# Eiropas Savienības L 256/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.256.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 256 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 30. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.256.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 256

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 30. septembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 862/2010/ES (2010. gada 22. septembris) par Savienības dalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS), ko īsteno vairākas dalībvalstis (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 862/2010/ES (2010. gada 22. septembris) par Savienības dalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS), ko īsteno vairākas dalībvalstis (
  1
  )

BONUS

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 863/2010 (2010. gada 29. septembris), ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 967/2006 attiecībā uz eksporta un maksājumu termiņiem, kas piemērojami cukuram, kurš saražots, pārsniedzot kvotu | 15 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 864/2010 (2010. gada 29. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 17 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 865/2010 (2010. gada 29. septembris), ar ko nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu septītajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 446/2010 | 19 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/579/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 5. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 20 |
| | | 2010/580/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 22 |
| | | 2010/581/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Polijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 24 |
| | | 2010/582/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Francijas Republikai un Itālijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 5. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 26 |
| | | 2010/583/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Rumānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 27 |
| | | 2010/584/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 29 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 863/2010 (2010. gada 29. septembris), ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 967/2006 attiecībā uz eksporta un maksājumu termiņiem, kas piemērojami cukuram, kurš saražots, pārsniedzot kvotu

15

Komisijas Regula (ES) Nr. 864/2010 (2010. gada 29. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

17

Komisijas Regula (ES) Nr. 865/2010 (2010. gada 29. septembris), ar ko nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu septītajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 446/2010

19

LĒMUMI

2010/579/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 5. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

20

2010/580/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

22

2010/581/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Polijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

24

2010/582/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Francijas Republikai un Itālijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 5. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

26

2010/583/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Rumānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

27

2010/584/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 27. septembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

29

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes lēmums Nr. 43/10/COL (2010. gada 10. februāris), ar ko groza Eiropas Ekonomikas zonas līguma I pielikuma I nodaļas 1.2. daļas 39. punkta sarakstu, kurā norādīti Īslandes un Norvēģijas robežkontroles punkti, kas ir apstiprināti veterinārajām pārbaudēm attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un ar ko atceļ EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmumu 301/08/COL | 30 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes lēmums Nr. 43/10/COL (2010. gada 10. februāris), ar ko groza Eiropas Ekonomikas zonas līguma I pielikuma I nodaļas 1.2. daļas 39. punkta sarakstu, kurā norādīti Īslandes un Norvēģijas robežkontroles punkti, kas ir apstiprināti veterinārajām pārbaudēm attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un ar ko atceļ EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmumu 301/08/COL

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 862/2010/ES

(2010. gada 22. septembris)

par Savienības dalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS), ko īsteno vairākas dalībvalstis

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (“Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalība struktūrās, kas izveidotas šo programmu izpildei Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 169. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (“Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalība struktūrās, kas izveidotas šo programmu izpildei Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 169. panta izpratnē.

| (2) | Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (4), ir pausts atbalsts starptematiskai pieejai pētījumos, kas aptver vienu vai vairākas Septītās pamatprogrammas tēmas, un šajā sakarā kā viena no jomām, kur Kopiena var piedalīties valstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, ir izvirzīta EK līguma 169. panta ierosme Baltijas jūras kopīgas pētniecības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (4), ir pausts atbalsts starptematiskai pieejai pētījumos, kas aptver vienu vai vairākas Septītās pamatprogrammas tēmas, un šajā sakarā kā viena no jomām, kur Kopiena var piedalīties valstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, ir izvirzīta EK līguma 169. panta ierosme Baltijas jūras kopīgas pētniecības jomā.

| (3) | Baltijas jūras ekosistēma, kas ir daļēji noslēgta Eiropas iekšējā jūra, ir viena no lielākajām iesāļajām ūdenstilpēm pasaulē, un to nopietni ietekmējuši daudzi dabīgi faktori un antropogēni faktori – tādi kā Otrā pasaules kara laikā jūrā nogremdētu ķīmisko ieroču, piemēram, gāzu, piesārņojums un smago metālu savienojumu, organisko vielu, radioaktīvu vielu, kurināmās dīzeļdegvielas un petrolejas noplūžu piesārņojums. Arī lauksaimniecības attīstība Baltijas jūras sateces baseinā ir radījusi pārmērīgu mēslojuma un organisko vielu ieplūdi, kas veicina eitrofikāciju, un neendēmisku svešzemju organismu ieviešanu vidē. Zivju krājumu noplicināšana un klimata pārmaiņas izraisa sākotnējās bioloģiskās daudzveidības izzušanu. Minētie faktori, kā arī nepārtrauktā antropogēnā darbība, tostarp infrastruktūru projekti tieši Baltijas jūras krastā un tās sateces baseinā vai to tiešā tuvumā, un tūrisms, kas nodara kaitējumu videi, posta dabisko vidi. Minētie faktori ievērojami samazina Baltijas jūras spēju ilgtspējīgi nodrošināt produktus un pakalpojumus, no kuriem gan tieši, gan netieši ir atkarīga cilvēku labklājība sociālajā, kultūras un ekonomikas aspektā. |
| --- | --- |

(3)

Baltijas jūras ekosistēma, kas ir daļēji noslēgta Eiropas iekšējā jūra, ir viena no lielākajām iesāļajām ūdenstilpēm pasaulē, un to nopietni ietekmējuši daudzi dabīgi faktori un antropogēni faktori – tādi kā Otrā pasaules kara laikā jūrā nogremdētu ķīmisko ieroču, piemēram, gāzu, piesārņojums un smago metālu savienojumu, organisko vielu, radioaktīvu vielu, kurināmās dīzeļdegvielas un petrolejas noplūžu piesārņojums. Arī lauksaimniecības attīstība Baltijas jūras sateces baseinā ir radījusi pārmērīgu mēslojuma un organisko vielu ieplūdi, kas veicina eitrofikāciju, un neendēmisku svešzemju organismu ieviešanu vidē. Zivju krājumu noplicināšana un klimata pārmaiņas izraisa sākotnējās bioloģiskās daudzveidības izzušanu. Minētie faktori, kā arī nepārtrauktā antropogēnā darbība, tostarp infrastruktūru projekti tieši Baltijas jūras krastā un tās sateces baseinā vai to tiešā tuvumā, un tūrisms, kas nodara kaitējumu videi, posta dabisko vidi. Minētie faktori ievērojami samazina Baltijas jūras spēju ilgtspējīgi nodrošināt produktus un pakalpojumus, no kuriem gan tieši, gan netieši ir atkarīga cilvēku labklājība sociālajā, kultūras un ekonomikas aspektā.

| (4) | Eiropadome 2007. gada 14. decembrī pauda bažas par Baltijas jūras vides stāvokli, kā atspoguļots Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam. Turklāt Padome aicināja Komisiju attiecībā uz Baltijas jūras reģionu iesniegt priekšlikumu iniciatīvai saskaņā ar EK līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2007. gada 14. decembrī pauda bažas par Baltijas jūras vides stāvokli, kā atspoguļots Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam. Turklāt Padome aicināja Komisiju attiecībā uz Baltijas jūras reģionu iesniegt priekšlikumu iniciatīvai saskaņā ar EK līguma 169. pantu.

| (5) | Zinātnei būtu jāpievēršas šādiem jautājumiem un jāpalīdz rast risinājumus neatliekamām Baltijas jūras vides problēmām. Taču pašreizējās situācijas nopietnība prasa kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā palielināt Baltijas reģionā veikto pētījumu apmēru, izstrādājot un ieviešot pilnībā integrētu pieeju, kas ļauj racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietpratīgi risinātu sarežģītos un steidzamos jautājumus. |
| --- | --- |

(5)

Zinātnei būtu jāpievēršas šādiem jautājumiem un jāpalīdz rast risinājumus neatliekamām Baltijas jūras vides problēmām. Taču pašreizējās situācijas nopietnība prasa kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā palielināt Baltijas reģionā veikto pētījumu apmēru, izstrādājot un ieviešot pilnībā integrētu pieeju, kas ļauj racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietpratīgi risinātu sarežģītos un steidzamos jautājumus.

| (6) | Patlaban vairākas valsts mēroga pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis individuāli īsteno pētniecības un attīstības atbalstam Baltijas jūras reģionā, nav pietiekami koordinētas Savienības līmenī, lai sasniegtu kritisko masu, kas vajadzīga stratēģiskās pētniecības un attīstības jomās. |
| --- | --- |

(6)

Patlaban vairākas valsts mēroga pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis individuāli īsteno pētniecības un attīstības atbalstam Baltijas jūras reģionā, nav pietiekami koordinētas Savienības līmenī, lai sasniegtu kritisko masu, kas vajadzīga stratēģiskās pētniecības un attīstības jomās.

| (7) | Turklāt esošās nozarspecifiskās pētniecības struktūras, kas veidojušās ilgā un vēsturiskā valstu politikas attīstības gaitā, ir dziļi iesakņojušās valstu pārvaldības sistēmā un neļauj izstrādāt un finansēt tādus daudzdisciplīnu, starpdisciplīnu un pārdisciplīnu vides pētījumus, kādi vajadzīgi, lai risinātu ar Baltijas jūru saistītās problēmas. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt esošās nozarspecifiskās pētniecības struktūras, kas veidojušās ilgā un vēsturiskā valstu politikas attīstības gaitā, ir dziļi iesakņojušās valstu pārvaldības sistēmā un neļauj izstrādāt un finansēt tādus daudzdisciplīnu, starpdisciplīnu un pārdisciplīnu vides pētījumus, kādi vajadzīgi, lai risinātu ar Baltijas jūru saistītās problēmas.

