# Eiropas Savienības L 243/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.243.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 243 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 16. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.243.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 243

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 16. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2010/489/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 12. jūlijs) par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par civilās aviācijas drošību | 1 |
| | | 2010/490/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 26. jūlijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām | 2 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām | 4 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 810/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 206/2010, ar kuru izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 811/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla modemu (WWAN) imports, piemērojot 24. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis | 37 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 812/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu | 40 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 813/2010 (2010. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 59 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 814/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 61 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 815/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 64 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2010/489/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 12. jūlijs) par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par civilās aviācijas drošību

1

2010/490/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 26. jūlijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

2

Nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

4

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 810/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 206/2010, ar kuru izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 811/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla modemu (WWAN) imports, piemērojot 24. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis

WWAN

37

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 812/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu

40

Komisijas Regula (ES) Nr. 813/2010 (2010. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

59

Komisijas Regula (ES) Nr. 814/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

61

Komisijas Regula (ES) Nr. 815/2010 (2010. gada 15. septembris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

64

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 27. jūlijs) par to, lai Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām | 66 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2010/491/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 27. jūlijs) par to, lai Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

66

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/45/ES (2010. gada 7. jūlijs) par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (OV L 207, 6.8.2010.) | 68 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/45/ES (2010. gada 7. jūlijs) par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (OV L 207, 6.8.2010.)

(OV L 207, 6.8.2010.)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 12. jūlijs)

par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par civilās aviācijas drošību

(2010/489/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Atbilstoši Padomes 2009. gada 9. oktobra Lēmumam, ar kuru atļauj Komisijai uzsākt sarunas, Komisija Eiropas Savienības vārdā ar Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību ir apspriedusi nolīgumu par civilās aviācijas drošību. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstoši Padomes 2009. gada 9. oktobra Lēmumam, ar kuru atļauj Komisijai uzsākt sarunas, Komisija Eiropas Savienības vārdā ar Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību ir apspriedusi nolīgumu par civilās aviācijas drošību.

| (2) | Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk.

| (3) | Dalībvalstīm vajadzētu veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to divpusējo nolīgumu darbību, ko tās noslēgušas ar Brazīliju par to pašu tematu, izbeidz dienā, kurā stājas spēkā šis nolīgums, |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm vajadzētu veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to divpusējo nolīgumu darbību, ko tās noslēgušas ar Brazīliju par to pašu tematu, izbeidz dienā, kurā stājas spēkā šis nolīgums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta nolīguma starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību (turpmāk “nolīgums”) par civilās aviācijas drošību parakstīšana, ņemot vērā nolīguma noslēgšanu (1).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2010. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S. LARUELLE

---

(1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

1

---

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/2

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 26. jūlijs)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

(2010/490/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 74. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), aģentūrā piedalās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. To līdzdalības aspekti tiks noteikti turpmākos nolīgumos, ko noslēgs starp Savienību un minētajām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), aģentūrā piedalās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. To līdzdalības aspekti tiks noteikti turpmākos nolīgumos, ko noslēgs starp Savienību un minētajām valstīm.

| (2) | Pēc Komisijas pilnvarošanas 2008. gada 11. martā tika pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti attiecībā uz nolīgumu par minēto valstu dalības aspektiem Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Komisijas pilnvarošanas 2008. gada 11. martā tika pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti attiecībā uz nolīgumu par minēto valstu dalības aspektiem Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām.

| (3) | Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

| (4) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis, saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi šo lēmumu, izlemj, vai tā to transponēs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis, saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi šo lēmumu, izlemj, vai tā to transponēs savos tiesību aktos.

| (5) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2). Līdz ar to Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2). Līdz ar to Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Līdz ar to Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Līdz ar to Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Šis nolīgums būtu jānoslēdz, |
| --- | --- |

(7)

Šis nolīgums būtu jānoslēdz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (4) (“nolīgums”).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras Savienības vārdā ir tiesīgas deponēt nolīguma 9. panta 4. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Savienības piekrišanu atzīt to par sev saistošu, un sniegt šādu paziņojumu:

“Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” nolīguma tekstā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2010. gada 26. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. VANACKERE

---

(1)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

2

(3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 4. lappusi.

4

Oficiālā Vēstneša

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,

turpmāk “Šveice”, un

LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

turpmāk “Lihtenšteina”,

no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobra Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk “Nolīgums”),

ŅEMOT VĒRĀ 2008. gada 28. februāra Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (turpmāk “Protokols”),

ŅEMOT VĒRĀ Protokolam pievienoto Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes kopīgo deklarāciju par Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām,

ŅEMOT VĒRĀ Vienošanos starp Eiropas Kopienu un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par aspektiem šo valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1),

Tā kā:

| (1) | Eiropas Kopiena ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (2) (turpmāk “Regula”) ir izveidojusi Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk “Aģentūra”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopiena ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (2) (turpmāk “Regula”) ir izveidojusi Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk “Aģentūra”).

| (2) | Regula papildina Šengenas acquis Nolīguma un Protokola nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Regula papildina Šengenas acquis Nolīguma un Protokola nozīmē.

| (3) | Regulā ir apstiprināts, ka valstīm, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, pilnībā jāpiedalās Aģentūras darbībā, kaut arī tām ir ierobežotas balsstiesības. |
| --- | --- |

(3)

Regulā ir apstiprināts, ka valstīm, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, pilnībā jāpiedalās Aģentūras darbībā, kaut arī tām ir ierobežotas balsstiesības.

| (4) | Lihtenšteinai nav ārējo robežu, uz kurām attiektos Šengenas Robežu kodekss. |
| --- | --- |

(4)

Lihtenšteinai nav ārējo robežu, uz kurām attiektos Šengenas Robežu kodekss.

| (5) | Nolīgumā un Protokolā nav aplūkoti aspekti, kas attiecas uz Šveices un Lihtenšteinas iesaistīšanu Eiropas Savienības izveidoto jauno iestāžu darbībā saistībā ar Šengenas acquis turpmāku attīstību, un daži jautājumi saistībā ar minēto iesaisti Aģentūras darbā būtu jārisina, noslēdzot papildu nolīgumu starp Nolīguma un Protokola pusēm, |
| --- | --- |

(5)

Nolīgumā un Protokolā nav aplūkoti aspekti, kas attiecas uz Šveices un Lihtenšteinas iesaistīšanu Eiropas Savienības izveidoto jauno iestāžu darbībā saistībā ar Šengenas acquis turpmāku attīstību, un daži jautājumi saistībā ar minēto iesaisti Aģentūras darbā būtu jārisina, noslēdzot papildu nolīgumu starp Nolīguma un Protokola pusēm,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Valde

1.   Šveice un Lihtenšteina ir pārstāvētas Aģentūras valdē, kā paredzēts Regulas 21. panta 3. punktā.

2.   Šveicei ir balsstiesības:

| a) | attiecībā uz lēmumiem par īpašiem pasākumiem, kas jāveic pie tās ārējām robežām. Lai pieņemtu šādu lēmumu priekšlikumus, vajadzīgs tās valdes locekļa labvēlīgs balsojums; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz lēmumiem par īpašiem pasākumiem, kas jāveic pie tās ārējām robežām. Lai pieņemtu šādu lēmumu priekšlikumus, vajadzīgs tās valdes locekļa labvēlīgs balsojums;

| b) | attiecībā uz lēmumiem par īpašiem pasākumiem saskaņā ar 3. pantu (Kopīgie pasākumi un eksperimentālie projekti pie ārējām robežām), 7. pantu (Tehniskā aprīkojuma pārvaldīšana), 8. pantu (Palīdzība dalībvalstīm gadījumos, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība pie ārējām robežām) un 9. panta 1. punkta pirmo teikumu (Kopīgi izraidīšanas pasākumi), kas jāveic ar Šveices cilvēkresursiem un/vai aprīkojumu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz lēmumiem par īpašiem pasākumiem saskaņā ar 3. pantu (Kopīgie pasākumi un eksperimentālie projekti pie ārējām robežām), 7. pantu (Tehniskā aprīkojuma pārvaldīšana), 8. pantu (Palīdzība dalībvalstīm gadījumos, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība pie ārējām robežām) un 9. panta 1. punkta pirmo teikumu (Kopīgi izraidīšanas pasākumi), kas jāveic ar Šveices cilvēkresursiem un/vai aprīkojumu;

| c) | attiecībā uz lēmumiem par riska analīzi (Kopīgas integrētas riska analīzes un vispārējas un specifiskas riska analīzes izstrāde) saskaņā ar 4. pantu, kas Šveici ietekmē tieši; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz lēmumiem par riska analīzi (Kopīgas integrētas riska analīzes un vispārējas un specifiskas riska analīzes izstrāde) saskaņā ar 4. pantu, kas Šveici ietekmē tieši;

| d) | attiecībā uz lēmumiem par mācībām saskaņā ar 5. pantu, izņemot kopējas mācību pamatprogrammas izveidi. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz lēmumiem par mācībām saskaņā ar 5. pantu, izņemot kopējas mācību pamatprogrammas izveidi.

3.   Lihtenšteinai ir balsstiesības:

| a) | attiecībā uz lēmumiem par īpašiem pasākumiem saskaņā ar 3. pantu (Kopīgie pasākumi un eksperimentālie projekti pie ārējām robežām), 7. pantu (Tehniskā aprīkojuma pārvaldīšana), 8. pantu (Palīdzība dalībvalstīm gadījumos, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība pie ārējām robežām) un 9. panta 1. punkta pirmo teikumu (Kopīgi izraidīšanas pasākumi), kas jāveic ar Lihtenšteinas cilvēkresursiem un/vai aprīkojumu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz lēmumiem par īpašiem pasākumiem saskaņā ar 3. pantu (Kopīgie pasākumi un eksperimentālie projekti pie ārējām robežām), 7. pantu (Tehniskā aprīkojuma pārvaldīšana), 8. pantu (Palīdzība dalībvalstīm gadījumos, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība pie ārējām robežām) un 9. panta 1. punkta pirmo teikumu (Kopīgi izraidīšanas pasākumi), kas jāveic ar Lihtenšteinas cilvēkresursiem un/vai aprīkojumu;

| b) | attiecībā uz lēmumiem par riska analīzi (Kopīgas integrētas riska analīzes un vispārējas un specifiskas riska analīzes izstrāde) saskaņā ar 4. pantu, kas Lihtenšteinu ietekmē tieši; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz lēmumiem par riska analīzi (Kopīgas integrētas riska analīzes un vispārējas un specifiskas riska analīzes izstrāde) saskaņā ar 4. pantu, kas Lihtenšteinu ietekmē tieši;

| c) | attiecībā uz lēmumiem par mācībām saskaņā ar 5. pantu, izņemot kopējas mācību pamatprogrammas izveidi. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz lēmumiem par mācībām saskaņā ar 5. pantu, izņemot kopējas mācību pamatprogrammas izveidi.

2. pants

Iemaksas

Šveice veic iemaksas Aģentūras budžetā atbilstīgi Nolīguma 11. panta 3. punktā noteiktajai procentuālajai daļai.

Lihtenšteina veic iemaksas Aģentūras budžetā atbilstīgi Protokola 3. pantam, kurā norādīta atsauce uz Nolīguma 11. panta 3. punktā noteikto iemaksu metodi.

3. pants

Datu aizsardzība un konfidencialitāte

1.   Personas datiem, ko Aģentūra nosūtījusi Šveices un Lihtenšteinas iestādēm, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3).

2.   Datiem, ko Šveices un Lihtenšteinas iestādes nosūtījušas Aģentūrai, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4).

3.   Šveice un Lihtenšteina ievēro noteikumus par Aģentūras rīcībā esošo dokumentu konfidencialitāti, kā paredzēts Valdes reglamentā.

4. pants

Juridiskais statuss

Aģentūra ir tiesību subjekts saskaņā ar Šveices tiesību aktiem un Lihtenšteinas tiesību aktiem, un Šveicē un Lihtenšteinā tai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko Šveices tiesību akti un Lihtenšteinas tiesību akti piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

5. pants

Atbildība

Aģentūras atbildība ir reglamentēta Regulas 19. panta 1., 3. un 5. punktā.

6. pants

Eiropas Kopienu Tiesa

1.   Šveice un Lihtenšteina atzīst, ka Aģentūra ir Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā, kā noteikts Regulas 19. panta 2. un 4. punktā.

2.   Strīdus par civiltiesisko atbildību risina saskaņā ar Regulas 10.b panta 4. punktu, ņemot vērā jaunākos grozījumus, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007 (2007. gada 11. jūlijs), ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu, kā arī reglamentē pieaicināto amatpersonu pienākumus un pilnvaras (5).

7. pants

Privilēģijas un imunitāte

1.   Šveice un Lihtenšteina Aģentūrai un tās personālam piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kas ir pievienots šim nolīgumam.

2.   Šā nolīguma pielikums, tostarp – attiecībā uz Šveici – papildinājums par procedūru Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās piemērošanai, ir šā nolīguma sastāvdaļa.

8. pants

Personāls

1.   Jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras personālu, Šveice un Lihtenšteina piemēro noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

2.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Aģentūras izpilddirektors var pieņemt darbā Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, noslēdzot ar viņiem līgumu.

3.   Tomēr Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgos nevar iecelt Aģentūras izpilddirektora vai izpilddirektora vietnieka amatā.

4.   Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgos nevar ievēlēt par Valdes priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku.

9. pants

Stāšanās spēkā

1.   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šā nolīguma depozitārijs.

2.   Eiropas Kopiena, Šveice un Lihtenšteina apstiprina šo nolīgumu atbilstīgi savām attiecīgajām procedūrām.

3.   Lai šis nolīgums stātos spēkā, tas jāapstiprina Eiropas Kopienai un vismaz vēl vienai šā nolīguma pusei.

4.   Šis nolīgums stājas spēkā attiecībā uz jebkuru šā nolīguma pusi pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad attiecīgā puse ir deponējusi apstiprinājuma instrumentu.

5.   Lihtenšteinai šo nolīgumu piemēro no dienas, kad saskaņā ar Protokola 10. pantu stājas spēkā Protokola 2. pantā minētie noteikumi.

10. pants

Spēkā esamība un izbeigšana

1.   Šo nolīgumu slēdz uz neierobežotu laiku.

2.   Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad Šveice denonsē Nolīgumu vai kad tas tiek izbeigts ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu vai kā citādi saskaņā ar Nolīguma 7. panta 4. punktā, 10. vai 17. pantā aprakstītajām procedūrām.

3.   Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad Lihtenšteina denonsē Protokolu vai kad tas tiek izbeigts ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu vai kā citādi saskaņā ar Protokola 3. pantā, 5. panta 4. punktā vai 11. panta 1. vai 3. punktā aprakstītajām procedūrām.

Šo nolīgumu, kā arī tam pievienotās kopīgās deklarācijas, sagatavo vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi minētie teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  OV L 188, 20.7.2007., 19. lpp.

1

(2)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

3

(4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 199, 31.7.2007., 30. lpp.

5

PIELIKUMS

Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās

AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar 28. pantu Līgumā par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi Kopienām un Eiropas Investīciju bankai dalībvalstīs ir privilēģijas un imunitāte, kas vajadzīga, lai pildītu to uzdevumus,

IR VIENOJUŠĀS par turpmāk izklāstītajiem noteikumiem, ko pievieno šim Līgumam.

I   NODAĻA

EIROPAS KOPIENU ĪPAŠUMS, LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARBĪBAS

1. pants

Kopienu telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nevar izdarīt kratīšanu, tās nevar rekvizēt, konfiscēt vai ekspropriēt. Uz Kopienu īpašumu un aktīviem bez Tiesas atļaujas nevar attiecināt nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus.

2. pants

Kopienu arhīvi ir neaizskarami.

3. pants

Kopienas, to aktīvi, ieņēmumi un citi īpašumi ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem. Ja vien tas iespējams, dalībvalstu valdības veic attiecīgus pasākumus, lai atlaistu vai atlīdzinātu netiešo nodokļu vai tirdzniecības nodokļu summas, kas iekļautas kustama vai nekustama īpašuma cenā, ja Kopienas savai oficiālai lietošanai izdara lielus pirkumus, kuru cenā ietilpst šādi nodokļi. Šos noteikumus tomēr nepiemēro tā, lai to darbība Kopienās izkropļotu konkurenci.

Nekādus izņēmumus neparedz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājumi par sabiedriskiem pakalpojumiem.

4. pants

Kopienas ir atbrīvotas no visiem muitas nodokļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās oficiālai lietošanai paredzētu priekšmetu importu un eksportu; tajā valstī, kur šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavināt par atlīdzību vai bez atlīdzības tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko apstiprinājusi attiecīgās valsts valdība.

Kopienas ir atbrīvotas arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz to publikācijām.

5. pants

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena var turēt jebkuru valūtu, un tai var būt norēķinu konti jebkurā valūtā.

II   NODAĻA

SAZIŅA UN CEĻOŠANAS ATĻAUJAS

6. pants

Katrā dalībvalstī Kopienu iestāžu oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu šī valsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.

Kopienu iestāžu oficiālo korespondenci un citu oficiālu saziņu necenzē.

7. pants

1.   Kopienu iestāžu locekļiem un darbiniekiem šo iestāžu vadītāji var izsniegt ceļošanas atļaujas Padomes noteiktā formā, ko dalībvalstu iestādes atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem. Šīs ceļošanas atļaujas izdod ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. Komisija var noslēgt nolīgumus par to, lai šīs ceļošanas atļaujas atzītu par derīgiem ceļošanas dokumentiem trešo valstu teritorijā.

2.   Tikmēr, kamēr šā panta 1. punkts nav piemērots, 6. pantu, kas ietverts Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Ogļu un tērauda kopienā, tomēr joprojām piemēro iestāžu locekļiem un darbiniekiem, kam dienā, kad šis Līgums stājas spēkā, ir šajā pantā paredzētās ceļošanas atļaujas.

III   NODAĻA

EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI

8. pants

Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai prom no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus brīvas pārvietošanās ierobežojumus.

Eiropas Parlamenta locekļiem attiecībā uz muitām un valūtas kontroli:

| a) | viņu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

viņu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus;

| b) | citu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

citu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas, kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus.

9. pants

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus.

10. pants

Eiropas Parlamenta sesijās tā locekļiem ir:

| a) | sava valstī – imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

a)

sava valstī – imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| b) | visās citās dalībvalstīs – imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību. |
| --- | --- |

b)

visās citās dalībvalstīs – imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību.

Imunitāte tāpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu un prom no tās.

Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā locekļiem atņemt imunitāti.

IV   NODAĻA

DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS KOPIENU IESTĀŽU DARBĀ

11. pants

Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Kopienas iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un prom no tās, ir parastās privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi.

Šis pants attiecas arī uz Kopienu padomdevēju struktūru locekļiem.

V   NODAĻA

EIROPAS KOPIENU IERĒDŅI UN PĀRĒJIE DARBINIEKI

12. pants

Neatkarīgi no pilsonības Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem visās dalībvalstīs:

| a) | saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Kopienām un, no otras puses, uz Tiesas jurisdikciju domstarpībās starp Kopienām un to ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Kopienām un, no otras puses, uz Tiesas jurisdikciju domstarpībās starp Kopienām un to ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus;

| b) | uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes; |
| --- | --- |

b)

uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes;

| c) | attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām;

| d) | viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodokļiem attiecīgā valstī ievest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus atpakaļ, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno; |
| --- | --- |

d)

viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodokļiem attiecīgā valstī ievest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus atpakaļ, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno;

| e) | viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīves vietā, vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī to izvest atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

e)

viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīves vietā, vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī to izvest atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par vajadzīgiem.

13. pants

Kopienu ierēdņi un pārējie darbinieki maksā Kopienām nodokļus no algas un citas atlīdzības, ko tiem maksā Kopiena, saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, ko pēc Komisijas priekšlikuma nosaka Padome.

Viņi ir atbrīvoti no valstu nodokļiem no algas un citas atlīdzības, ko viņiem maksā Kopiena.

14. pants

Piemērojot ienākumu nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodokli, kā arī piemērojot starp Kopienu dalībvalstīm noslēgtās konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, kas tikai tādēļ, lai veiktu savus pienākumus Kopienu dienestā, apmetas uz dzīvi tādā dalībvalstī, kas nav valsts, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, stājoties Kopienu dienestā, gan valsts, kurā viņi faktiski dzīvo, gan valsts, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, pieņem, ka to pastāvīgā dzīvesvieta ir valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ja tā ir Kopienu dalībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulāto, ja vien viņš nav atsevišķi iesaistījies algotā darbā, un uz apgādājamiem bērniem, kas ir šajā pantā minēto personu aprūpē.

Kustams īpašums, kas pieder pirmajā panta daļā minētajām personām un atrodas tajā valstī, kurā tās uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļiem; lai aprēķinātu šādu nodokli, pieņem, ka šāds īpašums nodokļu uzlikšanas nolūkos atrodas valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ievērojot trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.

Piemērojot šo pantu, neņem vērā nevienu pastāvīgu dzīvesvietu, kas iegūta vienīgi tādēļ, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.

15. pants

Padome pēc Komisijas priekšlikuma vienprātīgi nosaka Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku sociālā nodrošinājuma sistēmu.

16. pants

Padome pēc Komisijas priekšlikuma un, apspriedusies ar citām attiecīgām iestādēm, nosaka to Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku kategorijas, uz kurām pilnībā vai daļēji attiecas 12. pants, 13. panta 2. daļa un 14. pants.

Šādās kategorijās iekļautu ierēdņu un pārējo darbinieku vārdus, amata pakāpes un adreses periodiski dara zināmus dalībvalstu valdībām.

VI   NODAĻA

EIROPAS KOPIENĀS AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE

17. pants

Dalībvalsts, kurā ir Kopienu mītne, Kopienās akreditēto trešo valstu pārstāvniecībām piešķir parasto diplomātisko imunitāti un privilēģijas.

VII   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

18. pants

Privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piešķir vienīgi Kopienu interesēs.

Jebkurai Kopienas iestādei ir jāatņem ierēdnim vai darbiniekam piešķirtā imunitāte, ja šī iestāde uzskata, ka šādas imunitātes atņemšana nav pretrunā Kopienu interesēm.

19. pants

Lai piemērotu šo Protokolu, Kopienu iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām iestādēm.

20. pants

Uz Komisijas locekļiem attiecas 12. līdz 15. pants un 18. pants.

21. pants

Šā Protokola 12. līdz 15. pants un 18. pants attiecas uz Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem, sekretāru un referentu palīgiem, kā arī uz Pirmās instances tiesas locekļiem un sekretāru, neskarot 3. panta noteikumus Protokolā par Tiesas Statūtiem, kas saistīti ar tiesnešu un ģenerāladvokātu imunitāti pret tiesvedību.

22. pants

Šis Protokols attiecas arī uz Eiropas Investīciju banku, tās struktūru locekļiem, tās personālu un uz dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbā, neskarot Protokolu par bankas Statūtiem.

Eiropas Investīciju banka turklāt, to veidojot un palielinot tās kapitālu, ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem, kā arī no dažādām formalitātēm, kas var būt ar to saistītas valstī, kurā banka atrodas. Arī bankas darbības izbeigšanas vai bankas likvidācijas gadījumā tai neuzliek nekādus maksājumus. Visbeidzot, bankai un tās struktūru darbībām, kas veiktas saskaņā ar Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

23. pants

Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centrālo banku, tās struktūru locekļiem un personālu, neskarot noteikumus, kas ietverti Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem.

Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dažādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas valstī, kurā ir Bankas mītne. Bankas un tās iestāžu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

Iepriekš minētie noteikumi attiecas arī uz Eiropas Monetāro institūtu. Arī tā darbības izbeigšanas vai likvidācijas gadījumā tam neuzliek nekādus maksājumus.

