnosti a iné osoby, ktoré nie sú štátnymi príslušníkmi žiadnej krajiny a zdržiavajú sa v Spojenom kráľovstve alebo v Írsku, ktoré sú držiteľmi cestovného dokladu vydaného Spojeným kráľovstvom alebo Írskom, ktorý je uznaný dotknutým členským štátom, a to bez toho, by boli dotknuté požiadavky vyplývajúce z Európskeho dohovoru Rady Európy o zrušení víz pre utečencov podpísanej 20. apríla 1959 v Štrasburgu. |
| --- | --- |

d)

osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca, a osoby bez štátnej príslušnosti a iné osoby, ktoré nie sú štátnymi príslušníkmi žiadnej krajiny a zdržiavajú sa v Spojenom kráľovstve alebo v Írsku, ktoré sú držiteľmi cestovného dokladu vydaného Spojeným kráľovstvom alebo Írskom, ktorý je uznaný dotknutým členským štátom, a to bez toho, by boli dotknuté požiadavky vyplývajúce z Európskeho dohovoru Rady Európy o zrušení víz pre utečencov podpísanej 20. apríla 1959 v Štrasburgu.

3.   Členský štát môže stanoviť výnimky z vízovej povinnosti stanovenej v článku 4, pokiaľ ide o osoby vykonávajúce platenú činnosť počas svojho pobytu.

Článok 7

Ak tretia krajina uvedená v zozname v prílohe II uplatňuje vízovú povinnosť voči štátnym príslušníkom aspoň jedného členského štátu, uplatňujú sa tieto ustanovenia:

| a) | dotknutý členský štát to písomne oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Komisii do 30 dní od zavedenia vízovej povinnosti treťou krajinou.
  Uvedené oznámenie:






  i) | obsahuje informácie spresňujúce dátum zavedenia vízovej povinnosti a druhoch dotknutých cestovných dokladov a víz; |
| --- | --- | --- |

a)

dotknutý členský štát to písomne oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Komisii do 30 dní od zavedenia vízovej povinnosti treťou krajinou.

Uvedené oznámenie:

i)

obsahuje informácie spresňujúce dátum zavedenia vízovej povinnosti a druhoch dotknutých cestovných dokladov a víz;

| ii) | obsahuje podrobné vysvetlenie predbežných opatrení, ktoré dotknutý členský štát prijal na účely zabezpečenia bezvízového styku s dotknutou treťou krajinou, a všetky relevantné informácie. |
| --- | --- |

ii)

obsahuje podrobné vysvetlenie predbežných opatrení, ktoré dotknutý členský štát prijal na účely zabezpečenia bezvízového styku s dotknutou treťou krajinou, a všetky relevantné informácie.

Komisia v Úradnom vestníku Európskej únie bezodkladne uverejní informáciu o uvedenom oznámení vrátane informácií o dátume zavedenia vízovej povinnosti a druhoch dotknutých cestovných dokladov a víz.

Ak sa tretia krajina rozhodne zrušiť vízovú povinnosť pred uplynutím lehoty uvedenej v prvom pododseku tohto písmena, oznámenie sa nepodá alebo sa vezme späť a informácia sa neuverejní;

| b) | Komisia bezodkladne po dátume uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) a po porade s dotknutým členským štátom podnikne s orgánmi dotknutej tretej krajiny kroky najmä v politickej, hospodárskej a obchodnej oblasti s cieľom obnoviť alebo zaviesť bezvízový styk a bezodkladne o uvedených krokoch informuje Európsky parlament a Radu; |
| --- | --- |

b)

Komisia bezodkladne po dátume uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) a po porade s dotknutým členským štátom podnikne s orgánmi dotknutej tretej krajiny kroky najmä v politickej, hospodárskej a obchodnej oblasti s cieľom obnoviť alebo zaviesť bezvízový styk a bezodkladne o uvedených krokoch informuje Európsky parlament a Radu;

| c) | ak tretia krajina v lehote 90 dní od dátumu uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) a napriek všetkým krokom podniknutým v súlade s písmenom b) vízovú povinnosť nezruší, môže dotknutý členský štát požiadať Komisiu, aby pozastavila oslobodenie od vízovej povinnosti pre určité kategórie štátnych príslušníkov uvedenej tretej krajiny. Ak členský štát podá takúto žiadosť, informuje o tom Európsky parlament aj Radu; |
| --- | --- |

c)

ak tretia krajina v lehote 90 dní od dátumu uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) a napriek všetkým krokom podniknutým v súlade s písmenom b) vízovú povinnosť nezruší, môže dotknutý členský štát požiadať Komisiu, aby pozastavila oslobodenie od vízovej povinnosti pre určité kategórie štátnych príslušníkov uvedenej tretej krajiny. Ak členský štát podá takúto žiadosť, informuje o tom Európsky parlament aj Radu;

| d) | Komisia pri zvažovaní ďalších krokov v súlade s písmenom e), f) alebo h) zohľadní výsledok opatrení, ktoré prijal dotknutý členský štát s ohľadom na zabezpečenie bezvízového styku s dotknutou treťou krajinou, kroky podniknuté podľa písmena b) a dôsledky pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre vonkajšie vzťahy Únie a jej členských štátov s dotknutou treťou krajinou; |
| --- | --- |

d)

Komisia pri zvažovaní ďalších krokov v súlade s písmenom e), f) alebo h) zohľadní výsledok opatrení, ktoré prijal dotknutý členský štát s ohľadom na zabezpečenie bezvízového styku s dotknutou treťou krajinou, kroky podniknuté podľa písmena b) a dôsledky pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre vonkajšie vzťahy Únie a jej členských štátov s dotknutou treťou krajinou;

| e) | ak dotknutá tretia krajina vízovú povinnosť nezrušila, Komisia najneskôr do šiestich mesiacov od dátumu uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) a následne v intervaloch nepresahujúcich šesť mesiacov v rámci celkovej lehoty, ktorá nepresiahne deň nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v písmene f) alebo sa voči nemu vznesie námietka:






  i) | prijme na žiadosť dotknutého členského štátu alebo z vlastného podnetu vykonávací akt, ktorým sa dočasne na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov pozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti pre určité kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny. V uvedenom vykonávacom akte do 90 dní od nadobudnutia jeho účinnosti stanoví dátum, ku ktorému pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti nadobudne účinnosť, pričom sa zohľadnia dostupné zdroje na konzulátoch členských štátov. Pri prijímaní následných vykonávacích aktov môže Komisia obdobie uvedeného pozastavenia predlžovať o ďalšie obdobia nepresahujúce šesť mesiacov a meniť kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, pre ktoré sa oslobodenie od vízovej povinnosti pozastavuje.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 6, sa počas trvania pozastavenia od všetkých kategórií štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny uvedených vo vykonávacom akte, vyžaduje, aby mali pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov víza; alebo |
| --- | --- | --- |

e)

ak dotknutá tretia krajina vízovú povinnosť nezrušila, Komisia najneskôr do šiestich mesiacov od dátumu uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) a následne v intervaloch nepresahujúcich šesť mesiacov v rámci celkovej lehoty, ktorá nepresiahne deň nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v písmene f) alebo sa voči nemu vznesie námietka:

i)

prijme na žiadosť dotknutého členského štátu alebo z vlastného podnetu vykonávací akt, ktorým sa dočasne na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov pozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti pre určité kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny. V uvedenom vykonávacom akte do 90 dní od nadobudnutia jeho účinnosti stanoví dátum, ku ktorému pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti nadobudne účinnosť, pričom sa zohľadnia dostupné zdroje na konzulátoch členských štátov. Pri prijímaní následných vykonávacích aktov môže Komisia obdobie uvedeného pozastavenia predlžovať o ďalšie obdobia nepresahujúce šesť mesiacov a meniť kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, pre ktoré sa oslobodenie od vízovej povinnosti pozastavuje.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 6, sa počas trvania pozastavenia od všetkých kategórií štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny uvedených vo vykonávacom akte, vyžaduje, aby mali pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov víza; alebo

| ii) | predloží výboru uvedenému v článku 11 ods. 1 správu, v ktorej zhodnotí situáciu a uvedie dôvody, prečo rozhodla, že nepozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti, a informuje o tom Európsky parlament a Radu.
  V tejto správe sa zohľadnia všetky relevantné faktory, ako tie, ktoré sú uvedené v písmene d). Európsky parlament a Rada môžu na základe uvedenej správy uskutočniť politické rokovania; |
| --- | --- |

ii)

predloží výboru uvedenému v článku 11 ods. 1 správu, v ktorej zhodnotí situáciu a uvedie dôvody, prečo rozhodla, že nepozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti, a informuje o tom Európsky parlament a Radu.

V tejto správe sa zohľadnia všetky relevantné faktory, ako tie, ktoré sú uvedené v písmene d). Európsky parlament a Rada môžu na základe uvedenej správy uskutočniť politické rokovania;

| f) | ak v lehote 24 mesiacov od dátumu uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) dotknutá tretia krajina nezruší vízovú povinnosť, prijme Komisia v súlade s článkom 10 delegovaný akt, ktorým sa na 12 mesiacov dočasne pozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti na štátnych príslušníkov uvedenej tretej krajiny. V delegovanom akte sa do 90 dní od nadobudnutia jeho účinnosti stanoví dátum, ku ktorému pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti nadobudne účinnosť, pričom sa zohľadnia dostupné zdroje na konzulátoch členských štátov, a zodpovedajúcim spôsobom sa ním zmení príloha II. Uvedená zmena sa vykoná tak, že k názvu dotknutej tretej krajiny sa vloží poznámka pod čiarou, v ktorej sa uvedie, že oslobodenie od vízovej povinnosti je vo vzťahu k danej tretej krajine pozastavené a trvanie uvedeného pozastavenia.
  Dňom, keď pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti na štátnych príslušníkov uvedenej tretej krajiny nadobudne účinnosť alebo keď sa voči delegovanému aktu vznesie námietka podľa článku 10 ods. 7, sa skončí platnosť vykonávacieho aktu prijatého podľa písmena e) tohto článku týkajúceho sa dotknutej tretej krajiny. Ak Komisia predloží legislatívny návrh podľa písmena h), predĺži sa obdobie pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uvedené v prvom pododseku tohto písmena o šesť mesiacov. Poznámka pod čiarou uvedená v uvedenom pododseku sa zodpovedajúcim spôsobom zmení.
  Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 6, počas trvania uvedeného pozastavenia sa od štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, na ktorých sa vzťahuje delegovaný akt, vyžaduje, aby mali pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov víza; |
| --- | --- |

f)

ak v lehote 24 mesiacov od dátumu uverejnenia informácie podľa tretieho pododseku písmena a) dotknutá tretia krajina nezruší vízovú povinnosť, prijme Komisia v súlade s článkom 10 delegovaný akt, ktorým sa na 12 mesiacov dočasne pozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti na štátnych príslušníkov uvedenej tretej krajiny. V delegovanom akte sa do 90 dní od nadobudnutia jeho účinnosti stanoví dátum, ku ktorému pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti nadobudne účinnosť, pričom sa zohľadnia dostupné zdroje na konzulátoch členských štátov, a zodpovedajúcim spôsobom sa ním zmení príloha II. Uvedená zmena sa vykoná tak, že k názvu dotknutej tretej krajiny sa vloží poznámka pod čiarou, v ktorej sa uvedie, že oslobodenie od vízovej povinnosti je vo vzťahu k danej tretej krajine pozastavené a trvanie uvedeného pozastavenia.

Dňom, keď pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti na štátnych príslušníkov uvedenej tretej krajiny nadobudne účinnosť alebo keď sa voči delegovanému aktu vznesie námietka podľa článku 10 ods. 7, sa skončí platnosť vykonávacieho aktu prijatého podľa písmena e) tohto článku týkajúceho sa dotknutej tretej krajiny. Ak Komisia predloží legislatívny návrh podľa písmena h), predĺži sa obdobie pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uvedené v prvom pododseku tohto písmena o šesť mesiacov. Poznámka pod čiarou uvedená v uvedenom pododseku sa zodpovedajúcim spôsobom zmení.

Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 6, počas trvania uvedeného pozastavenia sa od štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, na ktorých sa vzťahuje delegovaný akt, vyžaduje, aby mali pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov víza;

| g) | každé následné oznámenie, ktoré vykoná iný členský štát podľa písmena a) a ktoré sa týka rovnakej tretej krajiny, počas obdobia uplatňovania opatrení prijatých v súlade s písmenom e) alebo f) vo vzťahu k uvedenej tretej krajine, sa spojí s prebiehajúcimi postupmi bez toho, aby sa predĺžili lehoty alebo obdobia ustanovené v uvedených písmenách; |
| --- | --- |

g)

každé následné oznámenie, ktoré vykoná iný členský štát podľa písmena a) a ktoré sa týka rovnakej tretej krajiny, počas obdobia uplatňovania opatrení prijatých v súlade s písmenom e) alebo f) vo vzťahu k uvedenej tretej krajine, sa spojí s prebiehajúcimi postupmi bez toho, aby sa predĺžili lehoty alebo obdobia ustanovené v uvedených písmenách;

| h) | ak do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v písmene f) dotknutá tretia krajina nezruší vízovú povinnosť, môže Komisia predložiť legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom presunúť odkaz na tretiu krajinu z prílohy II do prílohy I; |
| --- | --- |

h)

ak do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v písmene f) dotknutá tretia krajina nezruší vízovú povinnosť, môže Komisia predložiť legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom presunúť odkaz na tretiu krajinu z prílohy II do prílohy I;

| i) | postupmi uvedenými v písmenách e), f) a h) nie je dotknuté právo Komisie kedykoľvek predložiť legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom presunúť odkaz na dotknutú tretiu krajinu z prílohy II do prílohy I; |
| --- | --- |

i)

postupmi uvedenými v písmenách e), f) a h) nie je dotknuté právo Komisie kedykoľvek predložiť legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom presunúť odkaz na dotknutú tretiu krajinu z prílohy II do prílohy I;

| j) | ak dotknutá tretia krajina zruší vízovú povinnosť, dotknutý členský štát to bezodkladne oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Komisia toto oznámenie bezodkladne uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

j)

ak dotknutá tretia krajina zruší vízovú povinnosť, dotknutý členský štát to bezodkladne oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Komisia toto oznámenie bezodkladne uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Platnosť každého vykonávacieho alebo delegovaného aktu prijatého podľa písmena e) alebo f) týkajúceho sa dotknutej tretej krajiny sa skončí sedem dní po uverejnení oznámenia podľa prvého pododseku tohto písmena. Ak dotknutá tretia krajina zaviedla vízovú povinnosť pre štátnych príslušníkov dvoch alebo viacerých členských štátov, platnosť vykonávacieho alebo delegovaného aktu týkajúceho sa uvedenej tretej krajiny skončí sedem dní po uverejnení oznámenia týkajúceho sa posledného dotknutého členského štátu, ktorého štátni príslušníci podliehali vízovej povinnosti uvedenej tretej krajiny. Poznámka pod čiarou uvedená v prvom pododseku písmena f) sa vypúšťa po uplynutí platnosti príslušného delegovaného aktu. Komisia bezodkladne uverejní informáciu o uvedenom skončení platnosti v Úradnom vestníku Európskej únie.

Ak dotknutá tretia krajina zruší vízovú povinnosť a dotknutý členský štát to neoznámi podľa prvého pododseku tohto písmena, Komisia z vlastného podnetu bezodkladne uverejní informáciu podľa uvedeného pododseku a uplatní sa druhý pododsek tohto písmena.

Článok 8

1.   Odchylne od článku 4 sa na základe relevantných a objektívnych údajov v súlade s týmto článkom dočasne pozastaví oslobodenie od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov tretej krajiny uvedenej v zozname v prílohe II.

2.   Členský štát môže oznámiť Komisii, ak počas obdobia dvoch mesiacov čelí, v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcom roku alebo obdobím posledných dvoch mesiacov pred začatím uplatňovania oslobodenia štátnych príslušníkov tretej krajiny uvedenej v zozname v prílohe II od vízovej povinnosti, jednej alebo viacerým z týchto okolností:

| a) | výraznému zvýšeniu počtu štátnych príslušníkov danej tretej krajiny, ktorým bol zamietnutý vstup alebo o ktorých sa zistilo, že sa neoprávnene zdržiavajú na území tohto členského štátu; |
| --- | --- |

a)

výraznému zvýšeniu počtu štátnych príslušníkov danej tretej krajiny, ktorým bol zamietnutý vstup alebo o ktorých sa zistilo, že sa neoprávnene zdržiavajú na území tohto členského štátu;

| b) | výraznému zvýšeniu počtu žiadostí o azyl od štátnych príslušníkov danej tretej krajiny, pre ktorú je miera uznaných žiadostí o azyl nízka; |
| --- | --- |

b)

výraznému zvýšeniu počtu žiadostí o azyl od štátnych príslušníkov danej tretej krajiny, pre ktorú je miera uznaných žiadostí o azyl nízka;

| c) | zníženiu miery spolupráce v oblasti readmisie s touto treťou krajinou, ktoré je doložené zodpovedajúcimi údajmi, predovšetkým výraznému zvýšeniu miery zamietnutých žiadostí o readmisiu, ktoré členský štát predložil danej tretej krajine vo vzťahu k jej štátnym príslušníkom, alebo ak sa v readmisnej dohode uzavretej medzi Úniou alebo daným členským štátom a danou treťou krajinou tak stanovuje vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí prechádzali cez danú tretiu krajinu; |
| --- | --- |

c)

zníženiu miery spolupráce v oblasti readmisie s touto treťou krajinou, ktoré je doložené zodpovedajúcimi údajmi, predovšetkým výraznému zvýšeniu miery zamietnutých žiadostí o readmisiu, ktoré členský štát predložil danej tretej krajine vo vzťahu k jej štátnym príslušníkom, alebo ak sa v readmisnej dohode uzavretej medzi Úniou alebo daným členským štátom a danou treťou krajinou tak stanovuje vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí prechádzali cez danú tretiu krajinu;

| d) | zvýšeniu rizika pre verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť členských štátov alebo ich bezprostrednému ohrozeniu, najmä výraznému nárastu závažných trestných činov spojených so štátnymi príslušníkmi danej tretej krajiny, ktoré potvrdia objektívne, konkrétne a relevantné informácie a údaje poskytnuté príslušnými orgánmi. |
| --- | --- |

d)

zvýšeniu rizika pre verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť členských štátov alebo ich bezprostrednému ohrozeniu, najmä výraznému nárastu závažných trestných činov spojených so štátnymi príslušníkmi danej tretej krajiny, ktoré potvrdia objektívne, konkrétne a relevantné informácie a údaje poskytnuté príslušnými orgánmi.

V oznámení uvedenom v prvom pododseku tohto odseku sa uvedú dôvody, na ktorých sa zakladá, a tiež relevantné informácie a štatistické údaje, ako aj podrobné vysvetlenie predbežných opatrení, ktoré dotknutý členský štát prijal s cieľom napraviť situáciu. Dotknutý členský štát môže v oznámení uviesť, na ktoré kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny sa má vzťahovať vykonávací akt podľa odseku 6 písm. a), a uviesť podrobné dôvody. Komisia ihneď informuje Európsky parlament a Radu o takomto oznámení.

3.   Ak má Komisia, ktorá zohľadňuje relevantné údaje, správy a štatistiky, k dispozícii konkrétne a spoľahlivé informácie o tom, že v jednom alebo viacerých členských štátoch nastali okolnosti uvedené v odseku 2 písm. a), b), c) alebo d), alebo o tom, že tretia krajina nespolupracuje v oblasti readmisie, najmä ak medzi danou treťou krajinou a Úniou bola uzavretá readmisná dohoda, Komisia o svojej analýze urýchlene informuje Európsky parlament a Radu a uplatnia sa ustanovenia odseku 6.

Na účely prvého pododseku nedostatok spolupráce pri readmisii osôb môže spočívať napríklad v tom, že táto tretia krajina:

| — | zamieta žiadosti o readmisiu alebo ich včas nevybavuje, |
| --- | --- |

—

zamieta žiadosti o readmisiu alebo ich včas nevybavuje,

| — | nevydáva včas cestovné doklady na účely návratu v lehotách uvedených v readmisnej dohode alebo odmieta uznať európske cestovné doklady vydané po uplynutí lehôt uvedených v readmisnej dohode, alebo |
| --- | --- |

—

nevydáva včas cestovné doklady na účely návratu v lehotách uvedených v readmisnej dohode alebo odmieta uznať európske cestovné doklady vydané po uplynutí lehôt uvedených v readmisnej dohode, alebo

| — | vypovedala readmisnú dohodu či pozastavila jej uplatňovanie. |
| --- | --- |

—

vypovedala readmisnú dohodu či pozastavila jej uplatňovanie.

4.   Komisia monitoruje nepretržité plnenie konkrétnych požiadaviek, ktoré sú založené na článku 1 a boli použité na hodnotenie vhodnosti priznania liberalizácie vízového režimu, tretími krajinami, ktorých štátni príslušníci boli pri cestovaní na územie členských štátov oslobodení od vízovej povinnosti vzhľadom na úspešné ukončenie dialógu o liberalizácii vízového režimu, ktorý sa uskutočnil medzi Úniou a danou treťou krajinou.

Komisia okrem toho pravidelne predkladá správy Európskemu parlamentu a Rade, a to najmenej raz ročne, počas obdobia siedmich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti liberalizácie vízového režimu pre danú tretiu krajinu, a po jeho uplynutí kedykoľvek to Komisia považuje za potrebné, alebo na požiadanie Európskeho parlamentu alebo Rady. Správa sa zameria na tretie krajiny, o ktorých sa Komisia na základe konkrétnych a spoľahlivých informácií domnieva, že v ich prípade už nie sú splnené určité požiadavky.

Ak zo správy Komisie vyplýva, že už nie je splnená jedna alebo viacero relevantných požiadaviek vo vzťahu k určitej tretej krajine, uplatní sa odsek 6.

5.   Komisia preskúma každé oznámenie podané podľa odseku 2, pričom zohľadní:

| a) | či nastala niektorá z okolností uvedených v odseku 2; |
| --- | --- |

a)

či nastala niektorá z okolností uvedených v odseku 2;

| b) | počet členských štátov, ktorých sa týka niektorá z okolností uvedených v odseku 2; |
| --- | --- |

b)

počet členských štátov, ktorých sa týka niektorá z okolností uvedených v odseku 2;

| c) | celkový vplyv okolností uvedených v odseku 2 na migračnú situáciu v Únii, ako vyplýva z údajov poskytnutých členskými štátmi alebo z údajov, ktoré má k dispozícii Komisia; |
| --- | --- |

c)

celkový vplyv okolností uvedených v odseku 2 na migračnú situáciu v Únii, ako vyplýva z údajov poskytnutých členskými štátmi alebo z údajov, ktoré má k dispozícii Komisia;

| d) | správy vypracované Európskou pohraničnou a pobrežnou strážou, Európskym podporným úradom pre azyl alebo Agentúrou Európskej Únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), alebo akoukoľvek inou inštitúciou, orgánom, úradom či agentúrou Únie alebo medzinárodnou organizáciou s právomocami v otázkach, ktoré upravuje toto nariadenie, ak si to okolnosti v konkrétnom prípade vyžadujú; |
| --- | --- |

d)

správy vypracované Európskou pohraničnou a pobrežnou strážou, Európskym podporným úradom pre azyl alebo Agentúrou Európskej Únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), alebo akoukoľvek inou inštitúciou, orgánom, úradom či agentúrou Únie alebo medzinárodnou organizáciou s právomocami v otázkach, ktoré upravuje toto nariadenie, ak si to okolnosti v konkrétnom prípade vyžadujú;

| e) | informácie, ktoré dotknutý členský štát uviedol vo svojom oznámení v súvislosti s možnými opatreniami podľa odseku 6 písm. a); |
| --- | --- |

e)

informácie, ktoré dotknutý členský štát uviedol vo svojom oznámení v súvislosti s možnými opatreniami podľa odseku 6 písm. a);

| f) | celkovú otázku verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti po konzultácii s dotknutým členským štátom. |
| --- | --- |

f)

celkovú otázku verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti po konzultácii s dotknutým členským štátom.

Komisia o výsledkoch svojho preskúmania informuje Európsky parlament a Radu.

6.   Ak Komisia na základe analýzy uvedenej v odseku 3, správy uvedenej v odseku 4 alebo preskúmania uvedeného v odseku 5, a pri zohľadnení dôsledkov pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti na vonkajšie vzťahy Únie a jej členských štátov s dotknutou treťou krajinou a v úzkej spolupráci s uvedenou treťou krajinou s cieľom nájsť alternatívne dlhodobé riešenia, rozhodne, že je potrebné prijať opatrenia, alebo ak jednoduchá väčšina členských štátov oznámila Komisii existenciu okolností uvedených v odseku 2 písm. a), b), c) alebo d), uplatnia sa tieto ustanovenia:

| a) | Komisia prijme vykonávací akt, ktorým sa dočasne pozastaví oslobodenie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny od vízovej povinnosti na obdobie deviatich mesiacov. Pozastavenie sa vzťahuje na určité kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, a to na základe uvedenia príslušných typov cestovných dokladov a v prípade potreby dodatočných kritérií. Pri určovaní kategórií, na ktoré sa pozastavenie vzťahuje, Komisia na základe dostupných informácií zahrnie kategórie, ktoré sú dostatočne široké, aby účinne prispeli k náprave okolností uvedených v odsekoch 2, 3 a 4 v každom konkrétnom prípade a aby sa zároveň dodržala zásada proporcionality. Komisia prijme vykonávací akt do jedného mesiaca od:






  i) | doručenia oznámenia uvedeného v odseku 2; |
| --- | --- | --- |

a)

Komisia prijme vykonávací akt, ktorým sa dočasne pozastaví oslobodenie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny od vízovej povinnosti na obdobie deviatich mesiacov. Pozastavenie sa vzťahuje na určité kategórie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny, a to na základe uvedenia príslušných typov cestovných dokladov a v prípade potreby dodatočných kritérií. Pri určovaní kategórií, na ktoré sa pozastavenie vzťahuje, Komisia na základe dostupných informácií zahrnie kategórie, ktoré sú dostatočne široké, aby účinne prispeli k náprave okolností uvedených v odsekoch 2, 3 a 4 v každom konkrétnom prípade a aby sa zároveň dodržala zásada proporcionality. Komisia prijme vykonávací akt do jedného mesiaca od:

i)

doručenia oznámenia uvedeného v odseku 2;

| ii) | zistenia informácií uvedených v odseku 3; |
| --- | --- |

ii)

zistenia informácií uvedených v odseku 3;

| iii) | predloženia správy uvedenej v odseku 4; alebo |
| --- | --- |

iii)

predloženia správy uvedenej v odseku 4; alebo

| iv) | doručenia oznámenia od jednoduchej väčšiny členských štátov o existencii okolností uvedených v odseku 2 písm. a), b), c) alebo d). |
| --- | --- |

iv)

doručenia oznámenia od jednoduchej väčšiny členských štátov o existencii okolností uvedených v odseku 2 písm. a), b), c) alebo d).

Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Stanoví sa v ňom dátum, ku ktorému pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti nadobudne účinnosť.

Počas obdobia pozastavenia nadviaže Komisia s dotknutou treťou krajinou posilnený dialóg s cieľom dosiahnuť nápravu daných okolností.

| b) | Ak okolnosti uvedené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku pretrvávajú, prijme Komisia v súlade s článkom 10 najneskôr dva mesiace pred uplynutím deväťmesačného obdobia uvedeného v písmene a) tohto odseku delegovaný akt, ktorým sa na obdobie 18 mesiacov dočasne pozastaví uplatňovanie prílohy II pre všetkých štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny. Delegovaný akt nadobudne účinnosť dňom, keď uplynie účinnosť vykonávacieho aktu uvedeného v písmene a) tohto odseku, a zodpovedajúcim spôsobom sa ním zmení príloha II. Uvedená zmena sa vykoná tak, že k názvu dotknutej tretej krajiny sa vloží poznámka pod čiarou, v ktorej sa uvedie, že oslobodenie od vízovej povinnosti je vo vzťahu k danej tretej krajine pozastavené, a obdobie uvedeného pozastavenia. |
| --- | --- |

b)

Ak okolnosti uvedené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku pretrvávajú, prijme Komisia v súlade s článkom 10 najneskôr dva mesiace pred uplynutím deväťmesačného obdobia uvedeného v písmene a) tohto odseku delegovaný akt, ktorým sa na obdobie 18 mesiacov dočasne pozastaví uplatňovanie prílohy II pre všetkých štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny. Delegovaný akt nadobudne účinnosť dňom, keď uplynie účinnosť vykonávacieho aktu uvedeného v písmene a) tohto odseku, a zodpovedajúcim spôsobom sa ním zmení príloha II. Uvedená zmena sa vykoná tak, že k názvu dotknutej tretej krajiny sa vloží poznámka pod čiarou, v ktorej sa uvedie, že oslobodenie od vízovej povinnosti je vo vzťahu k danej tretej krajine pozastavené, a obdobie uvedeného pozastavenia.

Ak Komisia predložila legislatívny návrh podľa odseku 7, predĺži sa obdobie pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti stanovené v delegovanom akte o šesť mesiacov. Poznámka pod čiarou sa zodpovedajúcim spôsobom upraví.

Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 6, sú štátni príslušníci dotknutej tretej krajiny v priebehu obdobia pozastavenia povinní mať víza pri prekročení vonkajších hraníc členských štátov.

Členský štát, ktorý v súlade s článkom 6 zavedie nové oslobodenia od vízovej povinnosti pre určitú kategóriu štátnych príslušníkov tretej krajiny, na ktorú sa vzťahuje akt pozastavujúci oslobodenie od vízovej povinnosti, oznámi tieto opatrenia v súlade s článkom 12.

7.   Pred uplynutím platnosti delegovaného aktu prijatého podľa odseku 6 písm. b) predloží Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade. K správe môže byť pripojený legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom presunúť odkaz na dotknutú tretiu krajinu z prílohy II do prílohy I.

8.   Ak Komisia predloží legislatívny návrh podľa odseku 7, môže predĺžiť platnosť vykonávacieho aktu prijatého podľa odseku 6 písm. a) tohto článku o obdobie nepresahujúce 12 mesiacov. Rozhodnutie predĺžiť platnosť vykonávacieho aktu sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 9

1.   Komisia do 10. januára 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi efektívnosť mechanizmu reciprocity uvedeného v článku 7, a podľa potreby predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia. Európsky parlament a Rada o takomto návrhu rozhodnú v súlade s riadnym legislatívnym postupom.

2.   Komisia do 29. marca 2021 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi efektívnosť mechanizmu pozastavenia stanoveného v článku 8, a podľa potreby predloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia. Európsky parlament a Rada o takomto návrhu rozhodnú v súlade s riadnym legislatívnym postupom.

Článok 10

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 písm. f) sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov odo dňa 9. januára 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 6 písm. b) sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 28. marca 2017. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

4.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 písm. f) a v článku 8 ods. 6 písm. b) môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

5.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

6.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 písm. f) nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote štyroch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

8.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 8 ods. 6 písm. b) nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku.

Článok 11

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 12

1.   Členské štáty oznámia ostatným členským štátom a Komisii opatrenia, ktoré prijmú podľa článku 6 do piatich pracovných dní po prijatí uvedených opatrení.

2.   Komisia uverejní pre informáciu v Úradnom vestníku Európskej únie opatrenia, ktoré boli oznámené podľa odseku 1.

Článok 13

Toto nariadenie nemá vplyv na právomoc členských štátov pokiaľ ide o uznávanie štátov, územných jednotiek a pasov, cestovných dokladov a dokladov totožnosti vydaných ich orgánmi.

Článok 14

Nariadenie (ES) č. 539/2001 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe IV.

Článok 15

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 14. novembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

K. EDTSTADLER

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 2. októbra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 6. novembra 2018.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).

2

(3)  Pozri prílohu III.

3

(4)  
  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

4

(5)  
  Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 6.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších pozemných hraniciach členských štátov a ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia Schengenského dohovoru (Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006, s. 1).

6

(7)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

8

(9)  
  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

9

(10)  Rozhodnutie Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31).

10

acquis

(11)  
  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

11

(12)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

12

acquis

(13)  
  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

13

(14)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

14

acquis

(15)  Rozhodnutie Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43).

15

acquis

(16)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

16

acquis

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (Vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

17

(18)  Rozhodnutie Rady 94/795/SVV z 30. novembra 1994 o jednotnej akcii prijatej Radou na základe článku K.3 ods. 2 písm. b) Zmluvy o Európskej únii týkajúce sa možností cestovania školákov z tretích krajín s bydliskom v členskom štáte (Ú. v. ES L 327, 19.12.1994, s. 1).

18

---

PRÍLOHA I

ZOZNAM TRETÍCH KRAJÍN, KTORÝCH ŠTÁTNI PRÍSLUŠNÍCI MUSIA MAŤ VÍZA PRI PREKRAČOVANÍ VONKAJŠÍCH HRANÍC ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

1.   ŠTÁTY

Afganistan

Arménsko

Angola

Azerbajdžan

Bangladéš

Burkina Faso

Bahrajn

Burundi

Benin

Bolívia

Bhutan

Botswana

Bielorusko

Belize

Konžská demokratická republika

Stredoafrická republika

Kongo

Pobrežie Slonoviny

Kamerun

Čína

Kuba

Kapverdy

Džibutsko

Dominikánska republika

Alžírsko

Ekvádor

Egypt

Eritrea

Eswatini

Etiópia

Fidži

Gabon

Ghana

Gambia

Guinea

Rovníková Guinea

Guinea Bissau

Guyana

Haiti

Indonézia

India

Irak

Irán

Jamajka

Jordánsko

Keňa

Kirgizsko

Kambodža

Komory

Severná Kórea

Kuvajt

Kazachstan

Laos

Libanon

Srí Lanka

Libéria

Lesotho

Líbya

Maroko

Madagaskar

Mali

Mjanmarsko/Barma

Mongolsko

Mauritánia

Maldivy

Malawi

Mozambik

Namíbia

Niger

Nigéria

Nepál

Omán

Papua-Nová Guinea

Filipíny

Pakistan

Katar

Rusko

Rwanda

Saudská Arábia

Sudán

Sierra Leone

Senegal

Somálsko

Surinam

Južný Sudán

Svätý Tomáš a Princov ostrov

Sýria

Čad

Togo

Thajsko

Tadžikistan

Turkménsko

Tunisko

Turecko

Tanzánia

Uganda

Uzbekistan

Vietnam

Jemen

Južná Afrika

Zambia

Zimbabwe

2.   JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

| — | Kosovo v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z 10. júna 1999 |
| --- | --- |

—

Kosovo v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z 10. júna 1999

| — | Palestínsky správny orgán |
| --- | --- |

—

Palestínsky správny orgán

---

PRÍLOHA II

ZOZNAM TRETÍCH KRAJÍN, KTORÝCH ŠTÁTNI PRÍSLUŠNÍCI SÚ OSLOBODENÍ OD POVINNOSTI MAŤ VÍZA PRI PREKRAČOVANÍ VONKAJŠÍCH HRANÍC ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, AK PÔJDE O POBYTY NEPRESAHUJÚCE SPOLU 90 DNÍ V RÁMCI AKÉHOKOĽVEK 180-DŇOVÉHO OBDOBIA

1.   ŠTÁTY

Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko (1)

Andorra

Spojené arabské emiráty (2)

Antigua a Barbuda

Albánsko (1)

Argentína

Austrália

Bosna a Hercegovina (1)

Barbados

Brunej

Brazília

Bahamy

Kanada

Čile

Kolumbia

Kostarika

Dominika (2)

Mikronézia (2)

Grenada (2)

Gruzínsko (3)

Guatemala

Honduras

Izrael

Japonsko

Kiribati (2)

Svätý Krištof a Nevis

Južná Kórea

Svätá Lucia (2)

Monako

Moldavsko (4)

Čierna Hora (5)

Marshallove ostrovy (6)

Maurícius

Mexiko

Malajzia

Nikaragua

Nauru (6)

Nový Zéland

Panama

Peru (6)

Palau (6)

Paraguaj

Srbsko [s výnimkou držiteľov srbských pasov vydaných srbským koordinačným riaditeľstvom (srbský názov: Koordinaciona uprava)] (5)

Šalamúnove ostrovy

Seychely

Singapur

San Maríno

Salvador

Východný Timor (6)

Tonga (6)

Trinidad a Tobago

Tuvalu (6)

Ukrajina (7)

Spojené štáty americké

Uruguaj

Svätá stolica

Svätý Vincent a Grenadíny (6)

Venezuela

Vanuatu (6)

Samoa

2.   ZVLÁŠTNE ADMINISTRATÍVNE REGIÓNY ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

Hongkong SAR (8)

Macao SAR (9)

3.   BRITSKÍ OBČANIA, KTORÍ NIE SÚ ŠTÁTNYMI PRÍSLUŠNÍKMI SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA NA ÚČELY PRÁVA ÚNIE

britskí štátni príslušníci (zámorskí)

občania britských zámorských území (BOTC)

britskí zámorskí občania (BOC)

osoby pod ochranou Spojeného kráľovstva (BPP)

britskí poddaní (BS)

4.   JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

Taiwan (10)

---

(1)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje iba na držiteľov biometrických pasov.

(2)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje od dátumu nadobudnutia platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti, ktorá sa uzavrie s Európskou úniou.

(3)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje len na držiteľov biometrických pasov vydaných Gruzínskom v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO).

(4)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje len na držiteľov biometrických pasov vydaných Moldavskom v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO).

(5)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje iba na držiteľov biometrických pasov.

(6)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje od dátumu nadobudnutia platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti, ktorá sa uzavrie s Európskou úniou.

(7)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje len na držiteľov biometrických pasov vydaných Ukrajinou v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO).

(8)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa týka iba držiteľov pasu „Osobitnej administratívnej oblasti Hongkong“.

(9)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa týka iba držiteľov pasu „Região Administrativa Especial de Macau“.

(10)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje len na držiteľov cestovných pasov vydaných Taiwanom, v ktorých je uvedené číslo preukazu totožnosti.