| (8) | Kaut gan Baltijas jūras pētniecībā pastāv ilgas Baltijas jūras reģiona valstu un citu reģionu valstu sadarbības tradīcijas, līdz šim sadarbībai, lai optimāli izmantotu pētniecības potenciālu, ir trūcis pietiekamu finanšu resursu minēto valstu nevienlīdzīgās ekonomiskās situācijas un attīstības dēļ, kā arī valstu ļoti dažādo pētniecības programmu, pētījumu tematu un prioritāšu dēļ. |
| --- | --- |

(8)

Kaut gan Baltijas jūras pētniecībā pastāv ilgas Baltijas jūras reģiona valstu un citu reģionu valstu sadarbības tradīcijas, līdz šim sadarbībai, lai optimāli izmantotu pētniecības potenciālu, ir trūcis pietiekamu finanšu resursu minēto valstu nevienlīdzīgās ekonomiskās situācijas un attīstības dēļ, kā arī valstu ļoti dažādo pētniecības programmu, pētījumu tematu un prioritāšu dēļ.

| (9) | Komisija 2007. gada 11. jūnijā pieņemtajā darba programmā 2007.–2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai paredzēja finansiālu atbalstu BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS Baltijas jūras vides pētniecības jomā, lai stiprinātu Baltijas reģiona vides pētniecības finansēšanas aģentūru sadarbību un sekmētu pāreju uz kopīgas pētniecības un attīstības programmas īstenošanu Baltijas jūrā reģionā, pamatojoties uz EK līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2007. gada 11. jūnijā pieņemtajā darba programmā 2007.–2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai paredzēja finansiālu atbalstu BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS Baltijas jūras vides pētniecības jomā, lai stiprinātu Baltijas reģiona vides pētniecības finansēšanas aģentūru sadarbību un sekmētu pāreju uz kopīgas pētniecības un attīstības programmas īstenošanu Baltijas jūrā reģionā, pamatojoties uz EK līguma 169. pantu.

| (10) | Kopumā BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS ir darbojušies labi, un tāpēc tagad ir svarīgi nodrošināt pētījumu nepārtrauktību, lai pievērstos samilzušajām vides problēmām. |
| --- | --- |

(10)

Kopumā BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS ir darbojušies labi, un tāpēc tagad ir svarīgi nodrošināt pētījumu nepārtrauktību, lai pievērstos samilzušajām vides problēmām.

| (11) | Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas pieeju un atziņām, kas gūtas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām BONUS ERA-NET projekta satvarā, Baltijas reģionā ir vajadzīgas politikas virzītas pētniecības programmas. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas pieeju un atziņām, kas gūtas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām BONUS ERA-NET projekta satvarā, Baltijas reģionā ir vajadzīgas politikas virzītas pētniecības programmas.

| (12) | Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”) ir vienojušās kopīgi īstenot kopējo Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmu BONUS (“BONUS”). BONUS mērķis ir atbalstīt zinātnes attīstību un inovāciju, nodrošinot juridisko un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga Baltijas jūras piekrastes valstu starptautiskai sadarbībai vides pētījumos Baltijas jūras reģionā. |
| --- | --- |

(12)

Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”) ir vienojušās kopīgi īstenot kopējo Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmu BONUS (“BONUS”). BONUS mērķis ir atbalstīt zinātnes attīstību un inovāciju, nodrošinot juridisko un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga Baltijas jūras piekrastes valstu starptautiskai sadarbībai vides pētījumos Baltijas jūras reģionā.

| (13) | Kaut gan BONUS lielākā uzmanība ir pievērsta vides pētniecībai, tā aptver vairākas saistītas Savienības pētniecības programmas par tādu antropogēnu darbību klāstu, kurām ir kopīga ietekme uz ekosistēmām, piemēram, zvejniecību, akvakultūru, lauksaimniecību, infrastruktūru (tostarp enerģētikas jomā), transportu, pētnieku sagatavošanu un mobilitāti, kā arī sociālekonomiskiem jautājumiem. BONUS ir būtiski svarīga vairākām Savienības politikas nostādnēm un direktīvām, tostarp Savienības stratēģijai Baltijas jūras reģionam; kopējai zivsaimniecības politikai; kopējai lauksaimniecības politikai; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (5); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (6), kā arī Savienības starptautiskajām saistībām, piemēram, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānam. Tādējādi no BONUS iegūs daudzas citas Savienības politikas jomas. |
| --- | --- |

(13)

Kaut gan BONUS lielākā uzmanība ir pievērsta vides pētniecībai, tā aptver vairākas saistītas Savienības pētniecības programmas par tādu antropogēnu darbību klāstu, kurām ir kopīga ietekme uz ekosistēmām, piemēram, zvejniecību, akvakultūru, lauksaimniecību, infrastruktūru (tostarp enerģētikas jomā), transportu, pētnieku sagatavošanu un mobilitāti, kā arī sociālekonomiskiem jautājumiem. BONUS ir būtiski svarīga vairākām Savienības politikas nostādnēm un direktīvām, tostarp Savienības stratēģijai Baltijas jūras reģionam; kopējai zivsaimniecības politikai; kopējai lauksaimniecības politikai; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (5); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (6), kā arī Savienības starptautiskajām saistībām, piemēram, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānam. Tādējādi no BONUS iegūs daudzas citas Savienības politikas jomas.

| (14) | Lai palielinātu BONUS ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Savienības dalībai tajā. |
| --- | --- |

(14)

Lai palielinātu BONUS ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Savienības dalībai tajā.

| (15) | BONUS būtu jāiekļauj stratēģiskais posms, kuram seko īstenošanas posms, lai nodrošinātu iespēju veikt plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par stratēģiski virzītu pētniecības programmu, kas varētu apmierināt arī tās pētniecības vajadzības, kuras radīsies programmas īstenošanas gaitā. BONUS stratēģiskajā posmā papildus būtu jācenšas iesaistīt uz nozarēm orientētas finansēšanas aģentūras, lai vēl vairāk integrētu pētījumus, kuri vērsti uz galalietotāju vajadzībām vairākās nozarēs, un lai nodrošinātu rezultātu efektīvu izmantošanu dažādu ekonomikas nozaru politikā un resursu pārvaldības pasākumos. |
| --- | --- |

(15)

BONUS būtu jāiekļauj stratēģiskais posms, kuram seko īstenošanas posms, lai nodrošinātu iespēju veikt plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par stratēģiski virzītu pētniecības programmu, kas varētu apmierināt arī tās pētniecības vajadzības, kuras radīsies programmas īstenošanas gaitā. BONUS stratēģiskajā posmā papildus būtu jācenšas iesaistīt uz nozarēm orientētas finansēšanas aģentūras, lai vēl vairāk integrētu pētījumus, kuri vērsti uz galalietotāju vajadzībām vairākās nozarēs, un lai nodrošinātu rezultātu efektīvu izmantošanu dažādu ekonomikas nozaru politikā un resursu pārvaldības pasākumos.

| (16) | Stratēģiskā posma beigās Komisijai būtu jāpārbauda, vai stratēģiskās pētniecības programma, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidi ir izstrādāti, lai varētu veikt BONUS īstenošanas posmu. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai. Pārejai uz īstenošanas posmu vajadzētu būt nemanāmai un bez kavēšanās. |
| --- | --- |

(16)

Stratēģiskā posma beigās Komisijai būtu jāpārbauda, vai stratēģiskās pētniecības programma, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidi ir izstrādāti, lai varētu veikt BONUS īstenošanas posmu. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai. Pārejai uz īstenošanas posmu vajadzētu būt nemanāmai un bez kavēšanās.

| (17) | Iesaistītās valstis ir vienojušās ieguldīt BONUS EUR 50 miljonus. Būtu jāatļauj veikt ieguldījumus natūrā, kas izpaužas kā infrastruktūras pieejamība un izmantošana (“infrastruktūras ieguldījums natūrā”), ar nosacījumu, ka tie neveido nozīmīgu daļu no kopējā ieguldījuma. Būtu jānovērtē to vērtība un lietderīgums BONUS projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

(17)

Iesaistītās valstis ir vienojušās ieguldīt BONUS EUR 50 miljonus. Būtu jāatļauj veikt ieguldījumus natūrā, kas izpaužas kā infrastruktūras pieejamība un izmantošana (“infrastruktūras ieguldījums natūrā”), ar nosacījumu, ka tie neveido nozīmīgu daļu no kopējā ieguldījuma. Būtu jānovērtē to vērtība un lietderīgums BONUS projektu īstenošanā.

| (18) | Savienības dalība BONUS visā tās darbības laikā nedrīkstētu pārsniegt EUR 50 miljonus, un tai būtu jāatbilst iesaistīto valstu ieguldījumam, lai palielinātu to ieinteresētību BONUS kopīgā īstenošanā. Savienības finansiālā ieguldījuma lielākā daļa būtu jāpiešķir īstenošanas posmā. Būtu jānosaka maksimālais ieguldījumu apjoms katram posmam. Īstenošanas posma maksimālais apjoms būtu jāpalielina par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas. |
| --- | --- |

(18)

Savienības dalība BONUS visā tās darbības laikā nedrīkstētu pārsniegt EUR 50 miljonus, un tai būtu jāatbilst iesaistīto valstu ieguldījumam, lai palielinātu to ieinteresētību BONUS kopīgā īstenošanā. Savienības finansiālā ieguldījuma lielākā daļa būtu jāpiešķir īstenošanas posmā. Būtu jānosaka maksimālais ieguldījumu apjoms katram posmam. Īstenošanas posma maksimālais apjoms būtu jāpalielina par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas.