Pielikuma papildinājums

Protokola par privilēģijām un imunitāti piemērošanas kārtība Šveicē

1.   Piemērošanas attiecinājums uz Šveici

Visas Protokolā par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti (turpmāk tekstā – “Protokols”) minētās atsauces uz “dalībvalstīm” jāsaprot kā attiecināmas arī uz Šveici, ja vien turpmāk izklāstītajos noteikumos nav paredzēts citādi.

2.   Aģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem (tostarp PVN)

Preces un pakalpojumus, ko eksportē no Šveices, neapliek ar Šveices pievienotās vērtības nodokli (PVN). Ja Aģentūrai preces piegādā un pakalpojumus sniedz Šveicē oficiālai izmantošanai, saskaņā ar protokola 3. panta otro daļu atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju. Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).

Lai saņemtu PVN kompensāciju, Federālās nodokļu administrācijas PVN galvenajā nodaļā jāiesniedz veidlapas, kas Šveicē paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.

3.   Piemērošanas kārtība noteikumiem, kas attiecas uz Aģentūras personālu

Attiecībā uz Protokola 13. panta otro daļu Šveice atbilstīgi saviem tiesību aktiem atbrīvo Aģentūras ierēdņus un citus darbiniekus 1969. gada 25. marta Padomes Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.) 2. panta nozīmē no federālajiem, kantonu un komunālajiem nodokļiem attiecībā uz Kopienu maksāto algu, darba samaksu un citu atalgojumu, uz ko attiecas iekšējais nodoklis par labu Kopienām.

Protokola 14. panta piemērošanai Šveici neuzskata par dalībvalsti iepriekš izklāstītā 1. punkta nozīmē.

Aģentūras ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, kā arī viņu ģimenes locekļiem, uz kuriem attiecas sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēma, kas tiek piemērota Kopienas ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, nav obligāti jābūt Šveices sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēmas dalībniekiem.

Eiropas Kopienu Tiesai ir ekskluzīva jurisdikcija visos jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras vai Komisijas un tās personāla attiecībām saistībā ar Padomes 1968. gada 29. februāra Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.) piemērošanu un citiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, kuros izklāstīti darba apstākļi.

EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS VALDĪBAS UN LIHTENŠTEINAS FIRSTISTES VALDĪBAS KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ NOLĪGUMU PAR ASPEKTIEM ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS UN LIHTENŠTEINAS FIRSTISTES DALĪBAI EIROPAS AĢENTŪRĀ OPERATĪVĀS SADARBĪBAS VADĪBAI PIE EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU ĀRĒJĀM ROBEŽĀM

Eiropas Kopiena,

Šveices Konfederācijas valdība,

un

Lihtenšteinas Firstistes valdība,

Saskaņā ar 21. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 ir noslēgušas Nolīgumu par aspektiem Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām,

ar šo kopīgi paziņo.

Nolīgumā paredzēto balsstiesību pamatojums ir īpašās attiecības ar Šveici un Lihtenšteinu, kas izriet no šo valstu iesaistes Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

Minētās balsstiesības ir piešķirtas izņēmuma kārtā Šengenas līgumā paredzētās sadarbības īpašā veida un Šveices un Lihtenšteinas īpašā stāvokļa dēļ.

Tāpēc tās nevar uzskatīt par juridisku vai politisku precedentu jebkurā citā šā nolīguma pušu sadarbības jomā vai attiecībā uz citu trešo valstu līdzdalību citās Eiropas Savienības aģentūrās.

Šīs balsstiesības nekādā ziņā nedrīkst īstenot, pieņemot lēmumus par normatīviem jautājumiem vai tiesību aktiem.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR CIVILTIESISKĀS ATBILDĪBAS NOTEIKUMU PIEMĒROŠANU

Ja saistībā ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām tiek izvietota ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienība, attiecībā uz civiltiesisko atbildību piemēro 10. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu, kā arī reglamentē pieaicināto amatpersonu pienākumus un pilnvaras.

---

REGULAS

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 810/2010

(2010. gada 15. septembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 206/2010, ar kuru izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu, 8. panta 4. punktu, 9. panta 2. punktu un 9. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu, groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (3), un jo īpaši tās 3. panta 1. punkta pirmo un otro daļu, 6. panta 1. punkta pirmo daļu, 7. panta e) apakšpunktu, 8. pantu, 10. panta pirmo daļu un 13. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) Nr. 206/2010 (4) paredzētas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Tajā arī izveido to trešo valstu, ar tām saistīto teritoriju vai daļu sarakstus, no kurām Savienībā drīkst ievest minētos sūtījumus. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) Nr. 206/2010 (4) paredzētas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Tajā arī izveido to trešo valstu, ar tām saistīto teritoriju vai daļu sarakstus, no kurām Savienībā drīkst ievest minētos sūtījumus.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 206/2010 paredzēts, ka lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus ieved Savienībā tikai tad, ja to izcelsme ir trešajās valstīs, to teritorijās vai daļās, kas uzskaitītas šīs regulas II pielikuma 1. daļā un kam ir veterinārā sertifikāta paraugs, kurš atbilst šajā daļā minētajam sūtījumam. Turklāt minētajiem sūtījumiem jāatbilst prasībām, kas paredzētas attiecīgajā veterinārajā sertifikātā, kurš jāsastāda saskaņā ar šā pielikuma 2. daļā iekļautajiem paraugiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 206/2010 paredzēts, ka lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus ieved Savienībā tikai tad, ja to izcelsme ir trešajās valstīs, to teritorijās vai daļās, kas uzskaitītas šīs regulas II pielikuma 1. daļā un kam ir veterinārā sertifikāta paraugs, kurš atbilst šajā daļā minētajam sūtījumam. Turklāt minētajiem sūtījumiem jāatbilst prasībām, kas paredzētas attiecīgajā veterinārajā sertifikātā, kurš jāsastāda saskaņā ar šā pielikuma 2. daļā iekļautajiem paraugiem.

| (3) | Turklāt Regulā (ES) Nr. 206/2010 paredzēts, ka konkrētu bišu sugu sūtījumus drīkst ievest Savienībā no trešajām valstīm vai to teritorijām, kas ir uzskaitītas šīs regulas II pielikuma 1. daļā, tikai tad, ja par mazo stropu vaboļu (Aethina tumida) esamību ir obligāti jāziņo visā trešās valsts teritorijā vai attiecīgajā teritorijā. Tomēr bišu sūtījumus drīkst ievest Savienībā no trešās valsts daļas vai teritorijas, kas minēta šajā 1. daļā un kas ir ģeogrāfiski vai epidemioloģiski izolēta trešās valsts daļa vai teritorija un ir minēta IV pielikuma 1. daļas 1. sadaļas tabulas trešajā slejā. Havaju salu štats patlaban ir uzskaitīts šajā slejā. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Regulā (ES) Nr. 206/2010 paredzēts, ka konkrētu bišu sugu sūtījumus drīkst ievest Savienībā no trešajām valstīm vai to teritorijām, kas ir uzskaitītas šīs regulas II pielikuma 1. daļā, tikai tad, ja par mazo stropu vaboļu (Aethina tumida) esamību ir obligāti jāziņo visā trešās valsts teritorijā vai attiecīgajā teritorijā. Tomēr bišu sūtījumus drīkst ievest Savienībā no trešās valsts daļas vai teritorijas, kas minēta šajā 1. daļā un kas ir ģeogrāfiski vai epidemioloģiski izolēta trešās valsts daļa vai teritorija un ir minēta IV pielikuma 1. daļas 1. sadaļas tabulas trešajā slejā. Havaju salu štats patlaban ir uzskaitīts šajā slejā.

| (4) | Regulā (ES) Nr. 206/2010 ir paredzēts pārejas periods līdz 2010. gada 30. jūnijam, kurā dzīvu dzīvnieku sūtījumus un lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir izdoti atbilstošie veterinārie sertifikāti, drīkst turpināt ievest Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (ES) Nr. 206/2010 ir paredzēts pārejas periods līdz 2010. gada 30. jūnijam, kurā dzīvu dzīvnieku sūtījumus un lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir izdoti atbilstošie veterinārie sertifikāti, drīkst turpināt ievest Savienībā.

| (5) | Dažu nobīžu kļūdu dēļ, kas ieviesušās Regulas (ES) Nr. 206/2010 publicētajā redakcijā, īpaši sertifikātu paraugos, kas iekļauti šīs regulas pielikumos, minētā regula tika pārpublicēta Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Tāpēc ir jāpagarina Regulā (ES) Nr. 206/2010 paredzētais pārejas periods, lai ņemtu vērā periodu starp sākotnējo šīs regulas publikāciju un labotās redakcijas pārpublikāciju. |
| --- | --- |

(5)

Dažu nobīžu kļūdu dēļ, kas ieviesušās Regulas (ES) Nr. 206/2010 publicētajā redakcijā, īpaši sertifikātu paraugos, kas iekļauti šīs regulas pielikumos, minētā regula tika pārpublicēta Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Tāpēc ir jāpagarina Regulā (ES) Nr. 206/2010 paredzētais pārejas periods, lai ņemtu vērā periodu starp sākotnējo šīs regulas publikāciju un labotās redakcijas pārpublikāciju.

| (6) | Argentīna ir pieprasījusi atļauju eksportēt uz Savienību atkaulotu un nogatavinātu savvaļas briežu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem ES apstiprinātajā teritorijā, kurā nav konstatēta mutes un nagu sērga ar vakcināciju (AR-1). Minētā trešā valsts ir arī sniegusi pietiekamas dzīvnieku veselības garantijas, lai pamatotu savu pieprasījumu. Tādējādi veterinārā sertifikāta paraugs RUW jānorāda Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma I daļas tabulas 4. slejā attiecība uz Argentīnas teritorijas daļu, kas šīs daļas otrajā slejā ir apzīmēta ar AR-1. |
| --- | --- |

(6)

Argentīna ir pieprasījusi atļauju eksportēt uz Savienību atkaulotu un nogatavinātu savvaļas briežu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem ES apstiprinātajā teritorijā, kurā nav konstatēta mutes un nagu sērga ar vakcināciju (AR-1). Minētā trešā valsts ir arī sniegusi pietiekamas dzīvnieku veselības garantijas, lai pamatotu savu pieprasījumu. Tādējādi veterinārā sertifikāta paraugs RUW jānorāda Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma I daļas tabulas 4. slejā attiecība uz Argentīnas teritorijas daļu, kas šīs daļas otrajā slejā ir apzīmēta ar AR-1.

| (7) | Ja ES dzīvnieku veselības noteikumi ir ievēroti, īpaši, ja ar atbilstošas dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības sistēmas palīdzību var tikt nodrošināts, ka to liellopu, kazu un aitu veselības stāvoklis, kuras vāc savākšanas centros, tostarp tirgos, ir tāds pats, minētos dzīvniekus, kurus paredzēts nokaut svaigas gaļas ražošanai, ko eksportēs uz Savienību, varētu nogādāt no viena savākšanas centra tieši uz apstiprināto kautuvi. Dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības sistēma Namībijā ir piemērota, lai nodrošinātu, ka dzīvniekiem šādos savākšanas centros ir tāds pats veselības stāvoklis saistībā ar prasību ievērošanu eksportam uz ES, un ar sistēmu tiek nodrošinātas papildu garantijas (J), kā aprakstīts šīs regulas II pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

(7)

Ja ES dzīvnieku veselības noteikumi ir ievēroti, īpaši, ja ar atbilstošas dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības sistēmas palīdzību var tikt nodrošināts, ka to liellopu, kazu un aitu veselības stāvoklis, kuras vāc savākšanas centros, tostarp tirgos, ir tāds pats, minētos dzīvniekus, kurus paredzēts nokaut svaigas gaļas ražošanai, ko eksportēs uz Savienību, varētu nogādāt no viena savākšanas centra tieši uz apstiprināto kautuvi. Dzīvnieku identifikācijas un izsekojamības sistēma Namībijā ir piemērota, lai nodrošinātu, ka dzīvniekiem šādos savākšanas centros ir tāds pats veselības stāvoklis saistībā ar prasību ievērošanu eksportam uz ES, un ar sistēmu tiek nodrošinātas papildu garantijas (J), kā aprakstīts šīs regulas II pielikuma 1. daļā.

| (8) | Amerikas Savienotās Valstis 2010. gada 5. maijā informēja Komisiju par mazo stropu vaboļu invāziju Havaju salu štatā. Bišu sūtījumu ievešana no minētā štata varētu radīt nopietnus draudus bišu saimēm Savienībā. Attiecīgi ieraksta iekļaušana par Havaju štatu Regulas (ES) Nr. 206/2010 IV pielikuma 1. daļas 1. sadaļas tabulā ir jāaptur no minētā datuma. |
| --- | --- |

(8)

Amerikas Savienotās Valstis 2010. gada 5. maijā informēja Komisiju par mazo stropu vaboļu invāziju Havaju salu štatā. Bišu sūtījumu ievešana no minētā štata varētu radīt nopietnus draudus bišu saimēm Savienībā. Attiecīgi ieraksta iekļaušana par Havaju štatu Regulas (ES) Nr. 206/2010 IV pielikuma 1. daļas 1. sadaļas tabulā ir jāaptur no minētā datuma.

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 206/2010. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 206/2010.

| (10) | Ir jānosaka pārejas periods, lai dalībvalstīm un nozarei būtu pietiekams laiks veikt vajadzīgos pasākumus to prasību ievērošanai, kas paredzētas Regulā (ES) Nr. 206/2010, ko groza ar šo regulu, netraucējot tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(10)

Ir jānosaka pārejas periods, lai dalībvalstīm un nozarei būtu pietiekams laiks veikt vajadzīgos pasākumus to prasību ievērošanai, kas paredzētas Regulā (ES) Nr. 206/2010, ko groza ar šo regulu, netraucējot tirdzniecībai.

| (11) | Lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības traucējumiem, ņemot vērā pavisam neseno labojumu publikāciju, kas īpaši attiecas uz veterinārajiem sertifikātiem, šī regula jāpieņem ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(11)

Lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības traucējumiem, ņemot vērā pavisam neseno labojumu publikāciju, kas īpaši attiecas uz veterinārajiem sertifikātiem, šī regula jāpieņem ar atpakaļejošu spēku.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 206/2010 groza šādi.

| (1) | 19. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Pārejas periodā līdz 2011. gada 31. maijam dzīvu dzīvnieku sūtījumus, izņemot bites ar izcelsmi Havaju salu štātā, un tādas lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus, kas pirms 2010. gada 30. novermbra ir sertificēta saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK un 2003/881/EK, drīkst turpināt ievest Savienībā.” |
| --- | --- |

(1)

19. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“Pārejas periodā līdz 2011. gada 31. maijam dzīvu dzīvnieku sūtījumus, izņemot bites ar izcelsmi Havaju salu štātā, un tādas lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus, kas pirms 2010. gada 30. novermbra ir sertificēta saskaņā ar Lēmumu 79/542/EEK un 2003/881/EK, drīkst turpināt ievest Savienībā.”

| (2) | Regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

| (3) | Regulas IV pielikuma 1. daļas 1. sadaļas tabulu aizstāj ar šādu tabulu:







  “Valsts/teritorija | Valsts/teritorijas daļas kods | Valsts/teritorijas daļas apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Amerikas Savienotās Valstis | US-A | Havaju salu štats (6) |

(3)

Regulas IV pielikuma 1. daļas 1. sadaļas tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

“Valsts/teritorija

Valsts/teritorijas daļas kods

Valsts/teritorijas daļas apraksts

US – Amerikas Savienotās Valstis

US-A

Havaju salu štats (6)

2. pants

Pārejas periodā līdz 2011. gada 31. maijam lietošanai pārtikā paredzētas svaigas gaļas sūtījumus, attiecībā uz kuriem pirms 2010. gada 30. novembra ir izdoti atbilstošie veterinārie sertifikāti saskaņā ar paraugiem BOV un OVI, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 2. daļā pirms grozījumiem, kurus ieviesa ar šīs regulas 1. panta 2. punktu, drīkst turpināt ievest Savienībā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 321. lpp.

3

(4)  OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.

4

(5)  OV L 146, 11.6.2010., 1. lpp.

5

(6)  Apturēts no 2010. gada 5. maija.”

6

---

PIELIKUMS

Regulas II pielikumu groza šādi.

| (1) | Pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   DAĻA

  Trešo valstu, to teritoriju un daļu saraksts
   (1)













  Trešās valsts ISO kods un nosaukums | Teritorijas kods | Trešās valsts, tās teritorijas vai daļas apraksts | Veterinārais sertifikāts | Īpašie nosacījumi | Beigu datums (2) | Sākuma datums (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paraugs(-i) | PG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albānija | AL-0 | Visa valsts | — | | | | |
| AR – Argentīna | AR-0 | Visa valsts | EQU | | | | |
| AR-1 | Provinces: | Buenos Aires, |

(1)

Pielikuma 1. daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   DAĻA

Trešo valstu, to teritoriju un daļu saraksts
   (1)

Trešās valsts ISO kods un nosaukums

Teritorijas kods

Trešās valsts, tās teritorijas vai daļas apraksts

Veterinārais sertifikāts

Īpašie nosacījumi

Beigu datums (2)

Sākuma datums (3)

Paraugs(-i)

PG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albānija

AL-0

Visa valsts

—

AR – Argentīna

AR-0

Visa valsts

EQU

AR-1

Provinces:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (izņemot Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamentu) |
| --- | --- |

Corrientes (izņemot Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamentu)

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | daļa no Neuquén (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4), |
| --- | --- |

daļa no Neuquén (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4),

| | daļa no Río Negro (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4), |
| --- | --- |

daļa no Río Negro (izņemot teritoriju, kas iekļauta AR-4),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy un Salta, izņemot 25 km buferzonu pie Bolīvijas un Paragvajas robežas no Santa Catalina rajona Jujuy provincē līdz Laishi rajonam Formosa provincē |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy un Salta, izņemot 25 km buferzonu pie Bolīvijas un Paragvajas robežas no Santa Catalina rajona Jujuy provincē līdz Laishi rajonam Formosa provincē

BOV

A

1

2005. gada 18. marts

RUF

A

1

2007. gada 1. decembris

RUW

A

1

2010. gada 1. augusts

AR-2

Chubut, Santa Cruz un Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

2002. gada 1. marts

AR-3

Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme un San Luís del Palmar departamenti

BOV, RUF

A

1

2007. gada 1. decembris

AR-4

Daļa no Río Negro (izņemot: Avellaneda departamenta daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 7 un uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 250, Conesa departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 2, El Cuy departamenta daļu, kas atrodas uz ziemeļiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 7 krustojuma ar provinces nozīmes ceļu Nr. 66 līdz robežai ar Avellaneda departamentu un San Antonio departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 250 un Nr. 2) Daļa no Neuquén (izņemot:

Confluencia departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 17, un Picun Leufú departamenta daļu, kas atrodas uz austrumiem no provinces nozīmes ceļa Nr. 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

2008. gada 1. augusts

AU – Austrālija

AU-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosnija Hercegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosnija Hercegovina

BA-0

Visa valsts

—

BH – Bahreina

BH-0

Visa valsts

—

BR – Brazīlija

BR-0

Visa valsts

EQU

BR-1

| | Minas Gerais štats |
| --- | --- |

Minas Gerais štats

| | Espírito Santo štats |
| --- | --- |

Espírito Santo štats

| | Goiás štats |
| --- | --- |

Goiás štats

| | Mato Grosso štats |
| --- | --- |

Mato Grosso štats

| | Rio Grande do Sul štats, Mato Grosso do Sul štats (izņemot norādīto paaugstinātās uzraudzības zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã un Mundo Novo pašvaldībā un norādīto paaugstinātās uzraudzības zonu Corumbá un Ladário pašvaldībā) |
| --- | --- |

Rio Grande do Sul štats, Mato Grosso do Sul štats (izņemot norādīto paaugstinātās uzraudzības zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã un Mundo Novo pašvaldībā un norādīto paaugstinātās uzraudzības zonu Corumbá un Ladário pašvaldībā)

BOV

A un H

1

2008. gada 1. decembris

BR-2

Santa Catarina štats

BOV

A un H

1

2008. gada 31. janvāris

BR-3

Paranį un São Paulo štats

BOV

A un H

1

2008. gada 1. augusts

BW – Botsvāna

BW-0

Visa valsts

EQU, EQW

BW-1

Dzīvnieku slimību 3.c, 4.b, 5., 6., 8., 9. un 18. kontroles zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2007. gada 1. decembris

BW-2

Dzīvnieku slimību 10., 11., 13. un 14. kontroles zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2002. gada 7. marts

BW-3

Dzīvnieku slimību 12. kontroles zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2008. gada 20. oktobris

2009. gada 20. janvāris

BY – Baltkrievija

BY-0

Visa valsts

—

BZ – Beliza

BZ-0

Visa valsts

BOV, EQU

CA – Kanāda

CA-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW,

G

CH – Šveice

CH-0

Visa valsts

*

CL – Čīle

CL-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Ķīna

CN-0

Visa valsts

—

CO – Kolumbija

CO-0

Visa valsts

EQU

CR – Kostarika

CR-0

Visa valsts

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Visa valsts

BOV, EQU

DZ – Alžīrija

DZ-0

Visa valsts

—

ET – Etiopija

ET-0

Visa valsts

—

FK – Folklenda salas

FK-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

GL – Grenlande

GL-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Gvatemala

GT-0

Visa valsts

BOV, EQU

HK – Honkonga

HK-0

Visa valsts

—

HN – Hondurasa

HN-0

Visa valsts

BOV, EQU

HR – Horvātija

HR-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izraēla

IL-0

Visa valsts

—

IN – Indija

IN-0

Visa valsts

—

IS – Islande

IS-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenija

KE-0

Visa valsts

—

MA – Maroka

MA-0

Visa valsts

EQU

ME – Melnkalne

ME-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskara

MG-0

Visa valsts

—

| MK – | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (4) |
| --- | --- |

MK –

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (4)

MK-0

Visa valsts

OVI, EQU

MU – Maurīcija

MU-0

Visa valsts

—

MX – Meksika

MX-0

Visa valsts

BOV, EQU

NA – Namībija

NA-0

Visa valsts

EQU, EQW

NA-1

Uz dienvidiem no sanitārā kordona, kas stiepjas no Palgrave Point rietumos līdz Gam austrumos

BOV, OVI, RUF, RUW

F un J

1

NC – Jaunkaledonija

NC-0

Visa valsts

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragva

NI-0

Visa valsts

—

NZ – Jaunzēlande

NZ-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Visa valsts

BOV, EQU

PY – Paragvaja

PY-0

Visa valsts

EQU

PY-1

Visa valsts, izņemot norādīto paaugstinātās uzraudzības zonu 15 km platumā gar valsts ārējo robežu

BOV

A

1

2008. gada 1. augusts

RS – Serbija (5)

RS-0

Visa valsts

BOV, OVI, EQU

RU – Krievija

RU-0

Visa valsts

—

RU-1

Murmanskas apgabals, Jamalas Ņencu autonomais apvidus

RUF

SV – Salvadora

SV-0

Visa valsts

—

SZ – Svazilenda

SZ-0

Visa valsts

EQU, EQW

SZ-1

Teritorija uz rietumiem no “sarkanās līnijas”, kas stiepjas uz ziemeļiem no Usutu upes līdz robežai ar Dienvidāfriku uz rietumiem no Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Mutes un nagu sērgas veterinārās uzraudzības un vakcinācijas kontroles apgabali saskaņā ar normatīvo instrumentu, ko 2001. gadā publicēja kā juridisku paziņojumu Nr. 51

BOV, RUF, RUW

F

1

2003. gada 4. augusts

TH – Taizeme

TH-0

Visa valsts

—

TN – Tunisija

TN-0

Visa valsts

—

TR – Turcija

TR-0

Visa valsts

—

TR-1

Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat un Kirikkale province

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Visa valsts

—

| US – | Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- |

US –

Amerikas Savienotās Valstis

US-0

Visa valsts

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Urugvaja

UY-0

Visa valsts

EQU

BOV

A

1

2001. gada 1. novembris

OVI

A

1

ZA – Dienvidāfrika

ZA-0

Visa valsts

EQU, EQW

ZA-1

Visa valsts, izņemot:

| — | mutes un nagu sērgas kontroles zonas daļu, kas atrodas Mpumalanga un ziemeļu provinču veterinārās uzraudzības apgabalā, Natal veterinārās uzraudzības apgabala Ingwavuma rajonā un Botsvānas pierobežā uz austrumiem no 28. garuma grāda un |
| --- | --- |

—

mutes un nagu sērgas kontroles zonas daļu, kas atrodas Mpumalanga un ziemeļu provinču veterinārās uzraudzības apgabalā, Natal veterinārās uzraudzības apgabala Ingwavuma rajonā un Botsvānas pierobežā uz austrumiem no 28. garuma grāda un

| — | Camperdown rajonu KwaZulu-Natal provincē |
| --- | --- |

—

Camperdown rajonu KwaZulu-Natal provincē

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabve

ZW-0

Visa valsts

—

| * | Prasības saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp). |
| --- | --- |

*

Prasības saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp).

| — | Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas imports ir aizliegts, izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ierakstā “visa valsts”. |
| --- | --- |

—

Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas imports ir aizliegts, izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ierakstā “visa valsts”.