---

PRÍLOHA III

ZRUŠENÉ NARIADENIE SO ZOZNAMOM NESKORŠÍCH ZMIEN

| Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001
  (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1) | |
| --- | --- |
| Nariadenie Rady (ES) č. 2414/2001
  (Ú. v. ES L 327, 12.12.2001, s. 1) | |
| Nariadenie Rady (ES) č. 453/2003
  (Ú. v. ES L 69, 13.3.2003, s. 10) | |
| Akt o pristúpení z roku 2003, príloha II, bod 18(B) | |
| Nariadenie Rady (ES) č. 851/2005
  (Ú. v. EÚ L 141, 4.6.2005, s. 3) | |
| Nariadenie Rady (ES) č. 1791/2006
  (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1) | Iba článok 1 ods. 1 jedenásta zarážka, pokiaľ ide o nariadenie (ES) č. 539/2001, a bod 11(B) ods. 3 prílohy |
| Nariadenie Rady (ES) č. 1932/2006
  (Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006, s. 23) | |
| Nariadenie Rady (ES) č. 1244/2009
  (Ú. v. EÚ L 336, 18.12.2009, s. 1) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1091/2010
  (Ú. v. EÚ L 329, 14.12.2010, s. 1) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1211/2010
  (Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2010, s. 6) | |
| Nariadenie Rady (EÚ) č. 517/2013
  (Ú. v. EÚ L 158, 10.6.2013, s. 1) | Iba článok 1 ods. 1 písm. k) štvrtá zarážka, a bod 13(B) ods. 2 prílohy |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 610/2013
  (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 1) | Iba článok 4 |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1289/2013
  (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 74) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 259/2014
  (Ú. v. EÚ L 105, 8.4.2014, s. 9) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014
  (Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 67) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/371
  (Ú. v. EÚ L 61, 8.3.2017, s. 1) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/372
  (Ú. v. EÚ L 61, 8.3.2017, s. 7) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/850
  (Ú. v. EÚ L 133, 22.5.2017, s. 1) | |

Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001

(Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1)

Nariadenie Rady (ES) č. 2414/2001

(Ú. v. ES L 327, 12.12.2001, s. 1)

Nariadenie Rady (ES) č. 453/2003

(Ú. v. ES L 69, 13.3.2003, s. 10)

Akt o pristúpení z roku 2003, príloha II, bod 18(B)

Nariadenie Rady (ES) č. 851/2005

(Ú. v. EÚ L 141, 4.6.2005, s. 3)

Nariadenie Rady (ES) č. 1791/2006

(Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1)

Iba článok 1 ods. 1 jedenásta zarážka, pokiaľ ide o nariadenie (ES) č. 539/2001, a bod 11(B) ods. 3 prílohy

Nariadenie Rady (ES) č. 1932/2006

(Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006, s. 23)

Nariadenie Rady (ES) č. 1244/2009

(Ú. v. EÚ L 336, 18.12.2009, s. 1)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1091/2010

(Ú. v. EÚ L 329, 14.12.2010, s. 1)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1211/2010

(Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2010, s. 6)

Nariadenie Rady (EÚ) č. 517/2013

(Ú. v. EÚ L 158, 10.6.2013, s. 1)

Iba článok 1 ods. 1 písm. k) štvrtá zarážka, a bod 13(B) ods. 2 prílohy

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 610/2013

(Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 1)

Iba článok 4

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1289/2013

(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 74)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 259/2014

(Ú. v. EÚ L 105, 8.4.2014, s. 9)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014

(Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 67)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/371

(Ú. v. EÚ L 61, 8.3.2017, s. 1)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/372

(Ú. v. EÚ L 61, 8.3.2017, s. 7)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/850

(Ú. v. EÚ L 133, 22.5.2017, s. 1)

---

PRÍLOHA IV

TABUĽKA ZHODY

| Nariadenie (ES) č. 539/2001 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 1 ods. 1, prvý pododsek | článok 3 ods. 1 |
| článok 1 ods. 1, druhý pododsek | článok 3 ods. 2 |
| článok 1 ods. 2, prvý pododsek | článok 4 ods. 1 |
| článok 1 ods. 2, druhý pododsek, úvodné slová | článok 4 ods. 2, úvodné slová |
| článok 1 ods. 2, druhý pododsek, prvá zarážka | článok 4 ods. 2 písm. a) |
| článok 1 ods. 2, druhý pododsek, druhý zarážka | článok 4 ods. 2 písm. b) |
| článok 1 ods. 2, druhý pododsek, tretia zarážka | článok 4 ods. 2 písm. c) |
| článok 1 ods. 3 | článok 5 |
| článok 1 ods. 4 | článok 7 |
| článok 1a ods. 1 a 2 | článok 8 ods. 1 a 2 |
| článok 1a ods. 2a | článok 8 ods. 3 |
| článok 1a ods. 2b | článok 8 ods. 4 |
| článok 1a ods. 3 | článok 8 ods. 5 |
| článok 1a ods. 4 | článok 8 ods. 6 |
| článok 1a ods. 5 | článok 8 ods. 7 |
| článok 1a ods. 6 | článok 8 ods. 8 |
| článok 1b | článok 9 ods. 1 |
| článok 1c | článok 9 ods. 2 |
| článok 2 | článok 2 |
| článok 4 | článok 6 |
| článok 4a | článok 11 |
| článok 4b ods. 1 a 2 | článok 10 ods. 1 a 2 |
| článok 4b ods. 2a | článok 10 ods. 3 |
| článok 4b ods. 3 | článok 10 ods. 4 |
| článok 4b ods. 3a | článok 10 ods. 5 |
| článok 4b ods. 4 | článok 10 ods. 6 |
| článok 4b ods. 5 | článok 10 ods. 7 |
| článok 4b ods. 6 | článok 10 ods. 8 |
| článok 5 | článok 12 |
| článok 6 | článok 13 |
| článok 7 | článok 14 |
| článok 8 | článok 15 |
| príloha I | príloha I |
| príloha II | príloha II |
| — | príloha III |
| — | príloha IV |

Nariadenie (ES) č. 539/2001

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 1 ods. 1, prvý pododsek

článok 3 ods. 1

článok 1 ods. 1, druhý pododsek

článok 3 ods. 2

článok 1 ods. 2, prvý pododsek

článok 4 ods. 1

článok 1 ods. 2, druhý pododsek, úvodné slová

článok 4 ods. 2, úvodné slová

článok 1 ods. 2, druhý pododsek, prvá zarážka

článok 4 ods. 2 písm. a)

článok 1 ods. 2, druhý pododsek, druhý zarážka

článok 4 ods. 2 písm. b)

článok 1 ods. 2, druhý pododsek, tretia zarážka

článok 4 ods. 2 písm. c)

článok 1 ods. 3

článok 5

článok 1 ods. 4

článok 7

článok 1a ods. 1 a 2

článok 8 ods. 1 a 2

článok 1a ods. 2a

článok 8 ods. 3

článok 1a ods. 2b

článok 8 ods. 4

článok 1a ods. 3

článok 8 ods. 5

článok 1a ods. 4

článok 8 ods. 6

článok 1a ods. 5

článok 8 ods. 7

článok 1a ods. 6

článok 8 ods. 8

článok 1b

článok 9 ods. 1

článok 1c

článok 9 ods. 2

článok 2

článok 2

článok 4

článok 6

článok 4a

článok 11

článok 4b ods. 1 a 2

článok 10 ods. 1 a 2

článok 4b ods. 2a

článok 10 ods. 3

článok 4b ods. 3

článok 10 ods. 4

článok 4b ods. 3a

článok 10 ods. 5

článok 4b ods. 4

článok 10 ods. 6

článok 4b ods. 5

článok 10 ods. 7

článok 4b ods. 6

článok 10 ods. 8

článok 5

článok 12

článok 6

článok 13

článok 7

článok 14

článok 8

článok 15

príloha I

príloha I

príloha II

príloha II

—

príloha III

—

príloha IV

---

| 28.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 303/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 303/59

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1807

zo 14. novembra 2018

o rámci pre voľný tok iných ako osobných údajov v Európskej únii

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Digitalizácia hospodárstva postupuje čoraz rýchlejšie. Informačné a komunikačné technológie už nie sú osobitným sektorom, ale základom všetkých moderných inovačných hospodárskych systémov a spoločností. Ústredným prvkom týchto systémov sú elektronické údaje, ktoré môžu mať veľkú hodnotu pri analýze alebo v kombinácii so službami a s produktmi. Rýchly rozvoj dátového hospodárstva a vznikajúcich technológií, ako sú umelá inteligencia, produkty a služby internetu vecí, autonómne systémy a 5G, vyvoláva zároveň nové právne otázky týkajúce sa prístupu k údajom a ich opätovného použitia, právnej zodpovednosti, etiky a solidarity. Mala by sa zvážiť činnosť v otázkach právnej zodpovednosti, najmä prostredníctvom vykonávania samoregulačných kódexov a ďalších najlepších postupov, s ohľadom na odporúčania, rozhodnutia a opatrenia prijaté bez zásahu človeka v celom hodnotovom reťazci spracúvania údajov. Táto činnosť môže tiež zahŕňať vhodné mechanizmy na určenie právnej zodpovednosti, prenesenie zodpovednosti medzi spolupracujúce služby, poistenie a audit. |
| --- | --- |

(1)

Digitalizácia hospodárstva postupuje čoraz rýchlejšie. Informačné a komunikačné technológie už nie sú osobitným sektorom, ale základom všetkých moderných inovačných hospodárskych systémov a spoločností. Ústredným prvkom týchto systémov sú elektronické údaje, ktoré môžu mať veľkú hodnotu pri analýze alebo v kombinácii so službami a s produktmi. Rýchly rozvoj dátového hospodárstva a vznikajúcich technológií, ako sú umelá inteligencia, produkty a služby internetu vecí, autonómne systémy a 5G, vyvoláva zároveň nové právne otázky týkajúce sa prístupu k údajom a ich opätovného použitia, právnej zodpovednosti, etiky a solidarity. Mala by sa zvážiť činnosť v otázkach právnej zodpovednosti, najmä prostredníctvom vykonávania samoregulačných kódexov a ďalších najlepších postupov, s ohľadom na odporúčania, rozhodnutia a opatrenia prijaté bez zásahu človeka v celom hodnotovom reťazci spracúvania údajov. Táto činnosť môže tiež zahŕňať vhodné mechanizmy na určenie právnej zodpovednosti, prenesenie zodpovednosti medzi spolupracujúce služby, poistenie a audit.

| (2) | Hodnotové reťazce údajov sa zakladajú na rôznych činnostiach súvisiacich s údajmi: vytváranie a zhromažďovanie údajov, agregácia údajov a ich organizácia, spracúvanie údajov, analýza, marketing a distribúcia údajov, použitie a opätovné použitie údajov. Účinné a efektívne fungovanie spracúvania údajov je základným stavebným kameňom každého hodnotového reťazca údajov. Účinné a efektívne fungovanie spracúvania údajov a rozvoj dátového hospodárstva v Únii je však obmedzované, a to najmä prostredníctvom dvoch druhov prekážok pre mobilitu údajov pre vnútorný trh: požiadavkou na lokalizáciu údajov zavedenou orgánmi členských štátov a praktikami odkázanosti na určitého predajcu v súkromnom sektore. |
| --- | --- |

(2)

Hodnotové reťazce údajov sa zakladajú na rôznych činnostiach súvisiacich s údajmi: vytváranie a zhromažďovanie údajov, agregácia údajov a ich organizácia, spracúvanie údajov, analýza, marketing a distribúcia údajov, použitie a opätovné použitie údajov. Účinné a efektívne fungovanie spracúvania údajov je základným stavebným kameňom každého hodnotového reťazca údajov. Účinné a efektívne fungovanie spracúvania údajov a rozvoj dátového hospodárstva v Únii je však obmedzované, a to najmä prostredníctvom dvoch druhov prekážok pre mobilitu údajov pre vnútorný trh: požiadavkou na lokalizáciu údajov zavedenou orgánmi členských štátov a praktikami odkázanosti na určitého predajcu v súkromnom sektore.

| (3) | Na služby spracúvania údajov sa uplatňuje sloboda usadiť sa a sloboda poskytovať služby v zmysle Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Poskytovanie týchto služieb je však obmedzované alebo sa mu niekedy zabraňuje prostredníctvom určitých vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych požiadaviek na lokalizáciu údajov v rámci určitého územia. |
| --- | --- |

(3)

Na služby spracúvania údajov sa uplatňuje sloboda usadiť sa a sloboda poskytovať služby v zmysle Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Poskytovanie týchto služieb je však obmedzované alebo sa mu niekedy zabraňuje prostredníctvom určitých vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych požiadaviek na lokalizáciu údajov v rámci určitého územia.

| (4) | Takéto prekážky pre voľný pohyb služieb spracúvania údajov a pre právo poskytovateľov služieb usadiť sa vyplývajú z požiadaviek v právnych predpisoch členských štátov lokalizovať údaje v určitej geografickej oblasti alebo na určitom území na účely spracúvania údajov. Rovnaký účinok majú aj iné pravidlá alebo administratívne postupy, a to v dôsledku ukladania osobitných požiadaviek, ktorými sa komplikuje spracúvanie údajov mimo určitej geografickej oblasti alebo územia v rámci Únie, ako sú napríklad požiadavky na používanie technologických zariadení, ktoré sú certifikované alebo schválené v rámci konkrétneho členského štátu. Právnou neistotou, ktorá sa týka rozsahu legitímnych a nelegitímnych požiadaviek na lokalizáciu údajov, sa ďalej obmedzujú možnosti dostupné účastníkom trhu a verejnému sektoru, pokiaľ ide o miesto spracúvania údajov. Týmto nariadením sa v žiadnom prípade neobmedzuje sloboda podnikov uzatvárať zmluvy, v ktorých sa stanovuje, kde majú byť údaje lokalizované. Toto nariadenie má slúžiť iba na ochranu uvedenej slobody tým, že sa ním zabezpečuje, aby dohodnutá lokalizácia mohla byť situovaná kdekoľvek v Únii. |
| --- | --- |

(4)

Takéto prekážky pre voľný pohyb služieb spracúvania údajov a pre právo poskytovateľov služieb usadiť sa vyplývajú z požiadaviek v právnych predpisoch členských štátov lokalizovať údaje v určitej geografickej oblasti alebo na určitom území na účely spracúvania údajov. Rovnaký účinok majú aj iné pravidlá alebo administratívne postupy, a to v dôsledku ukladania osobitných požiadaviek, ktorými sa komplikuje spracúvanie údajov mimo určitej geografickej oblasti alebo územia v rámci Únie, ako sú napríklad požiadavky na používanie technologických zariadení, ktoré sú certifikované alebo schválené v rámci konkrétneho členského štátu. Právnou neistotou, ktorá sa týka rozsahu legitímnych a nelegitímnych požiadaviek na lokalizáciu údajov, sa ďalej obmedzujú možnosti dostupné účastníkom trhu a verejnému sektoru, pokiaľ ide o miesto spracúvania údajov. Týmto nariadením sa v žiadnom prípade neobmedzuje sloboda podnikov uzatvárať zmluvy, v ktorých sa stanovuje, kde majú byť údaje lokalizované. Toto nariadenie má slúžiť iba na ochranu uvedenej slobody tým, že sa ním zabezpečuje, aby dohodnutá lokalizácia mohla byť situovaná kdekoľvek v Únii.

| (5) | Zároveň je mobilita údajov v Únii obmedzená aj prostredníctvom súkromných obmedzení: právne, zmluvné a technické problémy, ktorými sa používateľom služieb spracúvania údajov prekáža alebo zabraňuje v prenose ich údajov od jedného poskytovateľa služieb k druhému alebo späť do svojich vlastných informačných systémov (IT systémy), v neposlednom rade po vypovedaní ich zmluvy s poskytovateľom služieb. |
| --- | --- |

(5)

Zároveň je mobilita údajov v Únii obmedzená aj prostredníctvom súkromných obmedzení: právne, zmluvné a technické problémy, ktorými sa používateľom služieb spracúvania údajov prekáža alebo zabraňuje v prenose ich údajov od jedného poskytovateľa služieb k druhému alebo späť do svojich vlastných informačných systémov (IT systémy), v neposlednom rade po vypovedaní ich zmluvy s poskytovateľom služieb.

| (6) | Kombinácia týchto prekážok viedla k nedostatočnej hospodárskej súťaži medzi poskytovateľmi cloudových služieb v Únii, k rôznym problémom spojeným s odkázanosťou na určitého predajcu a k závažnej nedostatočnej mobilite údajov. Podobne politiky v oblasti lokalizácie údajov oslabujú schopnosť spoločností zameraných na výskum a vývoj uľahčovať spoluprácu medzi podnikmi, univerzitami a ostatnými výskumnými organizáciami s cieľom podnecovať inovácie. |
| --- | --- |

(6)

Kombinácia týchto prekážok viedla k nedostatočnej hospodárskej súťaži medzi poskytovateľmi cloudových služieb v Únii, k rôznym problémom spojeným s odkázanosťou na určitého predajcu a k závažnej nedostatočnej mobilite údajov. Podobne politiky v oblasti lokalizácie údajov oslabujú schopnosť spoločností zameraných na výskum a vývoj uľahčovať spoluprácu medzi podnikmi, univerzitami a ostatnými výskumnými organizáciami s cieľom podnecovať inovácie.

| (7) | Z dôvodu právnej istoty a kvôli potrebe rovnakých podmienok v rámci Únie je jednotný súbor pravidiel pre všetkých účastníkov trhu kľúčovým prvkom fungovania vnútorného trhu. V snahe odstrániť prekážky pre obchod a narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce z rozdielov medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi a s cieľom zabrániť vzniku ďalších pravdepodobných prekážok pre obchod a značných narušení hospodárskej súťaže je potrebné prijať jednotné pravidlá uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

(7)

Z dôvodu právnej istoty a kvôli potrebe rovnakých podmienok v rámci Únie je jednotný súbor pravidiel pre všetkých účastníkov trhu kľúčovým prvkom fungovania vnútorného trhu. V snahe odstrániť prekážky pre obchod a narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce z rozdielov medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi a s cieľom zabrániť vzniku ďalších pravdepodobných prekážok pre obchod a značných narušení hospodárskej súťaže je potrebné prijať jednotné pravidlá uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

| (8) | Právny rámec o ochrane fyzických osôb, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov, a o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách a najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (4) a 2002/58/ES (5) nie sú týmto nariadením dotknuté. |
| --- | --- |

(8)

Právny rámec o ochrane fyzických osôb, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov, a o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách a najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (4) a 2002/58/ES (5) nie sú týmto nariadením dotknuté.

| (9) | Rozširujúci sa internet vecí, umelá inteligencia a strojové učenie predstavujú hlavné zdroje iných ako osobných údajov, napríklad ako výsledok ich využívania v automatizovaných procesoch priemyselnej výroby. Medzi konkrétne príklady iných ako osobných údajov patria agregované a anonymizované súbory údajov používané na analýzu veľkých dát, údaje o precíznom poľnohospodárstve, ktoré môžu pomôcť monitorovať a optimalizovať využívanie pesticídov a vody, alebo údaje o potrebách údržby priemyselných strojov. Ak technologický vývoj umožňuje konvertovať anonymizované údaje na osobné údaje, takéto údaje sa považujú za osobné údaje a zodpovedajúcim spôsobom sa na ne má vzťahovať nariadenie (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(9)

Rozširujúci sa internet vecí, umelá inteligencia a strojové učenie predstavujú hlavné zdroje iných ako osobných údajov, napríklad ako výsledok ich využívania v automatizovaných procesoch priemyselnej výroby. Medzi konkrétne príklady iných ako osobných údajov patria agregované a anonymizované súbory údajov používané na analýzu veľkých dát, údaje o precíznom poľnohospodárstve, ktoré môžu pomôcť monitorovať a optimalizovať využívanie pesticídov a vody, alebo údaje o potrebách údržby priemyselných strojov. Ak technologický vývoj umožňuje konvertovať anonymizované údaje na osobné údaje, takéto údaje sa považujú za osobné údaje a zodpovedajúcim spôsobom sa na ne má vzťahovať nariadenie (EÚ) 2016/679.

| (10) | Podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 nesmú členské štáty obmedziť ani zakázať voľný pohyb osobných údajov v rámci Únie z dôvodov súvisiacich s ochranou fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov. Týmto nariadením sa ustanovujú rovnaké zásady voľného pohybu v rámci Únie pre iné ako osobné údaje s výnimkou prípadov, keď sú obmedzenie alebo zákaz opodstatnené z dôvodov verejnej bezpečnosti. Nariadenie (EÚ) 2016/679 a toto nariadenie poskytujú jednotný súbor pravidiel, ktoré sa týkajú voľného pohybu rôznych druhov údajov. Okrem toho sa v tomto nariadení nestanovuje povinnosť uchovávať odlišné druhy údajov oddelene. |
| --- | --- |

(10)

Podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 nesmú členské štáty obmedziť ani zakázať voľný pohyb osobných údajov v rámci Únie z dôvodov súvisiacich s ochranou fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov. Týmto nariadením sa ustanovujú rovnaké zásady voľného pohybu v rámci Únie pre iné ako osobné údaje s výnimkou prípadov, keď sú obmedzenie alebo zákaz opodstatnené z dôvodov verejnej bezpečnosti. Nariadenie (EÚ) 2016/679 a toto nariadenie poskytujú jednotný súbor pravidiel, ktoré sa týkajú voľného pohybu rôznych druhov údajov. Okrem toho sa v tomto nariadení nestanovuje povinnosť uchovávať odlišné druhy údajov oddelene.

| (11) | S cieľom vytvoriť rámec pre voľný tok iných ako osobných údajov v rámci Únie a základ pre rozvoj dátového hospodárstva a posilnenie konkurencieschopnosti priemyslu Únie je nevyhnutné stanoviť jasný, komplexný a predvídateľný právny rámec pre spracúvanie iných ako osobných údajov na vnútornom trhu. Prístupom založeným na zásadách, ktorým sa zabezpečuje spolupráca medzi členskými štátmi, ako aj samoregulácia, by sa malo zabezpečiť, že uvedený rámec je dostatočne flexibilný, aby sa v ňom mohli zohľadniť meniace sa potreby používateľov, poskytovateľov služieb a vnútroštátnych orgánov v Únii. Aby sa zamedzilo riziku prekrývania s existujúcimi mechanizmami, a tým aj vyššiemu zaťaženiu pre členské štáty aj podniky, nemali by sa zavádzať podrobné technické pravidlá. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom vytvoriť rámec pre voľný tok iných ako osobných údajov v rámci Únie a základ pre rozvoj dátového hospodárstva a posilnenie konkurencieschopnosti priemyslu Únie je nevyhnutné stanoviť jasný, komplexný a predvídateľný právny rámec pre spracúvanie iných ako osobných údajov na vnútornom trhu. Prístupom založeným na zásadách, ktorým sa zabezpečuje spolupráca medzi členskými štátmi, ako aj samoregulácia, by sa malo zabezpečiť, že uvedený rámec je dostatočne flexibilný, aby sa v ňom mohli zohľadniť meniace sa potreby používateľov, poskytovateľov služieb a vnútroštátnych orgánov v Únii. Aby sa zamedzilo riziku prekrývania s existujúcimi mechanizmami, a tým aj vyššiemu zaťaženiu pre členské štáty aj podniky, nemali by sa zavádzať podrobné technické pravidlá.

| (12) | Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na spracúvanie údajov, pokiaľ je vykonávané ako súčasť činnosti, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti práva Únie. Malo by sa predovšetkým pripomenúť, že v súlade s článkom 4 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), je národná bezpečnosť výlučnou zodpovednosťou každého členského štátu. |
| --- | --- |

(12)

Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na spracúvanie údajov, pokiaľ je vykonávané ako súčasť činnosti, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti práva Únie. Malo by sa predovšetkým pripomenúť, že v súlade s článkom 4 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), je národná bezpečnosť výlučnou zodpovednosťou každého členského štátu.

| (13) | Voľný tok údajov v rámci Únie bude zohrávať významnú úlohu pri dosahovaní rastu a inovácií založených na údajoch. Podobne ako podniky a spotrebitelia aj verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie členských štátov majú mať prospech z väčšej slobody výberu poskytovateľov služieb založených na údajoch, z konkurenčnejších cien a z efektívnejšieho poskytovania služieb občanom. Vzhľadom na veľké množstvo údajov, ktoré spracúvajú verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie, je mimoriadne dôležité, aby šli pri zavádzaní služieb spracúvania údajov príkladom a aby sa pri využívaní služieb spracúvania údajov zdržali vytvárania obmedzení v oblasti lokalizácie údajov. Toto nariadenie by sa preto malo vzťahovať na verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie. V tejto súvislosti by sa zásada voľného toku iných ako osobných údajov, ktorú stanovuje toto nariadenie, mala uplatňovať aj na všeobecné a konzistentné administratívne postupy a na iné požiadavky na lokalizáciu údajov v oblasti verejného obstarávania bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (6). |
| --- | --- |

(13)

Voľný tok údajov v rámci Únie bude zohrávať významnú úlohu pri dosahovaní rastu a inovácií založených na údajoch. Podobne ako podniky a spotrebitelia aj verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie členských štátov majú mať prospech z väčšej slobody výberu poskytovateľov služieb založených na údajoch, z konkurenčnejších cien a z efektívnejšieho poskytovania služieb občanom. Vzhľadom na veľké množstvo údajov, ktoré spracúvajú verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie, je mimoriadne dôležité, aby šli pri zavádzaní služieb spracúvania údajov príkladom a aby sa pri využívaní služieb spracúvania údajov zdržali vytvárania obmedzení v oblasti lokalizácie údajov. Toto nariadenie by sa preto malo vzťahovať na verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie. V tejto súvislosti by sa zásada voľného toku iných ako osobných údajov, ktorú stanovuje toto nariadenie, mala uplatňovať aj na všeobecné a konzistentné administratívne postupy a na iné požiadavky na lokalizáciu údajov v oblasti verejného obstarávania bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (6).

| (14) | Tak, ako v prípade smernice 2014/24/EÚ, týmto nariadením nie sú dotknuté zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré sa týkajú vnútornej organizácie členských štátov a ktorými sa rozdeľujú medzi verejnými orgánmi a verejnoprávnymi inštitúciami právomoci a povinnosti súvisiace so spracúvaním údajov bez zmluvnej odmeny súkromných subjektov, ako aj zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia členských štátov, ktorými sa zabezpečuje vykonávanie uvedených právomocí a povinností. Hoci sú verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie nabádané k tomu, aby zvážili ekonomické a iné výhody zadávania zákaziek externým poskytovateľom služieb, môžu mať oprávnené dôvody zvoliť si, že si služby zabezpečia samy alebo využijú svoje vnútorné zdroje. Z toho vyplýva, že žiadne z ustanovení tohto nariadenia neukladá členským štátom povinnosť zadávať alebo externalizovať poskytovanie služieb, ktoré chcú poskytovať samy alebo organizovať inými prostriedkami ako verejnými zákazkami. |
| --- | --- |

(14)

Tak, ako v prípade smernice 2014/24/EÚ, týmto nariadením nie sú dotknuté zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré sa týkajú vnútornej organizácie členských štátov a ktorými sa rozdeľujú medzi verejnými orgánmi a verejnoprávnymi inštitúciami právomoci a povinnosti súvisiace so spracúvaním údajov bez zmluvnej odmeny súkromných subjektov, ako aj zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia členských štátov, ktorými sa zabezpečuje vykonávanie uvedených právomocí a povinností. Hoci sú verejné orgány a verejnoprávne inštitúcie nabádané k tomu, aby zvážili ekonomické a iné výhody zadávania zákaziek externým poskytovateľom služieb, môžu mať oprávnené dôvody zvoliť si, že si služby zabezpečia samy alebo využijú svoje vnútorné zdroje. Z toho vyplýva, že žiadne z ustanovení tohto nariadenia neukladá členským štátom povinnosť zadávať alebo externalizovať poskytovanie služieb, ktoré chcú poskytovať samy alebo organizovať inými prostriedkami ako verejnými zákazkami.

| (15) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na fyzické alebo právnické osoby, ktoré poskytujú služby spracúvania údajov používateľom s pobytom alebo miestom usadenia v Únii vrátane tých, ktorí poskytujú služby spracúvania údajov v Únii bez toho, aby v nej boli usadení. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na služby spracúvania údajov, ktoré sa uskutočňuje mimo Únie, a na požiadavky na lokalizáciu údajov, ktoré sa týkajú takýchto údajov. |
| --- | --- |

(15)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na fyzické alebo právnické osoby, ktoré poskytujú služby spracúvania údajov používateľom s pobytom alebo miestom usadenia v Únii vrátane tých, ktorí poskytujú služby spracúvania údajov v Únii bez toho, aby v nej boli usadení. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na služby spracúvania údajov, ktoré sa uskutočňuje mimo Únie, a na požiadavky na lokalizáciu údajov, ktoré sa týkajú takýchto údajov.

| (16) | V tomto nariadení sa nestanovujú pravidlá týkajúce sa určovania rozhodného práva v obchodných veciach, a preto ním nie je dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7). Najmä pokiaľ rozhodné právo pre zmluvu nebolo zvolené v súlade s uvedeným nariadením, zmluva o poskytovaní služieb sa v zásade riadi právom krajiny obvyklého pobytu poskytovateľa služieb. |
| --- | --- |

(16)

V tomto nariadení sa nestanovujú pravidlá týkajúce sa určovania rozhodného práva v obchodných veciach, a preto ním nie je dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7). Najmä pokiaľ rozhodné právo pre zmluvu nebolo zvolené v súlade s uvedeným nariadením, zmluva o poskytovaní služieb sa v zásade riadi právom krajiny obvyklého pobytu poskytovateľa služieb.

| (17) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na spracúvanie údajov v širokom význame, a to pri zahrnutí používania všetkých druhov IT systémov, či už takých, ktoré sa nachádzajú v priestoroch používateľa, alebo u externých poskytovateľov služieb. Malo by sa vzťahovať na spracúvanie údajov na rôznych úrovniach intenzity, od uchovávania údajov [infraštruktúra ako služba – „Infrastructure-as-a-Service“ (IaaS)] až po spracúvanie údajov na platformách [platforma ako služba – „Platform-as-a-Service“ (PaaS)] alebo v aplikáciách [softvér ako služba – „Software-as-a-Service“ (SaaS)]. |
| --- | --- |

(17)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na spracúvanie údajov v širokom význame, a to pri zahrnutí používania všetkých druhov IT systémov, či už takých, ktoré sa nachádzajú v priestoroch používateľa, alebo u externých poskytovateľov služieb. Malo by sa vzťahovať na spracúvanie údajov na rôznych úrovniach intenzity, od uchovávania údajov [infraštruktúra ako služba – „Infrastructure-as-a-Service“ (IaaS)] až po spracúvanie údajov na platformách [platforma ako služba – „Platform-as-a-Service“ (PaaS)] alebo v aplikáciách [softvér ako služba – „Software-as-a-Service“ (SaaS)].

| (18) | Požiadavky na lokalizáciu údajov predstavujú jasnú prekážku pre voľné poskytovanie služieb spracúvania údajov v celej Únii a pre vnútorný trh. Ako také by mali byť zakázané, pokiaľ nie sú opodstatnené z dôvodov verejnej bezpečnosti, ako sa vymedzuje prostredníctvom práva Únie, najmä v zmysle článku 52 ZFEÚ, a v súlade so zásadou proporcionality zakotvenou v článku 5 Zmluvy o EÚ. Na účely uplatňovania zásady voľného toku iných ako osobných údajov cez hranice, zabezpečenia rýchleho odstránenia existujúcich požiadaviek na lokalizáciu údajov a umožnenia toho, aby sa údaje z prevádzkových dôvodov spracúvali na viacerých miestach v celej Únii, a keďže sa týmto nariadením stanovujú opatrenia na zabezpečenie dostupnosti údajov na účely regulačnej kontroly, členské štáty by mali mať možnosť dovolávať sa len verejnej bezpečnosti ako odôvodnenia požiadavky na lokalizáciu údajov. |
| --- | --- |

(18)

Požiadavky na lokalizáciu údajov predstavujú jasnú prekážku pre voľné poskytovanie služieb spracúvania údajov v celej Únii a pre vnútorný trh. Ako také by mali byť zakázané, pokiaľ nie sú opodstatnené z dôvodov verejnej bezpečnosti, ako sa vymedzuje prostredníctvom práva Únie, najmä v zmysle článku 52 ZFEÚ, a v súlade so zásadou proporcionality zakotvenou v článku 5 Zmluvy o EÚ. Na účely uplatňovania zásady voľného toku iných ako osobných údajov cez hranice, zabezpečenia rýchleho odstránenia existujúcich požiadaviek na lokalizáciu údajov a umožnenia toho, aby sa údaje z prevádzkových dôvodov spracúvali na viacerých miestach v celej Únii, a keďže sa týmto nariadením stanovujú opatrenia na zabezpečenie dostupnosti údajov na účely regulačnej kontroly, členské štáty by mali mať možnosť dovolávať sa len verejnej bezpečnosti ako odôvodnenia požiadavky na lokalizáciu údajov.

| (19) | Pojem „verejná bezpečnosť“ v zmysle článku 52 ZFEÚ a ako ho vykladá Súdny dvor zahŕňa tak vnútornú, ako aj vonkajšiu bezpečnosť členského štátu, ako aj otázky verejnej bezpečnosti, s cieľom predovšetkým uľahčiť vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie trestných činov. Predpokladá existenciu skutočnej a dostatočne vážnej hrozby ovplyvňujúcej jeden zo základných záujmov spoločnosti, akou je ohrozenie fungovania inštitúcií a základných verejných služieb a prežitie obyvateľstva, ako aj riziko vážneho narušenia zahraničných vzťahov, mierového spolužitia národov alebo riziko vojenských záujmov. V súlade so zásadou proporcionality by požiadavky na lokalizáciu údajov, ktoré sú odôvodnené verejnou bezpečnosťou, mali byť vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa a nemali by siahať nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(19)

Pojem „verejná bezpečnosť“ v zmysle článku 52 ZFEÚ a ako ho vykladá Súdny dvor zahŕňa tak vnútornú, ako aj vonkajšiu bezpečnosť členského štátu, ako aj otázky verejnej bezpečnosti, s cieľom predovšetkým uľahčiť vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie trestných činov. Predpokladá existenciu skutočnej a dostatočne vážnej hrozby ovplyvňujúcej jeden zo základných záujmov spoločnosti, akou je ohrozenie fungovania inštitúcií a základných verejných služieb a prežitie obyvateľstva, ako aj riziko vážneho narušenia zahraničných vzťahov, mierového spolužitia národov alebo riziko vojenských záujmov. V súlade so zásadou proporcionality by požiadavky na lokalizáciu údajov, ktoré sú odôvodnené verejnou bezpečnosťou, mali byť vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa a nemali by siahať nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa.

| (20) | S cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie zásady voľného toku iných ako osobných údajov cez hranice a zabrániť vzniku nových prekážok pre riadne fungovanie vnútorného trhu by členské štáty mali Komisii okamžite oznámiť každý návrh aktu, ktorý zavádza novú požiadavku na lokalizáciu údajov alebo ktorým sa upravuje už existujúca požiadavka na lokalizáciu údajov. Tieto návrhy aktov by sa mali predkladať a posudzovať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 (8). |
| --- | --- |

(20)

S cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie zásady voľného toku iných ako osobných údajov cez hranice a zabrániť vzniku nových prekážok pre riadne fungovanie vnútorného trhu by členské štáty mali Komisii okamžite oznámiť každý návrh aktu, ktorý zavádza novú požiadavku na lokalizáciu údajov alebo ktorým sa upravuje už existujúca požiadavka na lokalizáciu údajov. Tieto návrhy aktov by sa mali predkladať a posudzovať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 (8).

| (21) | Okrem toho by s cieľom odstrániť možné existujúce bariéry počas prechodného obdobia 24 mesiacov odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia členské štáty mali preskúmať existujúce zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia všeobecnej povahy stanovujúce požiadavky na lokalizáciu údajov a oznámiť Komisii spolu s odôvodnením každú takúto požiadavku na lokalizáciu údajov, o ktorej sa domnievajú, že je v súlade s týmto nariadením. Toto by malo Komisii umožniť posúdiť súlad všetkých zostávajúcich požiadaviek na lokalizáciu údajov. Komisia by mala mať možnosť v prípade potreby predložiť príslušnému členskému štátu pripomienky. Takéto pripomienky by mohli obsahovať odporúčanie na zmenu alebo zrušenie požiadavky na lokalizáciu údajov. |
| --- | --- |

(21)

Okrem toho by s cieľom odstrániť možné existujúce bariéry počas prechodného obdobia 24 mesiacov odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia členské štáty mali preskúmať existujúce zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia všeobecnej povahy stanovujúce požiadavky na lokalizáciu údajov a oznámiť Komisii spolu s odôvodnením každú takúto požiadavku na lokalizáciu údajov, o ktorej sa domnievajú, že je v súlade s týmto nariadením. Toto by malo Komisii umožniť posúdiť súlad všetkých zostávajúcich požiadaviek na lokalizáciu údajov. Komisia by mala mať možnosť v prípade potreby predložiť príslušnému členskému štátu pripomienky. Takéto pripomienky by mohli obsahovať odporúčanie na zmenu alebo zrušenie požiadavky na lokalizáciu údajov.

| (22) | Povinnosti oznamovať existujúce požiadavky na lokalizáciu údajov a návrhy aktov Komisii ustanovené týmto nariadením by sa mali uplatňovať na regulačné požiadavky na lokalizáciu údajov a návrhy aktov všeobecnej povahy, ale nie na rozhodnutia adresované konkrétnej fyzickej alebo právnickej osobe. |
| --- | --- |

(22)

Povinnosti oznamovať existujúce požiadavky na lokalizáciu údajov a návrhy aktov Komisii ustanovené týmto nariadením by sa mali uplatňovať na regulačné požiadavky na lokalizáciu údajov a návrhy aktov všeobecnej povahy, ale nie na rozhodnutia adresované konkrétnej fyzickej alebo právnickej osobe.

| (23) | S cieľom zabezpečiť transparentnosť požiadaviek na lokalizáciu údajov v členských štátoch stanovených v zákone, inom právnom predpise alebo správnom opatrení všeobecnej povahy pre fyzické a právnické osoby, ako napríklad poskytovateľov služieb a používateľov služieb spracúvania údajov, by členské štáty mali na národnom online jednotnom informačnom mieste uverejniť informácie o takýchto požiadavkách a pravidelne takéto informácie aktualizovať. Členské štáty by prípadne mali poskytovať aktuálne informácie o takýchto požiadavkách ústrednému informačnému miestu zriadenému podľa iného aktu Únie. Členské štáty by mali Komisii oznamovať adresy takýchto jednotných informačných miest s cieľom vhodne informovať fyzické a právnické osoby o požiadavkách na lokalizáciu údajov v celej Únii. Komisia by tieto informácie mala uverejniť na svojom webovom sídle spolu s pravidelne aktualizovaným konsolidovaným zoznamom požiadaviek na lokalizáciu údajov, ktoré sú platné v členských štátoch, vrátane súhrnných informácií o týchto požiadavkách. |
| --- | --- |

(23)

S cieľom zabezpečiť transparentnosť požiadaviek na lokalizáciu údajov v členských štátoch stanovených v zákone, inom právnom predpise alebo správnom opatrení všeobecnej povahy pre fyzické a právnické osoby, ako napríklad poskytovateľov služieb a používateľov služieb spracúvania údajov, by členské štáty mali na národnom online jednotnom informačnom mieste uverejniť informácie o takýchto požiadavkách a pravidelne takéto informácie aktualizovať. Členské štáty by prípadne mali poskytovať aktuálne informácie o takýchto požiadavkách ústrednému informačnému miestu zriadenému podľa iného aktu Únie. Členské štáty by mali Komisii oznamovať adresy takýchto jednotných informačných miest s cieľom vhodne informovať fyzické a právnické osoby o požiadavkách na lokalizáciu údajov v celej Únii. Komisia by tieto informácie mala uverejniť na svojom webovom sídle spolu s pravidelne aktualizovaným konsolidovaným zoznamom požiadaviek na lokalizáciu údajov, ktoré sú platné v členských štátoch, vrátane súhrnných informácií o týchto požiadavkách.

| (24) | Požiadavky na lokalizáciu údajov často vyplývajú z nedostatočnej dôvery v cezhraničné spracúvanie údajov vyplývajúcej z predpokladanej nedostupnosti údajov pre príslušné orgány členských štátov na účely, ako sú napríklad inšpekcie a audit na regulačné kontroly alebo kontroly dohľadu. Takýto nedostatok dôvery nemožno prekonať len neplatnosťou zmluvných podmienok zakazujúcich príslušným orgánom zákonný prístup k údajom na výkon ich služobných povinností. Preto by sa v tomto nariadení malo jasne stanoviť, že ním nie sú dotknuté právomoci príslušných orgánov požadovať alebo získať prístup k údajom v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom a že príslušným orgánom sa nemôže zamietnuť prístup k údajom na základe toho, že údaje sa spracúvajú v inom členskom štáte. Príslušné orgány by mohli uložiť funkčné požiadavky na podporu prístupu k údajom, ako je požiadavka, aby sa opisy systému uchovávali v dotknutom členskom štáte. |
| --- | --- |