| (19) | Lai kopīgi īstenotu BONUS, ir vajadzīga īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kā paredzēts Lēmumā 2006/971/EK. Iesaistītās valstis ir vienojušās par šādu īpaši izveidotu īstenošanas struktūru un izveidojušas Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīklu (“BONUS EEIG”), lai tas īstenotu BONUS. BONUS EEIG vajadzētu būt Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējam. Lai gan iesaistītajām valstīm tiek atgādināts, cik būtisks ir reāla kopējā fonda princips, katra iesaistītā valsts saskaņā ar BONUS kopīgajiem finansēšanas noteikumiem un procedūrām pieņems lēmumu par to, vai tā pati pārvaldīs savu ieguldījumu vai arī tās ieguldījumu pārvaldīs BONUS EEIG. BONUS EEIG būtu jānodrošina arī tas, lai BONUS īstenošanā tiktu ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips. |
| --- | --- |

(19)

Lai kopīgi īstenotu BONUS, ir vajadzīga īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kā paredzēts Lēmumā 2006/971/EK. Iesaistītās valstis ir vienojušās par šādu īpaši izveidotu īstenošanas struktūru un izveidojušas Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīklu (“BONUS EEIG”), lai tas īstenotu BONUS. BONUS EEIG vajadzētu būt Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējam. Lai gan iesaistītajām valstīm tiek atgādināts, cik būtisks ir reāla kopējā fonda princips, katra iesaistītā valsts saskaņā ar BONUS kopīgajiem finansēšanas noteikumiem un procedūrām pieņems lēmumu par to, vai tā pati pārvaldīs savu ieguldījumu vai arī tās ieguldījumu pārvaldīs BONUS EEIG. BONUS EEIG būtu jānodrošina arī tas, lai BONUS īstenošanā tiktu ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.

| (20) | Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanas priekšnosacījumam vajadzētu būt iesaistīto valstu kompetento valsts iestāžu oficiālām saistībām un tām noteikto finansiālo ieguldījumu veikšanai. |
| --- | --- |

(20)

Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanas priekšnosacījumam vajadzētu būt iesaistīto valstu kompetento valsts iestāžu oficiālām saistībām un tām noteikto finansiālo ieguldījumu veikšanai.

| (21) | Kā nosacījums stratēģiskajam posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz dotāciju nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurš būtu jāreglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (7), lai sekmētu un vienkāršotu tā pārvaldību. |
| --- | --- |

(21)

Kā nosacījums stratēģiskajam posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz dotāciju nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurš būtu jāreglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (7), lai sekmētu un vienkāršotu tā pārvaldību.

| (22) | Kā nosacījums īstenošanas posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz īstenošanas nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurā ietver sīki izstrādātus Savienības finansiālā ieguldījuma izmantošanas noteikumus. Šai Savienības finansiālā ieguldījuma daļai būtu jāparedz netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8) (“Finanšu regula”), un 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9). |
| --- | --- |

(22)

Kā nosacījums īstenošanas posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz īstenošanas nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurā ietver sīki izstrādātus Savienības finansiālā ieguldījuma izmantošanas noteikumus. Šai Savienības finansiālā ieguldījuma daļai būtu jāparedz netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8) (“Finanšu regula”), un 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9).

| (23) | Visi procenti, kas uzkrājas no ieguldījumiem BONUS EEIG, būtu jāuzskata par tās ieņēmumiem un jānovirza BONUS īstenošanai. |
| --- | --- |

(23)

Visi procenti, kas uzkrājas no ieguldījumiem BONUS EEIG, būtu jāuzskata par tās ieņēmumiem un jānovirza BONUS īstenošanai.

| (24) | Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, tai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti nolīgumos, ko paredzēts slēgt starp Savienību un BONUS EEIG, ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansēšanā vai arī veic to daļēji vai novēloti. |
| --- | --- |

(24)

Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, tai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti nolīgumos, ko paredzēts slēgt starp Savienību un BONUS EEIG, ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansēšanā vai arī veic to daļēji vai novēloti.

| (25) | Lai faktiski īstenotu BONUS, īstenošanas posmā būtu jāpiešķir finansiāls atbalsts BONUS projektu dalībniekiem, kas īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā centralizēti izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šā finanšu atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai BONUS dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamai, nebirokrātiskai un būtu jāatbilst vispārējiem noteikumiem saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. |
| --- | --- |

(25)

Lai faktiski īstenotu BONUS, īstenošanas posmā būtu jāpiešķir finansiāls atbalsts BONUS projektu dalībniekiem, kas īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā centralizēti izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šā finanšu atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai BONUS dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamai, nebirokrātiskai un būtu jāatbilst vispārējiem noteikumiem saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.

| (26) | Kaut gan Kopīgais pētniecības centrs ir Komisijas struktūrvienība, tā institūtiem tomēr ir pētniecības resursi, kas ir saistīti ar BONUS un varētu veicināt tās īstenošanu. Tāpēc ir lietderīgi definēt Kopīgā pētniecības centra lomu attiecībā uz tā tiesībām saņemt finansējumu. |
| --- | --- |

(26)

Kaut gan Kopīgais pētniecības centrs ir Komisijas struktūrvienība, tā institūtiem tomēr ir pētniecības resursi, kas ir saistīti ar BONUS un varētu veicināt tās īstenošanu. Tāpēc ir lietderīgi definēt Kopīgā pētniecības centra lomu attiecībā uz tā tiesībām saņemt finansējumu.

| (27) | Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, priekšlikumu izvērtēšanā būtu jāievēro tie paši principi, kas piemērojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu iesniegtajiem priekšlikumiem. Tāpēc priekšlikumu izvērtēšana būtu jāveic centralizēti BONUS EEIG atbildībā, un tas būtu jādara neatkarīgiem ekspertiem, kas labi pārzina vietējos apstākļus, pamatojoties uz pārskatāmiem un kopējiem kritērijiem, un finansējums būtu jāpiešķir atbilstīgi centralizēti apstiprinātam sarindojuma sarakstam. Sarindojums un prioritārā secība būtu jāapstiprina BONUS EEIG, stingri ievērojot neatkarīgās izvērtēšanas rezultātus, kam vajadzētu būt saistošiem. |
| --- | --- |

(27)

Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, priekšlikumu izvērtēšanā būtu jāievēro tie paši principi, kas piemērojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu iesniegtajiem priekšlikumiem. Tāpēc priekšlikumu izvērtēšana būtu jāveic centralizēti BONUS EEIG atbildībā, un tas būtu jādara neatkarīgiem ekspertiem, kas labi pārzina vietējos apstākļus, pamatojoties uz pārskatāmiem un kopējiem kritērijiem, un finansējums būtu jāpiešķir atbilstīgi centralizēti apstiprinātam sarindojuma sarakstam. Sarindojums un prioritārā secība būtu jāapstiprina BONUS EEIG, stingri ievērojot neatkarīgās izvērtēšanas rezultātus, kam vajadzētu būt saistošiem.

| (28) | Ikvienai dalībvalstij un ikvienai Septītās pamatprogrammas asociētajai valstij vajadzētu būt tiesīgai iesaistīties BONUS. |
| --- | --- |

(28)

Ikvienai dalībvalstij un ikvienai Septītās pamatprogrammas asociētajai valstij vajadzētu būt tiesīgai iesaistīties BONUS.

| (29) | Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem jebkurām citām valstīm, jo īpaši Baltijas jūras piekrastes vai sateces baseina valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties BONUS, ja šādu dalību paredz attiecīgais starptautiskais nolīgums un ja tai piekrīt gan Komisija, gan iesaistītās valstis. Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Savienībai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic tās finansiālo ieguldījumu BONUS attiecībā uz citu valstu dalību minētajā programmā. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem jebkurām citām valstīm, jo īpaši Baltijas jūras piekrastes vai sateces baseina valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties BONUS, ja šādu dalību paredz attiecīgais starptautiskais nolīgums un ja tai piekrīt gan Komisija, gan iesaistītās valstis. Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Savienībai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic tās finansiālo ieguldījumu BONUS attiecībā uz citu valstu dalību minētajā programmā.

| (30) | Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (10), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (11), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (12). |
| --- | --- |

(30)

Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (10), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (11), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (12).

| (31) | Saskaņā ar BONUS veiktajās pētniecības darbībās būtu jāievēro ētikas principi saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī jāievēro dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principi un ilgtspējīgas attīstības princips. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar BONUS veiktajās pētniecības darbībās būtu jāievēro ētikas principi saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī jāievēro dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principi un ilgtspējīgas attīstības princips.

| (32) | Ņemot vērā starpposma izvērtēšanu, ko veic Komisija, kurai palīdz neatkarīgi eksperti ar labām zināšanām par vietējiem apstākļiem, Komisijai būtu jānovērtē BONUS īstenošanas kvalitāte un efektivitāte un panākumi izvirzīto mērķu sasniegšanā un jāveic nobeiguma izvērtēšana. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā starpposma izvērtēšanu, ko veic Komisija, kurai palīdz neatkarīgi eksperti ar labām zināšanām par vietējiem apstākļiem, Komisijai būtu jānovērtē BONUS īstenošanas kvalitāte un efektivitāte un panākumi izvirzīto mērķu sasniegšanā un jāveic nobeiguma izvērtēšana.

| (33) | BONUS dalībniekiem būtu jāpaziņo un jāizplata pētījumu rezultāti, jo īpaši citiem līdzīgiem reģionāliem jūras pētniecības projektiem, un jādara informācija publiski pieejama. |
| --- | --- |

(33)

BONUS dalībniekiem būtu jāpaziņo un jāizplata pētījumu rezultāti, jo īpaši citiem līdzīgiem reģionāliem jūras pētniecības projektiem, un jādara informācija publiski pieejama.

| (34) | Sekmīgā to projektu īstenošana, kuri jau ir veikti BONUS ERA-NET un BONUS ERA-NET PLUS, atklāja Baltijas jūras katastrofālo stāvokli. Tāpēc būtu jāturpina Baltijas jūras vides stāvokļa pētniecība, |
| --- | --- |

(34)

Sekmīgā to projektu īstenošana, kuri jau ir veikti BONUS ERA-NET un BONUS ERA-NET PLUS, atklāja Baltijas jūras katastrofālo stāvokli. Tāpēc būtu jāturpina Baltijas jūras vides stāvokļa pētniecība,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

1.   Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgajā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā BONUS (“BONUS”), ko kopīgi īsteno Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), nodrošina saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Savienība visā BONUS darbības laikā veic finansiālu ieguldījumu, kas nepārsniedz EUR 50 miljonus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006 stratēģiskajā posmā un saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu īstenošanas posmā. Savienības finansiālais ieguldījums šā maksimālā apjoma robežās ir līdzvērtīgs iesaistīto valstu ieguldījumam.