“1” = Kategorijas ierobežojumi

Savienībā nav atļauts ievest subproduktus, izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus.”

| (2) | Pielikuma 2. daļu groza šādi.






  a) | Ievada sarakstu aizstāj ar šādu:
  “2.   DAĻA

  Veterināro sertifikātu paraugi


  Paraugs(-i)








  “BOV” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, tostarp maltai gaļai, kas iegūta no mājas liellopiem (tostarp Bison un Bubalus sugu dzīvniekiem un to krustojumiem). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “OVI” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, tostarp maltai gaļai, kas iegūta no mājas aitām (Ovis aries) un mājas kazām (Capra hircus). |
| “POR” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, tostarp maltai gaļai, kas iegūta no mājas cūkām (Sus scrofa). |
| “EQU” | : | veterinārā sertifikāta paraugs tādai svaigai gaļai, izņemot maltu gaļu, kas iegūta no mājas nepārnadžiem (Equus caballus, Equus asinus un to krustojumi). |
| “RUF” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no saimniecībā audzētiem Artiodactyla kārtas savvaļas dzīvniekiem (izņemot liellopus (tostarp Bison un Bubalus sugu dzīvniekus un to krustojumus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae un Tayassuidae), kā arī no Rhinocerotidae un Elephantidae dzimtas dzīvniekiem. |
| “RUW” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no Artiodactyla kārtas savvaļas dzīvniekiem (izņemot liellopus (tostarp Bison un Bubalus sugu dzīvniekus un to krustojumus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae un Tayassuidae), kā arī no Rhinocerotidae un Elephantidae dzimtas dzīvniekiem. |
| “SUF” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no saimniecībā audzētiem savvaļas dzīvniekiem, kuri pieder Suidae, Tayassuidae vai Tapiridae dzimtai. |
| “SUW” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no savvaļā augušiem dzīvniekiem, kas pieder Suidae, Tayassuidae vai Tapiridae dzimtai. |
| “EQW” | : | veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no savvaļas nepārnadžiem, kuri pieder Hippotigris (zebru) apakšģintij. |

(2)

Pielikuma 2. daļu groza šādi.

a)

Ievada sarakstu aizstāj ar šādu:

“2.   DAĻA

Veterināro sertifikātu paraugi

Paraugs(-i)

“BOV”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, tostarp maltai gaļai, kas iegūta no mājas liellopiem (tostarp Bison un Bubalus sugu dzīvniekiem un to krustojumiem).

“OVI”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, tostarp maltai gaļai, kas iegūta no mājas aitām (Ovis aries) un mājas kazām (Capra hircus).

“POR”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, tostarp maltai gaļai, kas iegūta no mājas cūkām (Sus scrofa).

“EQU”

:

veterinārā sertifikāta paraugs tādai svaigai gaļai, izņemot maltu gaļu, kas iegūta no mājas nepārnadžiem (Equus caballus, Equus asinus un to krustojumi).

“RUF”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no saimniecībā audzētiem Artiodactyla kārtas savvaļas dzīvniekiem (izņemot liellopus (tostarp Bison un Bubalus sugu dzīvniekus un to krustojumus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae un Tayassuidae), kā arī no Rhinocerotidae un Elephantidae dzimtas dzīvniekiem.

“RUW”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no Artiodactyla kārtas savvaļas dzīvniekiem (izņemot liellopus (tostarp Bison un Bubalus sugu dzīvniekus un to krustojumus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae un Tayassuidae), kā arī no Rhinocerotidae un Elephantidae dzimtas dzīvniekiem.

“SUF”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no saimniecībā audzētiem savvaļas dzīvniekiem, kuri pieder Suidae, Tayassuidae vai Tapiridae dzimtai.

“SUW”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no savvaļā augušiem dzīvniekiem, kas pieder Suidae, Tayassuidae vai Tapiridae dzimtai.

“EQW”

:

veterinārā sertifikāta paraugs svaigai gaļai, izņemot subproduktus un malto gaļu, kas iegūta no savvaļas nepārnadžiem, kuri pieder Hippotigris (zebru) apakšģintij.

PG (papildu garantijas)

| “A” | : | garantijas attiecībā uz nogatavināšanu, pH mērījumiem un svaigas gaļas atkaulošanu, izņemot subproduktus, kas apstiprinātas saskaņā ar veterināro sertifikātu paraugu BOV (II.2.6. punkts), OVI (II.2.6. punkts), RUF (II.2.7. punkts) un RUW (II.2.4. punkts). |
| --- | --- | --- |
| “C” | : | garantijas attiecībā uz klasiskā cūku mēra laboratoriskām pārbaudēm liemeņos, no kuriem iegūta svaiga gaļa, kas sertificēta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu SUW (II.2.3.B punkts). |
| “D” | : | garantijas attiecībā uz pārtikas atkritumu izbarošanu saimniecībā(-s) tiem dzīvniekiem, no kuriem iegūta svaiga gaļa, kas sertificēta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu POR (II.2.3.d punkts). |
| “E” | : | garantijas attiecībā uz tuberkulozes testu tiem dzīvniekiem, no kuriem iegūta svaiga gaļa, kas sertificēta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu BOV (II.2.4.d punkts). |
| “F” | : | garantijas attiecībā uz nogatavināšanu un tādas svaigas gaļas atkaulošanu, izņemot subproduktus, kas apstiprināta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu BOV (II.2.6. punkts), OVI (II.2.6. punkts), RUF (II.2.6. punkts) un RUW (II.2.7. punkts). |
| “G” | : | garantijas attiecībā uz: 1) subproduktu un muguras smadzeņu neiekļaušanu un 2) briežu dzimtas dzīvnieku izcelsmi un pārbaudēm attiecībā uz hronisko novājēšanas slimību saskaņā ar veterinārā sertifikātu paraugu RUF (II.1.7. punkts) un RUW (II.1.8. punkts). |
| “H” | : | Brazīlijai pieprasītās papildu garantijas. Attiecība uz vakcinēšanas programmām, tā kā Santa Caterina štatā Brazīlijā vakcinācija pret mutes un nagu sērgu netiek veikta, tad atsauces uz vakcinēšanas programmu neizmanto attiecībā uz gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuru izcelsme ir minētajā štatā un kuri tur ir kauti. |
| “J” | : | garantijas attiecībā uz liellopu, aitu un kazu transportēšanu no saimniecībām uz kautuvi, kuras ļauj, ka šos dzīvniekus nosūta caur savākšanas centru (tostarp tirgi), pirms tos tieši nogādā nokaušanai.” |

“A”

:

garantijas attiecībā uz nogatavināšanu, pH mērījumiem un svaigas gaļas atkaulošanu, izņemot subproduktus, kas apstiprinātas saskaņā ar veterināro sertifikātu paraugu BOV (II.2.6. punkts), OVI (II.2.6. punkts), RUF (II.2.7. punkts) un RUW (II.2.4. punkts).

“C”

:

garantijas attiecībā uz klasiskā cūku mēra laboratoriskām pārbaudēm liemeņos, no kuriem iegūta svaiga gaļa, kas sertificēta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu SUW (II.2.3.B punkts).

“D”

:

garantijas attiecībā uz pārtikas atkritumu izbarošanu saimniecībā(-s) tiem dzīvniekiem, no kuriem iegūta svaiga gaļa, kas sertificēta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu POR (II.2.3.d punkts).

“E”

:

garantijas attiecībā uz tuberkulozes testu tiem dzīvniekiem, no kuriem iegūta svaiga gaļa, kas sertificēta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu BOV (II.2.4.d punkts).

“F”

:

garantijas attiecībā uz nogatavināšanu un tādas svaigas gaļas atkaulošanu, izņemot subproduktus, kas apstiprināta saskaņā ar veterinārā sertifikāta paraugu BOV (II.2.6. punkts), OVI (II.2.6. punkts), RUF (II.2.6. punkts) un RUW (II.2.7. punkts).

“G”

:

garantijas attiecībā uz: 1) subproduktu un muguras smadzeņu neiekļaušanu un 2) briežu dzimtas dzīvnieku izcelsmi un pārbaudēm attiecībā uz hronisko novājēšanas slimību saskaņā ar veterinārā sertifikātu paraugu RUF (II.1.7. punkts) un RUW (II.1.8. punkts).

“H”

:

Brazīlijai pieprasītās papildu garantijas. Attiecība uz vakcinēšanas programmām, tā kā Santa Caterina štatā Brazīlijā vakcinācija pret mutes un nagu sērgu netiek veikta, tad atsauces uz vakcinēšanas programmu neizmanto attiecībā uz gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuru izcelsme ir minētajā štatā un kuri tur ir kauti.

“J”

:

garantijas attiecībā uz liellopu, aitu un kazu transportēšanu no saimniecībām uz kautuvi, kuras ļauj, ka šos dzīvniekus nosūta caur savākšanas centru (tostarp tirgi), pirms tos tieši nogādā nokaušanai.”

| b) | “BOV paraugu” aizstāj ar šādu.
  “BOV paraugs |
| --- | --- |

b)

“BOV paraugu” aizstāj ar šādu.

“BOV paraugs

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| c) | “OVI paraugu” aizstāj ar šādu.
  “OVI paraugs |
| --- | --- |

c)

“OVI paraugu” aizstāj ar šādu.

“OVI paraugs

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Neskarot īpašās sertifikācijas prasības, kas paredzētas Savienības nolīgumos ar trešām valstīm.

(2)  Tādu dzīvnieku gaļu, kas nokauti 7. slejā norādītajā datumā vai pirms tam, var importēt Savienībā 90 dienas pēc minētās dienas. Tomēr sūtījumus, kurus pārvadā kuģos, kas atrodas atklātā jūrā, var importēt Savienībā 40 dienas pēc 7. slejā norādītās dienas, ja tie sertificēti pirms minētās dienas. (Ja diena 7. slejā nav norādīta, laika ierobežojumus nepiemēro).

(3)  Savienībā atļauts importēt tikai tādu dzīvnieku gaļu, kas nokauti 8. slejā norādītajā dienā vai pēc tam. Ja diena 8. slejā nav norādīta, laika ierobežojumus nepiemēro.

(4)  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; pagaidu kods, kas nekādi neietekmē šīs valsts galīgo nomenklatūru, par kuru tiks panākta vienošanās pēc tam, kad būs pabeigtas sarunas, kuras par šo tēmu pašlaik norisinās Apvienoto Nāciju Organizācijā.

(5)  Izņemot Kosovu, kas pašlaik saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūciju ir pakļauta starptautiskai pārvaldei.

| * | Prasības saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp). |
| --- | --- |

*

Prasības saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp).

| — | Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas imports ir aizliegts, izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ierakstā “visa valsts”. |
| --- | --- |

—

Sertifikāts nav paredzēts, un svaigas gaļas imports ir aizliegts, izņemot to sugu dzīvnieku gaļu, kas norādīti ierakstā “visa valsts”.

“1” = Kategorijas ierobežojumi

Savienībā nav atļauts ievest subproduktus, izņemot liellopu diafragmas un gremošanas muskuļus.”

---

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/37

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 811/2010

(2010. gada 15. septembris),

ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla modemu (WWAN) imports, piemērojot 24. panta 5. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 16. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisija ir saņēmusi pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteikt, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla modemu (WWAN) imports. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir saņēmusi pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteikt, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla modemu (WWAN) imports.

A.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (2) | Ražojums, uz kuru attiecas reģistrēšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar radio antenu aprīkoti bezvadu teritoriālā tīkla (WWAN) modemi, kuri nodrošina interneta protokola (IP) datu savienojamību ar datortehniku un kuros iebūvēti Wi-Fi maršrutētāji, kas veido WWAN modemu (WWAN/Wi-Fi maršrutētāji) (“attiecīgais ražojums”), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8471 80 00 un ex 8517 62 00. |
| --- | --- |

(2)

Ražojums, uz kuru attiecas reģistrēšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar radio antenu aprīkoti bezvadu teritoriālā tīkla (WWAN) modemi, kuri nodrošina interneta protokola (IP) datu savienojamību ar datortehniku un kuros iebūvēti Wi-Fi maršrutētāji, kas veido WWAN modemu (WWAN/Wi-Fi maršrutētāji) (“attiecīgais ražojums”), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8471 80 00 un ex 8517 62 00.

B.   PIEPRASĪJUMS

| (3) | Saņēmusi sūdzību no Option NV (“pieprasījuma iesniedzējs”), Komisija konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato procedūras sākšanu, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 10. pantu, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla (WWAN) modemu importu. |
| --- | --- |

(3)

Saņēmusi sūdzību no Option NV (“pieprasījuma iesniedzējs”), Komisija konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato procedūras sākšanu, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 10. pantu, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla (WWAN) modemu importu.

| (4) | Attiecībā uz apstākļiem, kādos tiek iesniegta sūdzība, pieprasījuma iesniedzējs ir vienīgais ražotājs, kas Eiropas Savienībā ražo attiecīgo ražojumu 100 % apmērā no Savienības kopējā produkcijas apjoma. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz apstākļiem, kādos tiek iesniegta sūdzība, pieprasījuma iesniedzējs ir vienīgais ražotājs, kas Eiropas Savienībā ražo attiecīgo ražojumu 100 % apmērā no Savienības kopējā produkcijas apjoma.

| (5) | Attiecībā uz iespējamu kompensējamu subsidēšanu sūdzībā tika sniegti pierādījumi Eiropas Komisijai par īpašām subsīdiju programmām saistībā ar priviliģētiem aizdevumiem, ienākuma nodokļa preferenciālām likmēm, priekšrocībām, reģistrējot uzņēmumu brīvās tirdzniecības zonās, netiešu nodokļu un importa tarifu programmām, dotāciju programmām, valdības piegādātām precēm un sniegtajiem pakalpojumiem un preferenciālu politiku pašvaldības līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz iespējamu kompensējamu subsidēšanu sūdzībā tika sniegti pierādījumi Eiropas Komisijai par īpašām subsīdiju programmām saistībā ar priviliģētiem aizdevumiem, ienākuma nodokļa preferenciālām likmēm, priekšrocībām, reģistrējot uzņēmumu brīvās tirdzniecības zonās, netiešu nodokļu un importa tarifu programmām, dotāciju programmām, valdības piegādātām precēm un sniegtajiem pakalpojumiem un preferenciālu politiku pašvaldības līmenī.

| (6) | Pieprasījuma iesniedzējs arī lūdz attiecīgā ražojuma importu reģistrēt atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam, lai šim importam vēlāk varētu piemērot pasākumus, sākot no šīs reģistrēšanas datuma. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma iesniedzējs arī lūdz attiecīgā ražojuma importu reģistrēt atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam, lai šim importam vēlāk varētu piemērot pasākumus, sākot no šīs reģistrēšanas datuma.

C.   REĢISTRĒŠANAS PAMATOJUMS

| (7) | Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu pasākumus drīkst piemērot ne agrāk kā 60 dienas pēc procedūras sākšanas. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 16. panta 4. punktu galīgo kompensācijas maksājumu ražojumiem, kas ievesti patēriņam ne vēlāk kā 90 dienas var piemērot pirms datuma, kad tika piemēroti pagaidu pasākumi, ja ir izpildīti minētā punkta nosacījumi un imports ir reģistrēts saskaņā ar 24. panta 5. punktu. Komisija atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Importu var reģistrēt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu pasākumus drīkst piemērot ne agrāk kā 60 dienas pēc procedūras sākšanas. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 16. panta 4. punktu galīgo kompensācijas maksājumu ražojumiem, kas ievesti patēriņam ne vēlāk kā 90 dienas var piemērot pirms datuma, kad tika piemēroti pagaidu pasākumi, ja ir izpildīti minētā punkta nosacījumi un imports ir reģistrēts saskaņā ar 24. panta 5. punktu. Komisija atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Importu var reģistrēt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību.

| (8) | Pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi reģistrēšanas pamatošanai. |
| --- | --- |

(8)

Pieprasījumā ir pietiekami pierādījumi reģistrēšanas pamatošanai.

| (9) | Subsīdijas cita starpā sastāv no ienākuma nodokļa programmām (piemēram, atbrīvojums no ienākuma nodokļa samaksas vai šāda nodokļa samazinājums atbilstoši two free/three half programmai, ienākuma nodokļa samazinājums augsto vai jauno tehnoloģiju nozarēs, ienākuma nodokļa atlaides vietējiem uzņēmumiem, kuri iegādājas savā valstī ražotas iekārtas), netiešā nodokļa un importa tarifu programmām (piemēram, atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) samaksas un atbrīvojums no tarifu piemērošanas importētām iekārtām), preferenciālo aizdevumu shēmām (piemēram, aizdevumi politikas īstenošanai, tostarp valsts komercbanku un banku, kuru darbību regulē valdības politika, piešķirti aizdevumi eksporta veicināšanai), dotāciju programmām (piemēram, Elektronikas un informācijas nozares attīstības fonds (“IT fonds”), valsts fonds galveno tehnoloģiju atjaunošanas projektu īstenošanai, balvas slaveniem zīmoliem), valdības īstenotas pakalpojumu un preču nodrošināšanas par ļoti zemām cenām (piemēram, zemes lietošanas tiesību nodrošināšana), kā arī pašvaldību preferenciālo politiku īstenošanas, tostarp priekšrocībām speciālās zonās un industriālos parkos (piemēram, preferenciālās politikas Šendžeņā, Šanhajā, Pekinā, Siaņā). |
| --- | --- |

(9)

Subsīdijas cita starpā sastāv no ienākuma nodokļa programmām (piemēram, atbrīvojums no ienākuma nodokļa samaksas vai šāda nodokļa samazinājums atbilstoši two free/three half programmai, ienākuma nodokļa samazinājums augsto vai jauno tehnoloģiju nozarēs, ienākuma nodokļa atlaides vietējiem uzņēmumiem, kuri iegādājas savā valstī ražotas iekārtas), netiešā nodokļa un importa tarifu programmām (piemēram, atbrīvojums no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) samaksas un atbrīvojums no tarifu piemērošanas importētām iekārtām), preferenciālo aizdevumu shēmām (piemēram, aizdevumi politikas īstenošanai, tostarp valsts komercbanku un banku, kuru darbību regulē valdības politika, piešķirti aizdevumi eksporta veicināšanai), dotāciju programmām (piemēram, Elektronikas un informācijas nozares attīstības fonds (“IT fonds”), valsts fonds galveno tehnoloģiju atjaunošanas projektu īstenošanai, balvas slaveniem zīmoliem), valdības īstenotas pakalpojumu un preču nodrošināšanas par ļoti zemām cenām (piemēram, zemes lietošanas tiesību nodrošināšana), kā arī pašvaldību preferenciālo politiku īstenošanas, tostarp priekšrocībām speciālās zonās un industriālos parkos (piemēram, preferenciālās politikas Šendžeņā, Šanhajā, Pekinā, Siaņā).

| (10) | Tiek apgalvots, ka iepriekš minētās shēmas ir subsīdijas, jo tās ietver Ķīnas Tautas Republikas valdības vai citu reģionālo pārvaldes iestāžu (tostarp publisku iestāžu) finansiālu ieguldījumu un dod priekšrocības saņēmējiem, t. i., izmeklējamā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka tās ir saistītas ar eksporta darbību un/vai atkarīgas no iekšzemes materiālu izmantošanas pretstatā importētām precēm un/vai tiek piemērotas tikai noteiktiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām un/vai ražojumiem un/vai reģioniem, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas. |
| --- | --- |

(10)

Tiek apgalvots, ka iepriekš minētās shēmas ir subsīdijas, jo tās ietver Ķīnas Tautas Republikas valdības vai citu reģionālo pārvaldes iestāžu (tostarp publisku iestāžu) finansiālu ieguldījumu un dod priekšrocības saņēmējiem, t. i., izmeklējamā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka tās ir saistītas ar eksporta darbību un/vai atkarīgas no iekšzemes materiālu izmantošanas pretstatā importētām precēm un/vai tiek piemērotas tikai noteiktiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām un/vai ražojumiem un/vai reģioniem, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas.

| (11) | Pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi par kritiskiem apstākļiem, kādos attiecīgajam subsidētajam ražojumam grūti novēršamu kaitējumu ir radījis liela apjoma imports relatīvi īsā laikposmā, kas iegūst no kompensējamām subsīdijām. Pierādījumi par šiem apstākļiem ir Savienības ražošanas nozares situācijas straujā pasliktināšanās, fakts, ka Savienībā ir viens ražotājs, un būtiskās pētniecības un izstrādes izmaksas, kas jāiegulda, lai iegūtu attiecīgo ražojumu. Pamatojoties uz šo, sūdzības iesniedzējs ir pierādījis, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts kopumā ir ievērojami palielinājies absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Attiecībā uz šā liela apjoma importa radīto kaitējumu sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecina, ka izmeklējamā ražojuma importa apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas pārdotos daudzumus, Savienības ražošanas nozares cenu līmeni un tirgus daļu, tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību, finanšu stāvokli un nodarbinātību. Tādējādi Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, kuru dēļ, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos, iespējams, būs jānovērtē kompensācijas maksājumi ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi par kritiskiem apstākļiem, kādos attiecīgajam subsidētajam ražojumam grūti novēršamu kaitējumu ir radījis liela apjoma imports relatīvi īsā laikposmā, kas iegūst no kompensējamām subsīdijām. Pierādījumi par šiem apstākļiem ir Savienības ražošanas nozares situācijas straujā pasliktināšanās, fakts, ka Savienībā ir viens ražotājs, un būtiskās pētniecības un izstrādes izmaksas, kas jāiegulda, lai iegūtu attiecīgo ražojumu. Pamatojoties uz šo, sūdzības iesniedzējs ir pierādījis, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts kopumā ir ievērojami palielinājies absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Attiecībā uz šā liela apjoma importa radīto kaitējumu sūdzības iesniedzēja sniegtie pierādījumi liecina, ka izmeklējamā ražojuma importa apjoms un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas pārdotos daudzumus, Savienības ražošanas nozares cenu līmeni un tirgus daļu, tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību, finanšu stāvokli un nodarbinātību. Tādējādi Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, kuru dēļ, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos, iespējams, būs jānovērtē kompensācijas maksājumi ar atpakaļejošu spēku.

| (12) | Tāpēc šajā gadījumā ir izpildīti reģistrēšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc šajā gadījumā ir izpildīti reģistrēšanas nosacījumi.