(24)

Požiadavky na lokalizáciu údajov často vyplývajú z nedostatočnej dôvery v cezhraničné spracúvanie údajov vyplývajúcej z predpokladanej nedostupnosti údajov pre príslušné orgány členských štátov na účely, ako sú napríklad inšpekcie a audit na regulačné kontroly alebo kontroly dohľadu. Takýto nedostatok dôvery nemožno prekonať len neplatnosťou zmluvných podmienok zakazujúcich príslušným orgánom zákonný prístup k údajom na výkon ich služobných povinností. Preto by sa v tomto nariadení malo jasne stanoviť, že ním nie sú dotknuté právomoci príslušných orgánov požadovať alebo získať prístup k údajom v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom a že príslušným orgánom sa nemôže zamietnuť prístup k údajom na základe toho, že údaje sa spracúvajú v inom členskom štáte. Príslušné orgány by mohli uložiť funkčné požiadavky na podporu prístupu k údajom, ako je požiadavka, aby sa opisy systému uchovávali v dotknutom členskom štáte.

| (25) | Fyzické alebo právnické osoby, na ktoré sa vzťahujú povinnosti poskytovať údaje príslušným orgánom, môžu splniť takéto povinnosti tým, že príslušným orgánom poskytnú a zaručia účinný a včasný elektronický prístup k údajom bez ohľadu na to, na území ktorého členského štátu sa dané údaje spracúvajú. Takýto prístup sa môže zabezpečiť prostredníctvom konkrétnych podmienok v zmluvách medzi fyzickou alebo právnickou osobou, na ktorú sa vzťahuje povinnosť poskytovať prístup, a poskytovateľom služieb. |
| --- | --- |

(25)

Fyzické alebo právnické osoby, na ktoré sa vzťahujú povinnosti poskytovať údaje príslušným orgánom, môžu splniť takéto povinnosti tým, že príslušným orgánom poskytnú a zaručia účinný a včasný elektronický prístup k údajom bez ohľadu na to, na území ktorého členského štátu sa dané údaje spracúvajú. Takýto prístup sa môže zabezpečiť prostredníctvom konkrétnych podmienok v zmluvách medzi fyzickou alebo právnickou osobou, na ktorú sa vzťahuje povinnosť poskytovať prístup, a poskytovateľom služieb.

| (26) | Ak má fyzická alebo právnická osoba povinnosť poskytovať údaje a uvedenú povinnosť nesplní, mal by mať príslušný orgán možnosť požiadať o pomoc príslušné orgány v iných členských štátoch. V takýchto prípadoch by príslušné orgány mali využívať osobitné nástroje spolupráce ustanovené v práve Únie alebo v medzinárodných dohodách, a to v závislosti od predmetu úpravy v danom prípade, ako napríklad v oblasti policajnej spolupráce, trestnej alebo občianskej justície alebo v správnych veciach, rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV (9), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ (10), Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite (11), nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 (12), smernicu Rady 2006/112/ES (13) a nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 (14). Ak takéto osobitné mechanizmy spolupráce neexistujú, príslušné orgány by mali navzájom spolupracovať s cieľom zabezpečiť prístup k požadovaným údajom prostredníctvom určených jednotných kontaktných miest. |
| --- | --- |

(26)

Ak má fyzická alebo právnická osoba povinnosť poskytovať údaje a uvedenú povinnosť nesplní, mal by mať príslušný orgán možnosť požiadať o pomoc príslušné orgány v iných členských štátoch. V takýchto prípadoch by príslušné orgány mali využívať osobitné nástroje spolupráce ustanovené v práve Únie alebo v medzinárodných dohodách, a to v závislosti od predmetu úpravy v danom prípade, ako napríklad v oblasti policajnej spolupráce, trestnej alebo občianskej justície alebo v správnych veciach, rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV (9), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ (10), Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite (11), nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 (12), smernicu Rady 2006/112/ES (13) a nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 (14). Ak takéto osobitné mechanizmy spolupráce neexistujú, príslušné orgány by mali navzájom spolupracovať s cieľom zabezpečiť prístup k požadovaným údajom prostredníctvom určených jednotných kontaktných miest.

| (27) | Ak žiadosť o pomoc zahŕňa získanie prístupu zo strany dožiadaného orgánu do akýchkoľvek priestorov fyzickej alebo právnickej osoby, a to aj k akýmkoľvek zariadeniam a prostriedkom spracúvania údajov, takýto prístup musí byť v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym procesným právom, a to aj s každou požiadavkou na získanie predchádzajúceho súdneho povolenia. |
| --- | --- |

(27)

Ak žiadosť o pomoc zahŕňa získanie prístupu zo strany dožiadaného orgánu do akýchkoľvek priestorov fyzickej alebo právnickej osoby, a to aj k akýmkoľvek zariadeniam a prostriedkom spracúvania údajov, takýto prístup musí byť v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym procesným právom, a to aj s každou požiadavkou na získanie predchádzajúceho súdneho povolenia.

| (28) | Toto nariadenie by používateľom nemalo umožňovať, aby sa pokúšali obchádzať uplatňovanie vnútroštátneho práva. Malo by preto ustanoviť, aby členské štáty uložili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie používateľom, ktoré príslušným orgánom bránia získať prístup k ich údajom potrebným na výkon služobných povinností príslušných orgánov podľa práva Únie a vnútroštátneho práva. V naliehavých prípadoch, keď používateľ zneužíva svoje právo, by mali mať členské štáty možnosť uložiť prísne primerané dočasné opatrenia. Akékoľvek dočasné opatrenia vyžadujúce relokalizáciu údajov na obdobie dlhšie ako 180 dní po relokalizácii by sa odchyľovali od zásady voľného pohybu údajov na značne dlhé časové obdobie, a preto by sa mali oznamovať Komisii, aby sa preskúmala ich zlučiteľnosť s právom Únie. |
| --- | --- |

(28)

Toto nariadenie by používateľom nemalo umožňovať, aby sa pokúšali obchádzať uplatňovanie vnútroštátneho práva. Malo by preto ustanoviť, aby členské štáty uložili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie používateľom, ktoré príslušným orgánom bránia získať prístup k ich údajom potrebným na výkon služobných povinností príslušných orgánov podľa práva Únie a vnútroštátneho práva. V naliehavých prípadoch, keď používateľ zneužíva svoje právo, by mali mať členské štáty možnosť uložiť prísne primerané dočasné opatrenia. Akékoľvek dočasné opatrenia vyžadujúce relokalizáciu údajov na obdobie dlhšie ako 180 dní po relokalizácii by sa odchyľovali od zásady voľného pohybu údajov na značne dlhé časové obdobie, a preto by sa mali oznamovať Komisii, aby sa preskúmala ich zlučiteľnosť s právom Únie.

| (29) | Možnosť prenášať údaje bez prekážok je kľúčovým faktorom uľahčujúcim voľbu používateľa a účinnú hospodársku súťaž na trhoch so službami spracúvania údajov. Skutočné alebo vnímané problémy pri cezhraničnom prenose údajov, taktiež narušujú dôveru profesionálnych používateľov, keď využívajú cezhraničné ponuky a tým aj ich dôveru vo vnútorný trh. Zatiaľ čo jednotliví spotrebitelia majú výhody z existujúceho práva Únie, možnosť zmeniť poskytovateľa služieb sa pre tých používateľov, ktorí konajú v rámci ich obchodnej alebo podnikateľskej činnosti neuľahčuje. Konzistentné technické požiadavky v celej Únii, či už sa týkajú technickej harmonizácie, vzájomného uznávania alebo dobrovoľnej harmonizácie tiež prispievajú k rozvoju konkurencieschopného vnútorného trhu so službami spracúvania údajov. |
| --- | --- |

(29)

Možnosť prenášať údaje bez prekážok je kľúčovým faktorom uľahčujúcim voľbu používateľa a účinnú hospodársku súťaž na trhoch so službami spracúvania údajov. Skutočné alebo vnímané problémy pri cezhraničnom prenose údajov, taktiež narušujú dôveru profesionálnych používateľov, keď využívajú cezhraničné ponuky a tým aj ich dôveru vo vnútorný trh. Zatiaľ čo jednotliví spotrebitelia majú výhody z existujúceho práva Únie, možnosť zmeniť poskytovateľa služieb sa pre tých používateľov, ktorí konajú v rámci ich obchodnej alebo podnikateľskej činnosti neuľahčuje. Konzistentné technické požiadavky v celej Únii, či už sa týkajú technickej harmonizácie, vzájomného uznávania alebo dobrovoľnej harmonizácie tiež prispievajú k rozvoju konkurencieschopného vnútorného trhu so službami spracúvania údajov.

| (30) | S cieľom v plnej miere využiť výhody konkurenčného prostredia by profesionálni používatelia mali mať možnosť prijímať informované rozhodnutia a ľahko porovnávať jednotlivé zložky rôznych služieb spracúvania údajov ponúkaných na vnútornom trhu, a to aj pokiaľ ide o zmluvné podmienky prenosu údajov po skončení zmluvy. Na účely zosúladenia s inovačným potenciálom trhu a s cieľom zohľadniť skúsenosti a odborné znalosti poskytovateľov služieb a profesionálnych používateľov služieb spracúvania údajov by mali účastníci trhu vymedziť podrobné informácie a prevádzkové požiadavky na prenos údajov prostredníctvom samoregulácie, s podporou a pomocou Komisie a monitorovanou Komisiou, a to vo forme kódexov správania Únie, ktoré môžu obsahovať vzorové zmluvné podmienky. |
| --- | --- |

(30)

S cieľom v plnej miere využiť výhody konkurenčného prostredia by profesionálni používatelia mali mať možnosť prijímať informované rozhodnutia a ľahko porovnávať jednotlivé zložky rôznych služieb spracúvania údajov ponúkaných na vnútornom trhu, a to aj pokiaľ ide o zmluvné podmienky prenosu údajov po skončení zmluvy. Na účely zosúladenia s inovačným potenciálom trhu a s cieľom zohľadniť skúsenosti a odborné znalosti poskytovateľov služieb a profesionálnych používateľov služieb spracúvania údajov by mali účastníci trhu vymedziť podrobné informácie a prevádzkové požiadavky na prenos údajov prostredníctvom samoregulácie, s podporou a pomocou Komisie a monitorovanou Komisiou, a to vo forme kódexov správania Únie, ktoré môžu obsahovať vzorové zmluvné podmienky.

| (31) | Aby boli takéto kódexy správania účinné a aby uľahčovali zmenu poskytovateľov služieb a prenos údajov, mali by byť komplexné a mali by zahŕňať aspoň kľúčové aspekty, ktoré sú dôležité počas procesu prenosu údajov, ako napríklad postupy používané na zálohovanie údajov a ich lokalizáciu, dostupné formáty údajov a dostupnú dátovú podporu, požadovanú IT konfiguráciu a minimálnu šírku pásma siete, čas potrebný pred začatím procesu prenosu a časové obdobie, v ktorom budú údaje dostupné na účely prenosu, ako aj záruky na prístup k údajom v prípade konkurzu poskytovateľa služieb. Kódexy správania by mali jasne stanovovať, že odkázanosť na určitého predajcu nie je prijateľnou obchodnou praxou, mali by presadzovať technológie, ktoré zvyšujú dôveru, a mali by byť pravidelne aktualizované, aby držali krok s technologickým vývojom. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v priebehu tohto procesu konzultovali všetky príslušné zainteresované strany vrátane združení malých a stredných podnikov (MSP) a začínajúcich podnikov, používateľov a poskytovateľov cloudových služieb. Komisia by mala vyhodnotiť vypracovanie a účinnosť vykonávania takýchto kódexov správania. |
| --- | --- |

(31)

Aby boli takéto kódexy správania účinné a aby uľahčovali zmenu poskytovateľov služieb a prenos údajov, mali by byť komplexné a mali by zahŕňať aspoň kľúčové aspekty, ktoré sú dôležité počas procesu prenosu údajov, ako napríklad postupy používané na zálohovanie údajov a ich lokalizáciu, dostupné formáty údajov a dostupnú dátovú podporu, požadovanú IT konfiguráciu a minimálnu šírku pásma siete, čas potrebný pred začatím procesu prenosu a časové obdobie, v ktorom budú údaje dostupné na účely prenosu, ako aj záruky na prístup k údajom v prípade konkurzu poskytovateľa služieb. Kódexy správania by mali jasne stanovovať, že odkázanosť na určitého predajcu nie je prijateľnou obchodnou praxou, mali by presadzovať technológie, ktoré zvyšujú dôveru, a mali by byť pravidelne aktualizované, aby držali krok s technologickým vývojom. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v priebehu tohto procesu konzultovali všetky príslušné zainteresované strany vrátane združení malých a stredných podnikov (MSP) a začínajúcich podnikov, používateľov a poskytovateľov cloudových služieb. Komisia by mala vyhodnotiť vypracovanie a účinnosť vykonávania takýchto kódexov správania.

| (32) | Ak príslušný orgán jedného členského štátu požiada o pomoc iný členský štát na účely získania prístupu k údajom podľa tohto nariadenia, mal by prostredníctvom určeného jednotného kontaktného miesta predložiť určenému jednotnému kontaktnému miestu iného členského štátu náležite odôvodnenú žiadosť, ktorá by mala obsahovať písomné vysvetlenie dôvodov a právny základ pre požadovanie prístupu k údajom. Jednotné kontaktné miesto určené členským štátom, o ktorého pomoc sa žiada, by malo uľahčiť zaslanie žiadosti zodpovednému príslušnému orgánu dožiadaného členského štátu. Na účely zabezpečenia účinnej spolupráce by mal orgán, ktorému sa žiadosť zaslala, bezodkladne poskytnúť pomoc v reakcii na danú žiadosť alebo poskytnúť informácie o ťažkostiach, pokiaľ ide o vyhovenie takejto žiadosti, alebo o dôvodoch jej zamietnutia. |
| --- | --- |

(32)

Ak príslušný orgán jedného členského štátu požiada o pomoc iný členský štát na účely získania prístupu k údajom podľa tohto nariadenia, mal by prostredníctvom určeného jednotného kontaktného miesta predložiť určenému jednotnému kontaktnému miestu iného členského štátu náležite odôvodnenú žiadosť, ktorá by mala obsahovať písomné vysvetlenie dôvodov a právny základ pre požadovanie prístupu k údajom. Jednotné kontaktné miesto určené členským štátom, o ktorého pomoc sa žiada, by malo uľahčiť zaslanie žiadosti zodpovednému príslušnému orgánu dožiadaného členského štátu. Na účely zabezpečenia účinnej spolupráce by mal orgán, ktorému sa žiadosť zaslala, bezodkladne poskytnúť pomoc v reakcii na danú žiadosť alebo poskytnúť informácie o ťažkostiach, pokiaľ ide o vyhovenie takejto žiadosti, alebo o dôvodoch jej zamietnutia.

| (33) | Zvýšením dôvery v bezpečnosť cezhraničného spracúvania údajov by sa mala znížiť tendencia účastníkov trhu a verejného sektora využívať lokalizáciu údajov ako prostriedok na zaistenie bezpečnosti údajov. Mala by sa tým tiež zvýšiť právna istota spoločností pokiaľ ide o súlad s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami v prípade, že vykonávaním svojich činností spracúvania údajov poveria externých poskytovateľov služieb, a to aj v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(33)

Zvýšením dôvery v bezpečnosť cezhraničného spracúvania údajov by sa mala znížiť tendencia účastníkov trhu a verejného sektora využívať lokalizáciu údajov ako prostriedok na zaistenie bezpečnosti údajov. Mala by sa tým tiež zvýšiť právna istota spoločností pokiaľ ide o súlad s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami v prípade, že vykonávaním svojich činností spracúvania údajov poveria externých poskytovateľov služieb, a to aj v inom členskom štáte.

| (34) | Všetky bezpečnostné požiadavky týkajúce sa spracúvania údajov, ktoré sa na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva v súlade s právom Únie uplatňujú opodstatneným a primeraným spôsobom v členskom štáte bydliska alebo sídla fyzických alebo právnických osôb, ktorých údaje sa spracúvajú, by sa mali aj naďalej uplatňovať na spracúvanie uvedených údajov v inom členskom štáte. Uvedené fyzické alebo právnické osoby by mali mať možnosť splniť takéto požiadavky buď sami alebo prostredníctvom zmluvných doložiek stanovených v zmluvách s poskytovateľmi služieb. |
| --- | --- |

(34)

Všetky bezpečnostné požiadavky týkajúce sa spracúvania údajov, ktoré sa na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva v súlade s právom Únie uplatňujú opodstatneným a primeraným spôsobom v členskom štáte bydliska alebo sídla fyzických alebo právnických osôb, ktorých údaje sa spracúvajú, by sa mali aj naďalej uplatňovať na spracúvanie uvedených údajov v inom členskom štáte. Uvedené fyzické alebo právnické osoby by mali mať možnosť splniť takéto požiadavky buď sami alebo prostredníctvom zmluvných doložiek stanovených v zmluvách s poskytovateľmi služieb.

| (35) | Bezpečnostné požiadavky stanovené na vnútroštátnej úrovni by mali byť potrebné a primerané vzhľadom na riziká súvisiace s bezpečnosťou spracúvania údajov v rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho práva, v ktorom sú tieto požiadavky stanovené. |
| --- | --- |

(35)

Bezpečnostné požiadavky stanovené na vnútroštátnej úrovni by mali byť potrebné a primerané vzhľadom na riziká súvisiace s bezpečnosťou spracúvania údajov v rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho práva, v ktorom sú tieto požiadavky stanovené.

| (36) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (15) sa stanovujú právne opatrenia na zvýšenie celkovej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii. Služby spracúvania údajov predstavujú jednu z digitálnych služieb, na ktoré sa uvedená smernica vzťahuje. Podľa uvedenej smernice musia členské štáty zabezpečiť, aby poskytovatelia digitálnych služieb identifikovali riziká súvisiace s bezpečnosťou sietí a informačných systémov, ktoré používajú, a aby prijali vhodné a primerané technické a organizačné opatrenia na riadenie týchto rizík. Takými opatreniami by sa mala zaistiť úroveň bezpečnosti, ktorá zodpovedá miere daného rizika, a zohľadňovať bezpečnosť systémov a zariadení, riešenie incidentov, riadenie kontinuity činností, monitorovanie, audit a skúšanie, ako aj súlad s medzinárodnými štandardmi. Tieto prvky má Komisia ďalej špecifikovať vo vykonávacích aktoch podľa uvedenej smernice. |
| --- | --- |

(36)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (15) sa stanovujú právne opatrenia na zvýšenie celkovej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii. Služby spracúvania údajov predstavujú jednu z digitálnych služieb, na ktoré sa uvedená smernica vzťahuje. Podľa uvedenej smernice musia členské štáty zabezpečiť, aby poskytovatelia digitálnych služieb identifikovali riziká súvisiace s bezpečnosťou sietí a informačných systémov, ktoré používajú, a aby prijali vhodné a primerané technické a organizačné opatrenia na riadenie týchto rizík. Takými opatreniami by sa mala zaistiť úroveň bezpečnosti, ktorá zodpovedá miere daného rizika, a zohľadňovať bezpečnosť systémov a zariadení, riešenie incidentov, riadenie kontinuity činností, monitorovanie, audit a skúšanie, ako aj súlad s medzinárodnými štandardmi. Tieto prvky má Komisia ďalej špecifikovať vo vykonávacích aktoch podľa uvedenej smernice.

| (37) | Komisia by mala predložiť správu o vykonávaní tohto nariadenia, najmä s cieľom určiť potrebu úprav vzhľadom na technologický rozvoj alebo rozvoj trhu. V uvedenej správe by sa malo predovšetkým posúdiť toto nariadenie, najmä jeho uplatňovanie pokiaľ ide o súbory údajov pozostávajúce z osobných aj iných ako osobných údajov, ako aj uplatňovanie výnimky verejnej bezpečnosti. Komisia by pred začatím uplatňovania tohto nariadenia mala tiež uverejniť informatívne usmernenia, ako spravovať súbory údajov pozostávajúce z osobných aj iných ako osobných údajov, aby spoločnosti vrátane MSP lepšie chápali vzájomné pôsobenie tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) 2016/679 a aby zabezpečili súlad s oboma. |
| --- | --- |

(37)

Komisia by mala predložiť správu o vykonávaní tohto nariadenia, najmä s cieľom určiť potrebu úprav vzhľadom na technologický rozvoj alebo rozvoj trhu. V uvedenej správe by sa malo predovšetkým posúdiť toto nariadenie, najmä jeho uplatňovanie pokiaľ ide o súbory údajov pozostávajúce z osobných aj iných ako osobných údajov, ako aj uplatňovanie výnimky verejnej bezpečnosti. Komisia by pred začatím uplatňovania tohto nariadenia mala tiež uverejniť informatívne usmernenia, ako spravovať súbory údajov pozostávajúce z osobných aj iných ako osobných údajov, aby spoločnosti vrátane MSP lepšie chápali vzájomné pôsobenie tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) 2016/679 a aby zabezpečili súlad s oboma.

| (38) | V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržujú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, pričom toto nariadenie by sa malo vykladať a uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami vrátane práva na ochranu osobných údajov, slobody prejavu a práva na informácie a slobody podnikania. |
| --- | --- |

(38)

V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržujú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, pričom toto nariadenie by sa malo vykladať a uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami vrátane práva na ochranu osobných údajov, slobody prejavu a práva na informácie a slobody podnikania.

| (39) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zabezpečiť voľný tok iných ako osobných údajov v Únii, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadene neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(39)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zabezpečiť voľný tok iných ako osobných údajov v Únii, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadene neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť voľný tok iných ako osobných údajov v rámci Únie, a to tým, že sa v ňom ustanovia pravidlá týkajúce sa požiadaviek na lokalizáciu údajov, dostupnosť údajov pre príslušné orgány a prenos údajov pre profesionálnych používateľov.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na spracúvanie elektronických údajov, ktoré nie sú osobnými údajmi, v Únii, pričom toto spracúvanie:

| a) | sa poskytuje ako služba používateľom s pobytom alebo miestom usadenia v Únii bez ohľadu na to, či poskytovateľ služieb je alebo nie je usadený v Únii, alebo |
| --- | --- |

a)

sa poskytuje ako služba používateľom s pobytom alebo miestom usadenia v Únii bez ohľadu na to, či poskytovateľ služieb je alebo nie je usadený v Únii, alebo

| b) | vykonáva fyzická alebo právnická osoba s pobytom alebo miestom usadenia v Únii pre svoje vlastné potreby. |
| --- | --- |

b)

vykonáva fyzická alebo právnická osoba s pobytom alebo miestom usadenia v Únii pre svoje vlastné potreby.

2.   V prípade súboru údajov pozostávajúcich z osobných údajov a iných ako osobných údajov sa toto nariadenie uplatňuje na časť súboru údajov, ktorú tvoria iné ako osobné údaje. Ak sú osobné údaje a iné ako osobné údaje v súbore údajov neoddeliteľne prepojené, toto nariadenie nemá vplyv na uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679.

3.   Toto nariadenie sa neuplatňuje na činnosť, ktorá nepatrí do pôsobnosti práva Únie.

Týmto nariadením nie sú dotknuté zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré sa týkajú vnútornej organizácie členských štátov a ktorými sa rozdeľujú medzi verejnými orgánmi a verejnoprávnymi inštitúciami vymedzenými v článku 2 ods. 1 bode 4 smernice 2014/24/EÚ, právomoci a povinnosti súvisiace so spracovaním údajov bez zmluvnej odmeny súkromných subjektov, ako aj zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia členských štátov, ktorými sa zabezpečuje vykonávanie uvedených právomocí a povinností.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „údaje“ sú iné údaje ako osobné údaje vymedzené v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679; |
| --- | --- |

1.

„údaje“ sú iné údaje ako osobné údaje vymedzené v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679;

| 2. | „spracúvanie“ je každá operácia alebo súbor operácií s údajmi alebo súbormi údajov v elektronickom formáte, napríklad získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, štruktúrovanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, poskytovanie prenosom, šírením alebo poskytovanie iným spôsobom, preskupovanie alebo kombinovanie, obmedzenie, vymazanie alebo likvidácia bez ohľadu na to, či sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami; |
| --- | --- |

2.

„spracúvanie“ je každá operácia alebo súbor operácií s údajmi alebo súbormi údajov v elektronickom formáte, napríklad získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, štruktúrovanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, poskytovanie prenosom, šírením alebo poskytovanie iným spôsobom, preskupovanie alebo kombinovanie, obmedzenie, vymazanie alebo likvidácia bez ohľadu na to, či sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami;

| 3. | „návrh právneho aktu“ je text vypracovaný na účel jeho schválenia ako zákon, iný právny predpis alebo správne opatrenie všeobecnej povahy, pričom znenie tohto textu je v štádiu prípravy, v ktorom sa môžu ešte stále vykonávať podstatné zmeny; |
| --- | --- |

3.

„návrh právneho aktu“ je text vypracovaný na účel jeho schválenia ako zákon, iný právny predpis alebo správne opatrenie všeobecnej povahy, pričom znenie tohto textu je v štádiu prípravy, v ktorom sa môžu ešte stále vykonávať podstatné zmeny;

| 4. | „poskytovateľ služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje služby spracúvania údajov; |
| --- | --- |

4.

„poskytovateľ služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje služby spracúvania údajov;

| 5. | „požiadavka na lokalizáciu údajov“ je akákoľvek povinnosť, zákaz, podmienka, obmedzenie alebo iná požiadavka stanovená v zákonoch, iných právnych predpisoch alebo správnych opatreniach členského štátu alebo vyplývajúca zo všeobecných a konzistentných administratívnych postupov v členskom štáte a verejnoprávnych inštitúciách, a to aj v oblasti verejného obstarávania bez toho, aby bola dotknutá smernica 2014/24/EÚ, ktorá ukladá spracúvanie údajov na území konkrétneho členského štátu alebo obmedzuje spracúvanie údajov v ktoromkoľvek inom členskom štáte; |
| --- | --- |

5.

„požiadavka na lokalizáciu údajov“ je akákoľvek povinnosť, zákaz, podmienka, obmedzenie alebo iná požiadavka stanovená v zákonoch, iných právnych predpisoch alebo správnych opatreniach členského štátu alebo vyplývajúca zo všeobecných a konzistentných administratívnych postupov v členskom štáte a verejnoprávnych inštitúciách, a to aj v oblasti verejného obstarávania bez toho, aby bola dotknutá smernica 2014/24/EÚ, ktorá ukladá spracúvanie údajov na území konkrétneho členského štátu alebo obmedzuje spracúvanie údajov v ktoromkoľvek inom členskom štáte;

| 6. | „príslušný orgán“ je orgán členského štátu alebo akýkoľvek iný subjekt oprávnený podľa vnútroštátneho práva vykonávať verejnú funkciu alebo vykonávať úradnú moc, ktorý je oprávnený získať prístup k údajom spracúvaným fyzickou alebo právnickou osobou na výkon svojich služobných povinností, ako sa stanovuje v práve Únie alebo vo vnútroštátnom práve; |
| --- | --- |

6.

„príslušný orgán“ je orgán členského štátu alebo akýkoľvek iný subjekt oprávnený podľa vnútroštátneho práva vykonávať verejnú funkciu alebo vykonávať úradnú moc, ktorý je oprávnený získať prístup k údajom spracúvaným fyzickou alebo právnickou osobou na výkon svojich služobných povinností, ako sa stanovuje v práve Únie alebo vo vnútroštátnom práve;

| 7. | „používateľ“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane verejného orgánu a verejnoprávnej inštitúcie, ktorá využíva služby spracúvania údajov alebo o ne žiada; |
| --- | --- |

7.

„používateľ“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane verejného orgánu a verejnoprávnej inštitúcie, ktorá využíva služby spracúvania údajov alebo o ne žiada;

| 8. | „profesionálny používateľ“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane verejného orgánu a verejnoprávnej inštitúcie, ktorá využíva služby spracúvania údajov alebo o ne žiada na účely súvisiace so svojou obchodnou, podnikateľskou, remeselnou alebo profesijnou činnosťou alebo so svojou úlohou. |
| --- | --- |

8.

„profesionálny používateľ“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane verejného orgánu a verejnoprávnej inštitúcie, ktorá využíva služby spracúvania údajov alebo o ne žiada na účely súvisiace so svojou obchodnou, podnikateľskou, remeselnou alebo profesijnou činnosťou alebo so svojou úlohou.

Článok 4

Voľný pohyb údajov v rámci Únie

1.   Požiadavky na lokalizáciu údajov sú zakázané okrem prípadov, keď sú odôvodnené dôvodmi verejnej bezpečnosti v súlade so zásadou proporcionality.

Prvým pododsekom tohto odseku nie je dotknutý odsek 3 a požiadavky na lokalizáciu údajov stanovené na základe existujúceho práva Únie.

2.   Členské štáty okamžite oznamujú Komisii každý návrh aktu, ktorým sa zavádza nová požiadavka na lokalizáciu údajov alebo mení existujúca požiadavka na lokalizáciu údajov v súlade s postupmi stanovenými v článkoch 5, 6 a 7 smernice (EÚ) 2015/1535.

3.   Členské štáty do 30. mája 2021 zabezpečia, aby sa zrušila každá existujúca požiadavka na lokalizáciu údajov, ktorá je stanovená v zákone, inom právnom predpise alebo správnom opatrení všeobecnej povahy, a ktorá nie je v súlade s odsekom 1 tohto článku.

Do 30. mája 2021, ak členský štát usúdi, že existujúce opatrenie obsahujúce požiadavku na lokalizáciu údajov je v súlade s odsekom 1 tohto článku a môže preto zostať v platnosti, oznámi toto opatrenie Komisii spolu s odôvodnením zachovania jeho platnosti. Bez toho, aby bol dotknutý článok 258 ZFEÚ, Komisia do šiestich mesiacov od dátumu doručenia takéhoto oznámenia preskúma súlad daného opatrenia s odsekom 1 tohto článku a v prípade potreby predloží príslušnému členskému štátu pripomienky, vrátane, v prípade potreby, odporúčania na zmenu alebo zrušenie opatrenia.

4.   Členské štáty zverejnia údaje o všetkých požiadavkách na lokalizáciu údajov, ktoré sú stanovené v zákone, inom právnom predpise alebo správnom opatrení všeobecnej povahy a sú uplatniteľné na ich území, prostredníctvom národného online jednotného informačného miesta, ktoré priebežne aktualizujú, alebo poskytujú aktualizované podrobné informácie o všetkých takýchto požiadavkách na lokalizáciu ústrednému informačnému miestu zriadenému podľa iného aktu Únie.

5.   Členské štáty oznámia Komisii adresu svojho jednotného informačného miesta uvedeného v odseku 4. Komisia uverejňuje odkazy na takéto miesta na svojom webovom sídle spolu s pravidelne aktualizovaným konsolidovaným zoznamom všetkých požiadaviek na lokalizáciu údajov uvedených v odseku 4 vrátane súhrnných informácií o týchto požiadavkách.

Článok 5

Dostupnosť údajov pre príslušné orgány

1.   Týmto nariadením nie sú dotknuté právomoci príslušných orgánov žiadať o prístup k údajom na výkon ich služobných povinností v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom alebo ho získať. Prístup príslušných orgánov k údajom sa nesmie zamietnuť na základe toho, že údaje sa spracúvajú v inom členskom štáte.

2.   Ak príslušný orgán po tom, ako požiadal o prístup k údajom používateľa, tento prístup nezíska a ak podľa práva Únie alebo medzinárodných dohôd neexistuje osobitný mechanizmus spolupráce na výmenu údajov medzi príslušnými orgánmi rôznych členských štátov, môže uvedený príslušný orgán požiadať o pomoc príslušný orgán v inom členskom štáte v súlade s postupom stanoveným v článku 7.

3.   Ak žiadosť o pomoc zahŕňa získanie prístupu zo strany dožiadaného orgánu do akýchkoľvek priestorov fyzickej alebo právnickej osoby, a to aj k akýmkoľvek zariadeniam a prostriedkom spracúvania údajov, takýto prístup musí byť v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym procesným právom.

4.   Členské štáty môžu v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom ukladať účinné, primerané a odrádzajúce sankcie za nedodržanie povinnosti poskytovať údaje.

V prípade zneužitia práv používateľom môže členský štát uložiť tomuto používateľovi striktne primerané dočasné opatrenia, ak je takýto krok opodstatnený naliehavou potrebou prístupu k údajom, pričom je potrebné zohľadniť záujem dotknutých strán. Ak dočasné opatrenie ukladá relokalizáciu údajov na obdobie, ktoré je dlhšie ako 180 dní po relokalizácii, táto skutočnosť sa oznámi Komisii v priebehu tejto 180-dňovej lehoty. Komisia v čo najkratšom možnom čase preskúma opatrenie a jeho zlučiteľnosť s právom Únie a v prípade potreby prijme potrebné opatrenia. Komisia si vymieňa informácie o skúsenostiach, ktoré v tejto súvislosti nadobudla, s jednotnými kontaktnými miestami členských štátov uvedenými v článku 7.

Článok 6

Prenos údajov

1.   S cieľom prispieť ku konkurencieschopnému dátovému hospodárstvu Komisia podporuje a uľahčuje tvorbu samoregulačných kódexov správania na úrovni Únie (ďalej len „kódexy správania“), založených na zásade transparentnosti a interoperability, pričom náležite zohľadňuje otvorené štandardy, ktoré okrem iného zahŕňajú tieto aspekty:

| a) | najlepšie postupy na uľahčenie zmeny poskytovateľov služieb a prenosu údajov pomocou štruktúrovaného, bežne používaného a strojovo čitateľného formátu vrátane formátov otvorených štandardov, ak je to potrebné alebo to požaduje poskytovateľ služieb, ktorý údaje dostáva; |
| --- | --- |

a)

najlepšie postupy na uľahčenie zmeny poskytovateľov služieb a prenosu údajov pomocou štruktúrovaného, bežne používaného a strojovo čitateľného formátu vrátane formátov otvorených štandardov, ak je to potrebné alebo to požaduje poskytovateľ služieb, ktorý údaje dostáva;

| b) | minimálne požiadavky na informácie s cieľom zabezpečiť, aby profesionálnym používateľom boli poskytované pred uzatvorením zmluvy o spracúvaní údajov dostatočne podrobné, jasné a transparentné informácie, pokiaľ ide o procesy, technické požiadavky, časové rámce a poplatky, ktoré sa uplatňujú, ak sa profesionálny používateľ rozhodne pre iného poskytovateľa služieb alebo chce preniesť údaje späť do svojich vlastných IT systémov; |
| --- | --- |

b)

minimálne požiadavky na informácie s cieľom zabezpečiť, aby profesionálnym používateľom boli poskytované pred uzatvorením zmluvy o spracúvaní údajov dostatočne podrobné, jasné a transparentné informácie, pokiaľ ide o procesy, technické požiadavky, časové rámce a poplatky, ktoré sa uplatňujú, ak sa profesionálny používateľ rozhodne pre iného poskytovateľa služieb alebo chce preniesť údaje späť do svojich vlastných IT systémov;

| c) | prístupy k systémom certifikácie, ktoré uľahčujú porovnávanie produktov a služieb spracúvania údajov pre profesionálnych používateľov, s prihliadnutím na zavedené vnútroštátne alebo medzinárodné štandardy na uľahčenie porovnateľnosti uvedených produktov a služieb. Takéto prístupy môžu zahŕňať okrem iného riadenie kvality, riadenie informačnej bezpečnosti, riadenie kontinuity činností a environmentálne manažérstvo; |
| --- | --- |

c)

prístupy k systémom certifikácie, ktoré uľahčujú porovnávanie produktov a služieb spracúvania údajov pre profesionálnych používateľov, s prihliadnutím na zavedené vnútroštátne alebo medzinárodné štandardy na uľahčenie porovnateľnosti uvedených produktov a služieb. Takéto prístupy môžu zahŕňať okrem iného riadenie kvality, riadenie informačnej bezpečnosti, riadenie kontinuity činností a environmentálne manažérstvo;

| d) | plány v oblasti komunikácie uplatňujúce multidisciplinárny prístup s cieľom zvýšiť informovanosť príslušných zainteresovaných strán o kódexoch správania. |
| --- | --- |

d)

plány v oblasti komunikácie uplatňujúce multidisciplinárny prístup s cieľom zvýšiť informovanosť príslušných zainteresovaných strán o kódexoch správania.

2.   Komisia zabezpečí, aby sa kódexy správania vypracovali v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane združení MSP a začínajúcich podnikov, používateľov a poskytovateľov cloudových služieb.

3.   Komisia nabáda poskytovateľov služieb k tomu, aby sa vypracovanie kódexov správania dokončilo do 29. novembra 2019 a aby ich účinne zaviedli do 29. mája 2020.

Článok 7

Proces spolupráce medzi orgánmi

1.   Každý členský štát určí jednotné kontaktné miesto, ktoré spolupracuje s jednotnými kontaktnými miestami ostatných členských štátov a Komisiou, pokiaľ ide o uplatňovanie tohto nariadenia. Členské štáty oznámia Komisii určené jednotné kontaktné miesta a každú následnú zmenu, ktorá sa ich týka.

2.   Ak podľa článku 5 ods. 2 príslušný orgán jedného členského štátu požiada o pomoc iný členský štát na účely získania prístupu k údajom, predloží určenému jednotnému kontaktnému miestu iného členského štátu náležite odôvodnenú žiadosť. Žiadosť musí obsahovať písomné vysvetlenie dôvodov a právny základ pre požadovanie prístupu k údajom.

3.   Jednotné kontaktné miesto zistí zodpovedný príslušný orgán svojho členského štátu a zašle mu žiadosť, ktorú dostal podľa odseku 2.

4.   Zodpovedný príslušný orgán, ktorý bol takto dožiadaný, bez zbytočného odkladu a v lehote primeranej naliehavosti žiadosti odpovie, a to oznámením požadovaných údajov, alebo informovaním žiadajúceho príslušného orgánu o tom, že nemá za to, že podmienky na podanie žiadosti o pomoc podľa tohto nariadenia boli splnené.

5.   Všetky informácie vymieňané v rámci pomoci, o ktorú sa žiada a ktorá sa poskytuje podľa článku 5 ods. 2, sa používajú iba v súvislosti so záležitosťou, pre ktorú sa o túto pomoc žiadalo.

6.   Jednotné kontaktné miesta poskytujú používateľom všeobecné informácie o tomto nariadení vrátane kódexov správania.

Článok 8

Vyhodnocovanie a usmernenia

1.   Najneskôr 29. novembra 2022 Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správu, v ktorej vyhodnotí vykonávanie tohto nariadenia, a najmä:

| a) | uplatňovanie tohto nariadenia, najmä na súbory údajov pozostávajúce z osobných údajov a iných ako osobných údajov s ohľadom na vývoj na trhu a technologický vývoj, ktorý môže rozšíriť možnosti deanonymizácie údajov; |
| --- | --- |

a)

uplatňovanie tohto nariadenia, najmä na súbory údajov pozostávajúce z osobných údajov a iných ako osobných údajov s ohľadom na vývoj na trhu a technologický vývoj, ktorý môže rozšíriť možnosti deanonymizácie údajov;

| b) | vykonávanie článku 4 ods. 1 členskými štátmi, a to najmä výnimky týkajúcej sa verejnej bezpečnosti; a |
| --- | --- |

b)

vykonávanie článku 4 ods. 1 členskými štátmi, a to najmä výnimky týkajúcej sa verejnej bezpečnosti; a

| c) | vypracúvanie a účinné zavádzanie kódexov správania a účinné poskytovanie informácií poskytovateľmi služieb. |
| --- | --- |

c)

vypracúvanie a účinné zavádzanie kódexov správania a účinné poskytovanie informácií poskytovateľmi služieb.