3.   Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgi maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas visām attiecīgajām īpašās programmas “Sadarbība” tēmām.

2. pants

BONUS īstenošana

1.   BONUS īsteno Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls (“BONUS EEIG”).

2.   BONUS īsteno divos posmos saskaņā ar I pielikumu, proti, stratēģiskajā posmā, kam seko īstenošanas posms.

3.   BONUS stratēģiskā posma ilgums nepārsniedz 18 mēnešus. Tas ir paredzēts kā sagatavošanās īstenošanas posmam. Stratēģiskajā posmā BONUS EEIG izpilda šādus uzdevumus:

| a) | stratēģiskās pētniecības programmas sagatavošana – BONUS zinātniskā satura izstrāde atbilstīgi Septītajā pamatprogrammā izklāstītajiem mērķiem, pievēršot uzmanību uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

stratēģiskās pētniecības programmas sagatavošana – BONUS zinātniskā satura izstrāde atbilstīgi Septītajā pamatprogrammā izklāstītajiem mērķiem, pievēršot uzmanību uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| b) | ieinteresēto personu apspriešanās platformu izveide ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošo ieinteresēto personu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

b)

ieinteresēto personu apspriešanās platformu izveide ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošo ieinteresēto personu iesaistīšanos;

| c) | īstenošanas kārtības sagatavošana, tostarp juridisko un finanšu noteikumu un procedūru izstrāde, kā arī to noteikumu sagatavošana, kas reglamentē no BONUS darbībām izrietošā intelektuālā īpašuma tiesības, cilvēkresursus un saziņas aspektus. |
| --- | --- |

c)

īstenošanas kārtības sagatavošana, tostarp juridisko un finanšu noteikumu un procedūru izstrāde, kā arī to noteikumu sagatavošana, kas reglamentē no BONUS darbībām izrietošā intelektuālā īpašuma tiesības, cilvēkresursus un saziņas aspektus.

4.   Īstenošanas posma ilgums ir vismaz pieci gadi. Īstenošanas posmā publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt projektus, kuri atbilst BONUS mērķiem. Šie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ir vērsti uz starptautiskiem, vairāku partneru īstenotiem projektiem, lai mudinātu uz mazo un vidējo uzņēmumu pienācīgu dalību, un ietver pētniecības, tehnoloģiju attīstības, mācību un rezultātu izplatīšanas pasākumus. Projektus izvēlas saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, neatkarīgas izvērtēšanas, līdzfinansējuma, bezpeļņas, retroaktīvas nepiemērošanas principiem un principu, ka finansējums netiek apvienots ar līdzekļiem no citiem Savienības finansējuma avotiem. Finansējuma piešķiršana un izmaksāšana BONUS dalībniekiem notiek saskaņā ar vispārējiem noteikumiem atbilstoši Septītajai pamatprogrammai.

3. pants

Nosacījumi Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanai

1.   Savienības finansiālais ieguldījums stratēģiskajā posmā nepārsniedz EUR 1,25 miljonus un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Savienība apņemas ieguldīt līdzekļus stratēģiskajā posmā ar nosacījumu, ka līdzvērtīgu ieguldījumu apņemas veikt iesaistītās valstis.

2.   Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā nepārsniedz EUR 48,75 miljonus un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Šo maksimālo apjomu var palielināt par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas. Īstenošanas posmā līdz 25 % iesaistīto valstu ieguldījuma var būt infrastruktūras ieguldījums natūrā.

3.   Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā ir atkarīgs no tā, vai:

| a) | iesaistītās valstis ir izstrādājušas stratēģiskās pētniecības programmu, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidus, kas minēti 2. panta 3. punktā, kā arī guvušas panākumus I pielikuma 2. iedaļā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai; |
| --- | --- |

a)

iesaistītās valstis ir izstrādājušas stratēģiskās pētniecības programmu, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidus, kas minēti 2. panta 3. punktā, kā arī guvušas panākumus I pielikuma 2. iedaļā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai;

| b) | BONUS EEIG ir pierādījis spēju īstenot BONUS, tostarp veikt Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību ar netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu; |
| --- | --- |

b)

BONUS EEIG ir pierādījis spēju īstenot BONUS, tostarp veikt Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību ar netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;

| c) | saskaņā ar II pielikumu tiek izveidots un īstenots piemērots un efektīvs BONUS pārvaldības modelis; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar II pielikumu tiek izveidots un īstenots piemērots un efektīvs BONUS pārvaldības modelis;

| d) | BONUS EEIG ir faktiski izpildījis ar BONUS īstenošanas posmu saistītos pasākumus, kas izklāstīti I pielikumā, tostarp izsludinājis uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai; |
| --- | --- |

d)

BONUS EEIG ir faktiski izpildījis ar BONUS īstenošanas posmu saistītos pasākumus, kas izklāstīti I pielikumā, tostarp izsludinājis uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai;

| e) | visas iesaistītās valstis ir uzņēmušās saistības dot savu ieguldījumu programmas BONUS finansēšanā un veikt efektīvu sava finanšu ieguldījuma maksājumu, īpaši to BONUS projektu dalībnieku finansēšanu, kurus izvēlējās saskaņā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

e)

visas iesaistītās valstis ir uzņēmušās saistības dot savu ieguldījumu programmas BONUS finansēšanā un veikt efektīvu sava finanšu ieguldījuma maksājumu, īpaši to BONUS projektu dalībnieku finansēšanu, kurus izvēlējās saskaņā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| f) | ir panākta atbilstība Savienībā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem, un jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (13); |
| --- | --- |

f)

ir panākta atbilstība Savienībā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem, un jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (13);

| g) | ir nodrošināta augsta līmeņa zinātniskā izcilība un ētikas principu ievērošana saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principu un ilgtspējīgas attīstības principa ievērošana. |
| --- | --- |

g)

ir nodrošināta augsta līmeņa zinātniskā izcilība un ētikas principu ievērošana saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principu un ilgtspējīgas attīstības principa ievērošana.

4. pants

Kopīgā pētniecības centra dalība

1.   Kopīgais pētniecības centrs ir tiesīgs saņemt BONUS finansējumu ar tādiem pašiem noteikumiem, ar kādiem to saņem iesaistīto valstu tiesību subjekti.

2.   Kopīgā pētniecības centra pašu resursus, kas netiek segti ar BONUS piešķirto finansējumu, neuzskata par Savienības finansiālā ieguldījuma daļu 1. panta izpratnē.

5. pants

Nolīgumi starp Savienību un BONUS EEIG

1.   Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzībai stratēģiskajā posmā nosaka dotāciju nolīgumā, ko Komisija Savienības vārdā noslēdz ar BONUS EEIG saskaņā ar šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzībai īstenošanas posmā nosaka īstenošanas nolīgumā un gada finansēšanas nolīgumos, kas Komisijai Savienības vārdā jānoslēdz ar BONUS EEIG.

Īstenošanas nolīgumā jo īpaši ir paredzēts turpmāk norādītais:

| a) | deleģēto uzdevumu definēšana; |
| --- | --- |

a)

deleģēto uzdevumu definēšana;

| b) | noteikums Savienības līdzekļu aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

noteikums Savienības līdzekļu aizsardzībai;

| c) | nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi uzdevumu izpildei, tostarp BONUS projektu finansēšanas noteikumi un maksimālais finansējuma apjoms, attiecīgi noteikumi par atbildības norobežošanu un kontroles īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi uzdevumu izpildei, tostarp BONUS projektu finansēšanas noteikumi un maksimālais finansējuma apjoms, attiecīgi noteikumi par atbildības norobežošanu un kontroles īstenošanu;

| d) | noteikumi par ziņošanu Komisijai par to, kā tiek pildīti uzdevumi; |
| --- | --- |

d)

noteikumi par ziņošanu Komisijai par to, kā tiek pildīti uzdevumi;

| e) | nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzdevumu izpilde beidzas; |
| --- | --- |

e)

nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzdevumu izpilde beidzas;

| f) | sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas veiktu pārbaudi; |
| --- | --- |

f)

sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas veiktu pārbaudi;

| g) | nosacījumi par atsevišķu bankas kontu izmantošanu un iegūto procentu izmantošanu; |
| --- | --- |

g)

nosacījumi par atsevišķu bankas kontu izmantošanu un iegūto procentu izmantošanu;

| h) | noteikumi, kas nodrošina Savienības darbības pamanāmību saistībā ar citām BONUS EEIG darbībām; |
| --- | --- |

h)

noteikumi, kas nodrošina Savienības darbības pamanāmību saistībā ar citām BONUS EEIG darbībām;

| i) | pienākumi atturēties no jebkuras darbības, kas var radīt interešu konfliktu Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

i)

pienākumi atturēties no jebkuras darbības, kas var radīt interešu konfliktu Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē;

| j) | noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies BONUS īstenošanas gaitā, kā minēts 2. pantā; |
| --- | --- |

j)

noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies BONUS īstenošanas gaitā, kā minēts 2. pantā;

| k) | kritēriji, kas jāizmanto, veicot starpposma un nobeiguma izvērtēšanu, tostarp 13. pantā minēto izvērtēšanu. |
| --- | --- |

k)

kritēriji, kas jāizmanto, veicot starpposma un nobeiguma izvērtēšanu, tostarp 13. pantā minēto izvērtēšanu.