D.   PROCEDŪRA

| (13) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secinājusi, ka pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secinājusi, ka pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē.

| (14) | Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski paziņot savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. |
| --- | --- |

(14)

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski paziņot savu viedokli un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa.

E.   REĢISTRĒŠANA

| (15) | Atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam attiecīgā ražojuma imports (2) jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā gūst faktus, kuru dēļ nosaka kompensācijas maksājumus, šos maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktu noteikumiem, ja vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam attiecīgā ražojuma imports (2) jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā gūst faktus, kuru dēļ nosaka kompensācijas maksājumus, šos maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktu noteikumiem, ja vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti.

| (16) | Visi turpmākie maksājumi būs atkarīgi no antisubsidēšanas izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Iespējamo turpmāko maksājumu summu nav iespējams paredzēt, jo tā būs atkarīga no konstatēto kompensējamo subsīdiju summas un veida, kā tās būtu jāpiešķir ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(16)

Visi turpmākie maksājumi būs atkarīgi no antisubsidēšanas izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Iespējamo turpmāko maksājumu summu nav iespējams paredzēt, jo tā būs atkarīga no konstatēto kompensējamo subsīdiju summas un veida, kā tās būtu jāpiešķir ražojumam, uz kuru attiecas izmeklēšana.

F.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (17) | Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3), |
| --- | --- |

(17)

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 24. panta 5. punktu ar šo muitas iestādēm uzdod veikt nepieciešamos pasākumus, lai reģistrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādu ar radio antenu aprīkoti bezvadu teritoriālā tīkla (WWAN) modemu importu Savienībā, kas nodrošina interneta protokola (IP) datu savienojamību ar datortehniku un kuros iebūvēti Wi-Fi maršrutētāji, kas veido WWAN modemu (WWAN/Wi-Fi maršrutētāji), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8471 80 00 un ex 8517 62 00 (TARIC kodi 8471800010, 8517620011 un 8517620091). Reģistrācija beidzas deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Visas ieinteresētās personas ir aicinātas 20 dienu laikā no šīs regulas publicēšanas dienas rakstiski paziņot savu viedokli, sniegt apstiprinošus pierādījumus vai pieprasīt tās uzklausīt.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  Informācijai jāņem vērā, ka Komisijas Regulā (ES) 570/2010, OV L 163, 30.6.2010., 34. lpp., jau ir noteikts, ka muitas iestādēm jāveic attiecīgi pasākumi, lai reģistrētu attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas Tautas Republikas. Šie pasākumi veikti saistībā ar reģistrēšanas pieprasījumu, kas iesniegts sūdzībā par antidempinga procedūru (sīkākai informācijai skatīt paziņojumu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bezvadu teritoriālā tīkla (WWAN) modemu importu (OV C 171, 30.6.2010., 9. lpp.).

2

WWAN

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

3

---

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/40

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 812/2010

(2010. gada 15. septembris),

ar ko dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pārskatīšanas sākšana

| (1) | Komisija 2009. gada 17. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR vai attiecīgā valsts) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 17. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR vai attiecīgā valsts) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu.

| (2) | Eiropas Stikla šķiedras ražotāju asociācija (sūdzības iesniedzējs vai APFE) 2009. gada 3. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā izstrādājuma dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Stikla šķiedras ražotāju asociācija (sūdzības iesniedzējs vai APFE) 2009. gada 3. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā izstrādājuma dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka viņi ir iesaistīti, kā arī viņu asociācijas par procedūras sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka viņi ir iesaistīti, kā arī viņu asociācijas par procedūras sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (4) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (6) | Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas un septiņi Savienības ražotāji vai ražotāju grupas iesniedza pieprasīto informāciju, kā arī piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju skaitu, kas bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka attiecībā uz minētajiem ražotājiem ir nepieciešama atlase (sk. 12. un 13. apsvērumu turpmāk tekstā). |
| --- | --- |

(6)

Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas un septiņi Savienības ražotāji vai ražotāju grupas iesniedza pieprasīto informāciju, kā arī piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju skaitu, kas bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka attiecībā uz minētajiem ražotājiem ir nepieciešama atlase (sk. 12. un 13. apsvērumu turpmāk tekstā).

| (7) | Attiecībā uz trīs nesaistītajiem importētājiem izmeklēšanas atlases posmā pieprasīto informāciju paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos iesniedza tikai trīs importētāji. Tādēļ izlēma atlasi neveikt un anketas nosūtīt visiem importētājiem, kas pieteicās. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz trīs nesaistītajiem importētājiem izmeklēšanas atlases posmā pieprasīto informāciju paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos iesniedza tikai trīs importētāji. Tādēļ izlēma atlasi neveikt un anketas nosūtīt visiem importētājiem, kas pieteicās.

| (8) | Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi atlasītie uzņēmumi (to grupas) pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi atlasītie uzņēmumi (to grupas) pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem.

| (9) | Komisija attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus secinājumus par TER. Tiem arī deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus secinājumus par TER. Tiem arī deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.

| (10) | Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju apvienībām. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem importētājiem un 13 lietotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju apvienībām. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem importētājiem un 13 lietotājiem.

| (11) | Lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu vai kaitējuma draudus, kā arī Savienības intereses, Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.






  a) | Ražotāji eksportētāji ĶTR:







  — | Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu vai kaitējuma draudus, kā arī Savienības intereses, Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.

a)

Ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC),

| — | Jushi grupa (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; Ķīnas Valsts būvmateriālu un iekārtu importētāju un eksportētāju korporācija; CNBM starptautiskā korporācija; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. un Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), |
| --- | --- |

—

Jushi grupa (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; Ķīnas Valsts būvmateriālu un iekārtu importētāju un eksportētāju korporācija; CNBM starptautiskā korporācija; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. un Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics),

| — | New Changhai grupa (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co.). |
| --- | --- |

—

New Changhai grupa (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co.).

| b) | Ražotāji Savienībā:







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovākija, |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotāji Savienībā:

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovākija,

| — | European Owens Corning Fiberglas, Brisele, Beļģija, |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Brisele, Beļģija,

| — | Owens Corning France, Šamberī, Francija, |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Šamberī, Francija,

| — | PPG Industries BV, Hūgezanda, Nīderlande. |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hūgezanda, Nīderlande.

| c) | Lietotāji Savienībā:







  — | Sabic Europe BV, Sitarda, Nīderlande un Genka, Beļģija, |
| --- | --- | --- |

c)

Lietotāji Savienībā:

—

Sabic Europe BV, Sitarda, Nīderlande un Genka, Beļģija,

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergena pie Zomas, Nīderlande. |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergena pie Zomas, Nīderlande.

| d) | Ražotājs analogajā valstī:







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcija. |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotājs analogajā valstī:

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcija.

3.   Atlase

| (12) | No astoņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu atlasīja, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (to grupas), kas pārstāv vairāk nekā 70 % no eksporta apjoma, kuru personas, kas sadarbojās, no ĶTR eksportējušas uz ES. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām iebildumu nebija. |
| --- | --- |

(12)

No astoņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu atlasīja, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (to grupas), kas pārstāv vairāk nekā 70 % no eksporta apjoma, kuru personas, kas sadarbojās, no ĶTR eksportējušas uz ES. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām iebildumu nebija.

| (13) | Septiņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no minētajiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, veica atlasi, izvēloties trīs lielākos (pēc pārdošanas un ražošanas apjoma) Savienības ražotājus (to grupas), kuri saražo 64 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(13)

Septiņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no minētajiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, veica atlasi, izvēloties trīs lielākos (pēc pārdošanas un ražošanas apjoma) Savienības ražotājus (to grupas), kuri saražo 64 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoma.

4.   Izmeklēšanas periods

| (14) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods vai IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (attiecīgais periods). |
| --- | --- |

(14)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods vai IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (attiecīgais periods).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (15) | Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingi, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (attiecīgais ražojums). |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingi, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (attiecīgais ražojums).

| (16) | Attiecīgais ražojums ir izejmateriāls, ko visbiežāk izmanto, lai nostiprinātu termoplastiskos un termoreaktīvos sveķus kompozītmateriālu rūpniecībā. Šādi iegūtos kompozītmateriālus (ar stikla šķiedru pastiprinātus plastmasas izstrādājumus) izmanto daudzās nozarēs: automobiļu rūpniecībā, elektroiekārtu/elektronikas nozarē, vējdzirnavu lāpstiņu ražošanā, celtniecības/būvniecības nozarē, tvertņu/cauruļu ražošanā, patēriņa precēs, aviācijas/militārajā nozarē utt. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums ir izejmateriāls, ko visbiežāk izmanto, lai nostiprinātu termoplastiskos un termoreaktīvos sveķus kompozītmateriālu rūpniecībā. Šādi iegūtos kompozītmateriālus (ar stikla šķiedru pastiprinātus plastmasas izstrādājumus) izmanto daudzās nozarēs: automobiļu rūpniecībā, elektroiekārtu/elektronikas nozarē, vējdzirnavu lāpstiņu ražošanā, celtniecības/būvniecības nozarē, tvertņu/cauruļu ražošanā, patēriņa precēs, aviācijas/militārajā nozarē utt.

| (17) | Šajā procedūrā ir ietverti četri nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidi — cirstā stikla šķiedra, rovingi, filci (izņemot stikla vates filcus) un spolētie diegi. Izmeklēšanā atklāja, ka, lai gan daudzie attiecīgā ražojuma veidi un, iespējams, to galalietojums atšķiras, gandrīz visiem attiecīgā ražojuma atšķirīgajiem veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un būtībā tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Tomēr konstatēts, ka lentēm nav vienas un tās pašas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības, jo tās nav nepārtrauktās stikla elementāršķiedras, bet gan neregulāra garuma pārtrauktās šķiedras. Izmeklēšanā arī atklāja, ka daži ļoti specifisku rovingu veidi un daži ļoti specifisku spolēto diegu veidi, ko patlaban klasificē attiecīgi ar KN kodiem 7019 12 00 un 7019 19 10, jāizslēdz, jo minētos veidus īpašā apstrādē pārklāj un impregnē un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirtas citādākas fizikālās un ķīmiskās īpašības. |
| --- | --- |

(17)

Šajā procedūrā ir ietverti četri nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidi — cirstā stikla šķiedra, rovingi, filci (izņemot stikla vates filcus) un spolētie diegi. Izmeklēšanā atklāja, ka, lai gan daudzie attiecīgā ražojuma veidi un, iespējams, to galalietojums atšķiras, gandrīz visiem attiecīgā ražojuma atšķirīgajiem veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un būtībā tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Tomēr konstatēts, ka lentēm nav vienas un tās pašas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības, jo tās nav nepārtrauktās stikla elementāršķiedras, bet gan neregulāra garuma pārtrauktās šķiedras. Izmeklēšanā arī atklāja, ka daži ļoti specifisku rovingu veidi un daži ļoti specifisku spolēto diegu veidi, ko patlaban klasificē attiecīgi ar KN kodiem 7019 12 00 un 7019 19 10, jāizslēdz, jo minētos veidus īpašā apstrādē pārklāj un impregnē un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirtas citādākas fizikālās un ķīmiskās īpašības.

| (18) | Vairāki spolēto diegu pakārtotie lietotāji ir apgalvojuši, ka spolētie diegi ir pilnībā jāsvītro no procedūrā ietvertā ražojuma definīcijas, jo Savienībā praktiski nav ražošanas bāzes un spolētie diegi un citi ražojuma veidi nav aizvietojami. |
| --- | --- |

(18)

Vairāki spolēto diegu pakārtotie lietotāji ir apgalvojuši, ka spolētie diegi ir pilnībā jāsvītro no procedūrā ietvertā ražojuma definīcijas, jo Savienībā praktiski nav ražošanas bāzes un spolētie diegi un citi ražojuma veidi nav aizvietojami.

| (19) | Tomēr izmeklēšana atklāja, ka no pieprasījuma viedokļa pastāv vismaz vienvirziena aizvietojamība (t. i., spolēto diegu var izmantot vairākos lietojumos citu veidu vietā, pat ja, ņemot vērā, ka spolētie diegi ir relatīvi dārgāki, tā ne vienmēr būtu saimnieciski pamatota iespēja) un konkrēta ražojuma veida ierobežotā ražošanas bāze pati par sevi nevar būt iemesls šāda veida svītrošanai no ražojuma definīcijas, ja vien tam nav ar citiem veidiem kopīgu fizikālo, ķīmisko un tehnisko pamatīpašību un lietojumu. Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras spolētajiem diegiem ir tādas pašas pamatīpašības kā citiem nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, un tās zināmā mērā ir aizvietojamas, tādēļ provizoriski secināja, ka spolētos diegus svītrot no ražojuma definīcijas nav pamata. Tomēr tika atzīmēts, ka īpašu uzmanību pievērsīs šīs prasības turpmākai izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr izmeklēšana atklāja, ka no pieprasījuma viedokļa pastāv vismaz vienvirziena aizvietojamība (t. i., spolēto diegu var izmantot vairākos lietojumos citu veidu vietā, pat ja, ņemot vērā, ka spolētie diegi ir relatīvi dārgāki, tā ne vienmēr būtu saimnieciski pamatota iespēja) un konkrēta ražojuma veida ierobežotā ražošanas bāze pati par sevi nevar būt iemesls šāda veida svītrošanai no ražojuma definīcijas, ja vien tam nav ar citiem veidiem kopīgu fizikālo, ķīmisko un tehnisko pamatīpašību un lietojumu. Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras spolētajiem diegiem ir tādas pašas pamatīpašības kā citiem nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, un tās zināmā mērā ir aizvietojamas, tādēļ provizoriski secināja, ka spolētos diegus svītrot no ražojuma definīcijas nav pamata. Tomēr tika atzīmēts, ka īpašu uzmanību pievērsīs šīs prasības turpmākai izvērtēšanai.

2.   Līdzīgais ražojums

| (20) | Konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam un nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un iekšzemes tirgū Turcijā, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir kopīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc uzskata, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētie ražojumi ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(20)

Konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam un nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un iekšzemes tirgū Turcijā, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir kopīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc uzskata, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētie ražojumi ir līdzīgi.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kuras skar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kuras skar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

| (22) | Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  1. | ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas uzskaita, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(22)

Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

1.

ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas uzskaita, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās;

| 2. | grāmatvedības uzskaiti pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un to izmanto visiem nolūkiem; |
| --- | --- |

2.

grāmatvedības uzskaiti pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un to izmanto visiem nolūkiem;

| 3. | nav būtisku kropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas; |
| --- | --- |

3.

nav būtisku kropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;

| 4. | tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

4.

tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām;

| 5. | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5.

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (23) | Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotājiem eksportētājiem vai grupām pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem:






  — | Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC), |
| --- | --- | --- |

(23)

Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotājiem eksportētājiem vai grupām pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem:

—

Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC),

| — | Jushi grupa, |
| --- | --- |

—

Jushi grupa,

| — | New Changhai grupa. |
| --- | --- |

—

New Changhai grupa.

| (24) | Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vai grupām Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, šo uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vai grupām Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, šo uzņēmumu telpās.

| (25) | Izmeklēšanā konstatēja, ka divi atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji/grupas neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām attiecībā uz TER piemērošanu. |
| --- | --- |

(25)

Izmeklēšanā konstatēja, ka divi atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji/grupas neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām attiecībā uz TER piemērošanu.

| (26) | Proti, viens atlasītais ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi bijuši pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Tā direktoru valdē lielāko daļu direktoru iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Kā dēļ valsts varēja netraucēti apturēt jebkura lēmuma pieņemšanu. Tādēļ ir skaidrs, ka valstij ir būtiska ietekme šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanā. Turklāt uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tam ir skaidra grāmatvedības uzskaite, ko pārbauda neatkarīgs revidents un kas ir saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo finanšu pārskatos nebija pareizi uzrādīti ar nodokli apliekamie uzņēmuma ienākumi. |
| --- | --- |

(26)

Proti, viens atlasītais ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi bijuši pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Tā direktoru valdē lielāko daļu direktoru iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Kā dēļ valsts varēja netraucēti apturēt jebkura lēmuma pieņemšanu. Tādēļ ir skaidrs, ka valstij ir būtiska ietekme šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanā. Turklāt uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tam ir skaidra grāmatvedības uzskaite, ko pārbauda neatkarīgs revidents un kas ir saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo finanšu pārskatos nebija pareizi uzrādīti ar nodokli apliekamie uzņēmuma ienākumi.

| (27) | Otrs atlasītais ražotājs eksportētājs/grupa, ko veido saistītu uzņēmumu grupa, arī nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi ir pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Divi grupas tirgotāji ir valstij piederoši uzņēmumi. Valstij arī var būtiski iejaukties viena ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanā, jo tai ir netiešas veto pilnvaras, kuras var izmantot direktors, kas pārstāv valstij piederošo mātesuzņēmumu. Savukārt šis ražotājs ir mātesuzņēmums un lielākais akcionārs divos citos šīs grupas ražotājos eksportētājos, tādēļ valsts var būtiski iejaukties to lēmumu pieņemšanas procesā. Turklāt trīs šīs grupas ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 2. kritērijam, diviem no tiem finanšu pārskatos nebija minēti nodokļu atvieglojumi, savukārt trešā ražotāja eksportētāja gadījumā revīziju, šķiet, neveica neatkarīgs revidents. Tāpat pieci grupas uzņēmumi neatbilda 3. kritērijam (galvenokārt tādēļ, ka attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām cenas neatspoguļo tirgus konjuktūru). |
| --- | --- |

(27)

Otrs atlasītais ražotājs eksportētājs/grupa, ko veido saistītu uzņēmumu grupa, arī nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi ir pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Divi grupas tirgotāji ir valstij piederoši uzņēmumi. Valstij arī var būtiski iejaukties viena ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanā, jo tai ir netiešas veto pilnvaras, kuras var izmantot direktors, kas pārstāv valstij piederošo mātesuzņēmumu. Savukārt šis ražotājs ir mātesuzņēmums un lielākais akcionārs divos citos šīs grupas ražotājos eksportētājos, tādēļ valsts var būtiski iejaukties to lēmumu pieņemšanas procesā. Turklāt trīs šīs grupas ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 2. kritērijam, diviem no tiem finanšu pārskatos nebija minēti nodokļu atvieglojumi, savukārt trešā ražotāja eksportētāja gadījumā revīziju, šķiet, neveica neatkarīgs revidents. Tāpat pieci grupas uzņēmumi neatbilda 3. kritērijam (galvenokārt tādēļ, ka attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām cenas neatspoguļo tirgus konjuktūru).

| (28) | Viens atlasītais ražotājs eksportētājs, ko veido divu saistītu uzņēmumu grupa, pierādīja, ka tie visiem 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem atbilda, un tam varēja piemērot TER. |
| --- | --- |

(28)

Viens atlasītais ražotājs eksportētājs, ko veido divu saistītu uzņēmumu grupa, pierādīja, ka tie visiem 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem atbilda, un tam varēja piemērot TER.

| (29) | Pēc tam, kad atklāja konstatējumus par TER, komentārus saņēma no Savienības ražošanas nozares un diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kuriem TER nebija piešķirams. Tomēr neviens no saņemtajiem komentāriem attiecīgos konstatējumus nemainīja. |
| --- | --- |

(29)

Pēc tam, kad atklāja konstatējumus par TER, komentārus saņēma no Savienības ražošanas nozares un diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kuriem TER nebija piešķirams. Tomēr neviens no saņemtajiem komentāriem attiecīgos konstatējumus nemainīja.

2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  — | ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

—

ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | vairums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir direktoru valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

vairums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir direktoru valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,

| — | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei,

| — | valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.

| (31) | Divi iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas, kam TER nepiemēroja, pieprasīja arī AR, ja tiem nepiešķirtu TER. |
| --- | --- |

(31)

Divi iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas, kam TER nepiemēroja, pieprasīja arī AR, ja tiem nepiešķirtu TER.

| (32) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka abi uzņēmumi/uzņēmumu grupas nevar pierādīt, ka tie kopumā atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētajām prasībām AR piemērošanai. Proti, konstatēja, ka uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka vairumam akciju jāpieder privātpersonām vai ka tie ir pietiekami neatkarīgi no valsts, jo, kā paskaidrots 26. un 27. apsvērumā, visos uzņēmumos valstij piederēja kontrolpakete vai valsts tos kontrolēja. Tāpat, kā minēts iepriekš, tika secināts, ka šie abi uzņēmumi (to grupas) nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 9. panta 5. punkta e) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka to lēmumu pieņemšana nav atkarīga no būtiskas valsts iejaukšanās, kas pieļauj pasākumu apiešanu, ja uzņēmumiem piešķir atšķirīgas maksājuma likmes. Tādēļ viņu pieprasījums piemērot AR bija jānoraida. |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka abi uzņēmumi/uzņēmumu grupas nevar pierādīt, ka tie kopumā atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētajām prasībām AR piemērošanai. Proti, konstatēja, ka uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka vairumam akciju jāpieder privātpersonām vai ka tie ir pietiekami neatkarīgi no valsts, jo, kā paskaidrots 26. un 27. apsvērumā, visos uzņēmumos valstij piederēja kontrolpakete vai valsts tos kontrolēja. Tāpat, kā minēts iepriekš, tika secināts, ka šie abi uzņēmumi (to grupas) nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 9. panta 5. punkta e) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka to lēmumu pieņemšana nav atkarīga no būtiskas valsts iejaukšanās, kas pieļauj pasākumu apiešanu, ja uzņēmumiem piešķir atšķirīgas maksājuma likmes. Tādēļ viņu pieprasījums piemērot AR bija jānoraida.

| (33) | Attiecīgi secināja, ka AR nevar piemērot nevienam no atlasītajiem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kam nepiešķīra TER. |
| --- | --- |

(33)

Attiecīgi secināja, ka AR nevar piemērot nevienam no atlasītajiem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kam nepiešķīra TER.

3.   Normālā vērtība

3.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājam eksportētājam, ko veido divi saistīti uzņēmumi, kuriem piemērots TER

| (34) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai tā nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu kopējie iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, proti, vai šā pārdošanas apjoma kopējais daudzums ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ka tas pārdeva eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā secināja, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai tā nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu kopējie iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, proti, vai šā pārdošanas apjoma kopējais daudzums ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ka tas pārdeva eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā secināja, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.

| (35) | Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identi vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(35)

Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identi vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.

| (36) | Par katru veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod iekšzemes tirgū un par ko ir konstatēts, ka tas ir salīdzināms ar nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidu, kuru pārdod eksportam uz Savienību, tika noskaidrots, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja minētā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP bija vismaz 5 % no visa salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma. Izmeklēšanā secināja, ka visiem ražojuma veidiem, izņemot četrus veidus, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(36)

Par katru veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod iekšzemes tirgū un par ko ir konstatēts, ka tas ir salīdzināms ar nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidu, kuru pārdod eksportam uz Savienību, tika noskaidrots, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja minētā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP bija vismaz 5 % no visa salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma. Izmeklēšanā secināja, ka visiem ražojuma veidiem, izņemot četrus veidus, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (37) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs attiecīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaudi veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot rentablo pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem. |
| --- | --- |

(37)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs attiecīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaudi veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot rentablo pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem.

| (38) | Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas realizēts par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veidoja 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(38)

Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas realizēts par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veidoja 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū.

| (39) | Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību pamatoja uz faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā tikai attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(39)

Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību pamatoja uz faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā tikai attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū.

| (40) | Ja visi ražojuma veidi pārdoti ar zaudējumiem, uzskatīja, ka tie netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(40)

Ja visi ražojuma veidi pārdoti ar zaudējumiem, uzskatīja, ka tie netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē.

| (41) | Izmeklēšanā konstatēja, ka visu salīdzināmo ražojuma veidu, izņemot vienu veidu, rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tādēļ visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū izmantoja, aprēķinot vidējo cenu normālai vērtībai. Vienam ražojuma veidam izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu. Attiecībā uz četriem ražojuma veidiem, kuri iekšējā tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdoti, Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantoja ļoti līdzīgu ražojuma veidu reprezentatīvās iekšzemes tirgus cenas, šīs cenas attiecīgi koriģējot. |
| --- | --- |

(41)

Izmeklēšanā konstatēja, ka visu salīdzināmo ražojuma veidu, izņemot vienu veidu, rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tādēļ visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū izmantoja, aprēķinot vidējo cenu normālai vērtībai. Vienam ražojuma veidam izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu. Attiecībā uz četriem ražojuma veidiem, kuri iekšējā tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdoti, Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantoja ļoti līdzīgu ražojuma veidu reprezentatīvās iekšzemes tirgus cenas, šīs cenas attiecīgi koriģējot.