2.   Členské štáty poskytnú Komisii informácie potrebné na vypracovanie správy uvedenej v odseku 1.

3.   Do 29. mája 2019 Komisia uverejní informatívne usmernenia o vzájomnom pôsobení tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) 2016/679, najmä pokiaľ ide o súbory údajov zložené z osobných údajov a iných ako osobných údajov.

Článok 9

Záverečné ustanovenia

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie sa začne uplatňovať šesť mesiacov po jeho uverejnení.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 14. novembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 78.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 4. októbra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 6. novembra 2018.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 zo 17. júna 2008 o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky (Rím I) (Ú. v. EÚ L 177, 4.7.2008, s. 6).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 z 9. septembra 2015, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. EÚ L 241, 17.9.2015, s. 1).

8

(9)  Rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV z 18. decembra 2006 o zjednodušení výmeny informácií a spravodajských informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov Európskej únie (Ú. v. EÚ L 386, 29.12.2006, s. 89).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ z 3. apríla 2014 o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 130, 1.5.2014, s. 1).

10

(11)  Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite, CETS č. 185.

11

(12)  Nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. ES L 174, 27.6.2001, s. 1).

12

(13)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

13

(14)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 zo 7. októbra 2010 o administratívnej spolupráci a boji proti podvodom v oblasti dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 268, 12.10.2010, s. 1).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

15

---

SMERNICE

| 28.11.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 303/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 303/69

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1808

zo 14. novembra 2018,

ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 53 ods. 1 a článok 62,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Posledná podstatná zmena smernice Rady 89/552/EHS (4), následne kodifikovaná smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (5), sa uskutočnila v roku 2007 prijatím smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/65/ES (6). Odvtedy sa trh audiovizuálnych mediálnych služieb výrazne a závratným tempom zmenil v dôsledku prebiehajúcej konvergencie televíznych a internetových služieb. Technický vývoj umožnil vznik nových druhov služieb a možností pre používateľov. Návyky sledovania sa výrazne zmenili, najmä u mladšej generácie. Zatiaľ čo televízna obrazovka zostáva dôležitým zariadením na zdieľanie audiovizuálnych diel, množstvo divákov začalo na sledovanie audiovizuálneho obsahu používať iné, prenosné zariadenia. Tradičný televízny obsah stále tvorí hlavný podiel priemerného denného času sledovania.
  Čoraz dôležitejšie sú však nové typy obsahu, napríklad videoklipy alebo obsah vytvorený používateľmi, a veľmi populárne sú aj nové subjekty vrátane poskytovateľov služieb videa na požiadanie a platformy na zdieľanie videí. Táto konvergencia médií si vyžaduje aktualizovaný právny rámec s cieľom odzrkadľovať vývoj na trhu a dosiahnuť rovnováhu medzi prístupom k online obsahovým službám, ochranou spotrebiteľa a konkurencieschopnosťou. |
| --- | --- |

(1)

Posledná podstatná zmena smernice Rady 89/552/EHS (4), následne kodifikovaná smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (5), sa uskutočnila v roku 2007 prijatím smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/65/ES (6). Odvtedy sa trh audiovizuálnych mediálnych služieb výrazne a závratným tempom zmenil v dôsledku prebiehajúcej konvergencie televíznych a internetových služieb. Technický vývoj umožnil vznik nových druhov služieb a možností pre používateľov. Návyky sledovania sa výrazne zmenili, najmä u mladšej generácie. Zatiaľ čo televízna obrazovka zostáva dôležitým zariadením na zdieľanie audiovizuálnych diel, množstvo divákov začalo na sledovanie audiovizuálneho obsahu používať iné, prenosné zariadenia. Tradičný televízny obsah stále tvorí hlavný podiel priemerného denného času sledovania.

Čoraz dôležitejšie sú však nové typy obsahu, napríklad videoklipy alebo obsah vytvorený používateľmi, a veľmi populárne sú aj nové subjekty vrátane poskytovateľov služieb videa na požiadanie a platformy na zdieľanie videí. Táto konvergencia médií si vyžaduje aktualizovaný právny rámec s cieľom odzrkadľovať vývoj na trhu a dosiahnuť rovnováhu medzi prístupom k online obsahovým službám, ochranou spotrebiteľa a konkurencieschopnosťou.

| (2) | Komisia 6. mája 2015 prijala oznámenie s názvom „Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe“, v ktorom ohlásila revíziu smernice 2010/13/EÚ. |
| --- | --- |

(2)

Komisia 6. mája 2015 prijala oznámenie s názvom „Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe“, v ktorom ohlásila revíziu smernice 2010/13/EÚ.

| (3) | Smernica 2010/13/EÚ by sa mala naďalej uplatňovať len na tie služby, ktorých hlavným účelom je poskytovanie programov s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať. Hlavný požadovaný účel by sa tiež mal považovať za splnený, ak má služba audiovizuálny obsah a formu, ktoré sú oddeliteľné od hlavnej činnosti poskytovateľa služby, ako sú samostatné časti online novín s audiovizuálnymi programami alebo videá vytvorené používateľmi, pričom tieto časti možno považovať za oddeliteľné od ich hlavnej činnosti. Služba by sa mala považovať len za neoddeliteľný doplnok hlavnej činnosti na základe prepojenia medzi audiovizuálnou ponukou a hlavnou činnosťou, ako napríklad poskytovanie spravodajstva v písomnej forme. Kanály alebo iné audiovizuálne služby, za ktoré je redakčne zodpovedný poskytovateľ, môžu samy osebe predstavovať audiovizuálne mediálne služby, dokonca aj keď sú ponúkané na platforme na zdieľanie videí, pre ktorú je charakteristická absencia redakčnej zodpovednosti. V takýchto prípadoch bude na poskytovateľoch s redakčnou zodpovednosťou dodržiavať smernicu 2010/13/EÚ. |
| --- | --- |

(3)

Smernica 2010/13/EÚ by sa mala naďalej uplatňovať len na tie služby, ktorých hlavným účelom je poskytovanie programov s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať. Hlavný požadovaný účel by sa tiež mal považovať za splnený, ak má služba audiovizuálny obsah a formu, ktoré sú oddeliteľné od hlavnej činnosti poskytovateľa služby, ako sú samostatné časti online novín s audiovizuálnymi programami alebo videá vytvorené používateľmi, pričom tieto časti možno považovať za oddeliteľné od ich hlavnej činnosti. Služba by sa mala považovať len za neoddeliteľný doplnok hlavnej činnosti na základe prepojenia medzi audiovizuálnou ponukou a hlavnou činnosťou, ako napríklad poskytovanie spravodajstva v písomnej forme. Kanály alebo iné audiovizuálne služby, za ktoré je redakčne zodpovedný poskytovateľ, môžu samy osebe predstavovať audiovizuálne mediálne služby, dokonca aj keď sú ponúkané na platforme na zdieľanie videí, pre ktorú je charakteristická absencia redakčnej zodpovednosti. V takýchto prípadoch bude na poskytovateľoch s redakčnou zodpovednosťou dodržiavať smernicu 2010/13/EÚ.

| (4) | Službami platformy na zdieľanie videí sa poskytuje audiovizuálny obsah, ku ktorému má v čoraz väčšej miere prístup široká verejnosť, najmä mladí ľudia. To isté platí aj pre služby sociálnych médií, ktoré sa stali dôležitým prostriedkom na zdieľanie informácií a na zábavu a vzdelávanie, a to aj prostredníctvom poskytovania prístupu k programom a videám vytvoreným používateľmi. Tieto služby sociálnych médií je potrebné zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/13/EÚ, pretože sa snažia získať tých istých divákov a tie isté príjmy ako audiovizuálne mediálne služby. Okrem toho majú značný vplyv tým, že používateľom uľahčujú možnosť formovať a ovplyvňovať názory iných používateľov. S cieľom chrániť maloletých pred škodlivým obsahom a všetkých občanov pred obsahom, ktorým sa podnecuje k nenávisti, násiliu a terorizmu, by sa preto na uvedené služby mala vzťahovať smernica 2010/13/EÚ v rozsahu, v akom spĺňajú vymedzenie služby platformy na zdieľanie videí. |
| --- | --- |

(4)

Službami platformy na zdieľanie videí sa poskytuje audiovizuálny obsah, ku ktorému má v čoraz väčšej miere prístup široká verejnosť, najmä mladí ľudia. To isté platí aj pre služby sociálnych médií, ktoré sa stali dôležitým prostriedkom na zdieľanie informácií a na zábavu a vzdelávanie, a to aj prostredníctvom poskytovania prístupu k programom a videám vytvoreným používateľmi. Tieto služby sociálnych médií je potrebné zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice 2010/13/EÚ, pretože sa snažia získať tých istých divákov a tie isté príjmy ako audiovizuálne mediálne služby. Okrem toho majú značný vplyv tým, že používateľom uľahčujú možnosť formovať a ovplyvňovať názory iných používateľov. S cieľom chrániť maloletých pred škodlivým obsahom a všetkých občanov pred obsahom, ktorým sa podnecuje k nenávisti, násiliu a terorizmu, by sa preto na uvedené služby mala vzťahovať smernica 2010/13/EÚ v rozsahu, v akom spĺňajú vymedzenie služby platformy na zdieľanie videí.

| (5) | Hoci cieľom smernice 2010/13/EÚ nie je upravovať služby sociálnych médií ako také, smernica by sa mala na služby sociálnych médií vzťahovať v prípade, že poskytovanie programov a videí vytvorených používateľmi predstavuje zásadnú funkciu tejto služby. Poskytovanie programov a videí vytvorených používateľmi by sa mohlo považovať za zásadnú funkciu služby sociálnych médií, ak audiovizuálny obsah nie je len doplnkom činností danej služby sociálnych médií alebo ak nepredstavuje len ich menšiu časť. Komisia by mala na zabezpečenie jednoznačnosti, účinnosti a konzistentnosť vykonávania v prípade potreby, a po konzultácii s kontaktným výborom, vydať usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“. Uvedené usmernenia by sa mali vypracovať s náležitým ohľadom na ciele všeobecného verejného záujmu, ktoré sa majú dosiahnuť opatreniami prijatými poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí, a na právo na slobodu prejavu. |
| --- | --- |

(5)

Hoci cieľom smernice 2010/13/EÚ nie je upravovať služby sociálnych médií ako také, smernica by sa mala na služby sociálnych médií vzťahovať v prípade, že poskytovanie programov a videí vytvorených používateľmi predstavuje zásadnú funkciu tejto služby. Poskytovanie programov a videí vytvorených používateľmi by sa mohlo považovať za zásadnú funkciu služby sociálnych médií, ak audiovizuálny obsah nie je len doplnkom činností danej služby sociálnych médií alebo ak nepredstavuje len ich menšiu časť. Komisia by mala na zabezpečenie jednoznačnosti, účinnosti a konzistentnosť vykonávania v prípade potreby, a po konzultácii s kontaktným výborom, vydať usmernenia o praktickom uplatňovaní kritéria zásadnej funkcie v rámci vymedzenia pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“. Uvedené usmernenia by sa mali vypracovať s náležitým ohľadom na ciele všeobecného verejného záujmu, ktoré sa majú dosiahnuť opatreniami prijatými poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí, a na právo na slobodu prejavu.

| (6) | Ak oddeliteľná časť služby predstavuje službu platformy na zdieľanie videí na účely smernice 2010/13/EÚ, uvedená smernica by sa mala vzťahovať len na túto časť, a len pokiaľ ide o programy a o videá vytvorené používateľmi. Smernica 2010/13/EÚ by sa nemala vzťahovať na videoklipy, ktoré sú súčasťou redakčného obsahu elektronickej verzie novín a časopisov, ani na animované obrázky, ako napríklad GIF. Vymedzenie pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“ by sa nemalo vzťahovať na nehospodárske činnosti, ako napríklad poskytovanie audiovizuálneho obsahu na súkromných internetových stránkach a nekomerčné záujmové spoločenstvá. |
| --- | --- |

(6)

Ak oddeliteľná časť služby predstavuje službu platformy na zdieľanie videí na účely smernice 2010/13/EÚ, uvedená smernica by sa mala vzťahovať len na túto časť, a len pokiaľ ide o programy a o videá vytvorené používateľmi. Smernica 2010/13/EÚ by sa nemala vzťahovať na videoklipy, ktoré sú súčasťou redakčného obsahu elektronickej verzie novín a časopisov, ani na animované obrázky, ako napríklad GIF. Vymedzenie pojmu „služba platformy na zdieľanie videí“ by sa nemalo vzťahovať na nehospodárske činnosti, ako napríklad poskytovanie audiovizuálneho obsahu na súkromných internetových stránkach a nekomerčné záujmové spoločenstvá.

| (7) | S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie smernice 2010/13/EÚ je rozhodujúce, aby členské štáty vytvorili a udržiavali aktuálne záznamy o poskytovateľoch mediálnych služieb a poskytovateľoch platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, a pravidelne tieto záznamy poskytovali príslušným nezávislým regulačným orgánom alebo subjektom a Komisii. Tieto záznamy by mali obsahovať informácie o kritériách, na ktorých je právomoc založená. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie smernice 2010/13/EÚ je rozhodujúce, aby členské štáty vytvorili a udržiavali aktuálne záznamy o poskytovateľoch mediálnych služieb a poskytovateľoch platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, a pravidelne tieto záznamy poskytovali príslušným nezávislým regulačným orgánom alebo subjektom a Komisii. Tieto záznamy by mali obsahovať informácie o kritériách, na ktorých je právomoc založená.

| (8) | Určenie právomoci si vyžaduje posúdenie skutkového stavu vzhľadom na kritériá ustanovené v smernici 2010/13/EÚ. Posúdenie takéhoto skutkového stavu môže viesť k protichodným výsledkom. Pri uplatňovaní postupov spolupráce ustanovených v uvedenej smernici je dôležité, aby Komisia mohla svoje zistenia založiť na spoľahlivých faktoch. Skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA) by preto mala byť na žiadosť Komisie oprávnená poskytovať stanoviská k právomoci. Ak sa Komisia pri uplatňovaní uvedených postupov spolupráce rozhodne viesť konzultácie so skupinou ERGA, mala by informovať kontaktný výbor, a to aj o oznámeniach prijatých od členských štátov v rámci týchto postupov spolupráce a o stanovisku skupiny ERGA. |
| --- | --- |

(8)

Určenie právomoci si vyžaduje posúdenie skutkového stavu vzhľadom na kritériá ustanovené v smernici 2010/13/EÚ. Posúdenie takéhoto skutkového stavu môže viesť k protichodným výsledkom. Pri uplatňovaní postupov spolupráce ustanovených v uvedenej smernici je dôležité, aby Komisia mohla svoje zistenia založiť na spoľahlivých faktoch. Skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA) by preto mala byť na žiadosť Komisie oprávnená poskytovať stanoviská k právomoci. Ak sa Komisia pri uplatňovaní uvedených postupov spolupráce rozhodne viesť konzultácie so skupinou ERGA, mala by informovať kontaktný výbor, a to aj o oznámeniach prijatých od členských štátov v rámci týchto postupov spolupráce a o stanovisku skupiny ERGA.

| (9) | Postupy a podmienky obmedzenia slobody poskytovať a využívať audiovizuálne mediálne služby by mali byť rovnaké tak pre lineárne, ako aj nelineárne služby. |
| --- | --- |

(9)

Postupy a podmienky obmedzenia slobody poskytovať a využívať audiovizuálne mediálne služby by mali byť rovnaké tak pre lineárne, ako aj nelineárne služby.

| (10) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „súdny dvor“) možno obmedziť slobodu poskytovať služby, ktorá sa zaručuje podľa zmluvy, v prípade závažných dôvodov týkajúcich sa všeobecného verejného záujmu, ako je napríklad dosiahnutie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa, za predpokladu, že takéto obmedzenia sú odôvodnené, primerané a nevyhnutné. Členský štát by preto mal mať možnosť prijať určité opatrenia na zabezpečenie dodržiavania pravidiel ochrany spotrebiteľa, ktoré nepatria do oblastí koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ. Opatrenia, ktoré prijal členský štát na presadenie svojho vnútroštátneho režimu ochrany spotrebiteľa, a to aj vo vzťahu k reklame na hazardné hry, by museli byť odôvodnené, primerané sledovanému cieľu a nevyhnutné, ako sa vyžaduje podľa judikatúry súdneho dvora. Prijímajúci členský štát nesmie v žiadnom prípade prijať žiadne opatrenia, ktorými by sa na jeho území mohlo brániť retransmisii televízneho vysielania pochádzajúceho z iného členského štátu. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „súdny dvor“) možno obmedziť slobodu poskytovať služby, ktorá sa zaručuje podľa zmluvy, v prípade závažných dôvodov týkajúcich sa všeobecného verejného záujmu, ako je napríklad dosiahnutie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa, za predpokladu, že takéto obmedzenia sú odôvodnené, primerané a nevyhnutné. Členský štát by preto mal mať možnosť prijať určité opatrenia na zabezpečenie dodržiavania pravidiel ochrany spotrebiteľa, ktoré nepatria do oblastí koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ. Opatrenia, ktoré prijal členský štát na presadenie svojho vnútroštátneho režimu ochrany spotrebiteľa, a to aj vo vzťahu k reklame na hazardné hry, by museli byť odôvodnené, primerané sledovanému cieľu a nevyhnutné, ako sa vyžaduje podľa judikatúry súdneho dvora. Prijímajúci členský štát nesmie v žiadnom prípade prijať žiadne opatrenia, ktorými by sa na jeho území mohlo brániť retransmisii televízneho vysielania pochádzajúceho z iného členského štátu.

| (11) | Členský štát by pri oznamovaní Komisii, že sa poskytovateľ mediálnych služieb usadil v členskom štáte, ktorý má právomoc, s cieľom obísť prísnejšie pravidlá v oblastiach koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ, ktoré by sa na daného poskytovateľa vzťahovali, ak by bol usadený v oznamujúcom členskom štáte, mal na tento účel predložiť dôveryhodné a náležite podložené dôkazy. V týchto dôkazoch by sa mal podrobne uviesť súbor potvrdzujúcich skutočností, na základe ktorých by bolo možné takéto obchádzanie náležite preukázať. |
| --- | --- |

(11)

Členský štát by pri oznamovaní Komisii, že sa poskytovateľ mediálnych služieb usadil v členskom štáte, ktorý má právomoc, s cieľom obísť prísnejšie pravidlá v oblastiach koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ, ktoré by sa na daného poskytovateľa vzťahovali, ak by bol usadený v oznamujúcom členskom štáte, mal na tento účel predložiť dôveryhodné a náležite podložené dôkazy. V týchto dôkazoch by sa mal podrobne uviesť súbor potvrdzujúcich skutočností, na základe ktorých by bolo možné takéto obchádzanie náležite preukázať.

| (12) | Komisia vo svojom oznámení Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ“ zdôraznila, že pri zvažovaní politických riešení by brala do úvahy regulačné aj neregulačné prostriedky vychádzajúce zo Spoločenstva praxe a zásad pre lepšiu samoreguláciu a koreguláciu. Ukázalo sa, že viaceré kódexy správania ustanovené v oblastiach koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ sú dobre navrhnuté, a to v súlade so zásadami pre lepšiu samoreguláciu a koreguláciu. Existencia legislatívnej podpory sa považovala za dôležitý predpoklad úspechu pri podpore dodržiavania samoregulačného alebo koregulačného kódexu. Rovnako je dôležité, aby sa v takýchto kódexoch ustanovili osobitné ciele, ktorými sa umožní pravidelné, transparentné a nezávislé monitorovanie a hodnotenie cieľov určených v kódexoch správania. Kódexy správania by mali zabezpečovať aj ich účinnú vymožiteľnosť. Tieto zásady by sa mali dodržiavať v rámci samoregulačných a koregulačných kódexov prijatých v oblastiach koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ. |
| --- | --- |

(12)

Komisia vo svojom oznámení Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ“ zdôraznila, že pri zvažovaní politických riešení by brala do úvahy regulačné aj neregulačné prostriedky vychádzajúce zo Spoločenstva praxe a zásad pre lepšiu samoreguláciu a koreguláciu. Ukázalo sa, že viaceré kódexy správania ustanovené v oblastiach koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ sú dobre navrhnuté, a to v súlade so zásadami pre lepšiu samoreguláciu a koreguláciu. Existencia legislatívnej podpory sa považovala za dôležitý predpoklad úspechu pri podpore dodržiavania samoregulačného alebo koregulačného kódexu. Rovnako je dôležité, aby sa v takýchto kódexoch ustanovili osobitné ciele, ktorými sa umožní pravidelné, transparentné a nezávislé monitorovanie a hodnotenie cieľov určených v kódexoch správania. Kódexy správania by mali zabezpečovať aj ich účinnú vymožiteľnosť. Tieto zásady by sa mali dodržiavať v rámci samoregulačných a koregulačných kódexov prijatých v oblastiach koordinovaných smernicou 2010/13/EÚ.

| (13) | Skúsenosti ukázali, že pri zabezpečovaní vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa môžu samoregulačné a koregulačné nástroje vykonávané v súlade s rozličnými právnymi tradíciami členských štátov zohrávať dôležitú úlohu. Opatrenia zamerané na dosiahnutie cieľov všeobecného verejného záujmu v odvetví nastupujúcich audiovizuálnych mediálnych služieb sú účinnejšie, ak sa prijímajú s aktívnou podporou samotných poskytovateľov služby. |
| --- | --- |

(13)

Skúsenosti ukázali, že pri zabezpečovaní vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa môžu samoregulačné a koregulačné nástroje vykonávané v súlade s rozličnými právnymi tradíciami členských štátov zohrávať dôležitú úlohu. Opatrenia zamerané na dosiahnutie cieľov všeobecného verejného záujmu v odvetví nastupujúcich audiovizuálnych mediálnych služieb sú účinnejšie, ak sa prijímajú s aktívnou podporou samotných poskytovateľov služby.

| (14) | Samoregulácia predstavuje druh dobrovoľnej iniciatívy, ktorou sa hospodárskym subjektom, sociálnym partnerom, mimovládnym organizáciám a združeniam umožňuje navzájom a pre svoje potreby prijať spoločné usmernenia. Nesú zodpovednosť za rozvoj, monitorovanie a presadzovanie týchto usmernení, ako aj za ich dodržiavanie. Členské štáty by mali v súlade so svojimi rozličnými právnymi tradíciami uznať úlohu, ktorú môže účinná samoregulácia zohrávať pri dopĺňaní platných právnych, justičných a administratívnych mechanizmov, a jej prínos k dosahovaniu cieľov smernice 2010/13/EÚ. Hoci samoregulácia môže byť doplnkovým spôsobom vykonávania určitých ustanovení smernice 2010/13/EÚ, nemala by predstavovať náhradu povinností vnútroštátneho zákonodarcu. Koreguláciou sa v jej minimálnej podobe zabezpečí právne prepojenie medzi samoreguláciou a vnútroštátnym zákonodarcom v súlade s právnymi tradíciami členských štátov. V rámci koregulácie je regulačná úloha rozdelená medzi zainteresované strany a vládu alebo národné regulačné orgány alebo subjekty. Úloha príslušných verejných orgánov zahŕňa uznanie koregulačného systému, audit jeho procesov a financovanie uvedeného systému. Koregulácia by mala umožniť, aby štát zasiahol v prípade, že táto neplní svoj účel. Bez toho, aby boli dotknuté formálne povinnosti členských štátov týkajúce sa transpozície, smernicou 2010/13/EÚ sa nabáda na používanie samoregulácie a koregulácie. Tým by sa členským štátom nemala ukladať povinnosť, aby vytvorili samoregulačné alebo koregulačné režimy, alebo samoregulačné aj koregulačné režimy, ani by sa tým nemali narúšať alebo ohrozovať súčasné iniciatívy v oblasti koregulácie, ktoré už v členských štátoch existujú a účinne fungujú. |
| --- | --- |

(14)

Samoregulácia predstavuje druh dobrovoľnej iniciatívy, ktorou sa hospodárskym subjektom, sociálnym partnerom, mimovládnym organizáciám a združeniam umožňuje navzájom a pre svoje potreby prijať spoločné usmernenia. Nesú zodpovednosť za rozvoj, monitorovanie a presadzovanie týchto usmernení, ako aj za ich dodržiavanie. Členské štáty by mali v súlade so svojimi rozličnými právnymi tradíciami uznať úlohu, ktorú môže účinná samoregulácia zohrávať pri dopĺňaní platných právnych, justičných a administratívnych mechanizmov, a jej prínos k dosahovaniu cieľov smernice 2010/13/EÚ. Hoci samoregulácia môže byť doplnkovým spôsobom vykonávania určitých ustanovení smernice 2010/13/EÚ, nemala by predstavovať náhradu povinností vnútroštátneho zákonodarcu. Koreguláciou sa v jej minimálnej podobe zabezpečí právne prepojenie medzi samoreguláciou a vnútroštátnym zákonodarcom v súlade s právnymi tradíciami členských štátov. V rámci koregulácie je regulačná úloha rozdelená medzi zainteresované strany a vládu alebo národné regulačné orgány alebo subjekty. Úloha príslušných verejných orgánov zahŕňa uznanie koregulačného systému, audit jeho procesov a financovanie uvedeného systému. Koregulácia by mala umožniť, aby štát zasiahol v prípade, že táto neplní svoj účel. Bez toho, aby boli dotknuté formálne povinnosti členských štátov týkajúce sa transpozície, smernicou 2010/13/EÚ sa nabáda na používanie samoregulácie a koregulácie. Tým by sa členským štátom nemala ukladať povinnosť, aby vytvorili samoregulačné alebo koregulačné režimy, alebo samoregulačné aj koregulačné režimy, ani by sa tým nemali narúšať alebo ohrozovať súčasné iniciatívy v oblasti koregulácie, ktoré už v členských štátoch existujú a účinne fungujú.

| (15) | Transparentnosť vlastníctva médií je priamo spojená so slobodou prejavu, ktorá je základom demokratických systémov. Informácie o vlastníckej štruktúre poskytovateľov mediálnych služieb, ak takéto vlastníctvo zahŕňa kontrolu alebo uplatňovanie významného vplyvu v súvislosti s obsahom poskytovaných služieb, umožňujú používateľom urobiť si informovaný úsudok o takomto obsahu. Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť, či a v akom rozsahu by informácie o vlastníckej štruktúre poskytovateľa mediálnych služieb mali byť prístupné používateľom za predpokladu, že sa rešpektuje podstata dotknutých základných práv a slobôd a že sú takéto opatrenia nevyhnutné a primerané. |
| --- | --- |

(15)

Transparentnosť vlastníctva médií je priamo spojená so slobodou prejavu, ktorá je základom demokratických systémov. Informácie o vlastníckej štruktúre poskytovateľov mediálnych služieb, ak takéto vlastníctvo zahŕňa kontrolu alebo uplatňovanie významného vplyvu v súvislosti s obsahom poskytovaných služieb, umožňujú používateľom urobiť si informovaný úsudok o takomto obsahu. Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť, či a v akom rozsahu by informácie o vlastníckej štruktúre poskytovateľa mediálnych služieb mali byť prístupné používateľom za predpokladu, že sa rešpektuje podstata dotknutých základných práv a slobôd a že sú takéto opatrenia nevyhnutné a primerané.

| (16) | Z dôvodu špecifickej povahy audiovizuálnych mediálnych služieb, najmä ich vplyvu na spôsob, akým si ľudia vytvárajú názory, majú používatelia oprávnený záujem vedieť, kto je za obsah týchto služieb zodpovedný. S cieľom posilniť slobodu prejavu, a tým aj podporiť pluralitu médií a zabrániť konfliktu záujmov, je dôležité, aby členské štáty zabezpečili, aby používatelia mali vždy jednoduchý a priamy prístup k informáciám o poskytovateľoch mediálnych služieb. Je na každom členskom štáte, aby rozhodol, najmä pokiaľ ide o informácie, ktoré sa môžu poskytnúť v súvislosti s vlastníckou štruktúrou a konečnými užívateľmi výhod. |
| --- | --- |

(16)

Z dôvodu špecifickej povahy audiovizuálnych mediálnych služieb, najmä ich vplyvu na spôsob, akým si ľudia vytvárajú názory, majú používatelia oprávnený záujem vedieť, kto je za obsah týchto služieb zodpovedný. S cieľom posilniť slobodu prejavu, a tým aj podporiť pluralitu médií a zabrániť konfliktu záujmov, je dôležité, aby členské štáty zabezpečili, aby používatelia mali vždy jednoduchý a priamy prístup k informáciám o poskytovateľoch mediálnych služieb. Je na každom členskom štáte, aby rozhodol, najmä pokiaľ ide o informácie, ktoré sa môžu poskytnúť v súvislosti s vlastníckou štruktúrou a konečnými užívateľmi výhod.

| (17) | V záujme zabezpečenia súdržnosti a právnej istoty pre podniky a orgány členských štátov by sa pojem „podnecovanie k násiliu alebo nenávisti“ mal v primeranej miere chápať v zmysle rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV (7). |
| --- | --- |

(17)

V záujme zabezpečenia súdržnosti a právnej istoty pre podniky a orgány členských štátov by sa pojem „podnecovanie k násiliu alebo nenávisti“ mal v primeranej miere chápať v zmysle rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV (7).

| (18) | Vzhľadom na vývoj spôsobov, akými sa šíri obsah prostredníctvom elektronických komunikačných sietí, je dôležité chrániť širokú verejnosť pred podnecovaním k terorizmu. Smernicou 2010/13/EÚ by sa preto malo zabezpečiť, aby audiovizuálne mediálne služby neobsahovali verejné podnecovanie k páchaniu trestného činu terorizmu. V záujme zabezpečenia súdržnosti a právnej istoty pre podniky a orgány členských štátov by sa pojem „verejné podnecovanie k páchaniu trestných činov terorizmu“ mal chápať v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 (8). |
| --- | --- |

(18)

Vzhľadom na vývoj spôsobov, akými sa šíri obsah prostredníctvom elektronických komunikačných sietí, je dôležité chrániť širokú verejnosť pred podnecovaním k terorizmu. Smernicou 2010/13/EÚ by sa preto malo zabezpečiť, aby audiovizuálne mediálne služby neobsahovali verejné podnecovanie k páchaniu trestného činu terorizmu. V záujme zabezpečenia súdržnosti a právnej istoty pre podniky a orgány členských štátov by sa pojem „verejné podnecovanie k páchaniu trestných činov terorizmu“ mal chápať v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 (8).

| (19) | S cieľom umožniť divákom, vrátane rodičov a maloletých, prijímať informované rozhodnutia o sledovanom obsahu je nevyhnutné, aby poskytovatelia mediálnych služieb poskytovali dostatočné informácie o obsahu, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých. Toto sa dá dosiahnuť napríklad prostredníctvom systému deskriptorov obsahu, zvukovej výstrahy, vizuálneho symbolu alebo akýchkoľvek iných prostriedkov opisujúcich povahu obsahu. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom umožniť divákom, vrátane rodičov a maloletých, prijímať informované rozhodnutia o sledovanom obsahu je nevyhnutné, aby poskytovatelia mediálnych služieb poskytovali dostatočné informácie o obsahu, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých. Toto sa dá dosiahnuť napríklad prostredníctvom systému deskriptorov obsahu, zvukovej výstrahy, vizuálneho symbolu alebo akýchkoľvek iných prostriedkov opisujúcich povahu obsahu.

| (20) | Vhodné opatrenia na ochranu maloletých uplatniteľné na služby televízneho vysielania by sa mali vzťahovať aj na audiovizuálne mediálne služby na požiadanie. Zvýšila by sa tým úroveň ochrany. Prístup na základe minimálnej harmonizácie umožňuje členským štátom dosiahnuť vyšší stupeň ochrany v prípade obsahu, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých. Najškodlivejší obsah, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých, ale ktorý nie je nevyhnutne trestným činom, by mal podliehať najprísnejším opatreniam, ako je kódovanie a účinná rodičovská kontrola, bez toho, aby bola dotknutá možnosť členských štátov prijať prísnejšie opatrenia. |
| --- | --- |

(20)

Vhodné opatrenia na ochranu maloletých uplatniteľné na služby televízneho vysielania by sa mali vzťahovať aj na audiovizuálne mediálne služby na požiadanie. Zvýšila by sa tým úroveň ochrany. Prístup na základe minimálnej harmonizácie umožňuje členským štátom dosiahnuť vyšší stupeň ochrany v prípade obsahu, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých. Najškodlivejší obsah, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých, ale ktorý nie je nevyhnutne trestným činom, by mal podliehať najprísnejším opatreniam, ako je kódovanie a účinná rodičovská kontrola, bez toho, aby bola dotknutá možnosť členských štátov prijať prísnejšie opatrenia.

| (21) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (9) sa uznáva, že deti si zasluhujú osobitnú ochranu, pokiaľ ide o spracúvanie ich osobných údajov. Vytvorenie mechanizmov na ochranu detí poskytovateľmi mediálnych služieb nevyhnutne vedie k spracúvaniu osobných údajov maloletých. Vzhľadom na to, že takéto mechanizmy sa zameriavajú na ochranu detí, osobné údaje maloletých spracúvané v rámci technických opatrení na ochranu detí by sa nemali využívať na obchodné účely. |
| --- | --- |

(21)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (9) sa uznáva, že deti si zasluhujú osobitnú ochranu, pokiaľ ide o spracúvanie ich osobných údajov. Vytvorenie mechanizmov na ochranu detí poskytovateľmi mediálnych služieb nevyhnutne vedie k spracúvaniu osobných údajov maloletých. Vzhľadom na to, že takéto mechanizmy sa zameriavajú na ochranu detí, osobné údaje maloletých spracúvané v rámci technických opatrení na ochranu detí by sa nemali využívať na obchodné účely.

| (22) | Zabezpečenie prístupnosti audiovizuálneho obsahu je kľúčovou požiadavkou v súvislosti so záväzkami prijatými podľa Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. V kontexte smernice 2010/13/EÚ by sa mal pojem „osoby so zdravotným postihnutím“ vykladať s ohľadom na povahu služieb, na ktoré sa uvedená smernica vzťahuje a ktoré sú audiovizuálnymi mediálnymi službami. Právo osôb s postihnutím a starších osôb zúčastňovať sa na spoločenskom a kultúrnom živote Únie a začleniť sa doň je spojené s poskytovaním prístupných audiovizuálnych mediálnych služieb. Členské štáty by preto mali bezodkladne zabezpečiť, aby sa poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, aktívne snažili sprístupniť obsah osobám so zdravotným postihnutím, najmä osobám so zrakovým alebo sluchovým postihnutím. Požiadavky v oblasti prístupnosti by sa mali plniť postupne a nepretržite, pričom by sa mali zohľadňovať praktické a nevyhnutné obmedzenia, ktoré by mohli zabrániť dosiahnutiu úplnej prístupnosti, ako napríklad programy a udalosti vysielané v reálnom čase. Členské štáty by s cieľom zmerať pokrok, ktorý dosiahli poskytovatelia mediálnych služieb pri postupnom sprístupňovaní svojich služieb osobám so zrakovým alebo sluchovým postihnutím, mali od poskytovateľov mediálnych služieb usadených na ich území vyžadovať, aby na tento účel pravidelne predkladali správy. |
| --- | --- |

(22)

Zabezpečenie prístupnosti audiovizuálneho obsahu je kľúčovou požiadavkou v súvislosti so záväzkami prijatými podľa Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. V kontexte smernice 2010/13/EÚ by sa mal pojem „osoby so zdravotným postihnutím“ vykladať s ohľadom na povahu služieb, na ktoré sa uvedená smernica vzťahuje a ktoré sú audiovizuálnymi mediálnymi službami. Právo osôb s postihnutím a starších osôb zúčastňovať sa na spoločenskom a kultúrnom živote Únie a začleniť sa doň je spojené s poskytovaním prístupných audiovizuálnych mediálnych služieb. Členské štáty by preto mali bezodkladne zabezpečiť, aby sa poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, aktívne snažili sprístupniť obsah osobám so zdravotným postihnutím, najmä osobám so zrakovým alebo sluchovým postihnutím. Požiadavky v oblasti prístupnosti by sa mali plniť postupne a nepretržite, pričom by sa mali zohľadňovať praktické a nevyhnutné obmedzenia, ktoré by mohli zabrániť dosiahnutiu úplnej prístupnosti, ako napríklad programy a udalosti vysielané v reálnom čase. Členské štáty by s cieľom zmerať pokrok, ktorý dosiahli poskytovatelia mediálnych služieb pri postupnom sprístupňovaní svojich služieb osobám so zrakovým alebo sluchovým postihnutím, mali od poskytovateľov mediálnych služieb usadených na ich území vyžadovať, aby na tento účel pravidelne predkladali správy.

| (23) | Prostriedky na dosiahnutie prístupnosti audiovizuálnych mediálnych služieb podľa smernice 2010/13/EÚ by mali zahŕňať posunkovú reč, titulkovanie pre nepočujúcich a nedoslýchavých, hovorené titulky a hlasový komentár, nemali by sa však na ne obmedzovať. Uvedená smernica sa však nevzťahuje na funkcie alebo služby, ktorými sa poskytuje prístup k audiovizuálnym mediálnym službám, ani na funkcie elektronických programových sprievodcov (EPG), ktorými sa podporuje prístupnosť. Uvedenou smernicou preto nie je dotknuté právo Únie zamerané na harmonizáciu prístupnosti služieb poskytujúcich prístup k audiovizuálnym mediálnym službám, ako sú napríklad internetové stránky, online aplikácie a EPG alebo poskytovanie informácií o prístupnosti, a to v prístupných formátoch. |
| --- | --- |

(23)

Prostriedky na dosiahnutie prístupnosti audiovizuálnych mediálnych služieb podľa smernice 2010/13/EÚ by mali zahŕňať posunkovú reč, titulkovanie pre nepočujúcich a nedoslýchavých, hovorené titulky a hlasový komentár, nemali by sa však na ne obmedzovať. Uvedená smernica sa však nevzťahuje na funkcie alebo služby, ktorými sa poskytuje prístup k audiovizuálnym mediálnym službám, ani na funkcie elektronických programových sprievodcov (EPG), ktorými sa podporuje prístupnosť. Uvedenou smernicou preto nie je dotknuté právo Únie zamerané na harmonizáciu prístupnosti služieb poskytujúcich prístup k audiovizuálnym mediálnym službám, ako sú napríklad internetové stránky, online aplikácie a EPG alebo poskytovanie informácií o prístupnosti, a to v prístupných formátoch.

| (24) | V niektorých prípadoch nemusí byť možné poskytovať núdzové informácie spôsobom, ktorý je prístupný pre osoby so zdravotným postihnutím. Takéto výnimočné prípady by však nemali brániť tomu, aby sa núdzové informácie uverejňovali prostredníctvom audiovizuálnych mediálnych služieb. |
| --- | --- |

(24)

V niektorých prípadoch nemusí byť možné poskytovať núdzové informácie spôsobom, ktorý je prístupný pre osoby so zdravotným postihnutím. Takéto výnimočné prípady by však nemali brániť tomu, aby sa núdzové informácie uverejňovali prostredníctvom audiovizuálnych mediálnych služieb.

| (25) | Smernicou 2010/13/EÚ nie je dotknutá možnosť členských štátov ukladať povinnosti v záujme zabezpečenia náležitého zdôraznenia obsahu všeobecného záujmu podľa vymedzených cieľov všeobecného záujmu, ako je pluralita médií, sloboda prejavu a kultúrna rozmanitosť. Takéto povinnosti by sa mali uložiť len vtedy, ak je to potrebné na splnenie cieľov všeobecného záujmu jasne vymedzených členskými štátmi v súlade s právom Únie. Ak sa členské štáty rozhodnú zaviesť pravidlá týkajúce sa náležitého zdôraznenia, mali by podnikom uložiť len primerané povinnosti vychádzajúce z legitímnych verejnopolitických záujmov. |
| --- | --- |

(25)

Smernicou 2010/13/EÚ nie je dotknutá možnosť členských štátov ukladať povinnosti v záujme zabezpečenia náležitého zdôraznenia obsahu všeobecného záujmu podľa vymedzených cieľov všeobecného záujmu, ako je pluralita médií, sloboda prejavu a kultúrna rozmanitosť. Takéto povinnosti by sa mali uložiť len vtedy, ak je to potrebné na splnenie cieľov všeobecného záujmu jasne vymedzených členskými štátmi v súlade s právom Únie. Ak sa členské štáty rozhodnú zaviesť pravidlá týkajúce sa náležitého zdôraznenia, mali by podnikom uložiť len primerané povinnosti vychádzajúce z legitímnych verejnopolitických záujmov.

| (26) | V záujme ochrany redakčnej zodpovednosti poskytovateľov mediálnych služieb a audiovizuálneho hodnotového reťazca je zásadne dôležité, aby bolo možné zaručiť integritu programov a audiovizuálnych mediálnych služieb dodávaných poskytovateľmi mediálnych služieb. Programy a audiovizuálne mediálne služby by sa nemali vysielať v skrátenej forme, pozmenené či prerušené alebo prekrývané na obchodné účely bez výslovného súhlasu poskytovateľa mediálnych služieb. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby si prekrývania, ktoré výlučne inicioval alebo povolil príjemca služby na súkromné použitie, ako napríklad prekrývania vyplývajúce zo služby pre individuálnu komunikáciu, nevyžadovali súhlas poskytovateľa mediálnych služieb. To by sa nemalo vzťahovať na ovládacie prvky akýchkoľvek užívateľských rozhraní potrebných na prevádzku zariadenia alebo navigáciu programu, ako napríklad nastavenia hlasitosti, funkcie vyhľadávania, navigačné ponuky alebo zoznamy kanálov. Rovnako by sa to nemalo vzťahovať ani na oprávnené prekrývania, ako sú napríklad varovné informácie, informácie vo všeobecnom verejnom záujme, titulky alebo komerčné oznamy, ktoré poskytuje poskytovateľ mediálnych služieb. Bez toho, aby bol dotknutý článok 3 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2120 (10), by sa to nemalo vzťahovať ani na techniky kompresie dát, ktorými sa znižuje veľkosť dátového súboru, a iné techniky na prispôsobenie služby spôsobom šírenia, ako napríklad rozlíšenie a kódovanie, bez akéhokoľvek pozmenenia obsahu.
  Opatrenia na ochranu integrity programov a audiovizuálnych mediálnych služieb by sa mali uložiť vtedy, ak sú potrebné na splnenie cieľov všeobecného záujmu jasne vymedzených členskými štátmi v súlade s právom Únie. Takými opatreniami by sa podnikom mali ukladať primerané povinnosti vychádzajúce z legitímnych verejnopolitických záujmov. |
| --- | --- |

(26)

V záujme ochrany redakčnej zodpovednosti poskytovateľov mediálnych služieb a audiovizuálneho hodnotového reťazca je zásadne dôležité, aby bolo možné zaručiť integritu programov a audiovizuálnych mediálnych služieb dodávaných poskytovateľmi mediálnych služieb. Programy a audiovizuálne mediálne služby by sa nemali vysielať v skrátenej forme, pozmenené či prerušené alebo prekrývané na obchodné účely bez výslovného súhlasu poskytovateľa mediálnych služieb. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby si prekrývania, ktoré výlučne inicioval alebo povolil príjemca služby na súkromné použitie, ako napríklad prekrývania vyplývajúce zo služby pre individuálnu komunikáciu, nevyžadovali súhlas poskytovateľa mediálnych služieb. To by sa nemalo vzťahovať na ovládacie prvky akýchkoľvek užívateľských rozhraní potrebných na prevádzku zariadenia alebo navigáciu programu, ako napríklad nastavenia hlasitosti, funkcie vyhľadávania, navigačné ponuky alebo zoznamy kanálov. Rovnako by sa to nemalo vzťahovať ani na oprávnené prekrývania, ako sú napríklad varovné informácie, informácie vo všeobecnom verejnom záujme, titulky alebo komerčné oznamy, ktoré poskytuje poskytovateľ mediálnych služieb. Bez toho, aby bol dotknutý článok 3 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2120 (10), by sa to nemalo vzťahovať ani na techniky kompresie dát, ktorými sa znižuje veľkosť dátového súboru, a iné techniky na prispôsobenie služby spôsobom šírenia, ako napríklad rozlíšenie a kódovanie, bez akéhokoľvek pozmenenia obsahu.