3.   Komisija veic BONUS EEIG provizorisko izvērtēšanu, lai iegūtu pierādījumus par to, ka ir izveidotas un pareizi darbojas Finanšu regulas 56. pantā minētās procedūras un sistēmas.

6. pants

Procenti, kas radušies no ieguldījumiem

Procentus, kas uzkrāti no BONUS atvēlētajiem finansiālajiem ieguldījumiem, uzskata par BONUS EEIG ieņēmumiem un novirza BONUS.

7. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma samazināšana, izmaksas apturēšana vai izbeigšana

Ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Savienība var samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā BONUS īstenošanas norisi.

Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansējumā vai veic to tikai daļēji vai novēloti, Savienība var samazināt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā publiskā finansējuma summu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas saskaņā ar 5. panta 1. punktā minētā dotāciju nolīguma noteikumiem.

8. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība, ko veic iesaistītās valstis

Īstenojot BONUS, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos, administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Iesaistītās valstis jo īpaši veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu Savienībai piekritīgo summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.

9. pants

Komisijas un Revīzijas palātas veikta kontrole

Komisija un Eiropas Savienības Revīzijas palāta ir tiesīgas veikt visas vajadzīgās pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pienācīgu pārvaldību un aizsargātu Savienības finanšu intereses pret jebkuru krāpšanu vai nelikumībām. Tādēļ iesaistītās valstis un BONUS EEIG dara Komisijai un Revīzijas palātai pieejamus visus attiecīgos dokumentus.

10. pants

Savstarpēja informēšana

Komisija sniedz visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās valstis ir aicinātas ar BONUS EEIG starpniecību sniegt Komisijai jebkuru papildinformāciju, ko par BONUS EEIG finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta un kas atbilst 13. pantā izklāstītajām vispārējām ziņošanas prasībām.

11. pants

Citu dalībvalstu un asociēto valstu dalība

Jebkura dalībvalsts un Septītās pamatprogrammas asociētā valsts drīkst pievienoties BONUS saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā. Dalībvalstis un asociētās valstis, kuras pievienojušās BONUS, šajā lēmumā tiek uzskatītas par iesaistītajām valstīm.

12. pants

Citu valstu dalība

Iesaistītās valstis un Komisija var vienoties par jebkuras citas valsts dalību, ievērojot 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā izklāstītos kritērijus, ja šāda dalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā.

Iesaistītās valstis un Komisija paredz nosacījumus, ar kuriem struktūras, kas veic uzņēmējdarbību šādā valstī vai ir tās rezidenti, ir atbilstīgas BONUS finansējumam.

13. pants

Gada ziņojumi un izvērtēšana

Gada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 190. pantu, Komisija ietver ziņojumu par BONUS pasākumiem.

Komisija ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī veic BONUS starpposma izvērtēšanu. Šajā izvērtēšanā izskata panākumus 2. pantā un I pielikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, kā arī BONUS ieteikumus par piemērotākajiem veidiem, kā turpmāk palielināt integrāciju un īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, un to, vai iesaistīto valstu finansiālais ieguldījums ir piemērots, ņemot vērā valstu pētnieku aprindu potenciālās vajadzības. Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei savas starpposma izvērtēšanas secinājumus, kam pievieno savus apsvērumus.

Beidzoties Savienības dalībai BONUS, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī, Komisija veic BONUS nobeiguma izvērtēšanu. Nobeiguma izvērtēšanas rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  2010. gada 29. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 12. jūlija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

4

(5)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

5

(6)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

6

(7)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

8

(9)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

9

(10)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

10

(11)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

11

(12)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

12

(13)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

13

---

I PIELIKUMS

BONUS MĒRĶI UN ĪSTENOŠANA

1.   
  BONUS mērķi

BONUS ir jāpalielina Baltijas jūras reģiona pētniecības spējas, kas sekmētu konkrētam mērķim piemērotu noteikumu, politikas un pārvaldības prakses izstrādi un ieviešanu, lai efektīvi reaģētu uz galvenajiem vides un sabiedrības problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras un turpmākajos gados saskarsies attiecīgais reģions, un lai uzlabotu patlaban sadrumstalotās Baltijas jūras reģiona vides pētniecības plānošanas un pieejas lietderīgumu un efektivitāti, integrējot Baltijas jūras sistēmas pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā, cieši integrētā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā.

BONUS palīdzēs arī izveidot un strukturēt Eiropas Pētniecības telpu Baltijas jūras reģionā.

Lai sasniegtu šos mērķus, ir jāuzlabo Baltijas jūras reģiona sadrumstalotās vides pētniecības plānošanas efektivitāte un lietderīgums, integrējot pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā, cieši integrētā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā, kas atbalstītu ilgtspējīgu reģiona attīstību. Šajā nolūkā BONUS:

| a) | izstrādā politikas virzītu stratēģiskās pētniecības programmu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā politikas virzītu stratēģiskās pētniecības programmu;

| b) | stiprina pārrobežu un starpnozaru publisko pētniecības programmu ilgtspējīgu koordināciju un integrāciju; |
| --- | --- |

b)

stiprina pārrobežu un starpnozaru publisko pētniecības programmu ilgtspējīgu koordināciju un integrāciju;

| c) | paaugstina jauno Savienības dalībvalstu – Baltijas jūras valstu – pētniecības spēju; |
| --- | --- |

c)

paaugstina jauno Savienības dalībvalstu – Baltijas jūras valstu – pētniecības spēju;

| d) | izveido piemērotas ieinteresēto personu apspriešanās platformas, kurās piedalās visu attiecīgo nozaru pārstāvji; |
| --- | --- |

d)

izveido piemērotas ieinteresēto personu apspriešanās platformas, kurās piedalās visu attiecīgo nozaru pārstāvji;

| e) | piesaista papildu finanšu resursus, uzlabojot starpnozaru sadarbību Baltijas jūras sistēmas pētniecībā; |
| --- | --- |

e)

piesaista papildu finanšu resursus, uzlabojot starpnozaru sadarbību Baltijas jūras sistēmas pētniecībā;

| f) | izstrādā piemērotu īstenošanas kārtību, kas ļauj efektīvi īstenot BONUS ar kopīgai pārvaldībai izraudzīta tiesību subjekta un vadības struktūras palīdzību; |
| --- | --- |

f)

izstrādā piemērotu īstenošanas kārtību, kas ļauj efektīvi īstenot BONUS ar kopīgai pārvaldībai izraudzīta tiesību subjekta un vadības struktūras palīdzību;

| g) | izsludina starptematiskus, stratēģiski orientētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas paredzēti vairākiem partneriem. |
| --- | --- |

g)

izsludina starptematiskus, stratēģiski orientētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas paredzēti vairākiem partneriem.

2.   Stratēģiskais posms

2.1.   Mērķis

Stratēģiskais posms ir sagatavošanās īstenošanas posmam. Tajā tiek veikta BONUS stratēģiskā izstrāde, lai nodrošinātu optimāli integrētu Baltijas jūras sistēmas pētniecību. Tās mērķis ir ieinteresēto personu un lietotāju grupu iesaistīšanās stiprināšana, lai nodrošinātu, ka pētījumi ir noderīgi politikā un pārvaldībā, ka pētījumu tēmu prioritātes sasaucas ar politikas vajadzībām un ka tiek aktīvi mēģināts panākt zinātnieku un attiecīgo pētniecības organizāciju, kā arī plaša ieinteresēto personu loka pilnīgu iesaistīšanos.

2.2.   Nodevumi

BONUS EEIG nosūta Komisijai turpmākajos punktos paredzētos nodevumus ne vēlāk kā 15 mēnešus pēc stratēģiskā posma sākuma.

Komisija šo nodevumu sagatavošanas laikā pēc BONUS EEIG pieprasījuma sniedz konsultācijas un palīdzību. BONUS EEIG pēc Komisijas pieprasījuma ziņo par progresu.

2.2.1.   Stratēģiskā pētniecības programma

Stratēģisko pētniecības programmu izstrādā un par to vienojas, iesaistītajām valstīm, plašam ieinteresēto personu lokam un Komisijai savstarpēji apspriežoties. Tā ir politikas virzītas programmas pamats. Tā paplašina pētījumu jomu, lai papildus jūras ekosistēmai tiktu aptverts arī jūras baseins, tādējādi risinot svarīgākos problēmjautājumus, kas ietekmē Baltijas jūras reģiona ekosistēmu kvalitāti un produktivitāti.

Tajā ietver Baltijas jūras sistēmas pētniecības pašreizējās situācijas un jaunāko sasniegumu raksturojumu, iekļauj skaidru stratēģisku redzējumu un ceļvedi par to, kā sasniegt izvirzītos mērķus, un orientējoši nosaka uz politiku orientētus uzaicinājumu tematus, to budžetu, publicēšanas grafiku un projektu paredzamo ilgumu. Turklāt tajā ietver pasākumus jaunu pētniecības vajadzību apmierināšanai, visa Baltijas reģiona pētniecības integrēšanas sekmēšanai un iekļauj kopīgu ceļvedi par reģiona infrastruktūras kopīgu izmantošanu un potenciālu plānu turpmākiem ieguldījumiem minētajā infrastruktūrā.