3.2.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam nav piemērots TER

a)   Analoga valsts

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tiem uzņēmumiem, kam TER nevarēja piemērot, tika noteikta, ņemot vērā cenas vai salikto vērtību analogā valstī. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tiem uzņēmumiem, kam TER nevarēja piemērot, tika noteikta, ņemot vērā cenas vai salikto vērtību analogā valstī.

| (43) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu izmantot Turciju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas komentēt šo izvēli. |
| --- | --- |

(43)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu izmantot Turciju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas komentēt šo izvēli.

| (44) | Komentārus iesniedza divas ieinteresētās personas un paziņoja, ka Turcija nebūtu atbilstoša analogā valsts, tomēr plašāku pamatojumu tās nesniedza. Vēl cita ieinteresētā persona iesniedza komentārus par analogās valsts izvēli un ierosināja, ka Turcijas vietā jāizmanto Indija, jo Indija atrodoties salīdzināmā attīstības līmenī ar ĶTR, kā arī tirgi esot salīdzināmi, jo abos tirgos vēja enerģijas iekārtas esot ļoti svarīgas un salīdzināmi ražojuma veidi tiekot ražoti pēc līdzīgām metodēm. Turklāt Indijas tirgu raksturoja kā atvērtu tirgu ar būtiskiem importa apjomiem. Visbeidzot tika minēts, ka abās valstīs būtu salīdzināma piekļuve izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(44)

Komentārus iesniedza divas ieinteresētās personas un paziņoja, ka Turcija nebūtu atbilstoša analogā valsts, tomēr plašāku pamatojumu tās nesniedza. Vēl cita ieinteresētā persona iesniedza komentārus par analogās valsts izvēli un ierosināja, ka Turcijas vietā jāizmanto Indija, jo Indija atrodoties salīdzināmā attīstības līmenī ar ĶTR, kā arī tirgi esot salīdzināmi, jo abos tirgos vēja enerģijas iekārtas esot ļoti svarīgas un salīdzināmi ražojuma veidi tiekot ražoti pēc līdzīgām metodēm. Turklāt Indijas tirgu raksturoja kā atvērtu tirgu ar būtiskiem importa apjomiem. Visbeidzot tika minēts, ka abās valstīs būtu salīdzināma piekļuve izejmateriāliem.

| (45) | Komisija aicināja sadarboties līdzīgā ražojuma ražotājus Turcijā, Kanādā, ASV, Korejas Republikā un Indijā. Tomēr tikai viens Turcijas ražotājs pauda gatavību sadarboties un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(45)

Komisija aicināja sadarboties līdzīgā ražojuma ražotājus Turcijā, Kanādā, ASV, Korejas Republikā un Indijā. Tomēr tikai viens Turcijas ražotājs pauda gatavību sadarboties un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (46) | Tiek atzīts, ka Turcija ir reprezentatīva analoga valsts, ja runa ir par pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Tomēr vienam no līdzīgā ražojuma veidiem, ko neražo Turcijā, būtu jāaprēķina normālā vērtība. Tiek atzīmēts arī, ka pašreiz notiekošā antidempinga izmeklēšana Turcijā attiecībā uz nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu norāda uz iespējamo cenu pazeminājumu Turcijas iekšzemes tirgū. Tomēr, tā kā Turcija bija vienīgā valsts, kas šajā izmeklēšanā piekrita sadarboties, provizoriski tiek secināts, ka Turcija ir jāizmanto par analogu valsti. |
| --- | --- |

(46)

Tiek atzīts, ka Turcija ir reprezentatīva analoga valsts, ja runa ir par pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Tomēr vienam no līdzīgā ražojuma veidiem, ko neražo Turcijā, būtu jāaprēķina normālā vērtība. Tiek atzīmēts arī, ka pašreiz notiekošā antidempinga izmeklēšana Turcijā attiecībā uz nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu norāda uz iespējamo cenu pazeminājumu Turcijas iekšzemes tirgū. Tomēr, tā kā Turcija bija vienīgā valsts, kas šajā izmeklēšanā piekrita sadarboties, provizoriski tiek secināts, ka Turcija ir jāizmanto par analogu valsti.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (47) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piemērots TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudīto informāciju, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja, ievērojot iepriekš izklāstīto vispārīgo metodiku attiecībā uz uzņēmumu grupu, kurai piemērots TER. Ja visi ražojuma veidi analogās valsts iekšzemes tirgū bija pārdoti ar zaudējumiem vai ja nebija pārdoti līdzīgi ražojuma veidi, normālo vērtīb aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piemērots TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudīto informāciju, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja, ievērojot iepriekš izklāstīto vispārīgo metodiku attiecībā uz uzņēmumu grupu, kurai piemērots TER. Ja visi ražojuma veidi analogās valsts iekšzemes tirgū bija pārdoti ar zaudējumiem vai ja nebija pārdoti līdzīgi ražojuma veidi, normālo vērtīb aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

4.   Eksporta cena

| (48) | Vairumā gadījumu attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, un tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(48)

Vairumā gadījumu attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, un tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

| (49) | Saistībā ar vienu ražotāju eksportētāju, kura eksporta pārdošanas apjoms saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā bija mazs, secināja, ka tas tiek izmantots pašu vajadzībām, un tādēļ to provizoriskajā dempinga aprēķinā neizmantoja. |
| --- | --- |

(49)

Saistībā ar vienu ražotāju eksportētāju, kura eksporta pārdošanas apjoms saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā bija mazs, secināja, ka tas tiek izmantots pašu vajadzībām, un tādēļ to provizoriskajā dempinga aprēķinā neizmantoja.

5.   Salīdzinājums

| (50) | Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras pārvadājumu fraktam un apdrošināšanas izmaksām, vedmaksai eksportētājvalstī, tirdzniecības līmenim (par atšķirībām izplatīšanas ķēdē), garantijas izmaksām, kredīta izmaksām un bankas pakalpojumu maksām. |
| --- | --- |

(50)

Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras pārvadājumu fraktam un apdrošināšanas izmaksām, vedmaksai eksportētājvalstī, tirdzniecības līmenim (par atšķirībām izplatīšanas ķēdē), garantijas izmaksām, kredīta izmaksām un bankas pakalpojumu maksām.

6.   Dempinga starpība

| (51) | Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(51)

Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

| (52) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotāju eksportētāju grupai, kura sadarbojās un kurai piemēroja TER, individuālo dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotāju eksportētāju grupai, kura sadarbojās un kurai piemēroja TER, individuālo dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (53) | Atlasītajiem uzņēmumiem, kam nepiemēroja TER vai AR, un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, dempinga starpību aprēķināja kā trīs atlasīto uzņēmumu/grupu vidējo lielumu. |
| --- | --- |

(53)

Atlasītajiem uzņēmumiem, kam nepiemēroja TER vai AR, un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, dempinga starpību aprēķināja kā trīs atlasīto uzņēmumu/grupu vidējo lielumu.

| (54) | Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts, proti, to uzņēmumu produkcija, kuri sadarbojās, veidoja apmēram 100 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (to grupām). |
| --- | --- |

(54)

Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts, proti, to uzņēmumu produkcija, kuri sadarbojās, veidoja apmēram 100 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (to grupām).

| (55) | Pamatojoties uz šiem faktiem, provizoriskais dempinga līmenis ir šāds.






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| New Changhai grupa | 8,5 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 43,6 % |
| Pārējie uzņēmumi | 43,6 % |

(55)

Pamatojoties uz šiem faktiem, provizoriskais dempinga līmenis ir šāds.

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

New Changhai grupa

8,5 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

43,6 %

Pārējie uzņēmumi

43,6 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības produkcija un ražošanas nozare

| (56) | Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. No šiem vienpadsmit izmeklēšanā sadarbojās septiņi. Visi šie septiņi ražotāji bija sūdzības iesniedzēja grupā ietilpstoši uzņēmumi, un tika konstatēts, ka tie veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Viens no četriem pārējiem Savienības ražotājiem arī bija sūdzības iesniedzējs, divi aktīvi atbalstīja sūdzību, savukārt ceturtā ražotāja nostāja bija neitrāla. Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido šie vienpadsmit ražotāji, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(56)

Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. No šiem vienpadsmit izmeklēšanā sadarbojās septiņi. Visi šie septiņi ražotāji bija sūdzības iesniedzēja grupā ietilpstoši uzņēmumi, un tika konstatēts, ka tie veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Viens no četriem pārējiem Savienības ražotājiem arī bija sūdzības iesniedzējs, divi aktīvi atbalstīja sūdzību, savukārt ceturtā ražotāja nostāja bija neitrāla. Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido šie vienpadsmit ražotāji, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (57) | Kā minēts 13. apsvērumā iepriekš, tika atlasīti trīs ražotāji, kuru saražotā produkcija veido apmēram 64 % no kopējās produkcijas Savienībā. Tā kā divi no šiem ražotājiem bija saistītu uzņēmumu grupas, kam Savienībā ir vairāki ražošanas uzņēmumi, izlasi veidoja pavisam deviņi atsevišķi uzņēmumi. |
| --- | --- |

(57)

Kā minēts 13. apsvērumā iepriekš, tika atlasīti trīs ražotāji, kuru saražotā produkcija veido apmēram 64 % no kopējās produkcijas Savienībā. Tā kā divi no šiem ražotājiem bija saistītu uzņēmumu grupas, kam Savienībā ir vairāki ražošanas uzņēmumi, izlasi veidoja pavisam deviņi atsevišķi uzņēmumi.

| (58) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atlasītos Savienības ražotājus nedrīkst uzskatīt par Savienības ražošanas nozari, jo visi trīs ražotāji bija saistīti ar Ķīnas ražotājiem, kuri izgatavo attiecīgo ražojumu. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka diviem no trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem patiešām bija saistīti Ķīnas ražošanas uzņēmumi. Tomēr tika konstatēts, ka, lai gan šāda saistība bija, minētie divi atlasītie Savienības ražotāji neveica nekādas darbības, lai izmeklēšanas konstatējumus padarītu neuzticamus. Apjomi, ko šie Savienības ražotāji importē no saviem saistītajiem ĶTR uzņēmumiem, ir ierobežoti (mazāk par 4 % no importa no ĶTR). Turklāt minēto importu var uzskatīt par nebūtiski salīdzinājumā ar kopējo produkcijas apjomu, ko ražo attiecīgie Savienības ražotāji, kuri nekādā ziņā nav jāuzskata par importētājiem, jo tie patiešām ir stikla šķiedras ražotāji. Visbeidzot, šis ierobežotais imports neietekmēja kaitējuma radītājus, kas saistīti ar attiecīgajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija uzskatīja, ka nav pamata izslēgt kādu no atlasītajiem Savienības ražotājiem no Savienības ražošanas nozares definīcijas pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(58)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atlasītos Savienības ražotājus nedrīkst uzskatīt par Savienības ražošanas nozari, jo visi trīs ražotāji bija saistīti ar Ķīnas ražotājiem, kuri izgatavo attiecīgo ražojumu. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka diviem no trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem patiešām bija saistīti Ķīnas ražošanas uzņēmumi. Tomēr tika konstatēts, ka, lai gan šāda saistība bija, minētie divi atlasītie Savienības ražotāji neveica nekādas darbības, lai izmeklēšanas konstatējumus padarītu neuzticamus. Apjomi, ko šie Savienības ražotāji importē no saviem saistītajiem ĶTR uzņēmumiem, ir ierobežoti (mazāk par 4 % no importa no ĶTR). Turklāt minēto importu var uzskatīt par nebūtiski salīdzinājumā ar kopējo produkcijas apjomu, ko ražo attiecīgie Savienības ražotāji, kuri nekādā ziņā nav jāuzskata par importētājiem, jo tie patiešām ir stikla šķiedras ražotāji. Visbeidzot, šis ierobežotais imports neietekmēja kaitējuma radītājus, kas saistīti ar attiecīgajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija uzskatīja, ka nav pamata izslēgt kādu no atlasītajiem Savienības ražotājiem no Savienības ražošanas nozares definīcijas pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.

2.   Patēriņš Savienībā

| (59) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjoma datiem Savienības tirgum, kas iegūti no Eurostat. |
| --- | --- |

(59)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjoma datiem Savienības tirgum, kas iegūti no Eurostat.

| (60) | Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 24 %. Tomēr patēriņš bija nedaudz palielinājies 2007. gadā un 2008. gada pirmajā pusē.

  1.   tabula










  Patēriņš Savienībā |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Indekss | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 24 %. Tomēr patēriņš bija nedaudz palielinājies 2007. gadā un 2008. gada pirmajā pusē.

1.   tabula

Patēriņš Savienībā

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Indekss

100

106

105

76

3.   Imports no attiecīgās valsts

3.1.   Importa par dempinga cenām apjoms

| (61) | Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu būtiski palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā par 50 %. It sevišķi laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā divas reizes. Imports samazinājās izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2008. gadu, taču šī samazinājuma koeficients (25 %) bija mazāks par patēriņa samazinājumu (28 %).

  2.   tabula










  Imports no ĶTR (daudzumi) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Indekss | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu būtiski palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā par 50 %. It sevišķi laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā divas reizes. Imports samazinājās izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2008. gadu, taču šī samazinājuma koeficients (25 %) bija mazāks par patēriņa samazinājumu (28 %).

2.   tabula

Imports no ĶTR (daudzumi)

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

77 283

122 190

155 875

116 413

Indekss

100

158

202

151

3.2.   Tirgus daļa importam par dempinga cenām

| (62) | Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa nepārtraukti palielinājās. Izmeklēšanas periodā Ķīnas importa tirgus daļa bija 15,6 %, kas ir gandrīz divreiz vairāk par tā tirgus daļu 2006. gadā.

  3.   tabula










  Imports no ĶTR (tirgus daļa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Tirgus daļa (%) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Indekss | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa nepārtraukti palielinājās. Izmeklēšanas periodā Ķīnas importa tirgus daļa bija 15,6 %, kas ir gandrīz divreiz vairāk par tā tirgus daļu 2006. gadā.

3.   tabula

Imports no ĶTR (tirgus daļa)

2006

2007

2008

IP

Tirgus daļa (%)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Indekss

100

149

191

198

3.3.   Cenas

a)   Cenu tendences

| (63) | Turpmākajā tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pirms Eiropas nodokļa nomaksas uz robežas saskaņā ar Eurostat datiem. Importa no ĶTR vidējā cena attiecīgajā periodā pamatā saglabājas stabila. Šādu tendenci varēja novērot, lai gan visā pasaulē izejmateriālu, ko izmanto nepārtrauktās stikla elementāršķiedras ražošanā, cenas attiecīgajā periodā ievērojami paaugstinājās (kā parādīts arī 18. tabulā).

  4.   tabula










  Imports no ĶTR (cenas) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vidējā cena par tonnu (EUR) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Indexed | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Turpmākajā tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pirms Eiropas nodokļa nomaksas uz robežas saskaņā ar Eurostat datiem. Importa no ĶTR vidējā cena attiecīgajā periodā pamatā saglabājas stabila. Šādu tendenci varēja novērot, lai gan visā pasaulē izejmateriālu, ko izmanto nepārtrauktās stikla elementāršķiedras ražošanā, cenas attiecīgajā periodā ievērojami paaugstinājās (kā parādīts arī 18. tabulā).

4.   tabula

Imports no ĶTR (cenas)

2006

2007

2008

IP

Vidējā cena par tonnu (EUR)

930

936

970

943

Indexed

100

101

104

101

b)   Cenas pazeminājums

| (64) | Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā un izmaksas pēc importēšanas. |
| --- | --- |

(64)

Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā un izmaksas pēc importēšanas.

| (65) | Šis salīdzinājums atklāja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, — izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 23 %–39 % zemākas. |
| --- | --- |

(65)

Šis salīdzinājums atklāja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, — izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 23 %–39 % zemākas.

4.   Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis

4.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto ražotāju rādītājiem. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto ražotāju rādītājiem.

4.2.   Produkcija

| (67) | Savienības ražošanas apjomi no 2006. līdz 2008. gadam saglabājās samērā stabili, taču izmeklēšanas periodā tie strauji samazinājās.

  5.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — produkcija |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Indekss | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Savienības ražošanas apjomi no 2006. līdz 2008. gadam saglabājās samērā stabili, taču izmeklēšanas periodā tie strauji samazinājās.

5.   tabula

Savienības ražošanas nozare — produkcija

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

495 942

508 837

502 729

312 824

Indekss

100

103

101

63

4.3.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (68) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas izmaiņas parādītas turpmākajā tabulā.

  6.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — ražošanas jauda |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Indekss | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Jaudas izmantojums (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Indekss | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas izmaiņas parādītas turpmākajā tabulā.

6.   tabula

Savienības ražošanas nozare — ražošanas jauda

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

575 900

573 600

585 350

510 700

Indekss

100

100

102

89

Jaudas izmantojums (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Indekss

100

103

100

71

| (69) | Izmeklēšanas periodā ražošanas jauda tika samazināta. Patiešām, ņemot vērā importa par dempinga cenām no ĶTR cenu lejupslīdi un tirgus daļas zaudēšanu, vairākas ražošanas līnijas tika demontētas, uz laiku slēgtas vai to jauda samazināta. Lai gan ražošanas jaudu samazināja, jaudas izmantojuma koeficients samazinājās no 86 % līdz 61 %, t. i., par 29 %. |
| --- | --- |

(69)

Izmeklēšanas periodā ražošanas jauda tika samazināta. Patiešām, ņemot vērā importa par dempinga cenām no ĶTR cenu lejupslīdi un tirgus daļas zaudēšanu, vairākas ražošanas līnijas tika demontētas, uz laiku slēgtas vai to jauda samazināta. Lai gan ražošanas jaudu samazināja, jaudas izmantojuma koeficients samazinājās no 86 % līdz 61 %, t. i., par 29 %.

4.4.   Krājumi

| (70) | Turpmākajā tabulā parādīts, ka krājumi pirmo reizi samazinājās 2007. gadā, kad patēriņš bija sasniedzis augstāko līmeni, bet tad tie 2008. gadā strauji palielinājās, jo minētā gada pēdējā ceturksnī pieprasījums negaidīti samazinājās. Izmeklēšanas periodā krājumu līmenis normalizējās.

  7.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — krājumi |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| Indekss | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Turpmākajā tabulā parādīts, ka krājumi pirmo reizi samazinājās 2007. gadā, kad patēriņš bija sasniedzis augstāko līmeni, bet tad tie 2008. gadā strauji palielinājās, jo minētā gada pēdējā ceturksnī pieprasījums negaidīti samazinājās. Izmeklēšanas periodā krājumu līmenis normalizējās.

7.   tabula

Savienības ražošanas nozare — krājumi

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

88 968

73 018

123 910

82 160

Indekss

100

82

139

92

4.5.   Pārdošanas apjoms (visa Savienības ražošanas nozare)

| (71) | Visa Savienības ražotāju pārdošanas apjoma izmaiņas ES tirgū, tai skaitā pārdošanas apjoma pašu lietošanai izmaiņas, attēlotas turpmākajā tabulā.

  8.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — ES pārdošanas apjoms |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Vienības (tonnās) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Indekss | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Visa Savienības ražotāju pārdošanas apjoma izmaiņas ES tirgū, tai skaitā pārdošanas apjoma pašu lietošanai izmaiņas, attēlotas turpmākajā tabulā.

8.   tabula

Savienības ražošanas nozare — ES pārdošanas apjoms

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

IP

Vienības (tonnās)

737 818

743 784

706 746

520 064

Indekss

100

101

96

70

| (72) | Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms samazinājās par 30 %. 2007. gadā Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 1 %, turpretim patēriņš Savienībā šajā gadā pieauga par 6 % (kā parādīts iepriekš 1. tabulā). Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare šajā periodā nevarēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa. Pēc tam 2008. gadā un IP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtiski samazinājās. |
| --- | --- |

(72)

Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms samazinājās par 30 %. 2007. gadā Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 1 %, turpretim patēriņš Savienībā šajā gadā pieauga par 6 % (kā parādīts iepriekš 1. tabulā). Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare šajā periodā nevarēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa. Pēc tam 2008. gadā un IP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtiski samazinājās.

4.6.   Tirgus daļa (visa Savienības ražošanas nozare)

| (73) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās 2007. un 2008. gadā, savukārt izmeklēšanas periodā tirgus daļa nedaudz palielinājās. Tomēr kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, savukārt, kā parādīts 3. tabulā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.

  9.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — ES tirgus daļa |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| ES tirgus daļa (%) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Indekss | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās 2007. un 2008. gadā, savukārt izmeklēšanas periodā tirgus daļa nedaudz palielinājās. Tomēr kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, savukārt, kā parādīts 3. tabulā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.

9.   tabula

Savienības ražošanas nozare — ES tirgus daļa

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

IP

ES tirgus daļa (%)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

Indekss

100

95

91

93

4.7.   Pārdošanas cenas

| (74) | Turpmākā tabula parāda, ka attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nav spējusi palielināt pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Gluži pretēji — vidējās pārdošanas cenas ir pazeminājušās par 2 %, kas ir būtiski, ņemot vērā izejmateriālu pieaugošās cenas. Patiesībā Savienības ražošanas nozarei nebija iespējas pārdošanas cenās atspoguļot izejmateriālu izmaksu pieaugumu, jo importa par dempinga cenām dēļ radās spiediens uz ĶTR cenu līmeni Savienības tirgū.

  10.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas) |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| EUR par tonnu | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Indekss | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

Turpmākā tabula parāda, ka attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nav spējusi palielināt pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Gluži pretēji — vidējās pārdošanas cenas ir pazeminājušās par 2 %, kas ir būtiski, ņemot vērā izejmateriālu pieaugošās cenas. Patiesībā Savienības ražošanas nozarei nebija iespējas pārdošanas cenās atspoguļot izejmateriālu izmaksu pieaugumu, jo importa par dempinga cenām dēļ radās spiediens uz ĶTR cenu līmeni Savienības tirgū.

10.   tabula

Savienības ražošanas nozare — ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas)

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

EUR par tonnu

1 179

1 166

1 192

1 159

Indekss

100

99

101

98

4.8.   Nodarbinātība

| (75) | Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare racionalizēja ražošanu, lai pazeminātu ražošanas izmaksas un kompensētu izejmateriālu izmaksu pieaugumu. Patiešām, visā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 20 procentpunktiem, no kuriem 15 procentpunktu samazinājums tika novērots no 2007. gada līdz IP.

  11.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — nodarbinātība |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Nodarbināto skaits | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Indekss | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare racionalizēja ražošanu, lai pazeminātu ražošanas izmaksas un kompensētu izejmateriālu izmaksu pieaugumu. Patiešām, visā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 20 procentpunktiem, no kuriem 15 procentpunktu samazinājums tika novērots no 2007. gada līdz IP.