Opatrenia na ochranu integrity programov a audiovizuálnych mediálnych služieb by sa mali uložiť vtedy, ak sú potrebné na splnenie cieľov všeobecného záujmu jasne vymedzených členskými štátmi v súlade s právom Únie. Takými opatreniami by sa podnikom mali ukladať primerané povinnosti vychádzajúce z legitímnych verejnopolitických záujmov.

| (27) | Audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa alkoholických nápojov v rámci audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie s výnimkou sponzorstva a umiestňovania produktov by mali byť v súlade s kritériami, ktoré sa uplatňujú na televíznu reklamu na alkoholické nápoje a na telenákup takýchto nápojov a ktoré sa ustanovujú v smernici 2010/13/EÚ. Podrobnejšie kritériá uplatniteľné na televíznu reklamu na alkoholické nápoje a na telenákup takýchto nápojov sa obmedzujú na reklamné spoty, ktoré sú svojou povahou od programu oddelené, a preto vylučujú ostatné komerčné oznamy, ktoré sú spojené s programom alebo tvoria neoddeliteľnú súčasť programu, ako je napríklad sponzorstvo a umiestňovanie produktov. Z toho vyplýva, že uvedené kritériá by sa nemali vzťahovať na sponzorstvo a umiestňovanie produktov v rámci audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie. |
| --- | --- |

(27)

Audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa alkoholických nápojov v rámci audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie s výnimkou sponzorstva a umiestňovania produktov by mali byť v súlade s kritériami, ktoré sa uplatňujú na televíznu reklamu na alkoholické nápoje a na telenákup takýchto nápojov a ktoré sa ustanovujú v smernici 2010/13/EÚ. Podrobnejšie kritériá uplatniteľné na televíznu reklamu na alkoholické nápoje a na telenákup takýchto nápojov sa obmedzujú na reklamné spoty, ktoré sú svojou povahou od programu oddelené, a preto vylučujú ostatné komerčné oznamy, ktoré sú spojené s programom alebo tvoria neoddeliteľnú súčasť programu, ako je napríklad sponzorstvo a umiestňovanie produktov. Z toho vyplýva, že uvedené kritériá by sa nemali vzťahovať na sponzorstvo a umiestňovanie produktov v rámci audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie.

| (28) | Existujú určité všeobecne uznávané usmernenia v oblasti výživy na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako je napríklad profilový nutričný model Regionálneho úradu Svetovej zdravotníckej organizácie pre Európu, s cieľom rozlišovať potraviny na základe ich výživového zloženia v kontexte televíznej reklamy na potraviny zameranej na deti. Členské štáty by sa mali nabádať, a to aj prostredníctvom kódexov správania, na zabezpečenie toho, aby sa samoregulácia a koregulácia používali na účinné zníženie vystavenia detí audiovizuálnym komerčným oznamom o potravinách a nápojoch, ktoré majú vysoký obsah soli, cukru, tuku, nasýtených tukov alebo transmastných kyselín, prípadne ktoré inak nespĺňajú tieto vnútroštátne alebo medzinárodné výživové usmernenia. |
| --- | --- |

(28)

Existujú určité všeobecne uznávané usmernenia v oblasti výživy na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako je napríklad profilový nutričný model Regionálneho úradu Svetovej zdravotníckej organizácie pre Európu, s cieľom rozlišovať potraviny na základe ich výživového zloženia v kontexte televíznej reklamy na potraviny zameranej na deti. Členské štáty by sa mali nabádať, a to aj prostredníctvom kódexov správania, na zabezpečenie toho, aby sa samoregulácia a koregulácia používali na účinné zníženie vystavenia detí audiovizuálnym komerčným oznamom o potravinách a nápojoch, ktoré majú vysoký obsah soli, cukru, tuku, nasýtených tukov alebo transmastných kyselín, prípadne ktoré inak nespĺňajú tieto vnútroštátne alebo medzinárodné výživové usmernenia.

| (29) | Podobne by sa členské štáty mali nabádať, aby zabezpečili používanie samoregulačných a koregulačných kódexov správania na účinné zníženie vystavenia detí a maloletých audiovizuálnym komerčným oznamom o alkoholických nápojoch. Na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni existujú určité samoregulačné alebo koregulačné systémy s cieľom zodpovedne propagovať alkoholické nápoje, a to aj v audiovizuálnych komerčných oznamoch. Tieto systémy by sa mali naďalej podporovať, najmä ak je ich cieľom zabezpečiť, aby súčasťou audiovizuálnych komerčných oznamov o alkoholických nápojoch boli upozornenia na dôležitosť zodpovedného pitia. |
| --- | --- |

(29)

Podobne by sa členské štáty mali nabádať, aby zabezpečili používanie samoregulačných a koregulačných kódexov správania na účinné zníženie vystavenia detí a maloletých audiovizuálnym komerčným oznamom o alkoholických nápojoch. Na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni existujú určité samoregulačné alebo koregulačné systémy s cieľom zodpovedne propagovať alkoholické nápoje, a to aj v audiovizuálnych komerčných oznamoch. Tieto systémy by sa mali naďalej podporovať, najmä ak je ich cieľom zabezpečiť, aby súčasťou audiovizuálnych komerčných oznamov o alkoholických nápojoch boli upozornenia na dôležitosť zodpovedného pitia.

| (30) | Je dôležité maloletých účinne chrániť pred vystavením audiovizuálnym komerčným oznamom týkajúcim sa propagovania hazardných hier. V tejto súvislosti existuje na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni niekoľko samoregulačných alebo koregulačných systémov na propagovanie zodpovedného hrania hazardných hier, a to aj v audiovizuálnych komerčných oznamoch. |
| --- | --- |

(30)

Je dôležité maloletých účinne chrániť pred vystavením audiovizuálnym komerčným oznamom týkajúcim sa propagovania hazardných hier. V tejto súvislosti existuje na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni niekoľko samoregulačných alebo koregulačných systémov na propagovanie zodpovedného hrania hazardných hier, a to aj v audiovizuálnych komerčných oznamoch.

| (31) | S cieľom odstrániť prekážky voľného obehu cezhraničných služieb v rámci Únie je nevyhnutné zabezpečiť účinnosť samoregulačných a koregulačných opatrení zameraných najmä na ochranu spotrebiteľov alebo zdravie obyvateľstva. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom odstrániť prekážky voľného obehu cezhraničných služieb v rámci Únie je nevyhnutné zabezpečiť účinnosť samoregulačných a koregulačných opatrení zameraných najmä na ochranu spotrebiteľov alebo zdravie obyvateľstva.

| (32) | Trh televízneho vysielania sa vyvíja a preto je potrebná väčšia pružnosť, pokiaľ ide o audiovizuálne komerčné oznamy, najmä v prípade kvantitatívnych pravidiel pre lineárne audiovizuálne mediálne služby a umiestňovanie produktov. Vznik nových služieb, vrátane služieb bez reklamy, viedol k väčšiemu výberu pre divákov, ktorí môžu ľahko prejsť na alternatívne ponuky. |
| --- | --- |

(32)

Trh televízneho vysielania sa vyvíja a preto je potrebná väčšia pružnosť, pokiaľ ide o audiovizuálne komerčné oznamy, najmä v prípade kvantitatívnych pravidiel pre lineárne audiovizuálne mediálne služby a umiestňovanie produktov. Vznik nových služieb, vrátane služieb bez reklamy, viedol k väčšiemu výberu pre divákov, ktorí môžu ľahko prejsť na alternatívne ponuky.

| (33) | Liberalizácia umiestňovania produktov nepriniesla očakávané zvýšenie podielu využívania tejto formy audiovizuálnych komerčných oznamov. Konkrétne všeobecný zákaz umiestňovania produktov hoci s určitými výnimkami nevytvoril právnu istotu pre poskytovateľov mediálnych služieb. Umiestňovanie produktov by teda malo byť povolené až na výnimky vo všetkých audiovizuálnych mediálnych službách a službách platformy na zdieľanie videí. |
| --- | --- |

(33)

Liberalizácia umiestňovania produktov nepriniesla očakávané zvýšenie podielu využívania tejto formy audiovizuálnych komerčných oznamov. Konkrétne všeobecný zákaz umiestňovania produktov hoci s určitými výnimkami nevytvoril právnu istotu pre poskytovateľov mediálnych služieb. Umiestňovanie produktov by teda malo byť povolené až na výnimky vo všetkých audiovizuálnych mediálnych službách a službách platformy na zdieľanie videí.

| (34) | Umiestňovanie produktov by nemalo byť povolené v spravodajských a publicistických programoch, programoch o spotrebiteľských záležitostiach, náboženských programoch a detských programoch. Je dokázané, že umiestňovanie produktov a vložená reklama môžu ovplyvniť správanie detí, pretože často nedokážu rozpoznať komerčný obsah. Preto treba naďalej zakazovať umiestňovanie produktov v detských programoch. Programy o spotrebiteľských záležitostiach sú programy, ktoré ponúkajú divákom poradenstvo alebo obsahujú hodnotenie nákupov produktov a služieb. Povolením umiestňovania produktov do takýchto programov by sa zotrel rozdiel medzi reklamným a redakčným obsahom pre divákov, ktorí môžu v takýchto programoch očakávať skutočné a pravdivé hodnotenie produktov alebo služieb. |
| --- | --- |

(34)

Umiestňovanie produktov by nemalo byť povolené v spravodajských a publicistických programoch, programoch o spotrebiteľských záležitostiach, náboženských programoch a detských programoch. Je dokázané, že umiestňovanie produktov a vložená reklama môžu ovplyvniť správanie detí, pretože často nedokážu rozpoznať komerčný obsah. Preto treba naďalej zakazovať umiestňovanie produktov v detských programoch. Programy o spotrebiteľských záležitostiach sú programy, ktoré ponúkajú divákom poradenstvo alebo obsahujú hodnotenie nákupov produktov a služieb. Povolením umiestňovania produktov do takýchto programov by sa zotrel rozdiel medzi reklamným a redakčným obsahom pre divákov, ktorí môžu v takýchto programoch očakávať skutočné a pravdivé hodnotenie produktov alebo služieb.

| (35) | Poskytovatelia audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie by mali podporovať produkciu a distribúciu európskych diel tým, že zabezpečia, aby ich katalógy obsahovali určitý minimálny podiel európskych diel a aby tieto diela boli dostatočne zdôraznené. Malo by sa nabádať na označovanie audiovizuálneho obsahu, ktorý možno považovať za európske dielo, v metadátach tak, aby boli takéto metadáta k dispozícii poskytovateľom mediálnych služieb. Zdôrazňovanie predstavuje podporu európskych diel prostredníctvom uľahčenia prístupu k takýmto dielam. Zdôrazňovanie možno zabezpečiť rôznymi spôsobmi, ako napríklad osobitnou sekciou pre európske diela prístupnou z domovskej stránky služby, možnosťou vyhľadávať európske diela vo vyhľadávacom nástroji dostupnom ako súčasť uvedenej služby, využívaním európskych diel v kampaniach uvedenej služby alebo podporou minimálneho percentuálneho podielu európskych diel z katalógu uvedenej služby, napríklad pomocou bannerov alebo podobných nástrojov. |
| --- | --- |

(35)

Poskytovatelia audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie by mali podporovať produkciu a distribúciu európskych diel tým, že zabezpečia, aby ich katalógy obsahovali určitý minimálny podiel európskych diel a aby tieto diela boli dostatočne zdôraznené. Malo by sa nabádať na označovanie audiovizuálneho obsahu, ktorý možno považovať za európske dielo, v metadátach tak, aby boli takéto metadáta k dispozícii poskytovateľom mediálnych služieb. Zdôrazňovanie predstavuje podporu európskych diel prostredníctvom uľahčenia prístupu k takýmto dielam. Zdôrazňovanie možno zabezpečiť rôznymi spôsobmi, ako napríklad osobitnou sekciou pre európske diela prístupnou z domovskej stránky služby, možnosťou vyhľadávať európske diela vo vyhľadávacom nástroji dostupnom ako súčasť uvedenej služby, využívaním európskych diel v kampaniach uvedenej služby alebo podporou minimálneho percentuálneho podielu európskych diel z katalógu uvedenej služby, napríklad pomocou bannerov alebo podobných nástrojov.

| (36) | Na zabezpečenie primeranej úrovne investícií do európskych diel by mali mať členské štáty možnosť stanoviť finančné záväzky voči poskytovateľom mediálnych služieb usadených na ich území. Tieto povinnosti môžu mať podobu priamych príspevkov na produkciu európskych diel a nadobudnutie práv na ne. Členské štáty môžu uložiť aj poplatky splatné fondu na základe príjmov vzniknutých z poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb, ktoré sa na ich území poskytujú a ktoré sa naň zameriavajú. V tejto smernici sa objasňuje, že vzhľadom na priamu súvislosť medzi finančnými záväzkami a rôznymi kultúrnymi politikami členských štátov môže členský štát uložiť takéto finančné záväzky aj poskytovateľom mediálnych služieb, ktorí sú usadení v inom členskom štáte a ktorých služby sa zameriavajú na jeho územie. V tomto prípade by sa mali finančné záväzky ukladať iba z príjmov vzniknutých prostredníctvom divákov v členskom štáte, na ktorý sa také služby zameriavajú. Poskytovatelia mediálnych služieb, od ktorých sa vyžaduje, aby v členskom štáte, na ktorý sa ich služby zameriavajú, prispievali do schém financovania filmov, by mali mať možnosť mať nediskriminačným spôsobom prospech z pomoci dostupnej v rámci príslušných schém financovania filmov pre poskytovateľov mediálnych služieb, a to aj v prípade, že v tomto členskom štáte nie sú usadení. |
| --- | --- |

(36)

Na zabezpečenie primeranej úrovne investícií do európskych diel by mali mať členské štáty možnosť stanoviť finančné záväzky voči poskytovateľom mediálnych služieb usadených na ich území. Tieto povinnosti môžu mať podobu priamych príspevkov na produkciu európskych diel a nadobudnutie práv na ne. Členské štáty môžu uložiť aj poplatky splatné fondu na základe príjmov vzniknutých z poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb, ktoré sa na ich území poskytujú a ktoré sa naň zameriavajú. V tejto smernici sa objasňuje, že vzhľadom na priamu súvislosť medzi finančnými záväzkami a rôznymi kultúrnymi politikami členských štátov môže členský štát uložiť takéto finančné záväzky aj poskytovateľom mediálnych služieb, ktorí sú usadení v inom členskom štáte a ktorých služby sa zameriavajú na jeho územie. V tomto prípade by sa mali finančné záväzky ukladať iba z príjmov vzniknutých prostredníctvom divákov v členskom štáte, na ktorý sa také služby zameriavajú. Poskytovatelia mediálnych služieb, od ktorých sa vyžaduje, aby v členskom štáte, na ktorý sa ich služby zameriavajú, prispievali do schém financovania filmov, by mali mať možnosť mať nediskriminačným spôsobom prospech z pomoci dostupnej v rámci príslušných schém financovania filmov pre poskytovateľov mediálnych služieb, a to aj v prípade, že v tomto členskom štáte nie sú usadení.

| (37) | Vysielatelia v súčasnosti investujú do európskych audiovizuálnych diel viac ako poskytovatelia audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie. Preto, ak sa členský štát, na ktorý sa služby zameriavajú, rozhodne uložiť finančné záväzky vysielateľovi, na ktorého sa vzťahuje právomoc iného členského štátu, mali by sa zohľadniť priame príspevky na produkciu európskych diel a nadobudnutie práv na tieto diela, najmä koprodukcie, ktoré tento vysielateľ vyrobil, a to s náležitým ohľadom na zásadu proporcionality. Tým nie je dotknutá právomoc členských štátov stanovovať v súlade s ich kultúrnou politikou a za predpokladu, že je to v súlade s pravidlami štátnej pomoci, výšku finančných príspevkov splatných poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc. |
| --- | --- |

(37)

Vysielatelia v súčasnosti investujú do európskych audiovizuálnych diel viac ako poskytovatelia audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie. Preto, ak sa členský štát, na ktorý sa služby zameriavajú, rozhodne uložiť finančné záväzky vysielateľovi, na ktorého sa vzťahuje právomoc iného členského štátu, mali by sa zohľadniť priame príspevky na produkciu európskych diel a nadobudnutie práv na tieto diela, najmä koprodukcie, ktoré tento vysielateľ vyrobil, a to s náležitým ohľadom na zásadu proporcionality. Tým nie je dotknutá právomoc členských štátov stanovovať v súlade s ich kultúrnou politikou a za predpokladu, že je to v súlade s pravidlami štátnej pomoci, výšku finančných príspevkov splatných poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc.

| (38) | Členský štát by sa pri individuálnom posudzovaní toho, či je audiovizuálna mediálna služba na požiadanie usadená v inom členskom štáte, zacielená na divákov na jeho území, mal riadiť ukazovateľmi, ako sú napríklad reklama alebo iná propagácia konkrétne zacielené na zákazníkov na jeho území, hlavný jazyk služby alebo existencia obsahu alebo komerčných oznamov konkrétne zacielených na divákov v členskom štáte, v ktorom sa služba prijíma. |
| --- | --- |

(38)

Členský štát by sa pri individuálnom posudzovaní toho, či je audiovizuálna mediálna služba na požiadanie usadená v inom členskom štáte, zacielená na divákov na jeho území, mal riadiť ukazovateľmi, ako sú napríklad reklama alebo iná propagácia konkrétne zacielené na zákazníkov na jeho území, hlavný jazyk služby alebo existencia obsahu alebo komerčných oznamov konkrétne zacielených na divákov v členskom štáte, v ktorom sa služba prijíma.

| (39) | Keď členský štát uloží poskytovateľom mediálnych služieb povinnosť uhrádzať finančné príspevky, takéto príspevky by mali slúžiť na primeranú podporu európskych diel, pričom je potrebné predchádzať rizikám dvojitého uloženia povinnosti uhrádzať takéto príspevky poskytovateľom mediálnych služieb. V prípade, ak členský štát, v ktorom je poskytovateľ mediálnych služieb usadený, uloží povinnosť uhrádzať takéto finančné príspevky, mal by vziať do úvahy aj akúkoľvek povinnosť uhrádzať finančné príspevky uložené v členských štátoch, na ktoré sa poskytovateľ zameriava. |
| --- | --- |

(39)

Keď členský štát uloží poskytovateľom mediálnych služieb povinnosť uhrádzať finančné príspevky, takéto príspevky by mali slúžiť na primeranú podporu európskych diel, pričom je potrebné predchádzať rizikám dvojitého uloženia povinnosti uhrádzať takéto príspevky poskytovateľom mediálnych služieb. V prípade, ak členský štát, v ktorom je poskytovateľ mediálnych služieb usadený, uloží povinnosť uhrádzať takéto finančné príspevky, mal by vziať do úvahy aj akúkoľvek povinnosť uhrádzať finančné príspevky uložené v členských štátoch, na ktoré sa poskytovateľ zameriava.

| (40) | S cieľom zabezpečiť, aby sa povinnosťami týkajúcimi sa podpory európskych diel neohrozoval vývoj trhu a aby sa umožňoval vstup nových subjektov na trh, by sa takéto požiadavky nemali vzťahovať na poskytovateľov bez významného postavenia na trhu. To platí najmä pre poskytovateľov s nízkym obratom alebo nízkou sledovanosťou. Nízku sledovanosť je možné stanoviť napríklad na základe času sledovania alebo predaja, v závislosti od povahy služby, pričom na stanovenie nízkeho obratu by sa mali vziať do úvahy rozdielne veľkosti audiovizuálnych trhov v členských štátoch. Rovnako by mohlo byť nevhodné ukladať takéto požiadavky v prípadoch, keď by vzhľadom na povahu alebo tematické zameranie audiovizuálnych mediálnych služieb boli nerealizovateľné alebo neopodstatnené. |
| --- | --- |

(40)

S cieľom zabezpečiť, aby sa povinnosťami týkajúcimi sa podpory európskych diel neohrozoval vývoj trhu a aby sa umožňoval vstup nových subjektov na trh, by sa takéto požiadavky nemali vzťahovať na poskytovateľov bez významného postavenia na trhu. To platí najmä pre poskytovateľov s nízkym obratom alebo nízkou sledovanosťou. Nízku sledovanosť je možné stanoviť napríklad na základe času sledovania alebo predaja, v závislosti od povahy služby, pričom na stanovenie nízkeho obratu by sa mali vziať do úvahy rozdielne veľkosti audiovizuálnych trhov v členských štátoch. Rovnako by mohlo byť nevhodné ukladať takéto požiadavky v prípadoch, keď by vzhľadom na povahu alebo tematické zameranie audiovizuálnych mediálnych služieb boli nerealizovateľné alebo neopodstatnené.

| (41) | Je dôležité, aby vysielatelia mali väčšiu pružnosť a aby mohli rozhodnúť o tom, kedy sa má odvysielať reklama s cieľom maximalizovať dopyt inzerentov a počet divákov. Aj v tejto súvislosti je však potrebné zachovať dostatočnú úroveň ochrany spotrebiteľa, lebo v dôsledku takejto pružnosti by mohli byť diváci v hlavnom vysielacom čase vystavení nadmernému objemu reklamy. V čase od 6.00 hod. do 18.00 hod. a od 18.00 hod. do 24.00 hod. by sa preto mali uplatňovať osobitné limity. |
| --- | --- |

(41)

Je dôležité, aby vysielatelia mali väčšiu pružnosť a aby mohli rozhodnúť o tom, kedy sa má odvysielať reklama s cieľom maximalizovať dopyt inzerentov a počet divákov. Aj v tejto súvislosti je však potrebné zachovať dostatočnú úroveň ochrany spotrebiteľa, lebo v dôsledku takejto pružnosti by mohli byť diváci v hlavnom vysielacom čase vystavení nadmernému objemu reklamy. V čase od 6.00 hod. do 18.00 hod. a od 18.00 hod. do 24.00 hod. by sa preto mali uplatňovať osobitné limity.

| (42) | Neutrálne okná oddeľujú redakčný obsah od televíznej reklamy alebo telenákupných spotov, ako aj jednotlivé spoty. Umožňujú divákovi, aby jasne odlíšil, kedy končí jeden druh audiovizuálneho obsahu a začína ďalší. Je potrebné objasniť, že neutrálne okná sú vylúčené z kvantitatívneho limitu ustanoveného pre televíznu reklamu. Cieľom je zabezpečiť, aby čas použitý v neutrálnych oknách nemal vplyv na čas určený na reklamu a aby príjmy z reklamy neboli nepriaznivo ovplyvnené. |
| --- | --- |

(42)

Neutrálne okná oddeľujú redakčný obsah od televíznej reklamy alebo telenákupných spotov, ako aj jednotlivé spoty. Umožňujú divákovi, aby jasne odlíšil, kedy končí jeden druh audiovizuálneho obsahu a začína ďalší. Je potrebné objasniť, že neutrálne okná sú vylúčené z kvantitatívneho limitu ustanoveného pre televíznu reklamu. Cieľom je zabezpečiť, aby čas použitý v neutrálnych oknách nemal vplyv na čas určený na reklamu a aby príjmy z reklamy neboli nepriaznivo ovplyvnené.

| (43) | Vysielací čas vyhradený pre oznamy vysielateľa v súvislosti s jeho vlastnými programami a vedľajšími produktmi, ktoré sú od týchto programov priamo odvodené, alebo pre oznamy o verejných službách a pre vysielania výziev na dobročinné účely, ktoré sú bezodplatné s výnimkou nákladov vzniknutých v súvislosti s vysielaním takých výziev, by nemal byť zahrnutý do maximálnej dĺžky vysielacieho času, ktorý je možné vyhradiť pre televíznu reklamu a telenákup. Okrem toho sú mnohí vysielatelia súčasťou väčších vysielacích skupín a vysielajú oznámenia nielen v súvislosti s ich vlastnými programami a vedľajšími produktmi, ktoré sú od týchto programov priamo odvodené, ale aj v súvislosti s programami a audiovizuálnymi mediálnymi službami ostatných subjektov patriacich do tej istej vysielacej skupiny. Vysielací čas vyhradený pre takéto oznamy by tiež nemal byť zahrnutý do maximálnej dĺžky vysielacieho času, ktorý je možné vyhradiť pre televíznu reklamu a telenákup. |
| --- | --- |

(43)

Vysielací čas vyhradený pre oznamy vysielateľa v súvislosti s jeho vlastnými programami a vedľajšími produktmi, ktoré sú od týchto programov priamo odvodené, alebo pre oznamy o verejných službách a pre vysielania výziev na dobročinné účely, ktoré sú bezodplatné s výnimkou nákladov vzniknutých v súvislosti s vysielaním takých výziev, by nemal byť zahrnutý do maximálnej dĺžky vysielacieho času, ktorý je možné vyhradiť pre televíznu reklamu a telenákup. Okrem toho sú mnohí vysielatelia súčasťou väčších vysielacích skupín a vysielajú oznámenia nielen v súvislosti s ich vlastnými programami a vedľajšími produktmi, ktoré sú od týchto programov priamo odvodené, ale aj v súvislosti s programami a audiovizuálnymi mediálnymi službami ostatných subjektov patriacich do tej istej vysielacej skupiny. Vysielací čas vyhradený pre takéto oznamy by tiež nemal byť zahrnutý do maximálnej dĺžky vysielacieho času, ktorý je možné vyhradiť pre televíznu reklamu a telenákup.

| (44) | Poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktoré sa vzťahuje smernica 2010/13/EÚ, poskytujú služby informačnej spoločnosti v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (11). Na týchto poskytovateľov sa teda vzťahujú ustanovenia o vnútornom trhu ustanovené v uvedenej smernici, ak sú usadení v členskom štáte. Je vhodné zabezpečiť, aby sa tie isté pravidlá uplatňovali aj na poskytovateľov platformy na zdieľanie videí, ktorí nie sú usadení v členskom štáte, s cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení na ochranu maloletých a širokej verejnosti ustanovených v smernici 2010/13/EÚ a v čo najväčšej možnej miere zabezpečiť rovnaké podmienky, pokiaľ títo poskytovatelia majú buď materský podnik alebo dcérsky podnik, ktorý je usadený v členskom štáte, alebo ak sú títo poskytovatelia členom skupiny a iný podnik danej skupiny je usadený v členskom štáte. Vymedzenia pojmov uvedené v smernici 2010/13/EÚ by preto mali byť založené na zásadách a malo by sa nimi zabezpečiť, aby podniky nemali možnosť vylúčiť pôsobnosť uvedenej smernice vytvorením skupinovej štruktúry obsahujúcej viaceré vrstvy podnikov usadených v rámci Únie alebo mimo nej. Komisia by mala byť informovaná o poskytovateľoch v právomoci každého členského štátu podľa pravidiel o usadení ustanovených v smerniciach 2000/31/ES a 2010/13/EÚ. |
| --- | --- |

(44)

Poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktoré sa vzťahuje smernica 2010/13/EÚ, poskytujú služby informačnej spoločnosti v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (11). Na týchto poskytovateľov sa teda vzťahujú ustanovenia o vnútornom trhu ustanovené v uvedenej smernici, ak sú usadení v členskom štáte. Je vhodné zabezpečiť, aby sa tie isté pravidlá uplatňovali aj na poskytovateľov platformy na zdieľanie videí, ktorí nie sú usadení v členskom štáte, s cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení na ochranu maloletých a širokej verejnosti ustanovených v smernici 2010/13/EÚ a v čo najväčšej možnej miere zabezpečiť rovnaké podmienky, pokiaľ títo poskytovatelia majú buď materský podnik alebo dcérsky podnik, ktorý je usadený v členskom štáte, alebo ak sú títo poskytovatelia členom skupiny a iný podnik danej skupiny je usadený v členskom štáte. Vymedzenia pojmov uvedené v smernici 2010/13/EÚ by preto mali byť založené na zásadách a malo by sa nimi zabezpečiť, aby podniky nemali možnosť vylúčiť pôsobnosť uvedenej smernice vytvorením skupinovej štruktúry obsahujúcej viaceré vrstvy podnikov usadených v rámci Únie alebo mimo nej. Komisia by mala byť informovaná o poskytovateľoch v právomoci každého členského štátu podľa pravidiel o usadení ustanovených v smerniciach 2000/31/ES a 2010/13/EÚ.

| (45) | Nové výzvy existujú najmä v súvislosti s platformami na zdieľanie videí, na ktorých používatelia, najmä maloletí, čoraz častejšie sledujú audiovizuálny obsah. V tejto súvislosti sú čoraz výraznejším dôvodom na obavy škodlivý obsah a nenávistné prejavy prezentované na platformách na zdieľanie videí. Je potrebné stanoviť primerané pravidlá s cieľom chrániť maloletých a širokú verejnosť pred takýmto obsahom. |
| --- | --- |

(45)

Nové výzvy existujú najmä v súvislosti s platformami na zdieľanie videí, na ktorých používatelia, najmä maloletí, čoraz častejšie sledujú audiovizuálny obsah. V tejto súvislosti sú čoraz výraznejším dôvodom na obavy škodlivý obsah a nenávistné prejavy prezentované na platformách na zdieľanie videí. Je potrebné stanoviť primerané pravidlá s cieľom chrániť maloletých a širokú verejnosť pred takýmto obsahom.

| (46) | Komerčné oznamy v rámci služieb platformy na zdieľanie videí sú už upravené prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES (12), v ktorej sa zakazujú nekalé obchodné praktiky podnikateľov voči spotrebiteľom vrátane zavádzajúcich a agresívnych praktík vyskytujúcich sa v službách informačnej spoločnosti.
  Pokiaľ ide o komerčné oznamy týkajúce sa tabakových a súvisiacich výrobkov na platformách na zdieľanie videí, existujúce zákazy ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/33/ES (13), ako aj zákazy uplatniteľné na komerčné oznamy týkajúce sa elektronických cigariet a plniacich fľaštičiek podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ (14) zabezpečujú dostatočnú ochranu spotrebiteľov pred tabakovými a súvisiacimi výrobkami. Keďže užívatelia sa na účely prístupu k audiovizuálnemu obsahu čoraz viac spoliehajú na služby platformy na zdieľanie videí, je potrebné zabezpečiť dostatočnú úroveň ochrany spotrebiteľa tak, že sa medzi všetkými poskytovateľmi v primeranom rozsahu zosúladia pravidlá pre audiovizuálne komerčné oznamy. Preto je dôležité, aby boli audiovizuálne komerčné oznamy na platformách na zdieľanie videí jasne identifikované a dodržiavali súbor minimálnych kvalitatívnych požiadaviek. |
| --- | --- |

(46)

Komerčné oznamy v rámci služieb platformy na zdieľanie videí sú už upravené prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES (12), v ktorej sa zakazujú nekalé obchodné praktiky podnikateľov voči spotrebiteľom vrátane zavádzajúcich a agresívnych praktík vyskytujúcich sa v službách informačnej spoločnosti.