2.2.2.   Ieinteresēto personu apspriešanās platformas

Pamatojoties uz BONUS attiecīgo ieinteresēto personu visaptverošu analīzi vietējā, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī, izveido ieinteresēto personu apspriešanās platformas ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošu ieinteresēto personu iesaistīšanos, lai apzinātu būtiskākos trūkumus, noteiktu pētījumu tēmu prioritātes un uzlabotu pētījumu rezultātu tālāku izmantošanu. Šajā procesā piedalās zinātnieki, tostarp speciālisti, kas darbojas citās ar jūru nesaistītās dabas zinātņu jomās, kā arī sociālo un ekonomikas zinātņu disciplīnās, lai nodrošinātu vajadzīgo daudzdisciplīnu pieeju stratēģiskās pētniecības programmas, tās stratēģiskā redzējuma un pētījumu prioritāšu izstrādē.

Kā pastāvīgu struktūru BONUS atbalstam izveido Nozares pētniecības forumu (ministriju un citu Baltijas jūras sistēmas pētniecībā un pārvaldībā iesaistītu struktūru pārstāvju organizācija), kas atbild par tās plānošanas, rezultātu un jauno pētniecības vajadzību apspriešanu no lēmumu pieņēmēju skatpunkta. Forums veicina un paātrina Baltijas pētniecības integrāciju, tostarp infrastruktūras kopīgu izmantošanu un plānošanu, palīdz apzināt pētniecības vajadzības, sekmē pētījumu rezultātu izmantošanu un veicina pētījumu finansējuma integrāciju.

2.2.3.   Īstenošanas kārtība

Īstenošanas kārtībā paredz visus aspektus, kas nodrošina stratēģiskās pētniecības programmas sekmīgu īstenošanu. Attiecīgos gadījumos tai jāievēro Septītās pamatprogrammas noteikumi. Tajā, inter alia, paredz to, ka:

| a) | pieņem pasākumus (dokumentu izstrāde, procedūru izveide, personāla pieņemšana darbā un apmācība), kas netiešas centralizētas pārvaldības īstenošanai paredzēti Finanšu regulā; |
| --- | --- |

a)

pieņem pasākumus (dokumentu izstrāde, procedūru izveide, personāla pieņemšana darbā un apmācība), kas netiešas centralizētas pārvaldības īstenošanai paredzēti Finanšu regulā;

| b) | saņem iesaistīto valstu oficiālas saistības ieguldīt vismaz EUR 48,75 miljonus, no kuriem ne vairāk kā 25 % var būt infrastruktūras ieguldījumi natūrā; |
| --- | --- |

b)

saņem iesaistīto valstu oficiālas saistības ieguldīt vismaz EUR 48,75 miljonus, no kuriem ne vairāk kā 25 % var būt infrastruktūras ieguldījumi natūrā;

| c) | sniedz reālistisku un ar pierādījumiem pamatotu aplēsi par iesaistīto valstu veikto infrastruktūras ieguldījumu natūrā vērtību, kas rodas, BONUS finansējuma saņēmējiem izmantojot šo valstu infrastruktūras objektus; |
| --- | --- |

c)

sniedz reālistisku un ar pierādījumiem pamatotu aplēsi par iesaistīto valstu veikto infrastruktūras ieguldījumu natūrā vērtību, kas rodas, BONUS finansējuma saņēmējiem izmantojot šo valstu infrastruktūras objektus;

| d) | sastāda, publicē un pēc vajadzības aktualizē visu infrastruktūras objektu izsmeļošu sarakstu, ietverot to īpašnieku, ekspluatētāju vai citu atbildīgo iestāžu kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

d)

sastāda, publicē un pēc vajadzības aktualizē visu infrastruktūras objektu izsmeļošu sarakstu, ietverot to īpašnieku, ekspluatētāju vai citu atbildīgo iestāžu kontaktinformāciju;

| e) | nodrošina, ka par kopīgajiem īstenošanas kārtības noteikumiem vienojas un tos iekļauj dotāciju nolīgumos ar BONUS finansējuma saņēmējiem, kuri centralizēti jānoslēdz BONUS EEIG un kuros ietverti kopīgi un saskaņoti noteikumi par dalību, dotāciju nolīguma paraugs, norādījumi pieteikumu iesniedzējiem, dalībniekiem un neatkarīgajiem vērtētājiem un finansējuma saņēmēju revidēšanas kārtība, paredzot iespēju Komisijai un Revīzijas palātai veikt šādas revīzijas; |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka par kopīgajiem īstenošanas kārtības noteikumiem vienojas un tos iekļauj dotāciju nolīgumos ar BONUS finansējuma saņēmējiem, kuri centralizēti jānoslēdz BONUS EEIG un kuros ietverti kopīgi un saskaņoti noteikumi par dalību, dotāciju nolīguma paraugs, norādījumi pieteikumu iesniedzējiem, dalībniekiem un neatkarīgajiem vērtētājiem un finansējuma saņēmēju revidēšanas kārtība, paredzot iespēju Komisijai un Revīzijas palātai veikt šādas revīzijas;

| f) | izstrādā atbilstīgu vadības struktūru BONUS pārvaldībai visos projekta cikla posmos; |
| --- | --- |

f)

izstrādā atbilstīgu vadības struktūru BONUS pārvaldībai visos projekta cikla posmos;

| g) | nodrošina, ka tiek paredzēts pietiekams finansējums ar mērķi stiprināt BONUS EEIG cilvēkresursu un daudzdisciplīnu lietpratības ziņā, lai tas varētu atbalstīt BONUS stratēģiskos aspektus, kā arī tās efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka tiek paredzēts pietiekams finansējums ar mērķi stiprināt BONUS EEIG cilvēkresursu un daudzdisciplīnu lietpratības ziņā, lai tas varētu atbalstīt BONUS stratēģiskos aspektus, kā arī tās efektīvu īstenošanu;

| h) | izstrādā BONUS projektu finansēšanas struktūru; |
| --- | --- |

h)

izstrādā BONUS projektu finansēšanas struktūru;

| i) | izstrādā sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas stratēģiju, kas pēc iespējas nodrošina to, ka rezultāti un dati atbilst Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla standartiem. |
| --- | --- |

i)

izstrādā sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas stratēģiju, kas pēc iespējas nodrošina to, ka rezultāti un dati atbilst Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla standartiem.

Attiecībā uz infrastruktūras ieguldījumiem natūrā stratēģiskā posma laikā izstrādā īpašu pieeju un noteikumus, saskaņā ar kuriem iesaistītās valstis apņemas BONUS finansējuma saņēmējiem bez maksas nodrošināt piekļuvi un atļaut izmantot infrastruktūru (galvenokārt izpētes kuģus). Šādas infrastruktūras izmantošanas izmaksas netiks uzskatītas par projekta attiecināmajām izmaksām. Šajā sakarā BONUS EEIG slēgs attiecīgus nolīgumus ar iesaistītajām valstīm vai infrastruktūras īpašniekiem, kuros:

| a) | nosaka metodiku, saskaņā ar kuru novērtējami infrastruktūras ieguldījumi natūrā; |
| --- | --- |

a)

nosaka metodiku, saskaņā ar kuru novērtējami infrastruktūras ieguldījumi natūrā;

| b) | nodrošina, ka BONUS EEIG, Komisija un Revīzijas palāta var revidēt piekļuvi infrastruktūrai, šīs infrastruktūras izmantošanu un no tās izrietošās izmaksas; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka BONUS EEIG, Komisija un Revīzijas palāta var revidēt piekļuvi infrastruktūrai, šīs infrastruktūras izmantošanu un no tās izrietošās izmaksas;

| c) | nosaka, ka līgumslēdzējas puses katru gadu ziņo par izmaksām par infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu BONUS finansējuma saņēmējiem vai šīs infrastruktūras izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

nosaka, ka līgumslēdzējas puses katru gadu ziņo par izmaksām par infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu BONUS finansējuma saņēmējiem vai šīs infrastruktūras izmantošanu.

2.2.4.   Savienības finansējums stratēģiskajā posmā

Attiecināmās izmaksas atlīdzina līdz 50 % apmērā, un par tādām uzskata tās faktiskās izmaksas, kas radušās BONUS EEIG un kas reģistrētas tā grāmatvedības uzskaitē kā vajadzīgas 1. punktā noteiktā mērķa īstenošanai. Par attiecināmām var uzskatīt izmaksas, kas radušās no 2010. gada 1. janvāra, un tās var sīkāk definēt stratēģiskā posma dotāciju nolīgumā.

3.   Īstenošanas posms

Ja 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti un BONUS EEIG ex ante revīzijas rezultāti ir pozitīvi, Komisija un BONUS EEIG noslēdz īstenošanas nolīgumu.

3.1.   Mērķi

Īstenošanas posmā publicē un veic vismaz trīs kopīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt stratēģiski virzītus BONUS projektus ierosmes mērķu sasniegšanai. Projektu temati ir paredzēti BONUS stratēģiskajā pētniecības programmā, tajos pēc iespējas ņem vērā izstrādāto ceļvedi, un tie aptver pētniecības, tehnoloģiju attīstības un mācību un/vai rezultātu izplatīšanas pasākumus.

3.2.   BONUS projektu īstenošana

BONUS projektus īsteno starpvalstu projektos, kuros darbojas vairāki partneri – vismaz trīs neatkarīgi, dalības noteikumiem atbilstoši tiesību subjekti no trim dažādām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm, no kurām vismaz divas ir iesaistītās valstis.