11.   tabula

Savienības ražošanas nozare — nodarbinātība

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Nodarbināto skaits

4 114

3 890

3 705

3 302

Indekss

100

95

90

80

4.9.   Ražīgums

| (76) | Savienības ražošanas nozares centienu dēļ, kas izklāstīti iepriekšējā apsvērumā, Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums būtiski palielinājās 2007. un 2008. gadā. Šī pozitīvā tendence mainījās IP, kad attiecīgajā periodā ražīgums samazinājās kopumā par 21 %. Šīs ražīguma izmaiņas galvenokārt izraisīja pieprasījuma kritums un daļēji arī imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, ievērojami samazinot ražošanas apjomu un tādējādi palielinot nodarbinātību uz katru saražoto stikla šķiedras vienību.

  12.   tabula










  Savienības ražošanas nozare —ražīgums |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Tonnas uz nodarbināto | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Indekss | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

Savienības ražošanas nozares centienu dēļ, kas izklāstīti iepriekšējā apsvērumā, Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums būtiski palielinājās 2007. un 2008. gadā. Šī pozitīvā tendence mainījās IP, kad attiecīgajā periodā ražīgums samazinājās kopumā par 21 %. Šīs ražīguma izmaiņas galvenokārt izraisīja pieprasījuma kritums un daļēji arī imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, ievērojami samazinot ražošanas apjomu un tādējādi palielinot nodarbinātību uz katru saražoto stikla šķiedras vienību.

12.   tabula

Savienības ražošanas nozare —ražīgums

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Tonnas uz nodarbināto

121

131

136

95

Indekss

100

108

113

79

4.10.   Algas

| (77) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu izmaiņas. Patiešām, turpmākajā tabulā ir parādīts, ka vidējā gada alga 2007. un 2008. gadā nedaudz palielinājās, taču izmeklēšanas periodā tā pazeminājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 3 %. Taču šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja kopējā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.

  13.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — darbaspēka izmaksas |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Gada alga (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Indekss | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu izmaiņas. Patiešām, turpmākajā tabulā ir parādīts, ka vidējā gada alga 2007. un 2008. gadā nedaudz palielinājās, taču izmeklēšanas periodā tā pazeminājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 3 %. Taču šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja kopējā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.

13.   tabula

Savienības ražošanas nozare — darbaspēka izmaksas

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Gada alga (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

Indekss

100

101

103

97

4.11.   Rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI)

| (78) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu, kas gūta par līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, pirms nodokļu nomaksas izsakot procentos no minētā pārdošanas apjoma apgrozījuma. Nosakot Savienības ražotāju rentabilitāti, pārbaudītie skaitļi ir koriģēti, lai novērstu, ka šo analīzi ietekmē ārkārtas un ar konkrēto uzņēmumu saistīti jautājumi, kam bija neproporcionāla ietekme uz šo uzņēmumu peļņas datiem konkrētajā periodā. Turpmākajā tabulā ir attēlots, kā, izdarot šīs korekcijas, attiecīgajā periodā attīstījās atlasīto ražotāju rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem saistībā ar līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā.

  14.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI) |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Tīrā peļņa (izteikta % no apgrozījuma) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| ROI | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu, kas gūta par līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, pirms nodokļu nomaksas izsakot procentos no minētā pārdošanas apjoma apgrozījuma. Nosakot Savienības ražotāju rentabilitāti, pārbaudītie skaitļi ir koriģēti, lai novērstu, ka šo analīzi ietekmē ārkārtas un ar konkrēto uzņēmumu saistīti jautājumi, kam bija neproporcionāla ietekme uz šo uzņēmumu peļņas datiem konkrētajā periodā. Turpmākajā tabulā ir attēlots, kā, izdarot šīs korekcijas, attiecīgajā periodā attīstījās atlasīto ražotāju rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem saistībā ar līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā.

14.   tabula

Savienības ražošanas nozare — rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI)

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Tīrā peļņa (izteikta % no apgrozījuma)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

ROI

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Iepriekšējā tabula parāda, ka Savienības ražošanas nozare varēja sasniegt ierobežotus peļņas līmeņus lielākajā daļā attiecīgā perioda ar izņēmumiem 2007. gadā, kad vidējais rentabilitātes koeficients sasniedza 4,7 %. Izmeklēšanas periodā peļņas vietā tika ciesti lieli zaudējumi: Savienības ražošanas nozares vidējais zaudējumu koeficients bija 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Iepriekšējā tabula parāda, ka Savienības ražošanas nozare varēja sasniegt ierobežotus peļņas līmeņus lielākajā daļā attiecīgā perioda ar izņēmumiem 2007. gadā, kad vidējais rentabilitātes koeficients sasniedza 4,7 %. Izmeklēšanas periodā peļņas vietā tika ciesti lieli zaudējumi: Savienības ražošanas nozares vidējais zaudējumu koeficients bija 15 %.

| (80) | Savukārt ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei. Kopumā ienākumi no ieguldījumiem bija samērā ierobežoti visā attiecīgajā periodā, izņemot 2007. gadu. Visbeidzot, izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares vidējie ROI pazeminājās līdz -16,8 %. |
| --- | --- |

(80)

Savukārt ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei. Kopumā ienākumi no ieguldījumiem bija samērā ierobežoti visā attiecīgajā periodā, izņemot 2007. gadu. Visbeidzot, izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares vidējie ROI pazeminājās līdz -16,8 %.

| (81) | Iepriekš minētā nestabilā finansiālā situācija saglabājās, lai gan patēriņš no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās, kā izklāstīts iepriekš 60. apsvērumā, un Savienības ražošanas nozare centās racionalizēt ražošanas izmaksas, kā izklāstīts iepriekš 75. un 76. apsvērumā. Attiecīgajā periodā straujais pieaugums attiecībā uz lētu, par dempinga cenām ievestu importu no ĶTR ietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un veicināja arī būtisku cenu lejupslīdi. Šie faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares finanšu situāciju. To vislabāk parāda smagie zaudējumi 15 % apmērā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(81)

Iepriekš minētā nestabilā finansiālā situācija saglabājās, lai gan patēriņš no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās, kā izklāstīts iepriekš 60. apsvērumā, un Savienības ražošanas nozare centās racionalizēt ražošanas izmaksas, kā izklāstīts iepriekš 75. un 76. apsvērumā. Attiecīgajā periodā straujais pieaugums attiecībā uz lētu, par dempinga cenām ievestu importu no ĶTR ietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un veicināja arī būtisku cenu lejupslīdi. Šie faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares finanšu situāciju. To vislabāk parāda smagie zaudējumi 15 % apmērā izmeklēšanas periodā.

4.12.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (82) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības attīstījās šādi.

  15.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — naudas plūsma |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Naudas plūsma (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Indekss | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības attīstījās šādi.

15.   tabula

Savienības ražošanas nozare — naudas plūsma

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Naudas plūsma (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Indekss

100

50

22

–64

| (83) | Iepriekš attēlotajā tabulā apstiprinās Savienības ražošanas nozares nestabilā finansiālā situācija laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, kā arī izraisītais straujā lejupslīde izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(83)

Iepriekš attēlotajā tabulā apstiprinās Savienības ražošanas nozares nestabilā finansiālā situācija laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, kā arī izraisītais straujā lejupslīde izmeklēšanas periodā.

4.13.   Ieguldījumi

| (84) | Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju ieguldījumos ir attēlotas turpmākajā tabulā.

  16.   tabula










  Savienības ražošanas nozare — ieguldījumi |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Indekss | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju ieguldījumos ir attēlotas turpmākajā tabulā.

16.   tabula

Savienības ražošanas nozare — ieguldījumi

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

IP

Neto ieguldījumi (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Indekss

100

52

109

71

| (85) | Laikposmos, kad līmenis bija visaugstākais, proti, 2006. un 2008. gadā, ieguldījumu līmenis bija samērā augsts, ņemot vērā katlu rekonstrukciju. Šajā kapitālie tilpīgajā nozarē katli ir jārekonstruē reizi 7–10 gados, un viena katla rekonstrukcijas izmaksas var sasniegt EUR 8–13 miljonus (aptuvenās izmaksas dotas, lai ievērotu konfidencialitāti). Liela daļa citu, strukturālāku augsto ieguldījuma izmaksu ir saistīta ar sakausējumu patēriņu no ieliktņiem un sekojošās ieliktņu rekonstruēšanas. |
| --- | --- |

(85)

Laikposmos, kad līmenis bija visaugstākais, proti, 2006. un 2008. gadā, ieguldījumu līmenis bija samērā augsts, ņemot vērā katlu rekonstrukciju. Šajā kapitālie tilpīgajā nozarē katli ir jārekonstruē reizi 7–10 gados, un viena katla rekonstrukcijas izmaksas var sasniegt EUR 8–13 miljonus (aptuvenās izmaksas dotas, lai ievērotu konfidencialitāti). Liela daļa citu, strukturālāku augsto ieguldījuma izmaksu ir saistīta ar sakausējumu patēriņu no ieliktņiem un sekojošās ieliktņu rekonstruēšanas.

4.14.   Dempinga starpības lielums

| (86) | Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts 55. apsvērumā iepriekš, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu. |
| --- | --- |

(86)

Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts 55. apsvērumā iepriekš, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (87) | Lai gan Savienības ražošanas nozare ļoti centās palielināt savu konkurētspēju, lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi. Tas ir jo īpaši pamanāms, analizējot rādītājus, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem, it sevišķi saistībā ar ienākumiem no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti — tie visi attīstījās dramatiski. Turklāt rādītāji saistībā ar produkciju, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu arī ir apstiprinājuši nepārprotami negatīvo tendenci. |
| --- | --- |

(87)

Lai gan Savienības ražošanas nozare ļoti centās palielināt savu konkurētspēju, lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi. Tas ir jo īpaši pamanāms, analizējot rādītājus, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem, it sevišķi saistībā ar ienākumiem no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti — tie visi attīstījās dramatiski. Turklāt rādītāji saistībā ar produkciju, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu arī ir apstiprinājuši nepārprotami negatīvo tendenci.

| (88) | Tai pašā laikā stikla šķiedras imports no ĶTR pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 39 % izmeklēšanas periodā, un nepilnu četru gadu laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5 procentpunktus tirgus daļas. |
| --- | --- |

(88)

Tai pašā laikā stikla šķiedras imports no ĶTR pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 39 % izmeklēšanas periodā, un nepilnu četru gadu laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5 procentpunktus tirgus daļas.

| (89) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē ir nodarīts būtisks kaitējums.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (91) | Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 51 %, kas sekmēja Savienības tirgus daļas palielināšanos par 98 % jeb no 7,9 % līdz 15,6 %. |
| --- | --- |

(91)

Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 51 %, kas sekmēja Savienības tirgus daļas palielināšanos par 98 % jeb no 7,9 % līdz 15,6 %.

| (92) | Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika vienlaikus ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas pazeminājās par 2 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemu cenu imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Būtiskais cenu pazeminājums Savienības ražošanas nozarei pienācīgi neļāva pieaugušās ražošanas izmaksas atspoguļot pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja zemu un izmeklēšanas periodā negatīvu rentabilitātes līmeni. |
| --- | --- |

(92)

Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika vienlaikus ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas pazeminājās par 2 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemu cenu imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Būtiskais cenu pazeminājums Savienības ražošanas nozarei pienācīgi neļāva pieaugušās ražošanas izmaksas atspoguļot pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja zemu un izmeklēšanas periodā negatīvu rentabilitātes līmeni.

| (93) | Jāatzīmē arī, ka importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa turpināja palielināties pat izmeklēšanas periodā. Citiem vārdiem sakot, kā minēts arī 62. apsvērumā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms samazinājās lēnāk nekā Savienības patēriņš. |
| --- | --- |

(93)

Jāatzīmē arī, ka importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa turpināja palielināties pat izmeklēšanas periodā. Citiem vārdiem sakot, kā minēts arī 62. apsvērumā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms samazinājās lēnāk nekā Savienības patēriņš.

| (94) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, nav cēloņsakarības. Viens no šajā saistībā ierosinātajiem argumentiem bija, ka cenu atšķirība starp Ķīnas un Savienības pārdošanas cenām ir bijusi diezgan nemainīga visā attiecīgajā periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tai pašā laikā ir mainījusies. Šajā saistībā ir jāpatur prātā, ka ne tikai cenu līmenis, bet arī jau tā lētā importa par dempinga cenām apjoms radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt, pat ja citiem faktoriem arī ir bijusi nozīme Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanā, tādējādi zināmā mērā ietekmējot arī Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences, tas nekādā ziņā nevar mazināt importa par dempinga cenām no ĶTR ietekmi, kas nemitīgi pazemina Savienības cenas, it sevišķi ņemot vērā, ka tas notika samērā stabilā tempā, lai gan tirgū norisinājās tādas pārmaiņas kā patēriņa pieaugums un samazinājums vai izejmateriālu cenu maiņa. |
| --- | --- |

(94)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, nav cēloņsakarības. Viens no šajā saistībā ierosinātajiem argumentiem bija, ka cenu atšķirība starp Ķīnas un Savienības pārdošanas cenām ir bijusi diezgan nemainīga visā attiecīgajā periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tai pašā laikā ir mainījusies. Šajā saistībā ir jāpatur prātā, ka ne tikai cenu līmenis, bet arī jau tā lētā importa par dempinga cenām apjoms radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt, pat ja citiem faktoriem arī ir bijusi nozīme Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanā, tādējādi zināmā mērā ietekmējot arī Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences, tas nekādā ziņā nevar mazināt importa par dempinga cenām no ĶTR ietekmi, kas nemitīgi pazemina Savienības cenas, it sevišķi ņemot vērā, ka tas notika samērā stabilā tempā, lai gan tirgū norisinājās tādas pārmaiņas kā patēriņa pieaugums un samazinājums vai izejmateriālu cenu maiņa.

| (95) | Līdzīgu argumentu izvirzīja attiecībā uz iespējamo saistības trūkumu starp Savienības ražošanas nozares rentabilitātes datiem un tās tirgus daļas tendencēm. Patiešām, piemēram, Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmenis uz laiku uzlabojās laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, lai gan tirgus daļa samazinājās. To daļēji izraisīja Savienības tirgus uzlabotie nosacījumi 2007. gadā (sk. 6 % palielinājumu attiecībā uz patēriņu Savienībā, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš). Tomēr vēl svarīgāk ir tas, ka laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam Savienības ražošanas nozare koncentrēja uzmanību uz savu produkciju, samazinot ražošanas izmaksas, kas arī ietekmēja tās rentabilitātes līmeni. Vēl viens piemērs — laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz pieauga, savukārt tās rentabilitātes koeficients samazinājās, nesot smagus zaudējumus 15 % apmērā. Tomēr tai pašā laikā imports par dempinga cenām no ĶTR varēja palielināt savu tirgus daļu, vienlaikus lielā mērā pazeminot pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozare cieta milzīgus zaudējumus. Abi iepriekš izklāstītie gadījumi patiešām liecina, ka vienu vai divus atsevišķus rādītājus nevar ņemt vērā, aprēķinot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(95)

Līdzīgu argumentu izvirzīja attiecībā uz iespējamo saistības trūkumu starp Savienības ražošanas nozares rentabilitātes datiem un tās tirgus daļas tendencēm. Patiešām, piemēram, Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmenis uz laiku uzlabojās laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, lai gan tirgus daļa samazinājās. To daļēji izraisīja Savienības tirgus uzlabotie nosacījumi 2007. gadā (sk. 6 % palielinājumu attiecībā uz patēriņu Savienībā, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš). Tomēr vēl svarīgāk ir tas, ka laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam Savienības ražošanas nozare koncentrēja uzmanību uz savu produkciju, samazinot ražošanas izmaksas, kas arī ietekmēja tās rentabilitātes līmeni. Vēl viens piemērs — laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz pieauga, savukārt tās rentabilitātes koeficients samazinājās, nesot smagus zaudējumus 15 % apmērā. Tomēr tai pašā laikā imports par dempinga cenām no ĶTR varēja palielināt savu tirgus daļu, vienlaikus lielā mērā pazeminot pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozare cieta milzīgus zaudējumus. Abi iepriekš izklāstītie gadījumi patiešām liecina, ka vienu vai divus atsevišķus rādītājus nevar ņemt vērā, aprēķinot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemu cenu imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un nemitīgi pieaugošos apjomos un kurš būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ārkārtīgi negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemu cenu imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un nemitīgi pieaugošos apjomos un kurš būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ārkārtīgi negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no trešām valstīm

| (97) | Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 2 procentpunktiem — no 17 % uz 15 %. Otrās lielākās importētājas valsts Norvēģijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,3 %. Turcijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 2,5 %, savukārt ceturtās lielākās importētājas valsts ASV tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka par 2 %.

  17.   tabula











  Imports no citām valstīm |
| --- | --- |
| Valsts | | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Norvēģija | Apjoms (tonnās) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Tirgus daļa (%) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Turcija | Apjoms (tonnās) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Tirgus daļa (%) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| ASV | Apjoms (tonnās) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Tirgus daļa (%) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Vid. cena (EUR) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malaizija | Apjoms (tonnās) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Tirgus daļa (%) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Vid. cena (EUR) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Taivāna | Apjoms (tonnās) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Tirgus daļa (%) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| Indija | Apjoms (tonnās) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Tirgus daļa (%) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Korejas Republika | Apjoms (tonnās) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Tirgus daļa (%) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japāna | Apjoms (tonnās) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Tirgus daļa (%) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Meksika | Apjoms (tonnās) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Tirgus daļa (%) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanāda | Apjoms (tonnās) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Tirgus daļa (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Citas valstis | Apjoms (tonnās) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Tirgus daļa (%) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Vid. cena (EUR) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 2 procentpunktiem — no 17 % uz 15 %. Otrās lielākās importētājas valsts Norvēģijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,3 %. Turcijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 2,5 %, savukārt ceturtās lielākās importētājas valsts ASV tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka par 2 %.

17.   tabula

Imports no citām valstīm

Valsts

2006

2007

2008

IP

Norvēģija

Apjoms (tonnās)

34 990

28 834

35 410

24 993

Tirgus daļa (%)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Vid. cena (EUR)

1 254

1 412

1 360

1 256

Turcija

Apjoms (tonnās)

28 981

25 035

20 658

18 874

Tirgus daļa (%)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Vid. cena (EUR)

1 097

1 155

1 202

1 077

ASV

Apjoms (tonnās)

22 921

24 246

20 447

13 569

Tirgus daļa (%)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Vid. cena (EUR)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malaizija

Apjoms (tonnās)

9 541

25 569

35 200

12 601

Tirgus daļa (%)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Vid. cena (EUR)

979

1 019

1 022

1 025

Taivāna

Apjoms (tonnās)

19 318

18 150

14 655

11 285

Tirgus daļa (%)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Vid. cena (EUR)

1 193

1 146

1 069

975

Indija

Apjoms (tonnās)

4 365

11 231

3 757

5 361

Tirgus daļa (%)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Vid. cena (EUR)

1 308

1 232

1 315

1 240

Korejas Republika

Apjoms (tonnās)

7 959

5 974

13 934

5 116

Tirgus daļa (%)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Vid. cena (EUR)

1 430

1 607

894

1 004

Japāna

Apjoms (tonnās)

21 671

10 727

11 174

4 609

Tirgus daļa (%)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Vid. cena (EUR)

1 197

1 315

1 401

1 804

Meksika

Apjoms (tonnās)

4 894

9 713

7 226

3 689

Tirgus daļa (%)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Vid. cena (EUR)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanāda

Apjoms (tonnās)

4 136

3 309

2 196

2 244

Tirgus daļa (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Vid. cena (EUR)

1 303

2 025

1 761

2 146

Citas valstis

Apjoms (tonnās)

8 954

14 848

8 519

9 227

Tirgus daļa (%)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Vid. cena (EUR)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Iepriekšējā tabula, kuras pamatā ir Eurostat dati, arī parāda, ka cita importa vidējā cena uz Savienības robežas parasti ir daudz augstāka par importa cenu no ĶTR, kā minēts 63. apsvērumā iepriekš. Salīdzinot šīs Eurostat cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām, kuras norādītas 74. apsvērumā iepriekš, var konstatēt, ka izmeklēšanas periodā imports no Turcijas pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr izmeklēšanas periodā importa no Turcijas tirgus daļa bija tikai 2,5 %, un tas ir mazāk nekā tā tirgus daļa 2006. gadā. Turklāt šā importa cenas nemitīgi bija krietni augstākas par ĶTR importa cenām, pārsniedzot tās par 14–23 %. Importa no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas cenas arī ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr to tirgus daļas ir ierobežotas un arī samazinās. Tādēļ netika uzskatīts, ka imports no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas vai jebkuras citas trešās valsts negatīvi ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecīgi ir pamatoti provizoriski secināt, ka imports no citām valstīm neizslēdza cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(98)

Iepriekšējā tabula, kuras pamatā ir Eurostat dati, arī parāda, ka cita importa vidējā cena uz Savienības robežas parasti ir daudz augstāka par importa cenu no ĶTR, kā minēts 63. apsvērumā iepriekš. Salīdzinot šīs Eurostat cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām, kuras norādītas 74. apsvērumā iepriekš, var konstatēt, ka izmeklēšanas periodā imports no Turcijas pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr izmeklēšanas periodā importa no Turcijas tirgus daļa bija tikai 2,5 %, un tas ir mazāk nekā tā tirgus daļa 2006. gadā. Turklāt šā importa cenas nemitīgi bija krietni augstākas par ĶTR importa cenām, pārsniedzot tās par 14–23 %. Importa no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas cenas arī ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr to tirgus daļas ir ierobežotas un arī samazinās. Tādēļ netika uzskatīts, ka imports no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas vai jebkuras citas trešās valsts negatīvi ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecīgi ir pamatoti provizoriski secināt, ka imports no citām valstīm neizslēdza cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare.

3.2.   Ekonomikas krīzes ietekme

| (99) | Vairākas personas apgalvoja, ka kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare, radīja ekonomikas krīze, kura sekmēja strauju pieprasījuma kritumu. |
| --- | --- |

(99)

Vairākas personas apgalvoja, ka kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare, radīja ekonomikas krīze, kura sekmēja strauju pieprasījuma kritumu.

| (100) | Patiešām, laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienībā bija vērojams spēcīgs patēriņa samazinājums, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš. Šis samazinājums bija līdz 28 %, un tiek atzīts, ka to radīja ekonomikas krīze, kas šajā periodā skāra Savienību. Vairumu nozaru, kas izmanto produktus, kuri satur izmeklējamo ražojumu (automobiļu rūpniecība, vēja enerģija, celtniecība utt.), skāra šī krīze, un tas ķēdes sākumā veicināja pieprasījuma samazināšanos pēc stikla šķiedras. |
| --- | --- |

(100)

Patiešām, laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienībā bija vērojams spēcīgs patēriņa samazinājums, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš. Šis samazinājums bija līdz 28 %, un tiek atzīts, ka to radīja ekonomikas krīze, kas šajā periodā skāra Savienību. Vairumu nozaru, kas izmanto produktus, kuri satur izmeklējamo ražojumu (automobiļu rūpniecība, vēja enerģija, celtniecība utt.), skāra šī krīze, un tas ķēdes sākumā veicināja pieprasījuma samazināšanos pēc stikla šķiedras.

| (101) | Tomēr ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un pieprasījuma samazināšanos pastiprināja pieaugošais imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Pat ja šā iemesla dēļ uzskatītu, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējumu izmeklēšanas periodā, tas nekādā veidā nemazina importa par zemajām dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū radītā kaitējuma negatīvās sekas visā attiecīgajā periodā. Pat laikā, kad pārdošanas apjoms samazinās, Savienība būtu spējusi saglabāt pieņemamu apjomu un cenu līmeni, tādējādi ierobežojot negatīvo ietekmi, ko radīja patēriņa lejupslīde. Taču tas būtu bijis iespējams tikai tad, ja nebūtu pastāvējusi negodīga konkurence, ko radīja lētais, par dempinga cenām tirgū ievestais imports. Turklāt Ķīnas importu par dempinga cenām, kas būtiski pazemināja Savienības pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā. |
| --- | --- |

(101)

Tomēr ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un pieprasījuma samazināšanos pastiprināja pieaugošais imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Pat ja šā iemesla dēļ uzskatītu, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējumu izmeklēšanas periodā, tas nekādā veidā nemazina importa par zemajām dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū radītā kaitējuma negatīvās sekas visā attiecīgajā periodā. Pat laikā, kad pārdošanas apjoms samazinās, Savienība būtu spējusi saglabāt pieņemamu apjomu un cenu līmeni, tādējādi ierobežojot negatīvo ietekmi, ko radīja patēriņa lejupslīde. Taču tas būtu bijis iespējams tikai tad, ja nebūtu pastāvējusi negodīga konkurence, ko radīja lētais, par dempinga cenām tirgū ievestais imports. Turklāt Ķīnas importu par dempinga cenām, kas būtiski pazemināja Savienības pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā.

| (102) | Ņemot vērā iepriekš aprakstītos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo iemeslu cēloņsakarības izslēgšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā iepriekš aprakstītos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo iemeslu cēloņsakarības izslēgšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR.