Pokiaľ ide o komerčné oznamy týkajúce sa tabakových a súvisiacich výrobkov na platformách na zdieľanie videí, existujúce zákazy ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/33/ES (13), ako aj zákazy uplatniteľné na komerčné oznamy týkajúce sa elektronických cigariet a plniacich fľaštičiek podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ (14) zabezpečujú dostatočnú ochranu spotrebiteľov pred tabakovými a súvisiacimi výrobkami. Keďže užívatelia sa na účely prístupu k audiovizuálnemu obsahu čoraz viac spoliehajú na služby platformy na zdieľanie videí, je potrebné zabezpečiť dostatočnú úroveň ochrany spotrebiteľa tak, že sa medzi všetkými poskytovateľmi v primeranom rozsahu zosúladia pravidlá pre audiovizuálne komerčné oznamy. Preto je dôležité, aby boli audiovizuálne komerčné oznamy na platformách na zdieľanie videí jasne identifikované a dodržiavali súbor minimálnych kvalitatívnych požiadaviek.

| (47) | Podstatná časť obsahu prezentovaného prostredníctvom služieb platformy na zdieľanie videí nespadá pod redakčnú zodpovednosť poskytovateľa platformy na zdieľanie videí. Títo poskytovatelia však zvyčajne rozhodujú o organizácii obsahu, konkrétne programov, videí vytvorených používateľmi a audiovizuálnych komerčných oznamov, a to aj automatickými prostriedkami alebo algoritmami. Preto by sa od týchto poskytovateľov malo vyžadovať, aby prijali vhodné opatrenia na ochranu maloletých pred obsahom, ktorý by mohol narušiť ich telesný, duševný alebo morálny vývin. Tiež by sa od nich malo vyžadovať, aby prijali vhodné opatrenia na ochranu širokej verejnosti pred obsahom, ktorý zahŕňa podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi skupiny založené na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) alebo ktorého šírenie predstavuje trestný čin podľa práva Únie. |
| --- | --- |

(47)

Podstatná časť obsahu prezentovaného prostredníctvom služieb platformy na zdieľanie videí nespadá pod redakčnú zodpovednosť poskytovateľa platformy na zdieľanie videí. Títo poskytovatelia však zvyčajne rozhodujú o organizácii obsahu, konkrétne programov, videí vytvorených používateľmi a audiovizuálnych komerčných oznamov, a to aj automatickými prostriedkami alebo algoritmami. Preto by sa od týchto poskytovateľov malo vyžadovať, aby prijali vhodné opatrenia na ochranu maloletých pred obsahom, ktorý by mohol narušiť ich telesný, duševný alebo morálny vývin. Tiež by sa od nich malo vyžadovať, aby prijali vhodné opatrenia na ochranu širokej verejnosti pred obsahom, ktorý zahŕňa podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi skupiny založené na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) alebo ktorého šírenie predstavuje trestný čin podľa práva Únie.

| (48) | Vzhľadom na povahu účasti poskytovateľov na obsahu prezentovanom prostredníctvom služieb platformy na zdieľanie videí by sa mali vhodné opatrenia na ochranu maloletých a širokej verejnosti týkať organizácie obsahu, a nie obsahu ako takého. Príslušné požiadavky ustanovené v smernici 2010/13/EÚ by sa preto mali uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté články 12 až 14 smernice 2000/31/ES, v ktorých sa ustanovuje výnimka zo zodpovednosti za nezákonné informácie prenášané alebo automaticky, priebežne a dočasne ukladané určitými poskytovateľmi služieb informačnej spoločnosti. Pri poskytovaní služieb uvedených v článkoch 12 až 14 smernice 2000/31/ES by sa uvedené požiadavky mali uplatňovať aj bez toho, aby bol dotknutý článok 15 uvedenej smernice, v ktorom sa vylučuje ukladanie všeobecnej povinnosti monitorovať takéto informácie a aktívne vyhľadávať fakty alebo okolnosti poukazujúce na nezákonné aktivity týmto poskytovateľom, pričom by však zároveň nemali byť dotknuté ani povinnosti monitorovania v konkrétnych prípadoch, a najmä bez vplyvu na rozhodnutia vnútroštátnych orgánov v súlade s vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

(48)

Vzhľadom na povahu účasti poskytovateľov na obsahu prezentovanom prostredníctvom služieb platformy na zdieľanie videí by sa mali vhodné opatrenia na ochranu maloletých a širokej verejnosti týkať organizácie obsahu, a nie obsahu ako takého. Príslušné požiadavky ustanovené v smernici 2010/13/EÚ by sa preto mali uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté články 12 až 14 smernice 2000/31/ES, v ktorých sa ustanovuje výnimka zo zodpovednosti za nezákonné informácie prenášané alebo automaticky, priebežne a dočasne ukladané určitými poskytovateľmi služieb informačnej spoločnosti. Pri poskytovaní služieb uvedených v článkoch 12 až 14 smernice 2000/31/ES by sa uvedené požiadavky mali uplatňovať aj bez toho, aby bol dotknutý článok 15 uvedenej smernice, v ktorom sa vylučuje ukladanie všeobecnej povinnosti monitorovať takéto informácie a aktívne vyhľadávať fakty alebo okolnosti poukazujúce na nezákonné aktivity týmto poskytovateľom, pričom by však zároveň nemali byť dotknuté ani povinnosti monitorovania v konkrétnych prípadoch, a najmä bez vplyvu na rozhodnutia vnútroštátnych orgánov v súlade s vnútroštátnym právom.

| (49) | Pri vykonávaní vhodných opatrení, ktoré sa majú prijať na základe smernice 2010/13/EÚ, je vhodné zapojiť poskytovateľov platformy na zdieľanie videí v čo najväčšej možnej miere. Preto by sa malo nabádať na koreguláciu. Poskytovatelia platformy na zdieľanie videí by takisto mali mať naďalej možnosť prijať prísnejšie opatrenia na dobrovoľnej báze v súlade s právom Únie, rešpektujúc slobodu prejavu a informácií a pluralitu médií. |
| --- | --- |

(49)

Pri vykonávaní vhodných opatrení, ktoré sa majú prijať na základe smernice 2010/13/EÚ, je vhodné zapojiť poskytovateľov platformy na zdieľanie videí v čo najväčšej možnej miere. Preto by sa malo nabádať na koreguláciu. Poskytovatelia platformy na zdieľanie videí by takisto mali mať naďalej možnosť prijať prísnejšie opatrenia na dobrovoľnej báze v súlade s právom Únie, rešpektujúc slobodu prejavu a informácií a pluralitu médií.

| (50) | Právo na účinný prostriedok nápravy a právo na spravodlivý proces sú základnými právami ustanovenými v článku 47 charty. Ustanovenia smernice 2010/13/EÚ by sa preto nemali vykladať spôsobom, ktorý by stranám bránil v uplatňovaní ich práva na prístup k justičnému systému. |
| --- | --- |

(50)

Právo na účinný prostriedok nápravy a právo na spravodlivý proces sú základnými právami ustanovenými v článku 47 charty. Ustanovenia smernice 2010/13/EÚ by sa preto nemali vykladať spôsobom, ktorý by stranám bránil v uplatňovaní ich práva na prístup k justičnému systému.

| (51) | Pri prijímaní vhodných opatrení v súlade so smernicou 2010/13/EÚ na ochranu maloletých pred škodlivým obsahom a na ochranu širokej verejnosti pred obsahom obsahujúcim podnecovanie k násiliu, nenávisti a terorizmu by sa mali starostlivo vyvážiť uplatniteľné základné práva ustanovené v charte. Týka sa to najmä a v závislosti od okolností práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života a ochrany osobných údajov, slobody prejavu a práva na informácie, slobody podnikania, zákazu diskriminácie a práv dieťaťa. |
| --- | --- |

(51)

Pri prijímaní vhodných opatrení v súlade so smernicou 2010/13/EÚ na ochranu maloletých pred škodlivým obsahom a na ochranu širokej verejnosti pred obsahom obsahujúcim podnecovanie k násiliu, nenávisti a terorizmu by sa mali starostlivo vyvážiť uplatniteľné základné práva ustanovené v charte. Týka sa to najmä a v závislosti od okolností práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života a ochrany osobných údajov, slobody prejavu a práva na informácie, slobody podnikania, zákazu diskriminácie a práv dieťaťa.

| (52) | Kontaktný výbor sa usiluje o uľahčenie účinného vykonávania smernice 2010/13/EÚ a mali by sa s ním viesť pravidelné konzultácie o všetkých praktických problémoch vyplývajúcich z jej uplatňovania. Práca kontaktného výboru by sa nemala obmedzovať na existujúce otázky audiovizuálnej politiky, ale mala by zahŕňať aj príslušný vývoj v tomto sektore. Výbor sa skladá zo zástupcov príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov. Členské štáty sa nabádajú, aby pri vymenúvaní svojich zástupcov v kontaktnom výbore presadzovali rovnosť medzi mužmi a ženami. |
| --- | --- |

(52)

Kontaktný výbor sa usiluje o uľahčenie účinného vykonávania smernice 2010/13/EÚ a mali by sa s ním viesť pravidelné konzultácie o všetkých praktických problémoch vyplývajúcich z jej uplatňovania. Práca kontaktného výboru by sa nemala obmedzovať na existujúce otázky audiovizuálnej politiky, ale mala by zahŕňať aj príslušný vývoj v tomto sektore. Výbor sa skladá zo zástupcov príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov. Členské štáty sa nabádajú, aby pri vymenúvaní svojich zástupcov v kontaktnom výbore presadzovali rovnosť medzi mužmi a ženami.

| (53) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich národné regulačné orgány alebo subjekty boli právne oddelené od vlády. To by však členským štátom nemalo brániť vo výkone dohľadu v súlade s ich vnútroštátnym ústavným právom. Požadovaný stupeň nezávislosti národných regulačných orgánov alebo subjektov by sa mal považovať za dosiahnutý, ak sú tieto regulačné orgány alebo subjekty vrátane tých, ktoré boli zriadené ako verejné orgány alebo subjekty, funkčne a skutočne nezávislé od svojich príslušných vlád a akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov. Toto sa považuje za nevyhnutné na zabezpečenie nestrannosti rozhodnutí prijatých národným regulačným orgánom alebo subjektom. Požiadavkou nezávislosti by nemala byť dotknutá možnosť členských štátov zriaďovať regulačné orgány, ktoré vykonávajú dohľad nad rôznymi sektormi, napríklad audiovizuálnym a telekomunikačným sektorom. Národné regulačné orgány alebo subjekty by mali disponovať právomocami v oblasti presadzovania práva a zdrojmi potrebnými na výkon svojich úloh, pokiaľ ide o personál, odborné znalosti a finančné prostriedky. Národné regulačné orgány alebo subjekty zriadené podľa smernice 2010/13/EÚ by mali zabezpečiť rešpektovanie cieľov plurality médií, kultúrnej rozmanitosti, ochrany spotrebiteľa, riadneho fungovania vnútorného trhu a podporovania spravodlivej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(53)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich národné regulačné orgány alebo subjekty boli právne oddelené od vlády. To by však členským štátom nemalo brániť vo výkone dohľadu v súlade s ich vnútroštátnym ústavným právom. Požadovaný stupeň nezávislosti národných regulačných orgánov alebo subjektov by sa mal považovať za dosiahnutý, ak sú tieto regulačné orgány alebo subjekty vrátane tých, ktoré boli zriadené ako verejné orgány alebo subjekty, funkčne a skutočne nezávislé od svojich príslušných vlád a akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov. Toto sa považuje za nevyhnutné na zabezpečenie nestrannosti rozhodnutí prijatých národným regulačným orgánom alebo subjektom. Požiadavkou nezávislosti by nemala byť dotknutá možnosť členských štátov zriaďovať regulačné orgány, ktoré vykonávajú dohľad nad rôznymi sektormi, napríklad audiovizuálnym a telekomunikačným sektorom. Národné regulačné orgány alebo subjekty by mali disponovať právomocami v oblasti presadzovania práva a zdrojmi potrebnými na výkon svojich úloh, pokiaľ ide o personál, odborné znalosti a finančné prostriedky. Národné regulačné orgány alebo subjekty zriadené podľa smernice 2010/13/EÚ by mali zabezpečiť rešpektovanie cieľov plurality médií, kultúrnej rozmanitosti, ochrany spotrebiteľa, riadneho fungovania vnútorného trhu a podporovania spravodlivej hospodárskej súťaže.

| (54) | Keďže jedným z cieľov audiovizuálnych mediálnych služieb je slúžiť záujmom občanov a formovať verejnú mienku, je nevyhnutné, aby boli takéto služby schopné informovať jednotlivcov a spoločnosť v čo najpodrobnejšom rozsahu a čo najrozmanitejším spôsobom. Uvedený cieľ možno dosiahnuť len ak sú redakčné rozhodnutia bez štátneho zásahu alebo vplyvu národných regulačných orgánov alebo subjektov, ktorý presahuje rámec samotného vykonávania právnych predpisov a ktorý neslúži na zabezpečenie zákonom chráneného práva, ktoré sa musí chrániť bez ohľadu na určitý názor. |
| --- | --- |

(54)

Keďže jedným z cieľov audiovizuálnych mediálnych služieb je slúžiť záujmom občanov a formovať verejnú mienku, je nevyhnutné, aby boli takéto služby schopné informovať jednotlivcov a spoločnosť v čo najpodrobnejšom rozsahu a čo najrozmanitejším spôsobom. Uvedený cieľ možno dosiahnuť len ak sú redakčné rozhodnutia bez štátneho zásahu alebo vplyvu národných regulačných orgánov alebo subjektov, ktorý presahuje rámec samotného vykonávania právnych predpisov a ktorý neslúži na zabezpečenie zákonom chráneného práva, ktoré sa musí chrániť bez ohľadu na určitý názor.

| (55) | Na vnútroštátnej úrovni by mali existovať účinné odvolacie mechanizmy. Príslušný odvolací orgán by mal byť nezávislý od zainteresovaných strán. Takýmto orgánom môže byť súd. Odvolacím konaním by nemalo byť dotknuté rozdelenie kompetencií vo vnútroštátnych súdnych systémoch. |
| --- | --- |

(55)

Na vnútroštátnej úrovni by mali existovať účinné odvolacie mechanizmy. Príslušný odvolací orgán by mal byť nezávislý od zainteresovaných strán. Takýmto orgánom môže byť súd. Odvolacím konaním by nemalo byť dotknuté rozdelenie kompetencií vo vnútroštátnych súdnych systémoch.

| (56) | Komisia s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie audiovizuálneho regulačného rámca Únie vo všetkých členských štátoch ustanovila rozhodnutím Komisie z 3. februára 2014 (15) skupinu ERGA. Úlohou skupiny ERGA je poskytovať technické odborné znalosti Komisii na podporu jej práce na zabezpečovaní konzistentného vykonávania smernice 2010/13/EÚ vo všetkých členských štátoch a uľahčovať spoluprácu medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi navzájom, ako aj medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi a Komisiou. |
| --- | --- |

(56)

Komisia s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie audiovizuálneho regulačného rámca Únie vo všetkých členských štátoch ustanovila rozhodnutím Komisie z 3. februára 2014 (15) skupinu ERGA. Úlohou skupiny ERGA je poskytovať technické odborné znalosti Komisii na podporu jej práce na zabezpečovaní konzistentného vykonávania smernice 2010/13/EÚ vo všetkých členských štátoch a uľahčovať spoluprácu medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi navzájom, ako aj medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi a Komisiou.

| (57) | Skupina ERGA pozitívne prispieva ku konzistentnej regulačnej praxi a poskytuje Komisii vysokokvalitné poradenstvo o otázkach vykonávania smernice. Preto sa žiada, aby sa v smernici 2010/13/EÚ formálne uznala a posilnila jej úloha. Skupina ERGA by preto mala byť zriadená podľa uvedenej smernice. |
| --- | --- |

(57)

Skupina ERGA pozitívne prispieva ku konzistentnej regulačnej praxi a poskytuje Komisii vysokokvalitné poradenstvo o otázkach vykonávania smernice. Preto sa žiada, aby sa v smernici 2010/13/EÚ formálne uznala a posilnila jej úloha. Skupina ERGA by preto mala byť zriadená podľa uvedenej smernice.

| (58) | Komisia by mala mať možnosť obrátiť sa na skupinu ERGA v akejkoľvek záležitosti súvisiacej s audiovizuálnymi mediálnymi službami a platformami na zdieľanie videí. Skupina ERGA by mala Komisii pomáhať prostredníctvom poskytovania technických odborných znalostí a poradenstva a uľahčovania výmeny najlepších postupov, a to vrátane samoregulačných a koregulačných kódexov správania. Komisia by predovšetkým mala so skupinou ERGA konzultovať uplatňovanie smernice 2010/13/EÚ s cieľom uľahčiť jej konzistentné vykonávanie. Skupina ERGA by na požiadanie Komisie mala poskytovať nezáväzné stanoviská k otázke právomoci, otázke opatrení, ktoré sa odchyľujú od zásady voľného príjmu, a otázke opatrení, ktorými sa rieši obchádzanie právomoci. Skupina ERGA by tiež mala mať možnosť poskytovať technické poradenstvo v súvislosti s akýmikoľvek regulačnými záležitosťami týkajúcimi sa rámca audiovizuálnych mediálnych služieb, a to aj pokiaľ ide o nenávistné prejavy a ochranu maloletých, ako aj v súvislosti s obsahom audiovizuálnych komerčných oznamov o potravinách s vysokým obsahom tuku, soli alebo sodíka a cukrov. |
| --- | --- |

(58)

Komisia by mala mať možnosť obrátiť sa na skupinu ERGA v akejkoľvek záležitosti súvisiacej s audiovizuálnymi mediálnymi službami a platformami na zdieľanie videí. Skupina ERGA by mala Komisii pomáhať prostredníctvom poskytovania technických odborných znalostí a poradenstva a uľahčovania výmeny najlepších postupov, a to vrátane samoregulačných a koregulačných kódexov správania. Komisia by predovšetkým mala so skupinou ERGA konzultovať uplatňovanie smernice 2010/13/EÚ s cieľom uľahčiť jej konzistentné vykonávanie. Skupina ERGA by na požiadanie Komisie mala poskytovať nezáväzné stanoviská k otázke právomoci, otázke opatrení, ktoré sa odchyľujú od zásady voľného príjmu, a otázke opatrení, ktorými sa rieši obchádzanie právomoci. Skupina ERGA by tiež mala mať možnosť poskytovať technické poradenstvo v súvislosti s akýmikoľvek regulačnými záležitosťami týkajúcimi sa rámca audiovizuálnych mediálnych služieb, a to aj pokiaľ ide o nenávistné prejavy a ochranu maloletých, ako aj v súvislosti s obsahom audiovizuálnych komerčných oznamov o potravinách s vysokým obsahom tuku, soli alebo sodíka a cukrov.

| (59) | Mediálna gramotnosť predstavuje zručnosti, znalosti a porozumenie, ktoré občanom umožnia využívať médiá účinne a bezpečne. S cieľom umožniť, aby mali občania prístup k informáciám a aby mohli zodpovedne a bezpečne používať, kriticky posudzovať a vytvárať mediálny obsah, je potrebné, aby mali pokročilé zručnosti v oblasti mediálnej gramotnosti. Mediálna gramotnosť by sa nemala obmedzovať na učenie sa o nástrojoch a technológiách, ale jej zámerom by malo byť aj umožniť občanom nadobudnúť zručnosti v oblasti kritického myslenia potrebné na posudzovanie, analyzovanie zložitých skutočností a rozpoznanie rozdielu medzi názorom a faktom. Preto je nevyhnutné, aby poskytovatelia mediálnych služieb aj poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, a to v spolupráci so všetkými ostatnými relevantnými zainteresovanými stranami, podporovali rozvoj mediálnej gramotnosti vo všetkých častiach spoločnosti u občanov všetkých vekových kategórií a pre všetky médiá, a aby sa dosahovanie pokroku v tejto oblasti podrobne sledovalo. |
| --- | --- |

(59)

Mediálna gramotnosť predstavuje zručnosti, znalosti a porozumenie, ktoré občanom umožnia využívať médiá účinne a bezpečne. S cieľom umožniť, aby mali občania prístup k informáciám a aby mohli zodpovedne a bezpečne používať, kriticky posudzovať a vytvárať mediálny obsah, je potrebné, aby mali pokročilé zručnosti v oblasti mediálnej gramotnosti. Mediálna gramotnosť by sa nemala obmedzovať na učenie sa o nástrojoch a technológiách, ale jej zámerom by malo byť aj umožniť občanom nadobudnúť zručnosti v oblasti kritického myslenia potrebné na posudzovanie, analyzovanie zložitých skutočností a rozpoznanie rozdielu medzi názorom a faktom. Preto je nevyhnutné, aby poskytovatelia mediálnych služieb aj poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, a to v spolupráci so všetkými ostatnými relevantnými zainteresovanými stranami, podporovali rozvoj mediálnej gramotnosti vo všetkých častiach spoločnosti u občanov všetkých vekových kategórií a pre všetky médiá, a aby sa dosahovanie pokroku v tejto oblasti podrobne sledovalo.

| (60) | Smernicou 2010/13/EÚ nie je dotknutá povinnosť členských štátov rešpektovať a chrániť ľudskú dôstojnosť. Smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady, ktoré sú uznané najmä v charte. Cieľom smernice 2010/13/EÚ je najmä zabezpečiť plné rešpektovanie práva na slobodu prejavu, slobodu podnikania, ako aj práva na súdne preskúmanie, a podporovať uplatňovanie práv dieťaťa zakotvených v charte. |
| --- | --- |

(60)

Smernicou 2010/13/EÚ nie je dotknutá povinnosť členských štátov rešpektovať a chrániť ľudskú dôstojnosť. Smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady, ktoré sú uznané najmä v charte. Cieľom smernice 2010/13/EÚ je najmä zabezpečiť plné rešpektovanie práva na slobodu prejavu, slobodu podnikania, ako aj práva na súdne preskúmanie, a podporovať uplatňovanie práv dieťaťa zakotvených v charte.

| (61) | V rámci všetkých opatrení, ktoré členské štáty prijmú v súlade so smernicou 2010/13/EÚ, sa musí dodržiavať sloboda prejavu a právo na informácie a pluralita médií, ako aj kultúrna a jazyková rozmanitosť v súlade s Dohovorom UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov. |
| --- | --- |

(61)

V rámci všetkých opatrení, ktoré členské štáty prijmú v súlade so smernicou 2010/13/EÚ, sa musí dodržiavať sloboda prejavu a právo na informácie a pluralita médií, ako aj kultúrna a jazyková rozmanitosť v súlade s Dohovorom UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov.

| (62) | Právo na prístup k politickým spravodajským programom je kľúčové pre zabezpečenie základnej slobody prijímania informácií a zabezpečenie úplnej a riadnej ochrany záujmov divákov v Únii. Vzhľadom na rastúcu dôležitosť audiovizuálnych mediálnych služieb pre spoločnosť a demokraciu by sa vysielanie politických správ malo cezhranične sprístupňovať v rámci celej Únie, a to v čo najväčšom rozsahu a bez toho, aby boli dotknuté autorské práva. |
| --- | --- |

(62)

Právo na prístup k politickým spravodajským programom je kľúčové pre zabezpečenie základnej slobody prijímania informácií a zabezpečenie úplnej a riadnej ochrany záujmov divákov v Únii. Vzhľadom na rastúcu dôležitosť audiovizuálnych mediálnych služieb pre spoločnosť a demokraciu by sa vysielanie politických správ malo cezhranične sprístupňovať v rámci celej Únie, a to v čo najväčšom rozsahu a bez toho, aby boli dotknuté autorské práva.

| (63) | Smernica 2010/13/EÚ sa netýka pravidiel medzinárodného práva súkromného, najmä pravidiel upravujúcich právomoci súdov a právo uplatniteľné na zmluvné a nezmluvné záväzky. |
| --- | --- |

(63)

Smernica 2010/13/EÚ sa netýka pravidiel medzinárodného práva súkromného, najmä pravidiel upravujúcich právomoci súdov a právo uplatniteľné na zmluvné a nezmluvné záväzky.

| (64) | V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom (16) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami národných transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zaslanie takýchto dokumentov je odôvodnené. |
| --- | --- |

(64)

V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom (16) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami národných transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zaslanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

| (65) | Smernica 2010/13/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(65)

Smernica 2010/13/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Smernica 2010/13/EÚ sa mení takto:

| 1) | v článku 1 sa odsek 1 mení takto:






  a) | písmeno a) sa nahrádza takto:






  „a) | „audiovizuálna mediálna služba“ je:






  i) | služba, ako ju vymedzujú články 56 a 57 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pričom základný účel služby alebo jej oddeliteľnej časti je poskytovanie programov, za ktoré je redakčne zodpovedný poskytovateľ mediálnych služieb, širokej verejnosti, s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať prostredníctvom elektronických komunikačných sietí v zmysle článku 2 písm. a) smernice 2002/21/ES; takéto audiovizuálne mediálne služby sú buď televíznym vysielaním v zmysle písmena e) tohto odseku, alebo audiovizuálnou mediálnou službou na požiadanie v zmysle písmena g) tohto odseku; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

v článku 1 sa odsek 1 mení takto:

a)

písmeno a) sa nahrádza takto:

„a)

„audiovizuálna mediálna služba“ je:

i)

služba, ako ju vymedzujú články 56 a 57 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pričom základný účel služby alebo jej oddeliteľnej časti je poskytovanie programov, za ktoré je redakčne zodpovedný poskytovateľ mediálnych služieb, širokej verejnosti, s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať prostredníctvom elektronických komunikačných sietí v zmysle článku 2 písm. a) smernice 2002/21/ES; takéto audiovizuálne mediálne služby sú buď televíznym vysielaním v zmysle písmena e) tohto odseku, alebo audiovizuálnou mediálnou službou na požiadanie v zmysle písmena g) tohto odseku;

| ii) | audiovizuálny komerčný oznam;“; |
| --- | --- |

ii)

audiovizuálny komerčný oznam;“;

| b) | vkladá sa toto písmeno:






  „aa) | „služba platformy na zdieľanie videí“ je služba, ako ju vymedzujú články 56 a 57 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pričom základný účel služby alebo jej oddeliteľnej časti alebo zásadná funkcia tejto služby je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti, za ktoré poskytovateľ platformy na zdieľanie videí nenesie redakčnú zodpovednosť, s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať prostredníctvom elektronických komunikačných sietí v zmysle článku 2 písm. a) smernice 2002/21/ES, a ktorých organizáciu určuje poskytovateľ platformy na zdieľanie videí, a to aj automatickými prostriedkami alebo algoritmami, najmä prostredníctvom zobrazovania, označovania a radenia.“; |
| --- | --- | --- |

b)

vkladá sa toto písmeno:

„aa)

„služba platformy na zdieľanie videí“ je služba, ako ju vymedzujú články 56 a 57 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pričom základný účel služby alebo jej oddeliteľnej časti alebo zásadná funkcia tejto služby je poskytovanie programov, videí vytvorených používateľmi alebo programov aj videí vytvorených používateľmi širokej verejnosti, za ktoré poskytovateľ platformy na zdieľanie videí nenesie redakčnú zodpovednosť, s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať prostredníctvom elektronických komunikačných sietí v zmysle článku 2 písm. a) smernice 2002/21/ES, a ktorých organizáciu určuje poskytovateľ platformy na zdieľanie videí, a to aj automatickými prostriedkami alebo algoritmami, najmä prostredníctvom zobrazovania, označovania a radenia.“;

| c) | písmeno b) sa nahrádza takto:






  „b) | „program“ je súbor pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku predstavujúci bez ohľadu na jeho trvanie samostatnú položku v rámci programovej skladby alebo katalógu, ktorý zostavil poskytovateľ mediálnych služieb, vrátane kinematografických dlhometrážnych filmov, videoklipov, športových podujatí, situačných komédií, dokumentárnych filmov, detských programov a pôvodných televíznych hier;“; |
| --- | --- | --- |

c)

písmeno b) sa nahrádza takto:

„b)

„program“ je súbor pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku predstavujúci bez ohľadu na jeho trvanie samostatnú položku v rámci programovej skladby alebo katalógu, ktorý zostavil poskytovateľ mediálnych služieb, vrátane kinematografických dlhometrážnych filmov, videoklipov, športových podujatí, situačných komédií, dokumentárnych filmov, detských programov a pôvodných televíznych hier;“;

| d) | vkladajú sa tieto písmená:






  „ba) | „video vytvorené používateľom“ je súbor pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku predstavujúci bez ohľadu na jeho trvanie samostatnú položku, ktorú vytvoril používateľ a na platformu na zdieľanie videí nahral tento používateľ alebo akýkoľvek iný používateľ; |
| --- | --- | --- |

d)

vkladajú sa tieto písmená:

„ba)

„video vytvorené používateľom“ je súbor pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku predstavujúci bez ohľadu na jeho trvanie samostatnú položku, ktorú vytvoril používateľ a na platformu na zdieľanie videí nahral tento používateľ alebo akýkoľvek iný používateľ;

| bb) | „redakčné rozhodnutie“ je rozhodnutie, ktoré sa pravidelne prijíma na účel plnenia redakčnej zodpovednosti a súvisí s každodennou prevádzkou audiovizuálnej mediálnej služby;“; |
| --- | --- |

bb)

„redakčné rozhodnutie“ je rozhodnutie, ktoré sa pravidelne prijíma na účel plnenia redakčnej zodpovednosti a súvisí s každodennou prevádzkou audiovizuálnej mediálnej služby;“;

| e) | vkladá sa toto písmeno:






  „da) | „poskytovateľ platformy na zdieľanie videí“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje službu platformy na zdieľanie videí;“; |
| --- | --- | --- |

e)

vkladá sa toto písmeno:

„da)

„poskytovateľ platformy na zdieľanie videí“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje službu platformy na zdieľanie videí;“;

| f) | písmeno h) sa nahrádza takto:






  „h) | „audiovizuálne komerčné oznamy“ sú obrazy so zvukom alebo bez zvuku, ktoré sú určené na priame alebo nepriame propagovanie tovaru, služieb alebo dobrého mena fyzickej alebo právnickej osoby vykonávajúcej hospodársku činnosť. Takéto obrazy sprevádzajú program alebo video vytvorené používateľom alebo sú doň zahrnuté, a to za odplatu alebo za podobnú protihodnotu alebo na účely vlastnej propagácie. Formy audiovizuálneho komerčného oznamu zahŕňajú okrem iného televíznu reklamu, sponzorstvo, telenákup a umiestňovanie produktov;“; |
| --- | --- | --- |

f)

písmeno h) sa nahrádza takto:

„h)

„audiovizuálne komerčné oznamy“ sú obrazy so zvukom alebo bez zvuku, ktoré sú určené na priame alebo nepriame propagovanie tovaru, služieb alebo dobrého mena fyzickej alebo právnickej osoby vykonávajúcej hospodársku činnosť. Takéto obrazy sprevádzajú program alebo video vytvorené používateľom alebo sú doň zahrnuté, a to za odplatu alebo za podobnú protihodnotu alebo na účely vlastnej propagácie. Formy audiovizuálneho komerčného oznamu zahŕňajú okrem iného televíznu reklamu, sponzorstvo, telenákup a umiestňovanie produktov;“;

| g) | písmeno k) sa nahrádza takto:






  „k) | „sponzorstvo“ je akýkoľvek príspevok, ktorý poskytne verejný alebo súkromný podnik alebo fyzická osoba, ktoré nie sú zapojené do poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb alebo služieb platformy na zdieľanie videí alebo do výroby audiovizuálnych diel, na financovanie audiovizuálnych mediálnych služieb, služieb platformy na zdieľanie videí, videí vytvorených používateľmi alebo programov na účely podpory svojho názvu, ochrannej známky, dobrého mena, činností alebo produktov;“; |
| --- | --- | --- |

g)

písmeno k) sa nahrádza takto:

„k)

„sponzorstvo“ je akýkoľvek príspevok, ktorý poskytne verejný alebo súkromný podnik alebo fyzická osoba, ktoré nie sú zapojené do poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb alebo služieb platformy na zdieľanie videí alebo do výroby audiovizuálnych diel, na financovanie audiovizuálnych mediálnych služieb, služieb platformy na zdieľanie videí, videí vytvorených používateľmi alebo programov na účely podpory svojho názvu, ochrannej známky, dobrého mena, činností alebo produktov;“;

| h) | písmeno m) sa nahrádza takto:






  „m) | „umiestňovanie produktov“ je každá forma audiovizuálneho komerčného oznamu pozostávajúci zo začlenenia produktu, služby či príslušnej obchodnej značky alebo zmienky o nich, aby sa zdôraznili v programe alebo videu vytvorenom používateľom za odplatu alebo za podobnú protihodnotu;“; |
| --- | --- | --- |

h)

písmeno m) sa nahrádza takto:

„m)

„umiestňovanie produktov“ je každá forma audiovizuálneho komerčného oznamu pozostávajúci zo začlenenia produktu, služby či príslušnej obchodnej značky alebo zmienky o nich, aby sa zdôraznili v programe alebo videu vytvorenom používateľom za odplatu alebo za podobnú protihodnotu;“;

| 2) | názov kapitoly II sa nahrádza takto:

  „
  VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE AUDIOVIZUÁLNE MEDIÁLNE SLUŽBY
  “; |
| --- | --- |

2)

názov kapitoly II sa nahrádza takto:

„
  VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE AUDIOVIZUÁLNE MEDIÁLNE SLUŽBY
  “;

| 3) | článok 2 sa mení takto:






  a) | v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | ak má poskytovateľ mediálnych služieb svoje sídlo v jednom členskom štáte, ale redakčné rozhodnutia o audiovizuálnej mediálnej službe sa prijímajú v inom členskom štáte, poskytovateľ mediálnych služieb sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, kde pôsobí podstatná časť zamestnancov zapojených do výkonu činnosti audiovizuálnej mediálnej služby súvisiacej s programom. V prípade, že podstatná časť pracovníkov zapojených do výkonu činnosti audiovizuálnej mediálnej služby súvisiacej s programom pôsobí v každom z týchto členských štátov, poskytovateľ mediálnych služieb sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, v ktorom má svoje sídlo. V prípade, že podstatná časť pracovníkov zapojených do výkonu činnosti audiovizuálnej mediálnej služby súvisiacej s programom nepôsobí v žiadnom z týchto členských štátov, poskytovateľ mediálnych služieb sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, kde prvýkrát začal svoju činnosť v súlade s právom tohto členského štátu, za predpokladu, že udržiava stabilné a účinné spojenie s hospodárstvom tohto členského štátu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

článok 2 sa mení takto:

a)

v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

ak má poskytovateľ mediálnych služieb svoje sídlo v jednom členskom štáte, ale redakčné rozhodnutia o audiovizuálnej mediálnej službe sa prijímajú v inom členskom štáte, poskytovateľ mediálnych služieb sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, kde pôsobí podstatná časť zamestnancov zapojených do výkonu činnosti audiovizuálnej mediálnej služby súvisiacej s programom. V prípade, že podstatná časť pracovníkov zapojených do výkonu činnosti audiovizuálnej mediálnej služby súvisiacej s programom pôsobí v každom z týchto členských štátov, poskytovateľ mediálnych služieb sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, v ktorom má svoje sídlo. V prípade, že podstatná časť pracovníkov zapojených do výkonu činnosti audiovizuálnej mediálnej služby súvisiacej s programom nepôsobí v žiadnom z týchto členských štátov, poskytovateľ mediálnych služieb sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, kde prvýkrát začal svoju činnosť v súlade s právom tohto členského štátu, za predpokladu, že udržiava stabilné a účinné spojenie s hospodárstvom tohto členského štátu;“;

| b) | vkladajú sa tieto odseky:

  „5a.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb informovali príslušné národné regulačné orgány alebo subjekty o všetkých zmenách, ktoré môžu mať vplyv na určenie právomoci v súlade s odsekmi 2, 3 a 4.


  5b.   Členské štáty vypracúvajú a spravujú aktualizovaný zoznam poskytovateľov mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, a uvedú, na ktorých kritériách ustanovených v odsekoch 2 až 5 sa ich právomoc zakladá. Členské štáty uvedený zoznam vrátane všetkých jeho aktualizácií predkladajú Komisii.
  Komisia zabezpečí, aby sa tieto zoznamy sprístupnili v centralizovanej databáze. V prípade nezrovnalostí v zoznamoch sa Komisia obráti na dotknuté členské štáty s cieľom nájsť riešenie. Komisia zabezpečí, aby k tejto databáze mali prístup národné regulačné orgány alebo subjekty. Komisia zverejní informácie z databázy.


  5c.   Ak sa pri uplatňovaní článkov 3 alebo 4 dotknuté členské štáty nedohodnú na tom, ktorý členský štát má právomoc, bez zbytočného odkladu predložia túto záležitosť Komisii. Komisia môže požiadať skupinu európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA), aby v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d) k záležitosti poskytla stanovisko. Skupina ERGA poskytne takéto stanovisko do 15 pracovných dní od predloženia žiadosti Komisie. Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor zriadený článkom 29 náležite informovaný.
  Ak Komisia prijíma rozhodnutia podľa článku 3 ods. 2 alebo 3 alebo článku 4 ods. 5, rozhodne aj o tom, ktorý členský štát má právomoc.“; |
| --- | --- |

b)

vkladajú sa tieto odseky:

„5a.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb informovali príslušné národné regulačné orgány alebo subjekty o všetkých zmenách, ktoré môžu mať vplyv na určenie právomoci v súlade s odsekmi 2, 3 a 4.

5b.   Členské štáty vypracúvajú a spravujú aktualizovaný zoznam poskytovateľov mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, a uvedú, na ktorých kritériách ustanovených v odsekoch 2 až 5 sa ich právomoc zakladá. Členské štáty uvedený zoznam vrátane všetkých jeho aktualizácií predkladajú Komisii.

Komisia zabezpečí, aby sa tieto zoznamy sprístupnili v centralizovanej databáze. V prípade nezrovnalostí v zoznamoch sa Komisia obráti na dotknuté členské štáty s cieľom nájsť riešenie. Komisia zabezpečí, aby k tejto databáze mali prístup národné regulačné orgány alebo subjekty. Komisia zverejní informácie z databázy.

5c.   Ak sa pri uplatňovaní článkov 3 alebo 4 dotknuté členské štáty nedohodnú na tom, ktorý členský štát má právomoc, bez zbytočného odkladu predložia túto záležitosť Komisii. Komisia môže požiadať skupinu európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA), aby v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d) k záležitosti poskytla stanovisko. Skupina ERGA poskytne takéto stanovisko do 15 pracovných dní od predloženia žiadosti Komisie. Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor zriadený článkom 29 náležite informovaný.

Ak Komisia prijíma rozhodnutia podľa článku 3 ods. 2 alebo 3 alebo článku 4 ods. 5, rozhodne aj o tom, ktorý členský štát má právomoc.“;

| 4) | článok 3 sa nahrádza takto:

  „Článok 3

  1.   Členské štáty zabezpečia voľný príjem a neobmedzia retransmisie audiovizuálnych mediálnych služieb z iných členských štátov na svoje územie z dôvodov, ktoré patria do oblastí koordinovaných touto smernicou.


  2.   Členský štát sa môže dočasne odchýliť od odseku 1 tohto článku v prípade, ak audiovizuálna mediálna služba poskytovaná poskytovateľom mediálnych služieb v právomoci iného členského štátu zjavne, závažne a hrubo porušuje článok 6 ods. 1 písm. a) alebo článok 6a ods. 1 alebo ohrozuje verejné zdravie alebo preň predstavuje skutočné a závažné riziko ohrozenia.
  Na odchýlku uvedenú v prvom pododseku sa vzťahujú tieto podmienky:






  a) | počas predchádzajúcich 12 mesiacov sa poskytovateľ mediálnych služieb už najmenej pri dvoch predchádzajúcich príležitostiach dopustil jedného alebo viacerých skutkov uvedených v prvom pododseku; |
| --- | --- | --- |

4)

článok 3 sa nahrádza takto:

„Článok 3

1.   Členské štáty zabezpečia voľný príjem a neobmedzia retransmisie audiovizuálnych mediálnych služieb z iných členských štátov na svoje územie z dôvodov, ktoré patria do oblastí koordinovaných touto smernicou.

2.   Členský štát sa môže dočasne odchýliť od odseku 1 tohto článku v prípade, ak audiovizuálna mediálna služba poskytovaná poskytovateľom mediálnych služieb v právomoci iného členského štátu zjavne, závažne a hrubo porušuje článok 6 ods. 1 písm. a) alebo článok 6a ods. 1 alebo ohrozuje verejné zdravie alebo preň predstavuje skutočné a závažné riziko ohrozenia.

Na odchýlku uvedenú v prvom pododseku sa vzťahujú tieto podmienky:

a)

počas predchádzajúcich 12 mesiacov sa poskytovateľ mediálnych služieb už najmenej pri dvoch predchádzajúcich príležitostiach dopustil jedného alebo viacerých skutkov uvedených v prvom pododseku;

| b) | dotknutý členský štát písomne oznámil poskytovateľovi mediálnych služieb, členskému štátu, ktorého právomoc sa vzťahuje na daného poskytovateľa, a Komisii údajné porušenia a primerané opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, ak by k takémuto porušeniu znova došlo; |
| --- | --- |

b)

dotknutý členský štát písomne oznámil poskytovateľovi mediálnych služieb, členskému štátu, ktorého právomoc sa vzťahuje na daného poskytovateľa, a Komisii údajné porušenia a primerané opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, ak by k takémuto porušeniu znova došlo;

| c) | dotknutý členský štát dodržal právo na obhajobu dotknutého poskytovateľa mediálnych služieb, a najmä dal poskytovateľovi príležitosť vyjadriť názor na údajné porušenia; a |
| --- | --- |

c)

dotknutý členský štát dodržal právo na obhajobu dotknutého poskytovateľa mediálnych služieb, a najmä dal poskytovateľovi príležitosť vyjadriť názor na údajné porušenia; a

| d) | konzultácie s členským štátom, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb, a s Komisiou nepriniesli urovnanie sporu zmierom do jedného mesiaca odvtedy, ako Komisia prijala oznámenie uvedené v písmene b). |
| --- | --- |

d)

konzultácie s členským štátom, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb, a s Komisiou nepriniesli urovnanie sporu zmierom do jedného mesiaca odvtedy, ako Komisia prijala oznámenie uvedené v písmene b).

Komisia do troch mesiacov od prijatia oznámenia o opatreniach prijatých dotknutým členským štátom a po tom, ako požiadala skupinu ERGA o poskytnutie stanoviska v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d), prijme rozhodnutie o tom, či sú tieto opatrenia zlučiteľné s právom Únie. Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor náležite informovaný. Ak Komisia rozhodne, že uvedené opatrenia nie sú zlučiteľné s právom Únie, požiada dotknutý členský štát, aby bezodkladne ukončil vykonávanie príslušných opatrení.