BONUS finansējumu var saņemt tiesību subjekti no dalībvalstīm un asociētajām valstīm. Jebkurā konsorcijā, kas iesniedz BONUS projekta priekšlikumu, var piedalīties dalībnieki no trešās valsts, ja tie faktiski spēj garantēt, ka to rīcībā ir vajadzīgie resursi, lai pilnībā segtu izmaksas par dalību programmā.

Katrā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus skaidri norāda zinātniskos tematus. Šos tematus, apspriežoties ar Komisiju, nosaka BONUS EEIG. Nosakot tematus, tajos ņem vērā jaunās vajadzības, iepriekš īstenoto projektu rezultātus un iznākumus un stratēģiskajā posmā un BONUS norises laikā rīkotās plaša mēroga apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātus un iznākumus.

BONUS EEIG publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus pēc iespējas plašāk, izmantojot īpašu informatīvo atbalstu, jo īpaši interneta vietnes par Septīto pamatprogrammu, un ar specializēto preses izdevumu un brošūru palīdzību uzrunā visas attiecīgās ieinteresētās personas. Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus jābūt atvērtiem vismaz trīs mēnešus. Ierosinātie projekti priekšlikumu iesniedzējiem ir centralizēti jāiesniedz BONUS EEIG, atsaucoties uz uzaicinājumu, un tos pārbauda viena posma izvērtēšanas procedūrā.

Ierosinātos projektus izvērtē un atlasa centralizēti, pamatojoties uz neatkarīgu izskatīšanu, ievērojot iepriekš noteiktus atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus. Izvērtēšanas pamatkritēriji ir zinātniskā izcilība, īstenošanas kvalitāte un projekta paredzamā ietekme. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ietver izvērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar nosacījumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār izvērtēšanas pamatkritērijiem.

BONUS EEIG nodrošina, ka katru saņemto priekšlikumu izvērtē vismaz ar trīs neatkarīgu ekspertu palīdzību, kurus izraugās, pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izvirzītajiem kritērijiem. Katram projekta priekšlikumam piešķir vērtējumu. Neatkarīgie eksperti projektus izvērtē atbilstīgi izvērtēšanas kritērijiem, par katru kritēriju piešķirot punktus no 0 līdz 5 saskaņā ar priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem un ar tiem saistītajām Septītās pamatprogrammas izvērtēšanas, atlases un piešķiršanas procedūrām.

BONUS EEIG izveido finansējamo projektu sarakstu stingri saskaņā ar neatkarīgās izvērtēšanas rezultātiem. Neatkarīgo ekspertu sagatavotais sarindojums prioritārā secībā ir uzskatāms par saistošu BONUS līdzekļu piešķiršanā.

Atlasītajiem BONUS projektiem piešķirto dotāciju administratīvo pārvaldību centralizēti īsteno BONUS EEIG.

3.3.   Turpmāki pasākumi

Papildus BONUS pārvaldībai, kas izklāstīta 3.1. un 3.2. punktā, BONUS EEIG veic šādus pasākumus:

| a) | regulāri atjaunina stratēģisko pētniecības programmu un nosaka prioritārus pētījumu tematus, lai ņemtu vērā jaunās vajadzības un iepriekš īstenoto projektu rezultātus un iznākumus, kā arī plašās 2.2.2. punktā minētās ieinteresēto personu apspriešanās procedūras; |
| --- | --- |

a)

regulāri atjaunina stratēģisko pētniecības programmu un nosaka prioritārus pētījumu tematus, lai ņemtu vērā jaunās vajadzības un iepriekš īstenoto projektu rezultātus un iznākumus, kā arī plašās 2.2.2. punktā minētās ieinteresēto personu apspriešanās procedūras;

| b) | veicina BONUS finansētos projektos iesaistīto starptautisko daudzdisciplīnu pētnieku kolektīvu piekļuvi unikāliem pētniecības infrastruktūras objektiem un vietām; |
| --- | --- |

b)

veicina BONUS finansētos projektos iesaistīto starptautisko daudzdisciplīnu pētnieku kolektīvu piekļuvi unikāliem pētniecības infrastruktūras objektiem un vietām;

| c) | popularizē efektīvu zinātnes un politikas mijiedarbību, lai nodrošinātu pētījumu rezultātu optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

popularizē efektīvu zinātnes un politikas mijiedarbību, lai nodrošinātu pētījumu rezultātu optimālu izmantošanu;

| d) | nodrošina iesaistīto valstu finansējumu, kas garantētu BONUS ilgtspējību bez Savienības finansējuma pēc BONUS darbības beigām; |
| --- | --- |

d)

nodrošina iesaistīto valstu finansējumu, kas garantētu BONUS ilgtspējību bez Savienības finansējuma pēc BONUS darbības beigām;

| e) | paplašina sadarbību starp reģionālajām vides pētniecības programmām un attiecīgajām zinātniskajām aprindām citu Eiropas jūru baseinos; |
| --- | --- |

e)

paplašina sadarbību starp reģionālajām vides pētniecības programmām un attiecīgajām zinātniskajām aprindām citu Eiropas jūru baseinos;

| f) | veic sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas pasākumus; |
| --- | --- |

f)

veic sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas pasākumus;

| g) | aktīvi apmainās ar labāko praksi ar citu Eiropas reģionālo jūras baseinu pārvaldības organizācijām, kā arī popularizē sadarbību Eiropas mērogā saskaņošanas un racionalizēšanas nolūkos. |
| --- | --- |

g)

aktīvi apmainās ar labāko praksi ar citu Eiropas reģionālo jūras baseinu pārvaldības organizācijām, kā arī popularizē sadarbību Eiropas mērogā saskaņošanas un racionalizēšanas nolūkos.

3.4.   Ieguldījumi īstenošanas posmā

BONUS īstenošanas posmu vismaz piecus gadus līdz visu BONUS finansēto projektu ciklu pabeigšanai kopīgi finansē iesaistītās valstis un Savienība ar nosacījumu, ka Savienības saistības ir izpildītas līdz 2013. gadam un ka tiek izpildīti visi ziņošanas pienākumi Komisijai. Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā atbilst iesaistīto valstu naudas ieguldījumiem un infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS projektos, kas veikti ar BONUS EEIG starpniecību, kā arī BONUS EEIG darbības izmaksām īstenošanas posmā. Šīs darbības izmaksas nedrīkst pārsniegt EUR 5 miljonus.

BONUS EEIG ir Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējs un pārvaldītājs. Iesaistītā valsts var nolemt pati pārvaldīt savu finansējumu un novirzīt savu naudas ieguldījumu tikai un vienīgi savas valsts pētījumam, kuru centralizēti izvēlas BONUS EEIG, vai arī ļaut, lai tās naudas ieguldījumu centralizēti pārvalda BONUS EEIG.

Ievērojot 5. panta 2. punktā minētajos gada finansēšanas nolīgumos paredzētos nosacījumus un pamatojoties uz pierādījumiem par naudas ieguldījumu, ko iesaistītās valstis samaksājušas, Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā BONUS finansējuma saņēmējiem vai BONUS EEIG un par infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS projektos.

BONUS EEIG pienākums ir rūpēties par to, lai finansējuma saņēmēji BONUS finansējumu izlietotu pareizi, un to, vai līdzekļi ir izlietoti pareizi, nosaka neatkarīgā projektu finanšu revīzijā, kas jāveic BONUS EEIG vai šīs iestādes vārdā.

3.5.   BONUS projektu finansēšana

Ievērojot 3. panta 3. punkta f) apakšpunkta nosacījumus, BONUS projektu finansējums sedz līdz 100 % attiecināmo izmaksu, kas aprēķināmas saskaņā ar vispārējiem finansēšanas noteikumiem un vispārējām finansēšanas likmēm, ko BONUS EEIG noteicis īstenošanas kārtībā un kam Komisija piekritusi īstenošanas nolīgumā.

---

II PIELIKUMS

BONUS PĀRVALDĪBA

BONUS ar Sekretariāta starpniecību pārvalda BONUS EEIG. BONUS vajadzībām BONUS EEIG ir izveidojis šādas struktūras:

| a) | Vadības komiteju; |
| --- | --- |

a)

Vadības komiteju;

| b) | Sekretariātu; |
| --- | --- |

b)

Sekretariātu;

| c) | Konsultatīvo padomi; |
| --- | --- |

c)

Konsultatīvo padomi;

| d) | Nozaru pētniecības forumu; un |
| --- | --- |

d)

Nozaru pētniecības forumu; un

| e) | Projektu koordinatoru forumu. |
| --- | --- |

e)

Projektu koordinatoru forumu.

| a) | Vadības komiteja ir BONUS EEIG augstākā iestāde, lēmējinstitūcija un valde, kas vada Sekretariātu. Vadības komitejā darbojas pētniecības finansēšanas un pārvaldības struktūru vadošie darbinieki, kurus izraudzījušies BONUS EEIG dalībnieki. Tās vadītājs ir priekšsēdētājs, un šo amatu katru gadu ieņem cits BONUS EEIG dalībnieks. Bijušais, pašreizējais un nākamais priekšsēdētājs veido Izpildu komiteju, kas palīdz Sekretariātam stratēģiski svarīgos jautājumos. Ņemot vērā Sekretariāta priekšlikumus, Vadības komiteja lemj par BONUS stratēģisko orientāciju, tostarp par BONUS izstrādi un aktualizēšanu, par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu, par budžetu, par atbilstības un atlases kritērijiem, par vērtētāju kopumu, par finansējamo BONUS projektu sarindojuma apstiprināšanu, par finansēto BONUS projektu progresa uzraudzību un par pienācīgu un kārtīgu ar BONUS saistītu Sekretariāta darbu veikšanu. |
| --- | --- |

a)