3.3.   Ķīnas importa apjoma tendences un Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija

| (103) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare sasniedza labākos rentabilitātes rādītājus gados, kad attiecīgā ražojuma imports no ĶTR bija augstākajā līmenī, un sliktākos rādītājus laikā, kad imports no ĶTR samazinājās līdz zemākajam līmenim attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(103)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare sasniedza labākos rentabilitātes rādītājus gados, kad attiecīgā ražojuma imports no ĶTR bija augstākajā līmenī, un sliktākos rādītājus laikā, kad imports no ĶTR samazinājās līdz zemākajam līmenim attiecīgajā periodā.

| (104) | Šajā saistībā pirmām kārtām jāatzīmē, ka patēriņa tendences, it sevišķi ekonomikas lejupslīde izmeklēšanas periodā, noteikti ietekmēja gan importa apjomu no ĶTR, gan Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā šīs krīzes globālo izpausmi. |
| --- | --- |

(104)

Šajā saistībā pirmām kārtām jāatzīmē, ka patēriņa tendences, it sevišķi ekonomikas lejupslīde izmeklēšanas periodā, noteikti ietekmēja gan importa apjomu no ĶTR, gan Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā šīs krīzes globālo izpausmi.

| (105) | Tomēr, kā jau norādīts iepriekš, imports par dempinga cenām no ĶTR ir būtiski pazeminājis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, t. i., ekonomikas lejupslīdes laikā. To veidoja tas, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem izdevās joprojām nedaudz palielināt savu tirgus daļu ekonomikas lejupslīdes laikā, savukārt Savienības ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, jo nespēja pārdot produkciju par izdevīgākām cenām. |
| --- | --- |

(105)

Tomēr, kā jau norādīts iepriekš, imports par dempinga cenām no ĶTR ir būtiski pazeminājis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, t. i., ekonomikas lejupslīdes laikā. To veidoja tas, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem izdevās joprojām nedaudz palielināt savu tirgus daļu ekonomikas lejupslīdes laikā, savukārt Savienības ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, jo nespēja pārdot produkciju par izdevīgākām cenām.

| (106) | Patiešām, var uzskatīt, ka iepriekš minētā cenu pazemināšana kopā ar pieaugošo tirgus daļu importam par dempinga cenām no ĶTR ir radījuši vēl lielāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nekā tas būtu bijis periodā bez nepastāvīga patēriņa ekonomikas lejupslīdes dēļ. |
| --- | --- |

(106)

Patiešām, var uzskatīt, ka iepriekš minētā cenu pazemināšana kopā ar pieaugošo tirgus daļu importam par dempinga cenām no ĶTR ir radījuši vēl lielāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nekā tas būtu bijis periodā bez nepastāvīga patēriņa ekonomikas lejupslīdes dēļ.

| (107) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka salīdzinājumu attiecībā uz importa par dempinga cenām no ĶTR tendencēm un Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem varētu interpretēt kā faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka salīdzinājumu attiecībā uz importa par dempinga cenām no ĶTR tendencēm un Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem varētu interpretēt kā faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare.

3.4.   Eksporta pārdošanas apjoma un/vai Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās

| (108) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisīja eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās vai ražošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās nevis pārdošanas apjoma samazināšanās Savienībā. Šajā saistībā pirmām kārtam ir jāatgādina, ka visi kaitējuma rādītāji (izņemot pārdošanas apjomu), arī rentabilitātes, ir novērtēti, pamatojoties uz pārdošanas apjomu nesaistītām personām Savienības tirgū. Citiem vārdiem sakot, ne eksporta pārdošanas apjoms, ne pārdošanas apjoms pašu lietošanai nav iekļauti šajā aprēķinā. Otrkārt, tiesa, ka eksporta pārdošanas apjoms ir samazinājies nedaudz ātrāk nekā pārdošanas apjoms Savienībā, taču tas neattiecas uz ražošanas apjomu pašu lietošanai, kas attiecīgajā periodā veidoja 22,4–24,4 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma nozīmi salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu ES (diapazonā no 10 % līdz 14 % attiecīgajā periodā), minēto pārdošanas apjomu nevar uzskatīt par tik nozīmīgu, lai tas varētu likt apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(108)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisīja eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās vai ražošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās nevis pārdošanas apjoma samazināšanās Savienībā. Šajā saistībā pirmām kārtam ir jāatgādina, ka visi kaitējuma rādītāji (izņemot pārdošanas apjomu), arī rentabilitātes, ir novērtēti, pamatojoties uz pārdošanas apjomu nesaistītām personām Savienības tirgū. Citiem vārdiem sakot, ne eksporta pārdošanas apjoms, ne pārdošanas apjoms pašu lietošanai nav iekļauti šajā aprēķinā. Otrkārt, tiesa, ka eksporta pārdošanas apjoms ir samazinājies nedaudz ātrāk nekā pārdošanas apjoms Savienībā, taču tas neattiecas uz ražošanas apjomu pašu lietošanai, kas attiecīgajā periodā veidoja 22,4–24,4 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma nozīmi salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu ES (diapazonā no 10 % līdz 14 % attiecīgajā periodā), minēto pārdošanas apjomu nevar uzskatīt par tik nozīmīgu, lai tas varētu likt apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

3.5.   Savienības ražošanas nozares pieaugusī jauda un sadārdzinātās ražošanas izmaksas

| (109) | Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos izraisīja kļūdains lēmums palielināt jaudu. Šajā saistībā pirmām kārtām jāmin, ka stikla šķiedras tirgus vairākus gadus ir bijis augošs tirgus un ka lēmumu palielināt konkrētu rūpnīcu jaudu nevar uzskatīt par nepamatotu uzņēmējdarbības plānošanu situācijā, kad patēriņš palielinās. Turklāt jāatzīmē, ka kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jauda faktiski samazinājās (sk. 68. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(109)

Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos izraisīja kļūdains lēmums palielināt jaudu. Šajā saistībā pirmām kārtām jāmin, ka stikla šķiedras tirgus vairākus gadus ir bijis augošs tirgus un ka lēmumu palielināt konkrētu rūpnīcu jaudu nevar uzskatīt par nepamatotu uzņēmējdarbības plānošanu situācijā, kad patēriņš palielinās. Turklāt jāatzīmē, ka kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jauda faktiski samazinājās (sk. 68. apsvērumu iepriekš).

| (110) | Katrā ziņā jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās samazināt izmaksas uz katru galvenā izejmateriāla vienību, lai gan attiecīgajā periodā izejmateriālu pašizmaksas cenas palielinājās.

  18.   tabula










  Izejmateriālu izmaksas un izmaksas par katru saražoto stikla šķiedras vienību |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Cena par vienu tonnu izejmateriāla (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Izejmateriāla izmaksas par vienu tonnu stikla šķiedras (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

Katrā ziņā jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās samazināt izmaksas uz katru galvenā izejmateriāla vienību, lai gan attiecīgajā periodā izejmateriālu pašizmaksas cenas palielinājās.

18.   tabula

Izejmateriālu izmaksas un izmaksas par katru saražoto stikla šķiedras vienību

2006

2007

2008

IP

Cena par vienu tonnu izejmateriāla (3)

100

106

104

102

Izejmateriāla izmaksas par vienu tonnu stikla šķiedras (3)

100

99

97

94

| (111) | Iepriekš izklāstītās izejmateriālu izmaksas par vienu saražoto stikla šķiedras vienību mainījās, jo tika veikti mērķtiecīgi ieguldījumi, lai panāktu lielāku efektivitāti un konkurētspēju. Patiešām, Savienības ražošanas nozare ir īstenojusi vairākus pasākumus, lai attiecīgajā periodā uzlabotu un racionalizētu ražošanas procesu un resursu izmaksas. |
| --- | --- |

(111)

Iepriekš izklāstītās izejmateriālu izmaksas par vienu saražoto stikla šķiedras vienību mainījās, jo tika veikti mērķtiecīgi ieguldījumi, lai panāktu lielāku efektivitāti un konkurētspēju. Patiešām, Savienības ražošanas nozare ir īstenojusi vairākus pasākumus, lai attiecīgajā periodā uzlabotu un racionalizētu ražošanas procesu un resursu izmaksas.

| (112) | Attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā jau minēts 75.–77. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darba ņēmēju skaitu par 20 %, savukārt vidējā alga tika pazemināta, pat neiekļaujot būtisko atlaišanas pabalstu ietekmi. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā jau minēts 75.–77. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darba ņēmēju skaitu par 20 %, savukārt vidējā alga tika pazemināta, pat neiekļaujot būtisko atlaišanas pabalstu ietekmi.

| (113) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tiek noraidīts arguments, ka Savienības ražošanas nozares slikto situāciju patiesībā radīja pieaugušās ražošanas izmaksas, ko savukārt, iespējams, izraisīja neefektivitāte vai augstas darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(113)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tiek noraidīts arguments, ka Savienības ražošanas nozares slikto situāciju patiesībā radīja pieaugušās ražošanas izmaksas, ko savukārt, iespējams, izraisīja neefektivitāte vai augstas darbaspēka izmaksas.

3.6.   Importa par dempinga cenām no ĶTR konkurētspēja un saistīto Ķīnas ražotāju pašu izraisīts kaitējums

| (114) | Ir apgalvots, ka kaitējumu radīja ražošanas apjoms un modernā tehnoloģija, ko izmanto Ķīnas eksportētāji, nevis izmeklējamā ražojuma dempings. Faktiski kopumā var secināt, ka Savienības ražotāju ražošanas apjoms arī ir liels un ka tiem arī ir moderni ražošanas procesi. |
| --- | --- |

(114)

Ir apgalvots, ka kaitējumu radīja ražošanas apjoms un modernā tehnoloģija, ko izmanto Ķīnas eksportētāji, nevis izmeklējamā ražojuma dempings. Faktiski kopumā var secināt, ka Savienības ražotāju ražošanas apjoms arī ir liels un ka tiem arī ir moderni ražošanas procesi.

| (115) | Kāda ieinteresētā persona paziņoja, ka Savienības ražošanas nozare patiesībā būtu pati varējusi radīt pašu izraisītu kaitējumu importa dēļ, ko ieveda ar to saistīti Ķīnas ražotāji. Šajā kontekstā ir jāatzīmē, ka, kā norādīts 58. apsvērumā iepriekš, šāda importa apjoms ir bijis ļoti ierobežots gan Savienības ražošanas nozares produkcijas ziņā, gan attiecīgā ražojuma importa ziņā no ĶTR. |
| --- | --- |

(115)

Kāda ieinteresētā persona paziņoja, ka Savienības ražošanas nozare patiesībā būtu pati varējusi radīt pašu izraisītu kaitējumu importa dēļ, ko ieveda ar to saistīti Ķīnas ražotāji. Šajā kontekstā ir jāatzīmē, ka, kā norādīts 58. apsvērumā iepriekš, šāda importa apjoms ir bijis ļoti ierobežots gan Savienības ražošanas nozares produkcijas ziņā, gan attiecīgā ražojuma importa ziņā no ĶTR.

| (116) | Tādēļ ne konkurētspējas trūkumu, ne saistīto Ķīnas ražotāju importu nevar uzskatīt par faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un konstatēto kaitējumu. |
| --- | --- |

(116)

Tādēļ ne konkurētspējas trūkumu, ne saistīto Ķīnas ražotāju importu nevar uzskatīt par faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un konstatēto kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (117) | Nobeigumā jāatzīmē, ka iepriekš izklāstītā analīze ir pierādījusi, ka attiecīgajā periodā stikla šķiedras importa daudzums no ĶTR ir būtiski pieaudzis, pakāpeniski samazinot Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Turklāt šie pieaugušie daudzumi, ko ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi traucējot Savienības ražošanas nozarei piemērot saviem klientiem paaugstinātās izejmateriālu izmaksas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šī spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties darbības ieguvumiem no efektivitātes, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīze būtiski samazināja pieprasījuma līmeni. |
| --- | --- |

(117)

Nobeigumā jāatzīmē, ka iepriekš izklāstītā analīze ir pierādījusi, ka attiecīgajā periodā stikla šķiedras importa daudzums no ĶTR ir būtiski pieaudzis, pakāpeniski samazinot Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Turklāt šie pieaugušie daudzumi, ko ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi traucējot Savienības ražošanas nozarei piemērot saviem klientiem paaugstinātās izejmateriālu izmaksas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šī spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties darbības ieguvumiem no efektivitātes, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīze būtiski samazināja pieprasījuma līmeni.

| (118) | Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no tiešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas nozares cita pārdošanas apjoma tendences un citi faktori, tai skaitā 97.–116. apsvērumā minētie, nav faktori, kas varētu izslēgt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(118)

Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no tiešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas nozares cita pārdošanas apjoma tendences un citi faktori, tai skaitā 97.–116. apsvērumā minētie, nav faktori, kas varētu izslēgt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare.

| (119) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (120) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi.

| (121) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Kopā izsūtīja 60 anketas. Divi importētāji un 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā laikā. Turklāt vairāki importētāji un lietotāji vēlāk procedūras laikā iesniedza vēstules, kurās iebilda pret jebkādiem iespējamiem pasākumiem šajā lietā. |
| --- | --- |

(121)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Kopā izsūtīja 60 anketas. Divi importētāji un 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā laikā. Turklāt vairāki importētāji un lietotāji vēlāk procedūras laikā iesniedza vēstules, kurās iebilda pret jebkādiem iespējamiem pasākumiem šajā lietā.

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (122) | Kā minēts 56. apsvērumā, izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. Astoņas personas, kas iesniedza sūdzību, pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Savienības produkcijas; vēl divas personās atbalstīja sūdzības iesniedzēju, savukārt vienpadsmitā uzņēmuma nostāja bija neitrāla. |
| --- | --- |

(122)

Kā minēts 56. apsvērumā, izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. Astoņas personas, kas iesniedza sūdzību, pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Savienības produkcijas; vēl divas personās atbalstīja sūdzības iesniedzēju, savukārt vienpadsmitā uzņēmuma nostāja bija neitrāla.

| (123) | Trīs atlasītie uzņēmumi, kas pārstāvēja apmēram 60 % no Savienības kopējās produkcijas, nodarbināja 3 300 darba ņēmējus, kuri ir tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā un administrēšanā. Tiek atgādināts, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, tika būtiski ietekmēti. Proti, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no jau tā zemā līmeņa 0,3 % apmērā uz – 15,0 %, savukārt tās tirgus daļa samazinājās par 5,6 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(123)

Trīs atlasītie uzņēmumi, kas pārstāvēja apmēram 60 % no Savienības kopējās produkcijas, nodarbināja 3 300 darba ņēmējus, kuri ir tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā un administrēšanā. Tiek atgādināts, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, tika būtiski ietekmēti. Proti, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no jau tā zemā līmeņa 0,3 % apmērā uz – 15,0 %, savukārt tās tirgus daļa samazinājās par 5,6 procentpunktiem.

| (124) | Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās izbeigsies un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas paaugstināsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis. |
| --- | --- |

(124)

Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās izbeigsies un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas paaugstināsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis.

| (125) | No otras puses, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares tirgus un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās turpināsies, ja antidempinga pasākumus nepiemēros. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudēs vēl lielāku tirgus daļu un vairs nespēs sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Visticamāk, notiks turpmāka produkcijas un ieguldījumu samazināšana, kā arī vairāku ražošanas rūpnīcu slēgšana Savienībā, veicinot vērienīgu darba vietu zaudēšanu. |
| --- | --- |

(125)

No otras puses, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares tirgus un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās turpināsies, ja antidempinga pasākumus nepiemēros. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudēs vēl lielāku tirgus daļu un vairs nespēs sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Visticamāk, notiks turpmāka produkcijas un ieguldījumu samazināšana, kā arī vairāku ražošanas rūpnīcu slēgšana Savienībā, veicinot vērienīgu darba vietu zaudēšanu.

| (126) | Tādēļ provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu piemērošana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(126)

Tādēļ provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu piemērošana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

2.   Nesaistīto importētāju intereses Savienībā

| (127) | Kā minēts iepriekš, izlasi neveica attiecībā uz nesaistītiem importētājiem, un divi nesaistīti importētāji pilnībā sadarbojās saistībā ar šo izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai nelielu daļu šo divu importētāju apgrozījuma (attiecīgi 7 % un 25 %) veidoja to darbības attiecībā uz attiecīgo ražojumu no ĶTR. Abi uzņēmumi bija pret antidempinga pasākumu piemērošanu, jo tie uzskatīja, ka tas izraisītu attiecīgā ražojuma importa no ĶTR pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(127)

Kā minēts iepriekš, izlasi neveica attiecībā uz nesaistītiem importētājiem, un divi nesaistīti importētāji pilnībā sadarbojās saistībā ar šo izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai nelielu daļu šo divu importētāju apgrozījuma (attiecīgi 7 % un 25 %) veidoja to darbības attiecībā uz attiecīgo ražojumu no ĶTR. Abi uzņēmumi bija pret antidempinga pasākumu piemērošanu, jo tie uzskatīja, ka tas izraisītu attiecīgā ražojuma importa no ĶTR pārtraukšanu.

| (128) | Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja ļoti mazu daļu no visa importa no ĶTR izmeklēšanas periodā (mazāk par 1 %). Neviens cits importētājs nesadarbojās — neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotus komentārus. Tādējādi provizoriski var secināt, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(128)

Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja ļoti mazu daļu no visa importa no ĶTR izmeklēšanas periodā (mazāk par 1 %). Neviens cits importētājs nesadarbojās — neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotus komentārus. Tādējādi provizoriski var secināt, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

3.   Lietotāju intereses

| (129) | Stikla elementāršķiedru, kam piemērota šī procedūra, izmanto daudzos lietojumos. Sadarbojās šādas lietotāju grupas: audēji (gan kvalitatīvāku, specializētu audumu, gan standarta audumu audēji, piemēram, vēja enerģijas turbīnām, kuģniecības, transporta, aviācijas un infrastruktūras lietojumiem); pārklājuma materiālu ražotāji; maisījumu, tai skaitā automobiļu rūpniecībā izmantoto, ražotāji; pusgatavu maisījumu vai galaproduktu ražotāji. |
| --- | --- |

(129)

Stikla elementāršķiedru, kam piemērota šī procedūra, izmanto daudzos lietojumos. Sadarbojās šādas lietotāju grupas: audēji (gan kvalitatīvāku, specializētu audumu, gan standarta audumu audēji, piemēram, vēja enerģijas turbīnām, kuģniecības, transporta, aviācijas un infrastruktūras lietojumiem); pārklājuma materiālu ražotāji; maisījumu, tai skaitā automobiļu rūpniecībā izmantoto, ražotāji; pusgatavu maisījumu vai galaproduktu ražotāji.

| (130) | Attiecīgā ražojuma daudzums no ĶTR, ko iepērk lietotāji, kuri sadarbojās, veido apmēram 20 % no stikla šķiedras importa no ĶTR izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz anketās iesniegto informāciju, var secināt, ka Savienības lietotāju nozarē ir nodarbināts būtisks skaits cilvēku. Lai gan šajā saistībā un šajā posmā nav iesniegti plaši un pamatoti dati, provizoriski tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā pakārtotajā nozarē strādājošo skaits, pamatojoties uz anketas atbildēs sniegto informāciju, ir 50 000-75 000. Pamatojoties uz to pašu informāciju, tiek lēsts, ka saistībā ar stikla šķiedru, izmantojot to uzņēmumu nodaļas, kas izmantoja izmeklēšanas periodā Ķīnas stikla šķiedru, nodarbināto skaits ir apmēram 27 000. |
| --- | --- |

(130)

Attiecīgā ražojuma daudzums no ĶTR, ko iepērk lietotāji, kuri sadarbojās, veido apmēram 20 % no stikla šķiedras importa no ĶTR izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz anketās iesniegto informāciju, var secināt, ka Savienības lietotāju nozarē ir nodarbināts būtisks skaits cilvēku. Lai gan šajā saistībā un šajā posmā nav iesniegti plaši un pamatoti dati, provizoriski tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā pakārtotajā nozarē strādājošo skaits, pamatojoties uz anketas atbildēs sniegto informāciju, ir 50 000-75 000. Pamatojoties uz to pašu informāciju, tiek lēsts, ka saistībā ar stikla šķiedru, izmantojot to uzņēmumu nodaļas, kas izmantoja izmeklēšanas periodā Ķīnas stikla šķiedru, nodarbināto skaits ir apmēram 27 000.

| (131) | Vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja, ka stikla šķiedru iepērk no Ķīnas, kā arī no citiem avotiem, tai skaitā Eiropas ražotājiem. Tikai daži no tiem stikla šķiedru iepirka tikai no ĶTR. Šajā nozarē vērojama ne tikai plaša darbību dažādība pakārtotajās nozarēs, bet arī plaša šo uzņēmumu lielumu dažādība — vairāki no tiem ietilpst starptautiski darbojošās lielākās uzņēmumu grupās, savukārt citi ir pilnībā neatkarīgi. |
| --- | --- |

(131)

Vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja, ka stikla šķiedru iepērk no Ķīnas, kā arī no citiem avotiem, tai skaitā Eiropas ražotājiem. Tikai daži no tiem stikla šķiedru iepirka tikai no ĶTR. Šajā nozarē vērojama ne tikai plaša darbību dažādība pakārtotajās nozarēs, bet arī plaša šo uzņēmumu lielumu dažādība — vairāki no tiem ietilpst starptautiski darbojošās lielākās uzņēmumu grupās, savukārt citi ir pilnībā neatkarīgi.