3.   Členský štát sa môže dočasne odchýliť od odseku 1 tohto článku, ak audiovizuálna mediálna služba poskytovaná poskytovateľom mediálnych služieb v právomoci iného členského štátu zjavne, závažne a hrubo porušuje článok 6 ods. 1 písm. b) alebo ohrozuje verejnú bezpečnosť, vrátane národnej bezpečnosti a obrany štátu, alebo pre ne predstavuje skutočné a závažné riziko ohrozenia.

Na odchýlku uvedenú v prvom pododseku sa vzťahujú tieto podmienky:

| a) | počas predchádzajúcich 12 mesiacov došlo k skutku uvedenému v prvom pododseku najmenej raz;
  a |
| --- | --- |

a)

počas predchádzajúcich 12 mesiacov došlo k skutku uvedenému v prvom pododseku najmenej raz;

a

| b) | dotknutý členský štát písomne oznámil poskytovateľovi mediálnych služieb, členskému štátu, ktorého právomoc sa vzťahuje na daného poskytovateľa, a Komisii údajné porušenia a primerané opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, ak by k takémuto porušeniu znova došlo. |
| --- | --- |

b)

dotknutý členský štát písomne oznámil poskytovateľovi mediálnych služieb, členskému štátu, ktorého právomoc sa vzťahuje na daného poskytovateľa, a Komisii údajné porušenia a primerané opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, ak by k takémuto porušeniu znova došlo.

Dotknutý členský štát musí dodržať právo na obhajobu dotknutého poskytovateľa mediálnych služieb, a najmä dať poskytovateľovi príležitosť vyjadriť názor na údajné porušenia.

Komisia do troch mesiacov od prijatia oznámenia o opatreniach prijatých dotknutým členským štátom a po tom, ako požiadala skupinu ERGA o poskytnutie stanoviska v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d), prijme rozhodnutie o tom, či sú tieto opatrenia zlučiteľné s právom Únie. Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor náležite informovaný. Ak Komisia rozhodne, že uvedené opatrenia nie sú zlučiteľné s právom Únie, požiada dotknutý členský štát, aby bezodkladne ukončil vykonávanie príslušných opatrení.

4.   Odsekmi 2 a 3 nie je dotknuté uplatňovanie akéhokoľvek postupu, opravného prostriedku ani sankcie za príslušné porušenia v členskom štáte, ktorého právomoc sa vzťahuje na dotknutého poskytovateľa mediálnych služieb.

5.   Členské štáty sa okrem toho môžu v naliehavých prípadoch najneskôr do jedného mesiaca od údajného porušenia odchýliť od podmienok ustanovených v odseku 3 písm. a) a b). Ak ide o takýto prípad, prijaté opatrenia sa čo najskôr oznámia Komisii a členskému štátu, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb, s uvedením dôvodov, prečo členský štát považuje prípad za naliehavý. Komisia preskúma v čo najkratšom možnom čase zlučiteľnosť oznámených opatrení s právom Únie. Ak Komisia dospeje k záveru, že opatrenia sú nezlučiteľné s právom Únie, požiada dotknutý členský štát, aby urýchlene ukončil vykonávanie uvedených opatrení.

6.   Ak Komisia nemá informácie potrebné na prijatie rozhodnutia podľa odseku 2 alebo 3 do jedného mesiaca od prijatia oznámenia, požiada dotknutý členský štát o všetky informácie potrebné na dané rozhodnutie. Lehota, v ktorej má Komisia rozhodnutie prijať, sa pozastaví, pokým daný členský štát neposkytne potrebné informácie. Pozastavenie lehoty však v žiadnom prípade nesmie presiahnuť jeden mesiac.

7.   Členské štáty a Komisia si pravidelne vymieňajú skúsenosti a najlepšie postupy týkajúce sa postupu ustanoveného v tomto článku v rámci kontaktného výboru a skupiny ERGA.“;

| 5) | článok 4 sa nahrádza takto:

  „Článok 4

  1.   Členské štáty majú naďalej možnosť požadovať od poskytovateľov mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, aby dodržiavali podrobnejšie alebo prísnejšie pravidlá v oblastiach koordinovaných touto smernicou, za predpokladu, že takéto pravidlá sú v súlade s právom Únie.


  2.   Ak členský štát:






  a) | využil možnosť podľa odseku 1 prijať podrobnejšie alebo prísnejšie pravidlá vo všeobecnom verejnom záujme, a |
| --- | --- | --- |

5)

článok 4 sa nahrádza takto:

„Článok 4

1.   Členské štáty majú naďalej možnosť požadovať od poskytovateľov mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, aby dodržiavali podrobnejšie alebo prísnejšie pravidlá v oblastiach koordinovaných touto smernicou, za predpokladu, že takéto pravidlá sú v súlade s právom Únie.

2.   Ak členský štát:

a)

využil možnosť podľa odseku 1 prijať podrobnejšie alebo prísnejšie pravidlá vo všeobecnom verejnom záujme, a

| b) | usúdi, že poskytovateľ mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje právomoc iného členského štátu, poskytuje audiovizuálnu mediálnu službu, ktorá celkom alebo z väčšej časti smeruje na jeho územie, |
| --- | --- |

b)

usúdi, že poskytovateľ mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje právomoc iného členského štátu, poskytuje audiovizuálnu mediálnu službu, ktorá celkom alebo z väčšej časti smeruje na jeho územie,

môže požiadať členský štát, ktorý má právomoc, aby vyriešil všetky problémy zistené v súvislosti s týmto odsekom. Oba členské štáty čestne a rýchlo spolupracujú s cieľom nájsť vzájomne uspokojivé riešenie.

Členský štát, ktorý má právomoc, po tom, čo dostane odôvodnenú žiadosť podľa prvého pododseku, požiada poskytovateľa mediálnych služieb, aby dodržal príslušné pravidlá všeobecného verejného záujmu. Členský štát, ktorý má právomoc, pravidelne informuje žiadajúci členský štát o opatreniach prijatých na riešenie zistených problémov. Členský štát, ktorý má právomoc, informuje žiadajúci členský štát a Komisiu o dosiahnutých výsledkoch do dvoch mesiacov od prijatia žiadosti a v prípade, že nie je možné nájsť riešenie, vysvetlí dôvody.

Každý členský štát môže kedykoľvek vyzvať kontaktný výbor, aby vec preskúmal.

3.   Dotknutý členský štát môže prijať vhodné opatrenia voči dotknutému poskytovateľovi mediálnych služieb, ak:

| a) | usúdi, že výsledky dosiahnuté uplatňovaním odseku 2 nie sú uspokojivé; a |
| --- | --- |

a)

usúdi, že výsledky dosiahnuté uplatňovaním odseku 2 nie sú uspokojivé; a

| b) | predloží dôkazy potvrdzujúce, že dotknutý poskytovateľ mediálnych služieb sa usadil v členskom štáte, ktorý má právomoc, s cieľom obísť prísnejšie pravidlá v oblastiach koordinovaných touto smernicou, ktoré by sa naň vzťahovali, ak by bol usadený v dotknutom členskom štáte. Takými dôkazmi sa umožní, aby sa takéto obchádzanie náležite potvrdilo, bez toho, aby bolo potrebné preukázať úmysel poskytovateľa mediálnych služieb obísť tieto prísnejšie pravidlá. |
| --- | --- |

b)

predloží dôkazy potvrdzujúce, že dotknutý poskytovateľ mediálnych služieb sa usadil v členskom štáte, ktorý má právomoc, s cieľom obísť prísnejšie pravidlá v oblastiach koordinovaných touto smernicou, ktoré by sa naň vzťahovali, ak by bol usadený v dotknutom členskom štáte. Takými dôkazmi sa umožní, aby sa takéto obchádzanie náležite potvrdilo, bez toho, aby bolo potrebné preukázať úmysel poskytovateľa mediálnych služieb obísť tieto prísnejšie pravidlá.

Takéto opatrenia sú objektívne nevyhnutné, uplatňované nediskriminačným spôsobom a primerané cieľom, ktoré sledujú.

4.   Členský štát môže prijať opatrenia podľa odseku 3 iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | oznámil Komisii a členskému štátu, v ktorom je poskytovateľ mediálnych služieb usadený, svoj zámer prijať takéto opatrenia a zároveň uviedol dôvody pre svoj úsudok; |
| --- | --- |

a)

oznámil Komisii a členskému štátu, v ktorom je poskytovateľ mediálnych služieb usadený, svoj zámer prijať takéto opatrenia a zároveň uviedol dôvody pre svoj úsudok;

| b) | dodržal právo na obhajobu dotknutého poskytovateľa mediálnych služieb, a najmä dal danému poskytovateľovi mediálnych služieb príležitosť vyjadriť názor na údajné obchádzanie a na opatrenia, ktoré oznamujúci členský štát plánuje prijať; a |
| --- | --- |

b)

dodržal právo na obhajobu dotknutého poskytovateľa mediálnych služieb, a najmä dal danému poskytovateľovi mediálnych služieb príležitosť vyjadriť názor na údajné obchádzanie a na opatrenia, ktoré oznamujúci členský štát plánuje prijať; a

| c) | Komisia po tom, čo skupinu ERGA požiadala o stanovisko v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d), rozhodla, že opatrenia sú zlučiteľné s právom Únie, a najmä, že úsudok členského štátu, ktorý prijíma tieto opatrenia podľa odsekov 2 a 3 tohto článku, je riadne opodstatnený; Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor náležite informovaný. |
| --- | --- |

c)

Komisia po tom, čo skupinu ERGA požiadala o stanovisko v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d), rozhodla, že opatrenia sú zlučiteľné s právom Únie, a najmä, že úsudok členského štátu, ktorý prijíma tieto opatrenia podľa odsekov 2 a 3 tohto článku, je riadne opodstatnený; Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor náležite informovaný.

5.   Komisia do troch mesiacov od prijatia oznámenia ustanoveného v odseku 4 písm. a) prijme rozhodnutie o tom, či sú tieto opatrenia zlučiteľné s právom Únie. Ak Komisia rozhodne, že uvedené opatrenia nie sú zlučiteľné s právom Únie, požiada dotknutý členský štát, aby zamýšľané opatrenia neprijal.

Ak Komisia nemá informácie potrebné na prijatie rozhodnutia podľa prvého pododseku do jedného mesiaca od prijatia oznámenia, požiada dotknutý členský štát o všetky informácie potrebné na dané rozhodnutie. Lehota, v ktorej má Komisia rozhodnutie prijať, sa pozastaví, pokým členský štát neposkytne potrebné informácie. Pozastavenie lehoty však v žiadnom prípade nesmie presiahnuť jeden mesiac.

6.   Členské štáty vhodnými prostriedkami v rámci svojho vnútroštátneho práva zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, túto smernicu účinne dodržiavali.

7.   Ak táto smernica neustanovuje inak, v plnom rozsahu sa uplatňuje smernica 2000/31/ES. Ak táto smernica neustanovuje inak, v prípade konfliktu medzi smernicou 2000/31/ES a touto smernicou, má prednosť táto smernica.“;

| 6) | vkladá sa tento článok:

  „Článok 4a

  1.   Členské štáty nabádajú na využívanie koregulácie a podporu samoregulácie prostredníctvom kódexov správania prijatých na vnútroštátnej úrovni v oblastiach, ktoré sú koordinované touto smernicou, v takom rozsahu, ako to umožňujú ich právne systémy. Tieto kódexy:






  a) | sú také, aby boli všeobecne prijateľné pre hlavné zainteresované strany v dotknutých členských štátoch; |
| --- | --- | --- |

6)

vkladá sa tento článok:

„Článok 4a

1.   Členské štáty nabádajú na využívanie koregulácie a podporu samoregulácie prostredníctvom kódexov správania prijatých na vnútroštátnej úrovni v oblastiach, ktoré sú koordinované touto smernicou, v takom rozsahu, ako to umožňujú ich právne systémy. Tieto kódexy:

a)

sú také, aby boli všeobecne prijateľné pre hlavné zainteresované strany v dotknutých členských štátoch;

| b) | jasne a jednoznačne stanovujú svoje ciele; |
| --- | --- |

b)

jasne a jednoznačne stanovujú svoje ciele;

| c) | ustanovujú pravidelné, transparentné a nezávislé monitorovanie a hodnotenie dosahovania požadovaných cieľov; a |
| --- | --- |

c)

ustanovujú pravidelné, transparentné a nezávislé monitorovanie a hodnotenie dosahovania požadovaných cieľov; a

| d) | ustanovujú účinné presadzovanie vrátane príslušných účinných a primeraných sankcií. |
| --- | --- |

d)

ustanovujú účinné presadzovanie vrátane príslušných účinných a primeraných sankcií.

2.   Členské štáty a Komisia môžu podporiť samoreguláciu prostredníctvom kódexov správania Únie vypracovaných poskytovateľmi mediálnych služieb, poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí alebo organizáciami, ktoré ich zastupujú, a to podľa potreby v spolupráci s inými sektormi, ako napríklad priemyslom, obchodnými, profesijnými a spotrebiteľskými združeniami alebo organizáciami. Tieto kódexy sú také, ktoré sú všeobecne prijateľné pre hlavné zainteresované strany na úrovni Únie, a sú v súlade s odsekom 1 písm. b) až d). Kódexmi správania Únie nie sú dotknuté vnútroštátne kódexy správania.

Komisia v prípade potreby v spolupráci s členskými štátmi uľahčí vypracovanie kódexov správania Únie v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality.

Signatári kódexov správania Únie predkladajú návrhy týchto kódexov a ich zmeny Komisii. Komisia konzultuje uvedené návrhy kódexov alebo ich zmeny s kontaktným výborom.

Komisia kódexy správania Únie zverejní a môže im poskytnúť primeranú publicitu.

3.   Členské štáty majú aj naďalej možnosť požadovať od poskytovateľov mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, aby dodržiavali podrobnejšie alebo prísnejšie pravidlá v súlade s touto smernicou a právom Únie, a to aj v prípade, ak ich nezávislé národné regulačné orgány alebo subjekty dospeli k záveru, že sa preukázalo, že niektorý kódex správania alebo jeho časti nie sú dostatočne účinné. Členské štáty takéto pravidlá bezodkladne oznamujú Komisii.“;

| 7) | názov kapitoly III sa nahrádza takto:

  „
  USTANOVENIA UPLATNITEĽNÉ NA AUDIOVIZUÁLNE MEDIÁLNE SLUŽBY
  “; |
| --- | --- |

7)

názov kapitoly III sa nahrádza takto:

„
  USTANOVENIA UPLATNITEĽNÉ NA AUDIOVIZUÁLNE MEDIÁLNE SLUŽBY
  “;

USTANOVENIA UPLATNITEĽNÉ NA AUDIOVIZUÁLNE MEDIÁLNE SLUŽBY

| 8) | článok 5 sa nahrádza takto:

  „Článok 5

  1.   Každý členský štát zabezpečí, aby poskytovateľ mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje jeho právomoc, umožnil prijímateľom služby ľahký, priamy a stály prístup aspoň k týmto informáciám:






  a) | jeho názov; |
| --- | --- | --- |

8)

článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

1.   Každý členský štát zabezpečí, aby poskytovateľ mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje jeho právomoc, umožnil prijímateľom služby ľahký, priamy a stály prístup aspoň k týmto informáciám:

a)

jeho názov;

| b) | poštová adresa, na ktorej je usadený; |
| --- | --- |

b)

poštová adresa, na ktorej je usadený;

| c) | podrobnosti o ňom vrátane jeho adresy elektronickej pošty alebo internetovej stránky, na ktorej ho možno rýchlo priamym a účinným spôsobom kontaktovať; |
| --- | --- |

c)

podrobnosti o ňom vrátane jeho adresy elektronickej pošty alebo internetovej stránky, na ktorej ho možno rýchlo priamym a účinným spôsobom kontaktovať;

| d) | členský štát, ktorého právomoc sa naň vzťahuje, a príslušné regulačné orgány alebo subjekty alebo orgány dohľadu. |
| --- | --- |

d)

členský štát, ktorého právomoc sa naň vzťahuje, a príslušné regulačné orgány alebo subjekty alebo orgány dohľadu.

2.   Členské štáty môžu prijať legislatívne opatrenia, v ktorých sa stanoví, aby poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, sprístupnili okrem informácií uvedených v odseku 1 informácie týkajúce sa ich vlastníckej štruktúry vrátane konečných užívateľov výhod. Takéto opatrenia rešpektujú príslušné základné práva, ako napríklad súkromný a rodinný život konečných užívateľov výhod. Takéto opatrenia musia byť nevyhnutné a primerané a ich účelom musí byť napĺňanie cieľa všeobecného záujmu.“;

| 9) | článok 6 sa nahrádza takto:

  „Článok 6

  1.   Bez toho, aby bola dotknutá povinnosť členských štátov rešpektovať a chrániť ľudskú dôstojnosť, členské štáty primeranými prostriedkami zabezpečia, aby audiovizuálne mediálne služby poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, neobsahovali žiadne:






  a) | podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi skupiny založené na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 charty; |
| --- | --- | --- |

9)

článok 6 sa nahrádza takto:

„Článok 6

1.   Bez toho, aby bola dotknutá povinnosť členských štátov rešpektovať a chrániť ľudskú dôstojnosť, členské štáty primeranými prostriedkami zabezpečia, aby audiovizuálne mediálne služby poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, neobsahovali žiadne:

a)

podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi skupiny založené na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 charty;

| b) | verejné podnecovanie k páchaniu trestných činov terorizmu, ako sa stanovuje v článku 5 smernice (EÚ) 2017/541. |
| --- | --- |

b)

verejné podnecovanie k páchaniu trestných činov terorizmu, ako sa stanovuje v článku 5 smernice (EÚ) 2017/541.

2.   Opatrenia prijaté na účely tohto článku musia byť nevyhnutné a primerané a musia sa nimi rešpektovať práva a dodržiavať zásady zakotvené v charte.“;

| 10) | vkladá sa tento článok:

  „Článok 6a

  1.   Členské štáty prijmú vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že audiovizuálne mediálne služby, ktoré by mohli narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých, poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje právomoc týchto členských štátov, budú sprístupnené iba takým spôsobom, ktorým sa zaistí, že ich maloletí nebudú môcť za bežných okolností počuť ani vidieť. Takéto opatrenia môžu zahŕňať výber času vysielania, nástroje na overenie veku alebo iné technické opatrenia. Takéto opatrenia musia byť primerané potenciálnemu škodlivému účinku programu.
  Najškodlivejší obsah, ako je bezdôvodné násilie či pornografia, podlieha najprísnejším opatreniam.


  2.   Osobné údaje maloletých, ktoré zhromaždili alebo inak získali poskytovatelia mediálnych služieb podľa odseku 1, sa nesmú spracúvať na obchodné účely, ako napríklad priamy marketing, profilovanie a reklama cielená podľa správania.


  3.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb poskytovali divákom dostatočné informácie o obsahu, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých. Poskytovatelia mediálnych služieb používajú na tento účel systém, prostredníctvom ktorého sa popisuje potenciálne škodlivá povaha obsahu audiovizuálnej mediálnej služby.
  Členské štáty na účely vykonávania tohto odseku nabádajú na využívanie koregulácie podľa článku 4a ods. 1.


  4.   Komisia nabáda poskytovateľov mediálnych služieb, aby si vymieňali najlepšie postupy týkajúce sa koregulačných kódexov správania. Členské štáty a Komisia môžu na účely tohto článku podporiť samoreguláciu prostredníctvom kódexov správania Únie, ako sa uvádza v článku 4a ods. 2.“; |
| --- | --- |

10)

vkladá sa tento článok:

„Článok 6a

1.   Členské štáty prijmú vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že audiovizuálne mediálne služby, ktoré by mohli narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých, poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje právomoc týchto členských štátov, budú sprístupnené iba takým spôsobom, ktorým sa zaistí, že ich maloletí nebudú môcť za bežných okolností počuť ani vidieť. Takéto opatrenia môžu zahŕňať výber času vysielania, nástroje na overenie veku alebo iné technické opatrenia. Takéto opatrenia musia byť primerané potenciálnemu škodlivému účinku programu.

Najškodlivejší obsah, ako je bezdôvodné násilie či pornografia, podlieha najprísnejším opatreniam.

2.   Osobné údaje maloletých, ktoré zhromaždili alebo inak získali poskytovatelia mediálnych služieb podľa odseku 1, sa nesmú spracúvať na obchodné účely, ako napríklad priamy marketing, profilovanie a reklama cielená podľa správania.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb poskytovali divákom dostatočné informácie o obsahu, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých. Poskytovatelia mediálnych služieb používajú na tento účel systém, prostredníctvom ktorého sa popisuje potenciálne škodlivá povaha obsahu audiovizuálnej mediálnej služby.

Členské štáty na účely vykonávania tohto odseku nabádajú na využívanie koregulácie podľa článku 4a ods. 1.

4.   Komisia nabáda poskytovateľov mediálnych služieb, aby si vymieňali najlepšie postupy týkajúce sa koregulačných kódexov správania. Členské štáty a Komisia môžu na účely tohto článku podporiť samoreguláciu prostredníctvom kódexov správania Únie, ako sa uvádza v článku 4a ods. 2.“;

| 11) | článok 7 sa nahrádza takto:

  „Článok 7

  1.   Členské štáty bez zbytočného odkladu zabezpečia, aby sa služby poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, trvale a postupne sprístupňovali osobám so zdravotným postihnutím prostredníctvom primeraných opatrení.


  2.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb pravidelne predkladali národným regulačným orgánom alebo subjektom správu o vykonávaní opatrení uvedených v odseku 1. Členské štáty podajú Komisii správu o vykonávaní odseku 1 najneskôr do 19. decembra 2022 a potom každé tri roky.


  3.   Členské štáty nabádajú poskytovateľov mediálnych služieb na to, aby vypracovali akčné plány v oblasti prístupnosti zamerané na trvalé a postupné sprístupňovanie ich služieb osobám so zdravotným postihnutím. Všetky takéto akčné plány sa predložia národným regulačným orgánom alebo subjektom.


  4.   Každý členský štát určí jednotné online kontaktné miesto na poskytovanie informácií a podávanie sťažností týkajúcich sa všetkých záležitostí v oblasti prístupnosti uvedených v tomto článku, ktoré je ľahko prístupné a verejne dostupné, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím.


  5.   Členské štáty zabezpečia, aby sa núdzové informácie, vrátane verejných správ a oznámení v situáciách prírodných katastrof, ktoré sa verejnosti sprístupňujú prostredníctvom audiovizuálnych mediálnych služieb, poskytovali spôsobom, ktorý je prístupný pre osoby so zdravotným postihnutím.“; |
| --- | --- |

11)

článok 7 sa nahrádza takto:

„Článok 7

1.   Členské štáty bez zbytočného odkladu zabezpečia, aby sa služby poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, trvale a postupne sprístupňovali osobám so zdravotným postihnutím prostredníctvom primeraných opatrení.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb pravidelne predkladali národným regulačným orgánom alebo subjektom správu o vykonávaní opatrení uvedených v odseku 1. Členské štáty podajú Komisii správu o vykonávaní odseku 1 najneskôr do 19. decembra 2022 a potom každé tri roky.

3.   Členské štáty nabádajú poskytovateľov mediálnych služieb na to, aby vypracovali akčné plány v oblasti prístupnosti zamerané na trvalé a postupné sprístupňovanie ich služieb osobám so zdravotným postihnutím. Všetky takéto akčné plány sa predložia národným regulačným orgánom alebo subjektom.

4.   Každý členský štát určí jednotné online kontaktné miesto na poskytovanie informácií a podávanie sťažností týkajúcich sa všetkých záležitostí v oblasti prístupnosti uvedených v tomto článku, ktoré je ľahko prístupné a verejne dostupné, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby sa núdzové informácie, vrátane verejných správ a oznámení v situáciách prírodných katastrof, ktoré sa verejnosti sprístupňujú prostredníctvom audiovizuálnych mediálnych služieb, poskytovali spôsobom, ktorý je prístupný pre osoby so zdravotným postihnutím.“;

| 12) | vkladajú sa tieto články:

  „Článok 7a
  Členské štáty môžu prijať opatrenia, ktorými sa zabezpečí náležité zdôraznenie audiovizuálnych mediálnych služieb všeobecného záujmu.


  Článok 7b
  Členské štáty prijmú vhodné a primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa audiovizuálne mediálne služby poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb neprekrývali na obchodné účely alebo neupravovali bez výslovného súhlasu týchto poskytovateľov.
  Na účely tohto článku členské štáty určia podrobné regulačné špecifikácie vrátane výnimiek, a to najmä pokiaľ ide o ochranu legitímnych záujmov používateľov, pričom zohľadnia oprávnené záujmy poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sú pôvodnými poskytovateľmi audiovizuálnych mediálnych služieb.“; |
| --- | --- |

12)

vkladajú sa tieto články:

„Článok 7a

Členské štáty môžu prijať opatrenia, ktorými sa zabezpečí náležité zdôraznenie audiovizuálnych mediálnych služieb všeobecného záujmu.

Článok 7b

Členské štáty prijmú vhodné a primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa audiovizuálne mediálne služby poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb neprekrývali na obchodné účely alebo neupravovali bez výslovného súhlasu týchto poskytovateľov.

Na účely tohto článku členské štáty určia podrobné regulačné špecifikácie vrátane výnimiek, a to najmä pokiaľ ide o ochranu legitímnych záujmov používateľov, pričom zohľadnia oprávnené záujmy poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sú pôvodnými poskytovateľmi audiovizuálnych mediálnych služieb.“;

| 13) | článok 9 sa nahrádza takto:

  „Článok 9

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby audiovizuálne komerčné oznamy poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, spĺňali tieto podmienky:






  a) | audiovizuálne komerčné oznamy musia byť ľahko odlíšiteľné od ostatného vysielania; skryté audiovizuálne komerčné oznamy sa zakazujú; |
| --- | --- | --- |

13)

článok 9 sa nahrádza takto:

„Článok 9

1.   Členské štáty zabezpečia, aby audiovizuálne komerčné oznamy poskytované poskytovateľmi mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, spĺňali tieto podmienky:

a)

audiovizuálne komerčné oznamy musia byť ľahko odlíšiteľné od ostatného vysielania; skryté audiovizuálne komerčné oznamy sa zakazujú;

| b) | audiovizuálne komerčné oznamy nesmú používať podprahové techniky; |
| --- | --- |

b)

audiovizuálne komerčné oznamy nesmú používať podprahové techniky;

| c) | audiovizuálne komerčné oznamy nesmú:






  i) | porušovať ľudskú dôstojnosť; |
| --- | --- | --- |

c)

audiovizuálne komerčné oznamy nesmú:

i)

porušovať ľudskú dôstojnosť;

| ii) | obsahovať ani podporovať žiadnu diskrimináciu na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, štátnej príslušnosti, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

ii)

obsahovať ani podporovať žiadnu diskrimináciu na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, štátnej príslušnosti, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie;

| iii) | podporovať správanie poškodzujúce zdravie alebo bezpečnosť; |
| --- | --- |

iii)

podporovať správanie poškodzujúce zdravie alebo bezpečnosť;

| iv) | podporovať správanie hrubo poškodzujúce ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

iv)

podporovať správanie hrubo poškodzujúce ochranu životného prostredia;

| d) | zakazujú sa všetky formy audiovizuálnych komerčných oznamov, ktoré sa týkajú cigariet a iných tabakových výrobkov, ako aj elektronických cigariet a plniacich fľaštičiek; |
| --- | --- |

d)

zakazujú sa všetky formy audiovizuálnych komerčných oznamov, ktoré sa týkajú cigariet a iných tabakových výrobkov, ako aj elektronických cigariet a plniacich fľaštičiek;

| e) | audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa alkoholických nápojov sa nesmú špecificky zameriavať na maloletých a nesmú podporovať nadmerné užívanie takýchto nápojov; |
| --- | --- |

e)

audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa alkoholických nápojov sa nesmú špecificky zameriavať na maloletých a nesmú podporovať nadmerné užívanie takýchto nápojov;

| f) | zakazujú sa audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa liekov a liečebných postupov, ktoré sú dostupné iba na lekársky predpis v členskom štáte, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb; |
| --- | --- |

f)

zakazujú sa audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa liekov a liečebných postupov, ktoré sú dostupné iba na lekársky predpis v členskom štáte, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb;

| g) | audiovizuálne komerčné oznamy nesmú spôsobovať telesnú, duševnú alebo morálnu ujmu maloletým; preto nesmú priamo nabádať maloletých, aby si kúpili alebo prenajali nejaký produkt alebo službu, využívajúc ich neskúsenosť alebo dôverčivosť, priamo ich nabádať, aby presviedčali svojich rodičov či iné osoby, aby im ponúkaný tovar alebo služby zakúpili, zneužívať osobitnú dôveru, ktorú maloletí prechovávajú k svojim rodičom, učiteľom alebo iným osobám, ani bezdôvodne ukazovať maloletých v nebezpečných situáciách. |
| --- | --- |

g)

audiovizuálne komerčné oznamy nesmú spôsobovať telesnú, duševnú alebo morálnu ujmu maloletým; preto nesmú priamo nabádať maloletých, aby si kúpili alebo prenajali nejaký produkt alebo službu, využívajúc ich neskúsenosť alebo dôverčivosť, priamo ich nabádať, aby presviedčali svojich rodičov či iné osoby, aby im ponúkaný tovar alebo služby zakúpili, zneužívať osobitnú dôveru, ktorú maloletí prechovávajú k svojim rodičom, učiteľom alebo iným osobám, ani bezdôvodne ukazovať maloletých v nebezpečných situáciách.

2.   Audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa alkoholických nápojov v audiovizuálnych mediálnych službách na požiadanie, s výnimkou sponzorstva a umiestňovania produktov, musia spĺňať kritériá ustanovené v článku 22.

3.   Členské štáty nabádajú na využívanie koregulácie a podporu samoregulácie prostredníctvom kódexov správania, ako sa ustanovuje v článku 4a ods. 1, pokiaľ ide o nevhodné audiovizuálne komerčné oznamy týkajúce sa alkoholických nápojov. Tieto kódexy majú za cieľ účinne znižovať vystavenie maloletých audiovizuálnym komerčným oznamom týkajúce sa alkoholických nápojov.

4.   Členské štáty nabádajú na využívanie koregulácie a podporu samoregulácie prostredníctvom kódexov správania, ako sa stanovuje v článku 4a ods. 1, pokiaľ ide o nevhodné audiovizuálne komerčné oznamy, ktoré sprevádzajú detské programy alebo sa v nich uvádzajú, a týkajú sa potravín a nápojov obsahujúcich živiny a látky s výživovým alebo fyziologickým účinkom, najmä tuky, transmastné kyseliny, soľ alebo sodík a cukry, ktorých nadmerný príjem v celkovej strave sa neodporúča.

Tieto kódexy majú za cieľ účinne obmedziť vystavenie detí audiovizuálnym komerčným oznamom o takýchto potravinách a nápojoch. Ich cieľom je zabezpečiť, aby takéto audiovizuálne komerčné oznamy nezdôrazňovali pozitívne vlastnosti nutričných aspektov takýchto potravín a nápojov.

5.   Členské štáty a Komisia môžu podporiť samoreguláciu na účely tohto článku prostredníctvom kódexov správania Únie, ako sa uvádza v článku 4a ods. 2.“;

| 14) | článok 10 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Audiovizuálne mediálne služby alebo programy nesmú byť sponzorované podnikmi, ktorých hlavnou činnosťou je výroba alebo predaj cigariet a iných tabakových výrobkov, ako aj elektronických cigariet a plniacich fľaštičiek.“; |
| --- | --- | --- |

14)

článok 10 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Audiovizuálne mediálne služby alebo programy nesmú byť sponzorované podnikmi, ktorých hlavnou činnosťou je výroba alebo predaj cigariet a iných tabakových výrobkov, ako aj elektronických cigariet a plniacich fľaštičiek.“;

| b) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Spravodajské a publicistické programy nesmú byť sponzorované. Členské štáty môžu zakázať sponzorstvo detských programov. Členské štáty sa môžu rozhodnúť zakázať zobrazovanie loga sponzora počas detských programov, dokumentárnych filmov a náboženských programov.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Spravodajské a publicistické programy nesmú byť sponzorované. Členské štáty môžu zakázať sponzorstvo detských programov. Členské štáty sa môžu rozhodnúť zakázať zobrazovanie loga sponzora počas detských programov, dokumentárnych filmov a náboženských programov.“;

| 15) | článok 11 sa nahrádza takto:

  „Článok 11

  1.   Tento článok sa vzťahuje len na programy vyrobené po 19. decembri 2009.


  2.   Umiestňovanie produktov sa povoľuje v rámci všetkých audiovizuálnych mediálnych služieb okrem spravodajských a publicistických programov, programov o spotrebiteľských záležitostiach, náboženských programov a programov pre deti.


  3.   Programy, ktoré obsahujú umiestňovanie produktov, musia spĺňať tieto požiadavky:






  a) | ich obsah a ich zaradenie v rámci programovej skladby v prípade televízneho vysielania alebo v rámci katalógu v prípade audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie nesmú byť v žiadnom prípade ovplyvnené takým spôsobom, že by tým bola dotknutá zodpovednosť a redakčná nezávislosť poskytovateľa mediálnych služieb; |
| --- | --- | --- |

15)

článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

1.   Tento článok sa vzťahuje len na programy vyrobené po 19. decembri 2009.

2.   Umiestňovanie produktov sa povoľuje v rámci všetkých audiovizuálnych mediálnych služieb okrem spravodajských a publicistických programov, programov o spotrebiteľských záležitostiach, náboženských programov a programov pre deti.

3.   Programy, ktoré obsahujú umiestňovanie produktov, musia spĺňať tieto požiadavky:

a)

ich obsah a ich zaradenie v rámci programovej skladby v prípade televízneho vysielania alebo v rámci katalógu v prípade audiovizuálnych mediálnych služieb na požiadanie nesmú byť v žiadnom prípade ovplyvnené takým spôsobom, že by tým bola dotknutá zodpovednosť a redakčná nezávislosť poskytovateľa mediálnych služieb;

| b) | nepodporujú priamo nákup ani prenájom tovaru alebo služieb, najmä nie osobitnými propagačnými odkazmi na tento tovar alebo služby; |
| --- | --- |

b)

nepodporujú priamo nákup ani prenájom tovaru alebo služieb, najmä nie osobitnými propagačnými odkazmi na tento tovar alebo služby;

| c) | nepripisujú neprimeranú dôležitosť príslušnému produktu; |
| --- | --- |

c)

nepripisujú neprimeranú dôležitosť príslušnému produktu;

| d) | diváci musia byť jasne informovaní o existencii umiestňovania produktov prostredníctvom vhodného označenia na začiatku a na konci programu a pri pokračovaní programu po reklamnom bloku, aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam zo strany diváka. |
| --- | --- |

d)

diváci musia byť jasne informovaní o existencii umiestňovania produktov prostredníctvom vhodného označenia na začiatku a na konci programu a pri pokračovaní programu po reklamnom bloku, aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam zo strany diváka.

Členské štáty nemusia uplatňovať požiadavky ustanovené v písmene d), s výnimkou programov vyrobených alebo objednaných poskytovateľom mediálnych služieb alebo spoločnosťou pridruženou k tomuto poskytovateľovi mediálnych služieb.

4.   Programy v žiadnom prípade nesmú obsahovať umiestňovanie produktov, pokiaľ ide o:

| a) | cigarety a iné tabakové výrobky, ako aj elektronické cigarety a plniace fľaštičky, ani umiestňovanie produktov podnikov, ktorých hlavnou činnosťou je výroba alebo predaj uvedených produktov; |
| --- | --- |

a)

cigarety a iné tabakové výrobky, ako aj elektronické cigarety a plniace fľaštičky, ani umiestňovanie produktov podnikov, ktorých hlavnou činnosťou je výroba alebo predaj uvedených produktov;

| b) | špecifické lieky alebo liečebné postupy, ktoré sú dostupné iba na lekársky predpis v členskom štáte, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb.“; |
| --- | --- |

b)

špecifické lieky alebo liečebné postupy, ktoré sú dostupné iba na lekársky predpis v členskom štáte, ktorého právomoc sa vzťahuje na poskytovateľa mediálnych služieb.“;

| 16) | názov kapitoly IV sa vypúšťa; |
| --- | --- |

16)

názov kapitoly IV sa vypúšťa;

| 17) | článok 12 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

17)

článok 12 sa vypúšťa;

| 18) | článok 13 sa nahrádza takto:

  „Článok 13

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb, ktorí poskytujú audiovizuálne mediálne služby na požiadanie a na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, zabezpečili vo svojich katalógoch minimálne 30 % podiel európskych diel a zaistili zdôraznenie týchto diel.


  2.   Ak členské štáty vyžadujú, aby poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, finančne prispievali na tvorbu európskych diel, a to aj prostredníctvom priamych investícií do obsahu a príspevkov do národných fondov, môžu takéto finančné príspevky, ktoré musia byť primerané a nediskriminačné, vyžadovať aj od poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sa zameriavajú na divákov na ich území, ale sú usadení v iných členských štátoch.


  3.   V prípade uvedenom v odseku 2 sa finančný príspevok zakladá len na príjmoch získaných v členských štátoch, na ktoré sa poskytovatelia mediálnych služieb zameriavajú. Ak preto členský štát, v ktorom je poskytovateľ usadený, uloží povinnosť takéhoto finančného príspevku, vezme do úvahy aj všetky finančné príspevky uložené členskými štátmi, na ktoré sa poskytovateľ zameriava. Všetky finančné príspevky musia byť v súlade s právom Únie, najmä s pravidlami štátnej pomoci.


  4.   Členské štáty podávajú Komisii správu o vykonávaní odsekov 1 a 2 do 19. decembra 2021 a potom každé dva roky.


  5.   Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi a na základe nezávislej štúdie podá Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní odsekov 1 a 2, pričom zohľadní vývoj trhu, technologický rozvoj a cieľ kultúrnej rozmanitosti.


  6.   Povinnosť uložená podľa odseku 1 a požiadavky na poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sa zameriavajú na divákov v iných členských štátoch, ustanovené v odseku 2 sa nevzťahujú na poskytovateľov mediálnych služieb s nízkym obratom alebo nízkou sledovanosťou. Členské štáty môžu upustiť od uloženia takýchto povinností alebo požiadaviek, ak by vzhľadom na povahu alebo tematické zameranie audiovizuálnych mediálnych služieb boli nerealizovateľné alebo neopodstatnené.


  7.   Komisia po konzultácii s kontaktným výborom vydá usmernenia týkajúce sa výpočtu podielu európskych diel uvedeného v odseku 1 a vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu uvedených v odseku 6.“; |
| --- | --- |

18)

článok 13 sa nahrádza takto:

„Článok 13

1.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia mediálnych služieb, ktorí poskytujú audiovizuálne mediálne služby na požiadanie a na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, zabezpečili vo svojich katalógoch minimálne 30 % podiel európskych diel a zaistili zdôraznenie týchto diel.

2.   Ak členské štáty vyžadujú, aby poskytovatelia mediálnych služieb, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, finančne prispievali na tvorbu európskych diel, a to aj prostredníctvom priamych investícií do obsahu a príspevkov do národných fondov, môžu takéto finančné príspevky, ktoré musia byť primerané a nediskriminačné, vyžadovať aj od poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sa zameriavajú na divákov na ich území, ale sú usadení v iných členských štátoch.

3.   V prípade uvedenom v odseku 2 sa finančný príspevok zakladá len na príjmoch získaných v členských štátoch, na ktoré sa poskytovatelia mediálnych služieb zameriavajú. Ak preto členský štát, v ktorom je poskytovateľ usadený, uloží povinnosť takéhoto finančného príspevku, vezme do úvahy aj všetky finančné príspevky uložené členskými štátmi, na ktoré sa poskytovateľ zameriava. Všetky finančné príspevky musia byť v súlade s právom Únie, najmä s pravidlami štátnej pomoci.