3.1.   Pasākumu iespējamā ietekme uz lietotāju rentabilitāti

| (132) | Pamatojoties uz atbildēm anketā, stikla šķiedras lietotāju nozares stāvoklis, šķiet, ir stabils. Patiešām, vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja par peļņu no produkcijas un savu to ražojumu pārdošanas, kas satur izmeklējamo ražojumu, attiecīgajā periodā, ietverot izmeklēšanas periodu. Tomēr daži lietotāji informēja par zaudējumiem saistībā ar šo darbību izmeklēšanas periodā, savukārt citu lietotāju peļņa bija 5–10 % apmērā. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz atbildēm anketā, stikla šķiedras lietotāju nozares stāvoklis, šķiet, ir stabils. Patiešām, vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja par peļņu no produkcijas un savu to ražojumu pārdošanas, kas satur izmeklējamo ražojumu, attiecīgajā periodā, ietverot izmeklēšanas periodu. Tomēr daži lietotāji informēja par zaudējumiem saistībā ar šo darbību izmeklēšanas periodā, savukārt citu lietotāju peļņa bija 5–10 % apmērā.

| (133) | Stikla šķiedras iepirkšanas izmaksas kopumā veidoja būtisku lietotāju nozares produkcijas ražošanas izmaksu daļu. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem šī daļa var veidot no 10 līdz vairāk nekā 50 % atkarībā no ražojuma, ko no tās izgatavo. Tādēļ Ķīnas stikla šķiedras iepirkšanas izmaksu palielināšanās var būtiski ietekmēt dažu lietotāju izmaksas. |
| --- | --- |

(133)

Stikla šķiedras iepirkšanas izmaksas kopumā veidoja būtisku lietotāju nozares produkcijas ražošanas izmaksu daļu. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem šī daļa var veidot no 10 līdz vairāk nekā 50 % atkarībā no ražojuma, ko no tās izgatavo. Tādēļ Ķīnas stikla šķiedras iepirkšanas izmaksu palielināšanās var būtiski ietekmēt dažu lietotāju izmaksas.

| (134) | Pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lietotāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz peļņu caurmērā var lēst aptuveni 1 % apmērā no apgrozījuma lietotāju uzņēmumu nodaļās, kas izmanto stikla šķiedru, bet mazāk nekā 0,5 % apmērā no visu to uzņēmumu apgrozījuma, kuros ir nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru. Citiem vārdiem sakot, nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru, un visa uzņēmuma rentabilitāte tiktu ietekmēta attiecīgi caurmērā par aptuveni vienu procentpunktu un nepilnu pusprocentpunktu. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lietotāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz peļņu caurmērā var lēst aptuveni 1 % apmērā no apgrozījuma lietotāju uzņēmumu nodaļās, kas izmanto stikla šķiedru, bet mazāk nekā 0,5 % apmērā no visu to uzņēmumu apgrozījuma, kuros ir nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru. Citiem vārdiem sakot, nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru, un visa uzņēmuma rentabilitāte tiktu ietekmēta attiecīgi caurmērā par aptuveni vienu procentpunktu un nepilnu pusprocentpunktu.

| (135) | Tomēr jāatzīmē, ka konkrētu lietotāju uzņēmumu gadījumā iepriekš minētā ietekme varētu būt lielāka, proti, apmēram 5 % apmērā no uzņēmuma apgrozījuma. Ņemot vērā konkrētu lietotāju peļņas līmeņus un stikla šķiedras daļu to ražošanas izmaksās, nevar izslēgt iespēju, ka to rentabilitāti varētu ietekmēt būtisks stikla šķiedras cenas paaugstinājums, izņemot, ja vien šādu izmaksu paaugstinājumu varētu pilnībā vai vismaz lielā mērā piemērot klientiem. |
| --- | --- |

(135)

Tomēr jāatzīmē, ka konkrētu lietotāju uzņēmumu gadījumā iepriekš minētā ietekme varētu būt lielāka, proti, apmēram 5 % apmērā no uzņēmuma apgrozījuma. Ņemot vērā konkrētu lietotāju peļņas līmeņus un stikla šķiedras daļu to ražošanas izmaksās, nevar izslēgt iespēju, ka to rentabilitāti varētu ietekmēt būtisks stikla šķiedras cenas paaugstinājums, izņemot, ja vien šādu izmaksu paaugstinājumu varētu pilnībā vai vismaz lielā mērā piemērot klientiem.

| (136) | Kopumā provizoriski var secināt, ka, lai gan daži lietotāju uzņēmumi varētu saskarties ar antidempinga pasākumu lielāku iespējamo ietekmi, ietekme uz citiem lietotājiem, visticamāk, būs samērā mērena. |
| --- | --- |

(136)

Kopumā provizoriski var secināt, ka, lai gan daži lietotāju uzņēmumi varētu saskarties ar antidempinga pasākumu lielāku iespējamo ietekmi, ietekme uz citiem lietotājiem, visticamāk, būs samērā mērena.

3.2.   Savstarpējās aizstājamības trūkums

| (137) | Vairāki lietotāji apgalvoja, ka daudzus stikla šķiedras veidus, kas vajadzīgi lietotāju nozarei, nevar iegādāties gatavā veidā. Tā vietā piegādātājiem būtu jāveic ilgstošs un sarežģīts kvalifikācijas process, kas varētu aizņemt 6–12 mēnešus, bez garantijas, ka tas būs sekmīgs. Tādēļ piegādātāja nomaiņa, lai izvairītos no antidempinga maksājumiem, būtu dārga, īstermiņā neiespējama un no tehnoloģiskā viedokļa riskanta. |
| --- | --- |

(137)

Vairāki lietotāji apgalvoja, ka daudzus stikla šķiedras veidus, kas vajadzīgi lietotāju nozarei, nevar iegādāties gatavā veidā. Tā vietā piegādātājiem būtu jāveic ilgstošs un sarežģīts kvalifikācijas process, kas varētu aizņemt 6–12 mēnešus, bez garantijas, ka tas būs sekmīgs. Tādēļ piegādātāja nomaiņa, lai izvairītos no antidempinga maksājumiem, būtu dārga, īstermiņā neiespējama un no tehnoloģiskā viedokļa riskanta.

| (138) | Šajā saistībā tiek atzīts, ka konkrētos lietojumos izmeklējamā ražojuma īpašības patiesi var novest pie ilgstoša kvalifikācijas procesa, kas ietver testēšanu. Tomēr, ņemot vērā arī no vairākiem lietotājiem saņemtos komentārus, šobrīd šķiet, ka vairumā gadījumu pastāv vairāki avoti. Jāatgādina arī, ka antidempinga pasākumu mērķis nav konkrētiem piegādātājiem liegt piekļuvi Savienības tirgum, jo jebkura ierosinātā pasākuma mērķis ir tikai atjaunot godīgu tirdzniecību un izlabot kropļoto situāciju tirgū. |
| --- | --- |

(138)

Šajā saistībā tiek atzīts, ka konkrētos lietojumos izmeklējamā ražojuma īpašības patiesi var novest pie ilgstoša kvalifikācijas procesa, kas ietver testēšanu. Tomēr, ņemot vērā arī no vairākiem lietotājiem saņemtos komentārus, šobrīd šķiet, ka vairumā gadījumu pastāv vairāki avoti. Jāatgādina arī, ka antidempinga pasākumu mērķis nav konkrētiem piegādātājiem liegt piekļuvi Savienības tirgum, jo jebkura ierosinātā pasākuma mērķis ir tikai atjaunot godīgu tirdzniecību un izlabot kropļoto situāciju tirgū.

| (139) | Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka, piemērojot pasākumus Ķīnas stikla šķiedrai, izejmateriālu piegāde lietotāju nozarei uz laiku, visticamāk, neapstāsies. |
| --- | --- |

(139)

Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka, piemērojot pasākumus Ķīnas stikla šķiedrai, izejmateriālu piegāde lietotāju nozarei uz laiku, visticamāk, neapstāsies.

3.3.   Nespēja nodot tālāk izmaksu palielināšanos un ārpuskopienas pakārtoto ražojumu pieaugošā konkurence

| (140) | Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka viņi nespētu par stikla šķiedras cenu paaugstināšanos attiecīgi likt maksāt savu ražojumu pircējiem. Šie lietotāji minēja, ka viņu ražojumu tirgos pastāv intensīva konkurence un ka viņu klienti itin viegli varētu nomainīt piegādātāju, ja viņi paaugstinātu cenas. |
| --- | --- |

(140)

Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka viņi nespētu par stikla šķiedras cenu paaugstināšanos attiecīgi likt maksāt savu ražojumu pircējiem. Šie lietotāji minēja, ka viņu ražojumu tirgos pastāv intensīva konkurence un ka viņu klienti itin viegli varētu nomainīt piegādātāju, ja viņi paaugstinātu cenas.

| (141) | Ņemot vērā lietotāju uzņēmumu dažādību, ir grūti novērtēt lietotāju vispārējo spēju likt saviem klientiem segt iespējamo izmaksu pieaugumu. Tomēr, pamatojoties uz datiem, kas sniegti lietotāju anketas atbildēs, var pieņemt, ka, pat ja lietotājs nevar piemērot klientam lielāko daļu savu izmaksu pieaugumu, vairumā gadījumu tā apgrozījums un rentabilitāte tiktu ietekmēti tikai nedaudz. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā lietotāju uzņēmumu dažādību, ir grūti novērtēt lietotāju vispārējo spēju likt saviem klientiem segt iespējamo izmaksu pieaugumu. Tomēr, pamatojoties uz datiem, kas sniegti lietotāju anketas atbildēs, var pieņemt, ka, pat ja lietotājs nevar piemērot klientam lielāko daļu savu izmaksu pieaugumu, vairumā gadījumu tā apgrozījums un rentabilitāte tiktu ietekmēti tikai nedaudz.

| (142) | Attiecībā uz konkurenci vairāki lietotāji pauda bažas, ka antidempinga maksājumu piemērošana sekmētu konkurences palielināšanos no ārpuskopienas piegādātāju puses pakārtotajā tirgū, jo pakārtotajiem ražojumiem nepiemērotu nekādus aizsardzības pasākumus, kā arī sekmētu ĶTR importa pāreju no stikla šķiedras uz tādiem pakārtotiem ražojumiem kā maisījumi, audumi un kompozītlāpstiņas vēja turbīnām. Patiesībā attiecībā uz ĶTR tika iesniegta informācija, ka daudzos šajos tirgos jau pastāv konkurence no ĶTR puses un būtu tikai loģiski, ja šī konkurence palielinātos saistībā ar pasākumu piemērošanu stikla šķiedrai. Tādēļ lietotāju nozarei, kā tika argumentēts, ne tikai nāktos maksāt augstākas cenas par stikla šķiedru, bet tā arī saskartos ar lielāku konkurenci. Šādā uzņēmējdarbības vidē, kā tika argumentēts, nebūtu iespējams būtisku cenu paaugstinājuma daļu piemērot klientiem. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz konkurenci vairāki lietotāji pauda bažas, ka antidempinga maksājumu piemērošana sekmētu konkurences palielināšanos no ārpuskopienas piegādātāju puses pakārtotajā tirgū, jo pakārtotajiem ražojumiem nepiemērotu nekādus aizsardzības pasākumus, kā arī sekmētu ĶTR importa pāreju no stikla šķiedras uz tādiem pakārtotiem ražojumiem kā maisījumi, audumi un kompozītlāpstiņas vēja turbīnām. Patiesībā attiecībā uz ĶTR tika iesniegta informācija, ka daudzos šajos tirgos jau pastāv konkurence no ĶTR puses un būtu tikai loģiski, ja šī konkurence palielinātos saistībā ar pasākumu piemērošanu stikla šķiedrai. Tādēļ lietotāju nozarei, kā tika argumentēts, ne tikai nāktos maksāt augstākas cenas par stikla šķiedru, bet tā arī saskartos ar lielāku konkurenci. Šādā uzņēmējdarbības vidē, kā tika argumentēts, nebūtu iespējams būtisku cenu paaugstinājuma daļu piemērot klientiem.

| (143) | Šajā saistībā ir jāatzīmē, ka tas, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu sekmēt lielāku konkurenci, nevar būt par iemeslu šādu pasākumu nepiemērošanai, ja tā ir pamatota. Eiropas stikla šķiedras lietotāju nozarei ir tādas pašas tiesības, kādas ir stikla šķiedras ražošanas nozarei, un tai būtu visas tiesības pilnībā izmantot ES tirdzniecības tiesību aktus un pieprasīt antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz tās ražojumiem, ja tai būtu pietiekams pamatojums un ja tā varētu iesniegt prima facie pierādījumus par kaitīgu dempingu. |
| --- | --- |

(143)

Šajā saistībā ir jāatzīmē, ka tas, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu sekmēt lielāku konkurenci, nevar būt par iemeslu šādu pasākumu nepiemērošanai, ja tā ir pamatota. Eiropas stikla šķiedras lietotāju nozarei ir tādas pašas tiesības, kādas ir stikla šķiedras ražošanas nozarei, un tai būtu visas tiesības pilnībā izmantot ES tirdzniecības tiesību aktus un pieprasīt antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz tās ražojumiem, ja tai būtu pietiekams pamatojums un ja tā varētu iesniegt prima facie pierādījumus par kaitīgu dempingu.

| (144) | Tādēļ iepriekš izklāstītais arguments par iespējamo konkurences palielināšanos no ārpussavienības pakārtoto ražojumu puses nevar būt par pamatu antidempinga pasākumu nepiemērošanai. |
| --- | --- |

(144)

Tādēļ iepriekš izklāstītais arguments par iespējamo konkurences palielināšanos no ārpussavienības pakārtoto ražojumu puses nevar būt par pamatu antidempinga pasākumu nepiemērošanai.

3.4.   Nepietiekama piegāde

| (145) | Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka jau pēc izmeklēšanas perioda Savienības tirgū piegāde bija nepietiekama un antidempinga pasākumu piemērošana šo situāciju saasinātu, jo samazinātos imports no ĶTR, lai gan šis imports ir vajadzīgs, ņemot vērā spēcīgo un pieaugušo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(145)

Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka jau pēc izmeklēšanas perioda Savienības tirgū piegāde bija nepietiekama un antidempinga pasākumu piemērošana šo situāciju saasinātu, jo samazinātos imports no ĶTR, lai gan šis imports ir vajadzīgs, ņemot vērā spēcīgo un pieaugušo pieprasījumu.

| (146) | Sūdzības iesniedzēji atzina, ka bija Savienības ražošanas nozares izgatavoto konkrētu ražojumu grupu trūkums, bet viņi to uzskatīja par pagaidu trūkumu, ko izraisīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās saistībā ar ekonomikas krīzi. Viņi arī iesniedza informāciju, ka Savienības ražošanas nozare varētu nodrošināt paredzamo pieprasījuma izaugsmi nākotnē ES pakārtotajās nozarēs, it sevišķi izmantojot dīkstāves jaudu, ko pavisam vienkārši varētu atjaunot, kā arī turpmākus tehnoloģiskus uzlabojumus un katlu rekonstruēšanu, ja tiktu atgūti stabili rentabilitātes līmeņi. |
| --- | --- |

(146)

Sūdzības iesniedzēji atzina, ka bija Savienības ražošanas nozares izgatavoto konkrētu ražojumu grupu trūkums, bet viņi to uzskatīja par pagaidu trūkumu, ko izraisīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās saistībā ar ekonomikas krīzi. Viņi arī iesniedza informāciju, ka Savienības ražošanas nozare varētu nodrošināt paredzamo pieprasījuma izaugsmi nākotnē ES pakārtotajās nozarēs, it sevišķi izmantojot dīkstāves jaudu, ko pavisam vienkārši varētu atjaunot, kā arī turpmākus tehnoloģiskus uzlabojumus un katlu rekonstruēšanu, ja tiktu atgūti stabili rentabilitātes līmeņi.

| (147) | Šajā sakarā pirmām kārtām jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir koriģēt negodīgas tirdzniecības praksi, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un atjaunot efektīvas konkurences stāvokli ES tirgū, nevis apturēt importu. Tādēļ, lai gan ES cenu līmenis attiecīgajam ĶTR izcelsmes ražojumam, visticamāk, palielinātos pēc antidempinga pasākumu piemērošanas, ierosinātie pasākumi nenozīmē Savienības tirgus slēgšanu ĶTR ražotājiem eksportētājiem un pieļaus turpmāku attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(147)

Šajā sakarā pirmām kārtām jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir koriģēt negodīgas tirdzniecības praksi, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un atjaunot efektīvas konkurences stāvokli ES tirgū, nevis apturēt importu. Tādēļ, lai gan ES cenu līmenis attiecīgajam ĶTR izcelsmes ražojumam, visticamāk, palielinātos pēc antidempinga pasākumu piemērošanas, ierosinātie pasākumi nenozīmē Savienības tirgus slēgšanu ĶTR ražotājiem eksportētājiem un pieļaus turpmāku attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienības tirgu.

| (148) | Runājot par Savienības ražošanas nozares spēju aizstāt jebkādu iespējamo Ķīnas stikla šķiedras piegādes trūkumu, jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais jaudas izmantojuma līmenis apliecina, ka pieprasījumu tirgū varētu nodrošināt ar pilnīgu piegādi. Patiešām, pat visas 116 413 tonnas Ķīnas stikla šķiedras importa izmeklēšanas periodā teorētiski būtu varējusi aizstāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves jauda, ko izmeklēšanas periodā aprēķināja gandrīz 200 000 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(148)

Runājot par Savienības ražošanas nozares spēju aizstāt jebkādu iespējamo Ķīnas stikla šķiedras piegādes trūkumu, jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais jaudas izmantojuma līmenis apliecina, ka pieprasījumu tirgū varētu nodrošināt ar pilnīgu piegādi. Patiešām, pat visas 116 413 tonnas Ķīnas stikla šķiedras importa izmeklēšanas periodā teorētiski būtu varējusi aizstāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves jauda, ko izmeklēšanas periodā aprēķināja gandrīz 200 000 tonnu apmērā.

| (149) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, provizoriski var secināt, ka iespējamo nepietiekamo piegādi varētu risināt ar plašāku Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojumu, ar citu importu, kā arī ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR par cenām, kas nav dempinga cenas. |
| --- | --- |

(149)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, provizoriski var secināt, ka iespējamo nepietiekamo piegādi varētu risināt ar plašāku Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojumu, ar citu importu, kā arī ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR par cenām, kas nav dempinga cenas.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (150) | Var secināt, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdošanas apjomu, pārdošanas cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar konkrētu negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem. |
| --- | --- |

(150)

Var secināt, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdošanas apjomu, pārdošanas cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar konkrētu negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem.

| (151) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus. Tomēr šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas. |
| --- | --- |

(151)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus. Tomēr šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (152) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (153) | Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(153)

Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām.

| (154) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12–15 % apmērā. Tomēr līdz šim sniegtie pierādījumi nepārliecinoši rāda, ka šāds peļņas līmenis ir obligātais minimums, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares dzīvotspējīgu uzņēmējdarbību šajā uzņēmējdarbības nozarē. Nav neapgāžamu pierādījumu, kas apstiprinātu augstāku mērķa peļņas līmeni, tādēļ provizoriski tiek uzskatīts, ka mērķa peļņa 5 % apmērā būtu piemērota, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(154)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12–15 % apmērā. Tomēr līdz šim sniegtie pierādījumi nepārliecinoši rāda, ka šāds peļņas līmenis ir obligātais minimums, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares dzīvotspējīgu uzņēmējdarbību šajā uzņēmējdarbības nozarē. Nav neapgāžamu pierādījumu, kas apstiprinātu augstāku mērķa peļņas līmeni, tādēļ provizoriski tiek uzskatīts, ka mērķa peļņa 5 % apmērā būtu piemērota, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (155) | Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu. |
| --- | --- |

(155)

Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu.

| (156) | Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.






  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis |
| --- | --- | --- |
| New Changhai grupa | 61,4 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 104,2 % |
| Pārējie uzņēmumi | 104,2 % |

(156)

Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

New Changhai grupa

61,4 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

104,2 %

Pārējie uzņēmumi

104,2 %

2.   Pagaidu pasākumi

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējumu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir dempinga starpība. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējumu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir dempinga starpība.

| (158) | Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses, pagaidu maksājums, ko piemēro ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem atsevišķu režīmu vai izskatīšanu nepiemēroja, kā arī ko piemēro ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ir tāds pats. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(158)

| Uzņēmums | Pagaidu maksājums |
| --- | --- |
| New Changhai grupa | 8,5 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 43,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 43,6 % |

Uzņēmums

Pagaidu maksājums

New Changhai grupa

8,5 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

43,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

43,6 %

| (159) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi. |
| --- | --- |

(159)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.

| (160) | Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai izveidojot jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības) nekavējoties jāadresē Komisijai (4), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(160)

Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai izveidojot jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības) nekavējoties jāadresē Komisijai (4), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

| (161) | Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(161)

Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (162) | Labas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti, |
| --- | --- |

(162)

Labas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo regulu piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes cirstā stikla šķiedrai, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingiem, izņemot impregnētus un pārklātus stikla šķiedras rovingus ar karsēšanas zudumiem, kas pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), stikla elementāršķiedras spolētiem diegiem, izņemot impregnētas un pārklātas lentes ar karsēšanas zudumiem, kas pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), un filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (TARIC kodi 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 un 7019310099).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu samaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changzhou Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan, Changzhou, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 43,6 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums (%)

TARIC papildu kods

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changzhou Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan, Changzhou, Jiangsu

8,5

A983

Visi pārējie uzņēmumi

43,6

A999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 307, 17.12.2009., 39. lpp.

2

(3)  Indekss

3

Indekss

(4)

4

| Eiropas Komisija |
| --- |
| Tirdzniecības ģenerāldirektorāts |
| Direction H |
| Birojs Nerv- 105 |
| B-1049, Brisele. |

Eiropas Komisija

Tirdzniecības ģenerāldirektorāts

Direction H

Birojs Nerv- 105

B-1049, Brisele.

---

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/59

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 813/2010

(2010. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/61

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 814/2010

(2010. gada 15. septembris),

ar ko nosaka no 2010. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 16. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 16. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 16. septembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 16. septembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 7,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 7,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

7,00

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

7,00

---

(1)  Par precēm, ko Savienībā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

31.8.2010-14.9.2010

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 22,06 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

228,63

143,93

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

15,71

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

22,06

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 53,85 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

23,62 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

53,85 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/64

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 815/2010

(2010. gada 15. septembris),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 809/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 809/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 242, 15.9.2010., 23. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 16. septembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/66

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 27. jūlijs)

par to, lai Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

(2010/491/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 66. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), minētajā aģentūrā piedalās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. To dalības aspekti tiks noteikti turpmākos nolīgumos, ko noslēgs starp Eiropas Kopienu un minētajām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), minētajā aģentūrā piedalās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. To dalības aspekti tiks noteikti turpmākos nolīgumos, ko noslēgs starp Eiropas Kopienu un minētajām valstīm.

| (2) | Pēc Komisijas pilnvarošanas 2008. gada 11. martā tika pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti attiecībā uz nolīgumu par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Komisijas pilnvarošanas 2008. gada 11. martā tika pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti attiecībā uz nolīgumu par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām.

| (3) | Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, 2009. gada 19. janvārī parafētais nolīgums būtu jāparaksta un būtu jāapstiprina kopīgās deklarācijas. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, 2009. gada 19. janvārī parafētais nolīgums būtu jāparaksta un būtu jāapstiprina kopīgās deklarācijas.

| (4) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas būtu jāizlemj, vai tā šo lēmumu transponēs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas būtu jāizlemj, vai tā šo lēmumu transponēs savos tiesību aktos.

| (5) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par aspektiem minēto valstu dalībai Eiropas Aģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, ņemot vērā tā noslēgšanu, un pievienotās kopīgās deklarācijas.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

2

(3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

3

---

Labojumi

| 16.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 243/68

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/45/ES (2010. gada 7. jūlijs) par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 207, 2010. gada 6. augusts
  )

Uz vāka, direktīvas virsrakstā:

tekstu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/45/ES (2010. gada 7. jūlijs) ..”

lasīt šādi:

“Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/53/ES (2010. gada 7. jūlijs) ..”.

14. lappusē, direktīvas virsrakstā:

tekstu:

“EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2010/45/ES (2010. gada 7. jūlijs) ..”

lasīt šādi:

“EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2010/53/ES (2010. gada 7. jūlijs) ..”.

---