4.   Členské štáty podávajú Komisii správu o vykonávaní odsekov 1 a 2 do 19. decembra 2021 a potom každé dva roky.

5.   Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi a na základe nezávislej štúdie podá Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní odsekov 1 a 2, pričom zohľadní vývoj trhu, technologický rozvoj a cieľ kultúrnej rozmanitosti.

6.   Povinnosť uložená podľa odseku 1 a požiadavky na poskytovateľov mediálnych služieb, ktorí sa zameriavajú na divákov v iných členských štátoch, ustanovené v odseku 2 sa nevzťahujú na poskytovateľov mediálnych služieb s nízkym obratom alebo nízkou sledovanosťou. Členské štáty môžu upustiť od uloženia takýchto povinností alebo požiadaviek, ak by vzhľadom na povahu alebo tematické zameranie audiovizuálnych mediálnych služieb boli nerealizovateľné alebo neopodstatnené.

7.   Komisia po konzultácii s kontaktným výborom vydá usmernenia týkajúce sa výpočtu podielu európskych diel uvedeného v odseku 1 a vymedzenia nízkej sledovanosti a nízkeho obratu uvedených v odseku 6.“;

| 19) | v článku 19 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Samostatné televízne reklamné a telenákupné spoty sú prípustné počas športových podujatí. Samostatné televízne reklamné a telenákupné spoty okrem tých, ktoré sú vo vysielaní športových podujatí, zostávajú výnimkou.“; |
| --- | --- |

19)

v článku 19 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Samostatné televízne reklamné a telenákupné spoty sú prípustné počas športových podujatí. Samostatné televízne reklamné a telenákupné spoty okrem tých, ktoré sú vo vysielaní športových podujatí, zostávajú výnimkou.“;

| 20) | v článku 20 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Vysielanie filmov vyrobených pre televíziu (okrem viacdielnych sérií, seriálov a dokumentárnych programov), kinematografických diel a spravodajských programov možno prerušovať televíznou reklamou, telenákupom alebo televíznou reklamou aj telenákupom jedenkrát v každom plánovanom časovom úseku, ktorý trvá najmenej 30 minút. Vysielanie detských programov možno prerušovať televíznou reklamou jedenkrát v každom plánovanom časovom úseku, ktorý trvá najmenej 30 minút za predpokladu, že plánovaná dĺžka trvania programu presahuje 30 minút. Vysielanie telenákupu je počas detských programov zakázané. Počas bohoslužieb nie je možné zaraďovať do vysielania televíznu reklamu ani telenákup.“; |
| --- | --- |

20)

v článku 20 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Vysielanie filmov vyrobených pre televíziu (okrem viacdielnych sérií, seriálov a dokumentárnych programov), kinematografických diel a spravodajských programov možno prerušovať televíznou reklamou, telenákupom alebo televíznou reklamou aj telenákupom jedenkrát v každom plánovanom časovom úseku, ktorý trvá najmenej 30 minút. Vysielanie detských programov možno prerušovať televíznou reklamou jedenkrát v každom plánovanom časovom úseku, ktorý trvá najmenej 30 minút za predpokladu, že plánovaná dĺžka trvania programu presahuje 30 minút. Vysielanie telenákupu je počas detských programov zakázané. Počas bohoslužieb nie je možné zaraďovať do vysielania televíznu reklamu ani telenákup.“;

| 21) | článok 23 sa nahrádza takto:

  „Článok 23

  1.   Podiel televíznych reklamných spotov a telenákupných spotov v čase medzi 6.00 hod. a 18.00 hod. neprekročí 20 % tohto času. Podiel televíznych reklamných spotov a telenákupných spotov v čase medzi 18.00 hod. a 24.00 hod. nesmie prekročiť 20 % tohto času.


  2.   Odsek 1 sa nevzťahuje na:






  a) | oznamy, ktoré vysielateľ odvysielal v súvislosti s vlastnými programami a vedľajšími produktmi, ktoré sú priamo odvodené z týchto programov, alebo s programami a audiovizuálnymi mediálnymi službami iných subjektov patriacich k tej istej vysielacej skupine; |
| --- | --- | --- |

21)

článok 23 sa nahrádza takto:

„Článok 23

1.   Podiel televíznych reklamných spotov a telenákupných spotov v čase medzi 6.00 hod. a 18.00 hod. neprekročí 20 % tohto času. Podiel televíznych reklamných spotov a telenákupných spotov v čase medzi 18.00 hod. a 24.00 hod. nesmie prekročiť 20 % tohto času.

2.   Odsek 1 sa nevzťahuje na:

a)

oznamy, ktoré vysielateľ odvysielal v súvislosti s vlastnými programami a vedľajšími produktmi, ktoré sú priamo odvodené z týchto programov, alebo s programami a audiovizuálnymi mediálnymi službami iných subjektov patriacich k tej istej vysielacej skupine;

| b) | sponzorské odkazy; |
| --- | --- |

b)

sponzorské odkazy;

| c) | umiestňovanie produktov; |
| --- | --- |

c)

umiestňovanie produktov;

| d) | neutrálne okná medzi redakčným obsahom a televíznymi reklamnými alebo telenákupnými spotmi a medzi jednotlivými spotmi.“; |
| --- | --- |

d)

neutrálne okná medzi redakčným obsahom a televíznymi reklamnými alebo telenákupnými spotmi a medzi jednotlivými spotmi.“;

| 22) | kapitola VIII sa vypúšťa; |
| --- | --- |

22)

kapitola VIII sa vypúšťa;

| 23) | vkladá sa táto kapitola:


  „KAPITOLA IXA


  USTANOVENIA UPLATNITEĽNÉ NA SLUŽBY PLATFORMY NA ZDIEĽANIE VIDEÍ



  Článok 28a

  1.   Na účely tejto smernice sa na poskytovateľa platformy na zdieľanie videí usadeného na území členského štátu v zmysle článku 3 ods. 1 smernice 2000/31/ES vzťahuje právomoc uvedeného členského štátu.


  2.   Poskytovateľ platformy na zdieľanie videí, ktorý nie je usadený na území členského štátu podľa odseku 1, sa na účely tejto smernice považuje za usadeného na území členského štátu, ak tento poskytovateľ platformy na zdieľanie videí:






  a) | má materský podnik alebo dcérsky podnik, ktorý je usadený na území uvedeného členského štátu; alebo |
| --- | --- | --- |

23)

vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA IXA

USTANOVENIA UPLATNITEĽNÉ NA SLUŽBY PLATFORMY NA ZDIEĽANIE VIDEÍ

Článok 28a

1.   Na účely tejto smernice sa na poskytovateľa platformy na zdieľanie videí usadeného na území členského štátu v zmysle článku 3 ods. 1 smernice 2000/31/ES vzťahuje právomoc uvedeného členského štátu.

2.   Poskytovateľ platformy na zdieľanie videí, ktorý nie je usadený na území členského štátu podľa odseku 1, sa na účely tejto smernice považuje za usadeného na území členského štátu, ak tento poskytovateľ platformy na zdieľanie videí:

a)

má materský podnik alebo dcérsky podnik, ktorý je usadený na území uvedeného členského štátu; alebo

| b) | je súčasťou skupiny a iný podnik tejto skupiny je usadený na území uvedeného členského štátu. |
| --- | --- |

b)

je súčasťou skupiny a iný podnik tejto skupiny je usadený na území uvedeného členského štátu.

Na účely tohto článku:

| a) | „materský podnik“ je podnik, ktorý kontroluje jeden alebo viacero dcérskych podnikov; |
| --- | --- |

a)

„materský podnik“ je podnik, ktorý kontroluje jeden alebo viacero dcérskych podnikov;

| b) | „dcérsky podnik“ je podnik kontrolovaný materským podnikom, vrátane ktoréhokoľvek dcérskeho podniku konečného materského podniku; |
| --- | --- |

b)

„dcérsky podnik“ je podnik kontrolovaný materským podnikom, vrátane ktoréhokoľvek dcérskeho podniku konečného materského podniku;

| c) | „skupina“ je materský podnik, všetky jeho dcérske podniky a všetky ďalšie podniky, ktoré sú s nimi ekonomicky a organizačno-právne prepojené. |
| --- | --- |

c)

„skupina“ je materský podnik, všetky jeho dcérske podniky a všetky ďalšie podniky, ktoré sú s nimi ekonomicky a organizačno-právne prepojené.

3.   Na účely uplatňovania odseku 2 platí, že ak sú materský podnik, dcérsky podnik alebo iné podniky skupiny usadené v rôznych členských štátoch, poskytovateľ platformy na zdieľanie videí sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, v ktorom je usadený jeho materský podnik, alebo – v prípade, že tam usadený nie je – v členskom štáte, v ktorom je usadený jeho dcérsky podnik alebo – v prípade, že tam usadený nie je – v členskom štáte, v ktorom je usadený iný podnik skupiny.

4.   Na účely uplatňovania odseku 3 sa v prípade, že existujú viaceré dcérske podniky a každý z nich je usadený v inom členskom štáte, poskytovateľ platformy na zdieľanie videí považuje za usadeného v tom členskom štáte, v ktorom jeden z dcérskych podnikov prvýkrát začal svoju činnosť, za predpokladu, že udržiava stabilné a účinné spojenie s hospodárstvom tohto členského štátu.

Ak existujú viaceré ďalšie podniky, ktoré sú súčasťou skupiny, a každý z nich je usadený v inom členskom štáte, poskytovateľ platformy na zdieľanie videí sa považuje za usadeného v tom členskom štáte, v ktorom jeden z týchto podnikov prvýkrát začal svoju činnosť, za predpokladu, že udržiava stabilné a účinné spojenie s hospodárstvom tohto členského štátu.

5.   Na účely tejto smernice sa článok 3 a články 12 až 15 smernice 2000/31/ES vzťahujú na poskytovateľov platformy na zdieľanie videí, ktorí sa považujú za usadených v členskom štáte v súlade s odsekom 2 tohto článku.

6.   Členské štáty vypracúvajú a spravujú aktualizovaný zoznam poskytovateľov platformy na zdieľanie videí, ktorí sú usadení alebo sa považujú za usadených na ich území, a uvedú, na ktorých kritériách stanovených v odsekoch 1 až 4 sa zakladá ich právomoc. Členské štáty predložia uvedený zoznam vrátane všetkých jeho aktualizácií Komisii.

Komisia zabezpečí, aby sa takéto zoznamy sprístupnili v centralizovanej databáze. V prípade nezrovnalostí v zoznamoch sa Komisia obráti na dotknuté členské štáty s cieľom nájsť riešenie. Komisia zabezpečí, aby k tejto databáze mali prístup národné regulačné orgány alebo subjekty. Komisia zverejní informácie z databázy.

7.   Ak sa pri uplatňovaní tohto článku dotknuté členské štáty nedohodnú na tom, ktorý členský štát má právomoc, bez zbytočného odkladu predložia túto záležitosť Komisii. Komisia môže požiadať skupinu ERGA, aby poskytla stanovisko k záležitosti v súlade s článkom 30b ods. 3 písm. d). Skupina ERGA poskytne takéto stanovisko do 15 pracovných dní od predloženia žiadosti Komisie. Komisia zabezpečí, aby bol kontaktný výbor náležite informovaný.

Článok 28b

1.   Bez toho, aby boli dotknuté články 12 až 15 smernice 2000/31/ES, členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, prijali vhodné opatrenia na ochranu:

| a) | maloletých pred programami, videami vytvorenými používateľmi a audiovizuálnymi komerčnými oznamami, ktoré by mohli narušiť ich telesný, duševný alebo morálny vývin v súlade s článkom 6a ods. 1; |
| --- | --- |

a)

maloletých pred programami, videami vytvorenými používateľmi a audiovizuálnymi komerčnými oznamami, ktoré by mohli narušiť ich telesný, duševný alebo morálny vývin v súlade s článkom 6a ods. 1;

| b) | širokej verejnosti pred programami, videami vytvorenými používateľmi a audiovizuálnymi komerčnými oznamami, ktoré obsahujú podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi skupiny založené na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 charty; |
| --- | --- |

b)

širokej verejnosti pred programami, videami vytvorenými používateľmi a audiovizuálnymi komerčnými oznamami, ktoré obsahujú podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi skupiny založené na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 charty;

| c) | širokej verejnosti pred programami, videami vytvorenými používateľmi a audiovizuálnymi komerčnými oznamami s obsahom, ktorého šírenie predstavuje činnosť, ktorá je podľa práva Únie trestným činom, konkrétne verejné podnecovanie k páchaniu trestného činu terorizmu ustanoveného v článku 5 smernice (EÚ) 2017/541, trestné činy súvisiace s detskou pornografiou ustanovené v článku 5 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ (*1) a trestné činy súvisiace s rasizmom a xenofóbiou ustanovené v článku 1 rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV. |
| --- | --- |

c)

širokej verejnosti pred programami, videami vytvorenými používateľmi a audiovizuálnymi komerčnými oznamami s obsahom, ktorého šírenie predstavuje činnosť, ktorá je podľa práva Únie trestným činom, konkrétne verejné podnecovanie k páchaniu trestného činu terorizmu ustanoveného v článku 5 smernice (EÚ) 2017/541, trestné činy súvisiace s detskou pornografiou ustanovené v článku 5 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ (*1) a trestné činy súvisiace s rasizmom a xenofóbiou ustanovené v článku 1 rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, dodržiavali požiadavky ustanovené v článku 9 ods. 1, pokiaľ ide o audiovizuálne komerčné oznamy, ktorým títo poskytovatelia platformy na zdieľanie videí zabezpečujú marketing, predávajú ich alebo usporadúvajú.

Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, prijali vhodné opatrenia v záujme dodržiavania požiadaviek ustanovených v článku 9 ods. 1, pokiaľ ide o audiovizuálne komerčné oznamy, ktorým títo poskytovatelia platformy na zdieľanie videí nezabezpečujú marketing, nepredávajú ich ani neusporadúvajú, vzhľadom na to, že platformy na zdieľanie videí nad takýmito audiovizuálnymi komerčnými oznamami uplatňujú len obmedzený dohľad.

Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia platformy na zdieľanie videí jasne informovali používateľov, ak programy a videá vytvorené používateľmi obsahujú audiovizuálne komerčné oznamy, ak boli takéto oznamy oznámené podľa odseku 3 tretieho pododseku písm. c) alebo ak má poskytovateľ o tejto skutočnosti vedomosť.

Členské štáty nabádajú na využívanie koregulácie a podporu samoregulácie prostredníctvom kódexov správania, ako sa ustanovuje v článku 4a ods. 1, ktorých cieľom je účinné zníženie vystavenia detí audiovizuálnym komerčným oznamom o potravinách a nápojoch obsahujúcich živiny a látky s výživovým alebo fyziologickým účinkom, najmä tuky, transmastné kyseliny, soľ alebo sodík a cukry, ktorých nadmerný príjem v celkovej strave sa neodporúča. Cieľom týchto kódexov je zabezpečiť, aby takéto audiovizuálne komerčné oznamy nezdôrazňovali pozitívne vlastnosti nutričných aspektov takýchto potravín a nápojov.

3.   Na účely odsekov 1 a 2 sa tieto vhodné opatrenia určia so zreteľom na povahu predmetného obsahu, poškodenie, ktoré môže spôsobiť, na vlastnosti kategórie osôb, ktoré majú byť chránené, ako aj na práva a dotknuté oprávnené záujmy vrátane záujmov poskytovateľov platformy na zdieľanie videí a používateľov, ktorí vytvorili alebo nahrali obsah, ako aj so zreteľom na všeobecný verejný záujem.

Členské štáty zabezpečia, aby všetci poskytovatelia platformy na zdieľanie videí, na ktorých sa vzťahuje ich právomoc, uplatňovali takéto opatrenia. Uvedené opatrenia musia byť realizovateľné a primerané vzhľadom na rozsah služby platformy na zdieľanie videí a vzhľadom na povahu poskytovanej služby. Uvedené opatrenia nesmú viesť k žiadnym kontrolným opatreniam ex ante alebo k filtrovaniu obsahu pri nahrávaní, ktoré nie sú v súlade s článkom 15 smernice 2000/31/ES. Na účely ochrany maloletých ustanovenej v odseku 1 písm. a) tohto článku podlieha najškodlivejší obsah najprísnejším opatreniam kontroly prístupu.

Uvedené opatrenia zahŕňajú v závislosti od konkrétneho prípadu:

| a) | zahrnutie a uplatňovanie, v podmienkach týkajúcich sa služieb platformy na zdieľanie videí, požiadaviek uvedených v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

zahrnutie a uplatňovanie, v podmienkach týkajúcich sa služieb platformy na zdieľanie videí, požiadaviek uvedených v odseku 1;

| b) | zahrnutie a uplatňovanie, v podmienkach týkajúcich sa služieb platformy na zdieľanie videí, požiadaviek ustanovených v článku 9 ods. 1 týkajúcich sa audiovizuálnych komerčných oznamov, ktorým poskytovatelia platformy na zdieľanie videí nezabezpečujú marketing, nepredávajú ich ani neusporadúvajú; |
| --- | --- |

b)

zahrnutie a uplatňovanie, v podmienkach týkajúcich sa služieb platformy na zdieľanie videí, požiadaviek ustanovených v článku 9 ods. 1 týkajúcich sa audiovizuálnych komerčných oznamov, ktorým poskytovatelia platformy na zdieľanie videí nezabezpečujú marketing, nepredávajú ich ani neusporadúvajú;

| c) | existenciu funkcie pre používateľov, ktorí nahrávajú videá vytvorené používateľmi, na uvedenie toho, či tieto videá obsahujú audiovizuálne komerčné oznamy, ak o tom vedia alebo ak je možné odôvodnene očakávať, že o tom vedia; |
| --- | --- |

c)

existenciu funkcie pre používateľov, ktorí nahrávajú videá vytvorené používateľmi, na uvedenie toho, či tieto videá obsahujú audiovizuálne komerčné oznamy, ak o tom vedia alebo ak je možné odôvodnene očakávať, že o tom vedia;

| d) | zriadenie a prevádzkovanie transparentných a užívateľsky ústretových mechanizmov, vďaka ktorým budú používatelia platformy na zdieľanie videí môcť dotknutým poskytovateľom platformy na zdieľanie videí nahlasovať alebo označovať obsah uvedený v odseku 1 poskytovaný na ich platforme; |
| --- | --- |

d)

zriadenie a prevádzkovanie transparentných a užívateľsky ústretových mechanizmov, vďaka ktorým budú používatelia platformy na zdieľanie videí môcť dotknutým poskytovateľom platformy na zdieľanie videí nahlasovať alebo označovať obsah uvedený v odseku 1 poskytovaný na ich platforme;

| e) | zriadenie a prevádzkovanie systémov, prostredníctvom ktorých poskytovatelia platformy na zdieľanie videí vysvetlia používateľom platformy na zdieľanie videí, aký účinok malo nahlásenie a označenie uvedené v písmene d); |
| --- | --- |

e)

zriadenie a prevádzkovanie systémov, prostredníctvom ktorých poskytovatelia platformy na zdieľanie videí vysvetlia používateľom platformy na zdieľanie videí, aký účinok malo nahlásenie a označenie uvedené v písmene d);

| f) | zriadenie a prevádzkovanie systémov na overenie veku pre používateľov platformy na zdieľanie videí v súvislosti s obsahom, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých; |
| --- | --- |

f)

zriadenie a prevádzkovanie systémov na overenie veku pre používateľov platformy na zdieľanie videí v súvislosti s obsahom, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých;

| g) | zriadenie a prevádzkovanie ľahko použiteľných systémov umožňujúcich používateľom platformy na zdieľanie videí hodnotiť obsah uvedený v odseku 1; |
| --- | --- |

g)

zriadenie a prevádzkovanie ľahko použiteľných systémov umožňujúcich používateľom platformy na zdieľanie videí hodnotiť obsah uvedený v odseku 1;

| h) | zabezpečenie systémov rodičovskej kontroly, ktoré sú ovládané koncovými používateľmi, v súvislosti s obsahom, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých; |
| --- | --- |

h)

zabezpečenie systémov rodičovskej kontroly, ktoré sú ovládané koncovými používateľmi, v súvislosti s obsahom, ktorý by mohol narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých;

| i) | zriadenie a prevádzkovanie transparentných, ľahko použiteľných a účinných postupov vybavovania a riešenia sťažností používateľov na poskytovateľa platformy na zdieľanie videí, pokiaľ ide o vykonávanie opatrení uvedených v písmenách d) až h); |
| --- | --- |

i)

zriadenie a prevádzkovanie transparentných, ľahko použiteľných a účinných postupov vybavovania a riešenia sťažností používateľov na poskytovateľa platformy na zdieľanie videí, pokiaľ ide o vykonávanie opatrení uvedených v písmenách d) až h);

| j) | zabezpečenie účinných opatrení a nástrojov v oblasti mediálnej gramotnosti a zvyšovanie povedomia používateľov o uvedených opatreniach a nástrojoch. |
| --- | --- |

j)

zabezpečenie účinných opatrení a nástrojov v oblasti mediálnej gramotnosti a zvyšovanie povedomia používateľov o uvedených opatreniach a nástrojoch.

Osobné údaje maloletých, ktoré zhromaždili alebo inak získali poskytovatelia platformy na zdieľanie videí podľa písmen f) a h) tretieho pododseku, sa nesmú spracúvať na obchodné účely, napríklad na účely priameho marketingu, profilovania a reklamy cielenej podľa správania.

4.   Na účely vykonávania opatrení uvedených v odsekoch 1 a 3 tohto článku členské štáty nabádajú na používanie koregulácie podľa článku 4a ods. 1.

5.   Členské štáty zavedú potrebné mechanizmy na posúdenie vhodnosti opatrení uvedených v odseku 3 prijatých poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí. Členské štáty poveria národné regulačné orgány alebo subjekty, aby tieto opatrenia posúdili.

6.   Členské štáty môžu poskytovateľom platformy na zdieľanie videí uložiť podrobnejšie alebo prísnejšie opatrenia ako sú opatrenia uvedené v odseku 3 tohto článku. Pri prijímaní takýchto opatrení členské štáty dodržiavajú požiadavky ustanovené uplatniteľným právom Únie, napríklad požiadavky, ktoré sú ustanovené v článkoch 12 až 15 smernice 2000/31/ES alebo v článku 25 smernice 2011/93/EÚ.

7.   Členské štáty zabezpečia mimosúdne mechanizmy nápravy na urovnávanie sporov medzi používateľmi a poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí týkajúcich sa uplatňovania odsekov 1 a 3. Takéto mechanizmy umožnia nestranné riešenie sporov a používateľovi sa nimi neodopiera právna ochrana ustanovená vo vnútroštátnom práve.

8.   Členské štáty zabezpečia, aby používatelia mohli svoje práva v súvislosti s poskytovateľmi platformy na zdieľanie videí podľa odsekov 1 a 3 uplatniť pred súdom.

9.   Komisia nabáda poskytovateľov platformy na zdieľanie videí na vymieňanie najlepších postupov týkajúcich sa koregulačných kódexov správania, ako sa uvádza v odseku 4.

10.   Členské štáty a Komisia môžu podporiť samoreguláciu prostredníctvom kódexov správania Únie, ako sa uvádza v článku 4a ods. 2.

(*1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2011, s. 1).“;"

*1

| 24) | názov kapitoly XI sa nahrádza takto:

  „
  REGULAČNÉ ORGÁNY A SUBJEKTY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
  “; |
| --- | --- |

24)

názov kapitoly XI sa nahrádza takto:

„
  REGULAČNÉ ORGÁNY A SUBJEKTY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
  “;

REGULAČNÉ ORGÁNY A SUBJEKTY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 25) | článok 30 sa nahrádza takto:

  „Článok 30

  1.   Každý členský štát určí jeden alebo viaceré národné regulačné orgány, subjekty alebo národné regulačné orgány aj subjekty. Členské štáty zabezpečia, aby boli právne oddelené od vlád a funkčne nezávislé od svojich príslušných vlád a od akéhokoľvek iného verejného alebo súkromného subjektu. Tým nie je dotknutá možnosť členských štátov zriadiť regulačné orgány, ktoré majú dohľad nad rôznymi sektormi.


  2.   Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty vykonávali svoje právomoci nestranne a transparentne a v súlade s cieľmi tejto smernice, ktorými sú najmä pluralita médií, kultúrna a jazyková rozmanitosť, ochrana spotrebiteľa, prístupnosť, nediskriminácia, riadne fungovanie vnútorného trhu a podporovanie spravodlivej hospodárskej súťaže.
  Národné regulačné orgány alebo subjekty nemôžu vyžadovať alebo preberať pokyny od žiadneho iného orgánu v súvislosti s vykonávaním úloh, ktorými boli poverené na základe vnútroštátneho práva, ktorým sa vykonáva právo Únie. Tým nie je dotknutý dohľad nad nimi podľa vnútroštátneho ústavného práva.


  3.   Členské štáty zabezpečia, aby kompetencie a právomoci národných regulačných orgánov alebo subjektov, ako aj spôsoby, akými preberajú zodpovednosť, boli jasne vymedzené v právnych predpisoch.


  4.   Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty disponovali primeranými finančnými a ľudskými zdrojmi a právomocami na presadzovanie práva, aby mohli účinne plniť svoje funkcie a prispievať k práci skupiny ERGA. Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty mali svoj vlastný ročný rozpočet, ktorý sa zverejní.


  5.   Členské štáty v rámci svojho vnútroštátneho práva ustanovia podmienky a postupy menovania a odvolania vedúcich národných regulačných orgánov a subjektov či členov kolektívneho orgánu plniaceho túto funkciu, vrátane trvania mandátu. Tieto postupy musia byť transparentné, nediskriminačné a zaručovať požadovaný stupeň nezávislosti. Vedúci národného regulačného orgánu alebo subjektu alebo členovia kolektívneho orgánu plniaceho túto úlohu v rámci národného regulačného orgánu alebo subjektu môžu byť odvolaní z funkcie v prípade, ak prestali spĺňať podmienky požadované v súvislosti s plnením svojich povinností, ktoré sú vopred ustanovené na vnútroštátnej úrovni. Rozhodnutie o odvolaní z funkcie sa musí riadne odôvodniť, vopred sa oznámiť a zverejniť.


  6.   Členské štáty zabezpečia, aby na vnútroštátnej úrovni existovali účinné odvolacie mechanizmy. Odvolací orgán, ktorým môže byť súd, je nezávislý od účastníkov odvolacieho konania.
  Do rozhodnutia o odvolaní zostáva rozhodnutie národného regulačného orgánu alebo subjektu v platnosti, pokiaľ sa v súlade s vnútroštátnym právom nenariadia predbežné opatrenia.“; |
| --- | --- |

25)

článok 30 sa nahrádza takto:

„Článok 30

1.   Každý členský štát určí jeden alebo viaceré národné regulačné orgány, subjekty alebo národné regulačné orgány aj subjekty. Členské štáty zabezpečia, aby boli právne oddelené od vlád a funkčne nezávislé od svojich príslušných vlád a od akéhokoľvek iného verejného alebo súkromného subjektu. Tým nie je dotknutá možnosť členských štátov zriadiť regulačné orgány, ktoré majú dohľad nad rôznymi sektormi.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty vykonávali svoje právomoci nestranne a transparentne a v súlade s cieľmi tejto smernice, ktorými sú najmä pluralita médií, kultúrna a jazyková rozmanitosť, ochrana spotrebiteľa, prístupnosť, nediskriminácia, riadne fungovanie vnútorného trhu a podporovanie spravodlivej hospodárskej súťaže.

Národné regulačné orgány alebo subjekty nemôžu vyžadovať alebo preberať pokyny od žiadneho iného orgánu v súvislosti s vykonávaním úloh, ktorými boli poverené na základe vnútroštátneho práva, ktorým sa vykonáva právo Únie. Tým nie je dotknutý dohľad nad nimi podľa vnútroštátneho ústavného práva.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby kompetencie a právomoci národných regulačných orgánov alebo subjektov, ako aj spôsoby, akými preberajú zodpovednosť, boli jasne vymedzené v právnych predpisoch.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty disponovali primeranými finančnými a ľudskými zdrojmi a právomocami na presadzovanie práva, aby mohli účinne plniť svoje funkcie a prispievať k práci skupiny ERGA. Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty mali svoj vlastný ročný rozpočet, ktorý sa zverejní.

5.   Členské štáty v rámci svojho vnútroštátneho práva ustanovia podmienky a postupy menovania a odvolania vedúcich národných regulačných orgánov a subjektov či členov kolektívneho orgánu plniaceho túto funkciu, vrátane trvania mandátu. Tieto postupy musia byť transparentné, nediskriminačné a zaručovať požadovaný stupeň nezávislosti. Vedúci národného regulačného orgánu alebo subjektu alebo členovia kolektívneho orgánu plniaceho túto úlohu v rámci národného regulačného orgánu alebo subjektu môžu byť odvolaní z funkcie v prípade, ak prestali spĺňať podmienky požadované v súvislosti s plnením svojich povinností, ktoré sú vopred ustanovené na vnútroštátnej úrovni. Rozhodnutie o odvolaní z funkcie sa musí riadne odôvodniť, vopred sa oznámiť a zverejniť.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby na vnútroštátnej úrovni existovali účinné odvolacie mechanizmy. Odvolací orgán, ktorým môže byť súd, je nezávislý od účastníkov odvolacieho konania.

Do rozhodnutia o odvolaní zostáva rozhodnutie národného regulačného orgánu alebo subjektu v platnosti, pokiaľ sa v súlade s vnútroštátnym právom nenariadia predbežné opatrenia.“;

| 26) | vkladajú sa tieto články:

  „Článok 30a

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty prijali vhodné opatrenia na zaistenie toho, že si navzájom, ako aj Komisii poskytnú informácie potrebné na uplatňovanie tejto smernice, najmä článkov 2, 3 a 4.


  2.   V súvislosti s výmenou informácií podľa odseku 1 v prípade, že národné regulačné orgány alebo subjekty dostanú od poskytovateľa mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje ich právomoc, informácie o tom, že tento poskytovateľ bude poskytovať službu celkom alebo z väčšej časti zameranú na divákov v inom členskom štáte, národný regulačný orgán alebo subjekt v členskom štáte, ktorý má právomoc, informuje národný regulačný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého divákov sa služby zameriavajú.


  3.   Ak regulačný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého územie sa zameriava poskytovateľ mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje právomoc iného členského štátu, zašle žiadosť týkajúcu sa činností tohto poskytovateľa regulačnému orgánu alebo subjektu členského štátu, ktorého právomoc sa naň vzťahuje, tento druhý regulačný orgán alebo subjekt urobí všetko pre to, aby žiadosť vybavil do dvoch mesiacov bez toho, aby tým boli dotknuté prísnejšie lehoty uplatniteľné podľa tejto smernice. Regulačný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého divákov sa zameriavajú služby, poskytne na požiadanie regulačnému orgánu alebo subjektu členského štátu, ktorý má právomoc, akékoľvek informácie, ktoré mu môžu pomôcť pri riešení žiadosti.



  Článok 30b

  1.   Týmto sa zriaďuje skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA).


  2.   Pozostáva zo zástupcov národných regulačných orgánov alebo subjektov v oblasti audiovizuálnych mediálnych služieb, ktorých primárnou zodpovednosťou je dohľad nad audiovizuálnymi mediálnymi službami, alebo v prípade absencie národného regulačného orgánu alebo subjektu z iných zástupcov vybraných podľa ich postupov. Na zasadnutiach skupiny ERGA sa zúčastňuje zástupca Komisie.


  3.   Skupina ERGA plní tieto úlohy:






  a) | poskytuje technické odborné znalosti Komisii:






  — | pri jej úlohe zabezpečiť konzistentné vykonávanie tejto smernice vo všetkých členských štátoch, |
| --- | --- | --- | --- |

26)

vkladajú sa tieto články:

„Článok 30a

1.   Členské štáty zabezpečia, aby národné regulačné orgány alebo subjekty prijali vhodné opatrenia na zaistenie toho, že si navzájom, ako aj Komisii poskytnú informácie potrebné na uplatňovanie tejto smernice, najmä článkov 2, 3 a 4.

2.   V súvislosti s výmenou informácií podľa odseku 1 v prípade, že národné regulačné orgány alebo subjekty dostanú od poskytovateľa mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje ich právomoc, informácie o tom, že tento poskytovateľ bude poskytovať službu celkom alebo z väčšej časti zameranú na divákov v inom členskom štáte, národný regulačný orgán alebo subjekt v členskom štáte, ktorý má právomoc, informuje národný regulačný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého divákov sa služby zameriavajú.

3.   Ak regulačný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého územie sa zameriava poskytovateľ mediálnych služieb, na ktorého sa vzťahuje právomoc iného členského štátu, zašle žiadosť týkajúcu sa činností tohto poskytovateľa regulačnému orgánu alebo subjektu členského štátu, ktorého právomoc sa naň vzťahuje, tento druhý regulačný orgán alebo subjekt urobí všetko pre to, aby žiadosť vybavil do dvoch mesiacov bez toho, aby tým boli dotknuté prísnejšie lehoty uplatniteľné podľa tejto smernice. Regulačný orgán alebo subjekt členského štátu, na ktorého divákov sa zameriavajú služby, poskytne na požiadanie regulačnému orgánu alebo subjektu členského štátu, ktorý má právomoc, akékoľvek informácie, ktoré mu môžu pomôcť pri riešení žiadosti.

Článok 30b

1.   Týmto sa zriaďuje skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA).

2.   Pozostáva zo zástupcov národných regulačných orgánov alebo subjektov v oblasti audiovizuálnych mediálnych služieb, ktorých primárnou zodpovednosťou je dohľad nad audiovizuálnymi mediálnymi službami, alebo v prípade absencie národného regulačného orgánu alebo subjektu z iných zástupcov vybraných podľa ich postupov. Na zasadnutiach skupiny ERGA sa zúčastňuje zástupca Komisie.

3.   Skupina ERGA plní tieto úlohy:

a)

poskytuje technické odborné znalosti Komisii:

—

pri jej úlohe zabezpečiť konzistentné vykonávanie tejto smernice vo všetkých členských štátoch,

| — | v záležitostiach týkajúcich sa audiovizuálnych mediálnych služieb v jej právomoci; |
| --- | --- |

—

v záležitostiach týkajúcich sa audiovizuálnych mediálnych služieb v jej právomoci;

| b) | zabezpečuje výmenu skúseností a najlepších postupov týkajúcich sa uplatňovania regulačného rámca pre audiovizuálne mediálne služby vrátane postupov týkajúcich sa prístupnosti a mediálnej gramotnosti; |
| --- | --- |

b)

zabezpečuje výmenu skúseností a najlepších postupov týkajúcich sa uplatňovania regulačného rámca pre audiovizuálne mediálne služby vrátane postupov týkajúcich sa prístupnosti a mediálnej gramotnosti;

| c) | spolupracuje so svojimi členmi a poskytuje im informácie potrebné na uplatňovanie tejto smernice, najmä pokiaľ ide o články 3, 4 a 7; |
| --- | --- |

c)

spolupracuje so svojimi členmi a poskytuje im informácie potrebné na uplatňovanie tejto smernice, najmä pokiaľ ide o články 3, 4 a 7;

| d) | na žiadosť Komisie vydáva stanoviská k technickým a faktickým aspektom otázok podľa článku 2 ods. 5c, článku 3 ods. 2 a 3, článku 4 ods. 4 písm. c) a článku 28a ods. 7. |
| --- | --- |

d)

na žiadosť Komisie vydáva stanoviská k technickým a faktickým aspektom otázok podľa článku 2 ods. 5c, článku 3 ods. 2 a 3, článku 4 ods. 4 písm. c) a článku 28a ods. 7.

4.   Skupina ERGA prijme svoj rokovací poriadok.“;

| 27) | článok 33 sa nahrádza takto:

  „Článok 33
  Komisia monitoruje uplatňovanie tejto smernice zo strany členských štátov.
  Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru najneskôr do 19. decembra 2022 a potom každé tri roky správu o uplatňovaní tejto smernice.
  Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 19. decembra 2026ex post hodnotenie vplyvu tejto smernice a jej pridanej hodnoty, spolu s prípadnými návrhmi na jej revíziu.
  Komisia náležite informuje kontaktný výbor a skupinu ERGA navzájom o ich práci a aktivitách.
  Komisia zabezpečí, aby sa informácie získané od členských štátov o všetkých opatreniach, ktoré prijali v oblastiach koordinovaných touto smernicou, oznamovali kontaktnému výboru a skupine ERGA.“; |
| --- | --- |

27)

článok 33 sa nahrádza takto:

„Článok 33

Komisia monitoruje uplatňovanie tejto smernice zo strany členských štátov.

Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru najneskôr do 19. decembra 2022 a potom každé tri roky správu o uplatňovaní tejto smernice.

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 19. decembra 2026ex post hodnotenie vplyvu tejto smernice a jej pridanej hodnoty, spolu s prípadnými návrhmi na jej revíziu.

Komisia náležite informuje kontaktný výbor a skupinu ERGA navzájom o ich práci a aktivitách.

Komisia zabezpečí, aby sa informácie získané od členských štátov o všetkých opatreniach, ktoré prijali v oblastiach koordinovaných touto smernicou, oznamovali kontaktnému výboru a skupine ERGA.“;

| 28) | vkladá sa tento článok:

  „Článok 33a

  1.   Členské štáty podporujú a prijímajú opatrenia na rozvoj zručností v oblasti mediálnej gramotnosti.


  2.   Členské štáty podávajú Komisii správu o vykonávaní odseku 1 do 19. decembra 2022 a potom každé tri roky.


  3.   Komisia vydá po konzultácii s kontaktným výborom usmernenia týkajúce sa rozsahu týchto správ.“. |
| --- | --- |

28)

vkladá sa tento článok:

„Článok 33a

1.   Členské štáty podporujú a prijímajú opatrenia na rozvoj zručností v oblasti mediálnej gramotnosti.

2.   Členské štáty podávajú Komisii správu o vykonávaní odseku 1 do 19. decembra 2022 a potom každé tri roky.

3.   Komisia vydá po konzultácii s kontaktným výborom usmernenia týkajúce sa rozsahu týchto správ.“.

Článok 2

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 19. septembra 2020. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 14. novembra 2018

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predsedníčka

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 157.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 185, 9.6.2017, s. 41.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 2. októbra 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 6. novembra 2018.

3

(4)  Smernica Rady 89/552/EHS z 3. októbra 1989 o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania (Ú. v. ES L 298, 17.10. 1989, s. 23).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/65/ES z 11. decembra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania (Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 27).

6

(7)  Rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2120 z 25. novembra 2015, ktorým sa ustanovujú opatrenia týkajúce sa prístupu k otvorenému internetu a ktorým sa mení smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb a nariadenie (EÚ) č. 531/2012 o roamingu vo verejných mobilných komunikačných sieťach v rámci Únie (Ú. v. EÚ L 310, 26.11.2015, s. 1).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („smernica o nekalých obchodných praktikách“) (Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22).

12

(13)  Smernica 2003/33/ES Európskeho parlamentu a Rady z 26. mája 2003 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa reklamy a sponzorstva tabakových výrobkov (Ú. v. EÚ L 152, 20.6.2003, s. 16).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/40/EÚ z 3. apríla 2014 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich výrobkov a o zrušení smernice 2001/37/ES (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 1).

14

(15)  Rozhodnutie Komisie C(2014) 462 final z 3. februára 2014 o ustanovení skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby.

15

(16)  
  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

16

---