Vadības komiteja ir BONUS EEIG augstākā iestāde, lēmējinstitūcija un valde, kas vada Sekretariātu. Vadības komitejā darbojas pētniecības finansēšanas un pārvaldības struktūru vadošie darbinieki, kurus izraudzījušies BONUS EEIG dalībnieki. Tās vadītājs ir priekšsēdētājs, un šo amatu katru gadu ieņem cits BONUS EEIG dalībnieks. Bijušais, pašreizējais un nākamais priekšsēdētājs veido Izpildu komiteju, kas palīdz Sekretariātam stratēģiski svarīgos jautājumos. Ņemot vērā Sekretariāta priekšlikumus, Vadības komiteja lemj par BONUS stratēģisko orientāciju, tostarp par BONUS izstrādi un aktualizēšanu, par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu, par budžetu, par atbilstības un atlases kritērijiem, par vērtētāju kopumu, par finansējamo BONUS projektu sarindojuma apstiprināšanu, par finansēto BONUS projektu progresa uzraudzību un par pienācīgu un kārtīgu ar BONUS saistītu Sekretariāta darbu veikšanu.

| b) | Sekretariāta priekšsēdētājs ir izpilddirektors, kurš īsteno Vadības komitejas lēmumus un ir BONUS galvenais pārstāvis gan Komisijā, gan dažādajās valstu finansēšanas aģentūrās. Sekretariāts ir atbildīgs par BONUS pasākumu vispārējo koordinēšanu un uzraudzīšanu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanu, izvērtēšanu un īstenošanu un finansēto projektu pārraudzību gan no līgumiskā, gan zinātniskā viedokļa un par ziņošanu Vadības komitejai par progresu. Tas ir atbildīgs arī par apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Konsultatīvo padomi plānošanu un rīkošanu, par gūto rezultātu turpmāku integrēšanu un iestrādāšanu stratēģiskajā pētniecības programmā un par zinātnes un politikas lietderīgas mijiedarbības popularizēšanu. |
| --- | --- |

b)

Sekretariāta priekšsēdētājs ir izpilddirektors, kurš īsteno Vadības komitejas lēmumus un ir BONUS galvenais pārstāvis gan Komisijā, gan dažādajās valstu finansēšanas aģentūrās. Sekretariāts ir atbildīgs par BONUS pasākumu vispārējo koordinēšanu un uzraudzīšanu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanu, izvērtēšanu un īstenošanu un finansēto projektu pārraudzību gan no līgumiskā, gan zinātniskā viedokļa un par ziņošanu Vadības komitejai par progresu. Tas ir atbildīgs arī par apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Konsultatīvo padomi plānošanu un rīkošanu, par gūto rezultātu turpmāku integrēšanu un iestrādāšanu stratēģiskajā pētniecības programmā un par zinātnes un politikas lietderīgas mijiedarbības popularizēšanu.

| c) | Konsultatīvā padome palīdz Vadības komitejai un Sekretariātam. Tajā darbojas pasaulē atzīti zinātnieki, pārstāvji no attiecīgām ieinteresētajām nozarēm, piemēram, tūrisma, atjaunojamo energoresursu, zvejniecības un akvakultūras, jūras transporta, biotehnoloģiju un tehnoloģiju nozares, profesionālo aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir ieinteresētas šajās nozarēs, kā arī citi integrētu Baltijas pētniecības programmu un citu Eiropas reģionālo jūru pārvaldības iestāžu pārstāvji. Tā sniedz neatkarīgus padomus, norādījumus un ieteikumus par zinātniskiem un politiskiem jautājumiem, kuri saistīti ar BONUS, tostarp konsultācijas par BONUS mērķiem, prioritātēm un virzību, BONUS darbības uzlabošanas veidiem un tās pētniecības rezultātu sasniegšanu un kvalitāti, spēju attīstīšanu, kontaktu dibināšanu un darba nozīmīgumu BONUS mērķu sasniegšanā. Tā arī palīdz izmantot un izplatīt BONUS rezultātus. |
| --- | --- |

c)

Konsultatīvā padome palīdz Vadības komitejai un Sekretariātam. Tajā darbojas pasaulē atzīti zinātnieki, pārstāvji no attiecīgām ieinteresētajām nozarēm, piemēram, tūrisma, atjaunojamo energoresursu, zvejniecības un akvakultūras, jūras transporta, biotehnoloģiju un tehnoloģiju nozares, profesionālo aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir ieinteresētas šajās nozarēs, kā arī citi integrētu Baltijas pētniecības programmu un citu Eiropas reģionālo jūru pārvaldības iestāžu pārstāvji. Tā sniedz neatkarīgus padomus, norādījumus un ieteikumus par zinātniskiem un politiskiem jautājumiem, kuri saistīti ar BONUS, tostarp konsultācijas par BONUS mērķiem, prioritātēm un virzību, BONUS darbības uzlabošanas veidiem un tās pētniecības rezultātu sasniegšanu un kvalitāti, spēju attīstīšanu, kontaktu dibināšanu un darba nozīmīgumu BONUS mērķu sasniegšanā. Tā arī palīdz izmantot un izplatīt BONUS rezultātus.

| d) | Nozaru pētniecības forumā ietilpst pārstāvji no ministrijām un citām struktūrām, kuras nodarbojas ar Baltijas jūras sistēmas pētniecību un pārvaldību. Tas sanāk vienreiz gadā uz konsultatīvu sanāksmi, kurā no lēmumu pieņemšanas viedokļa apspriež BONUS iznākumus un jaunās pētniecības vajadzības. Šajā forumā tiek popularizēta arī visas Baltijas pētniecības jomas integrācija, attiecīgi nozaru finansēti pētījumi un kopīgu infrastruktūras objektu izmantošana un plānošana. |
| --- | --- |

d)

Nozaru pētniecības forumā ietilpst pārstāvji no ministrijām un citām struktūrām, kuras nodarbojas ar Baltijas jūras sistēmas pētniecību un pārvaldību. Tas sanāk vienreiz gadā uz konsultatīvu sanāksmi, kurā no lēmumu pieņemšanas viedokļa apspriež BONUS iznākumus un jaunās pētniecības vajadzības. Šajā forumā tiek popularizēta arī visas Baltijas pētniecības jomas integrācija, attiecīgi nozaru finansēti pētījumi un kopīgu infrastruktūras objektu izmantošana un plānošana.

| e) | Projektu koordinatoru forumā darbojas BONUS finansēto projektu koordinatori. Tas palīdz Sekretariātam ar BONUS zinātnisko koordināciju saistītajos jautājumos, kā arī palīdz integrēt un sintezēt pētījumu rezultātus. |
| --- | --- |

e)

Projektu koordinatoru forumā darbojas BONUS finansēto projektu koordinatori. Tas palīdz Sekretariātam ar BONUS zinātnisko koordināciju saistītajos jautājumos, kā arī palīdz integrēt un sintezēt pētījumu rezultātus.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/15

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 863/2010

(2010. gada 29. septembris),

ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 967/2006 attiecībā uz eksporta un maksājumu termiņiem, kas piemērojami cukuram, kurš saražots, pārsniedzot kvotu

EIROPAS KOMISIJA

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 134. pantu un 161. panta 3. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (2), noteikti eksporta un maksājumu termiņi, kas piemērojami ārpuskvotas cukuram. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (2), noteikti eksporta un maksājumu termiņi, kas piemērojami ārpuskvotas cukuram.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 967/2006 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka, eksportējot produkciju, kas pārsniedz kvotu, ražotāji līdz 1. aprīlim pēc tā tirdzniecības gada, kurā pārpalikums tika saražots, iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei pieprasītos eksporta apliecinājumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 967/2006 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka, eksportējot produkciju, kas pārsniedz kvotu, ražotāji līdz 1. aprīlim pēc tā tirdzniecības gada, kurā pārpalikums tika saražots, iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei pieprasītos eksporta apliecinājumus.

| (3) | Ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt cukuru un/vai izoglikozi, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, ražotājiem ir prasīts iesniegt apliecinājumu, ka preces nogādātas galamērķī, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 951/2006 (3) 4.c pantu. Pieredze liecina, ka attiecībā uz dažiem galamērķiem visu nepieciešamo dokumentu iegūšana var prasīt ilgāku laiku. Tāpēc ir lietderīgi šādos gadījumos paredzēt iespēju pagarināt termiņu. |
| --- | --- |

(3)

Ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt cukuru un/vai izoglikozi, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, ražotājiem ir prasīts iesniegt apliecinājumu, ka preces nogādātas galamērķī, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 951/2006 (3) 4.c pantu. Pieredze liecina, ka attiecībā uz dažiem galamērķiem visu nepieciešamo dokumentu iegūšana var prasīt ilgāku laiku. Tāpēc ir lietderīgi šādos gadījumos paredzēt iespēju pagarināt termiņu.

| (4) | Ja termiņš, kad dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedzami eksporta apliecinājumi, tiek pagarināts, attiecīgi jāpielāgo arī termiņš, kad dalībvalsts paziņo ražotājiem maksājuma kopsummu, kas tiem jāmaksā, un termiņu, kad ražotājiem jānokārto maksājums. Tāpat jāgroza arī termiņš, kas dalībvalstīm noteikts, lai konstatētu un paziņotu Komisijai pārpalikuma daudzumus. |
| --- | --- |

(4)

Ja termiņš, kad dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedzami eksporta apliecinājumi, tiek pagarināts, attiecīgi jāpielāgo arī termiņš, kad dalībvalsts paziņo ražotājiem maksājuma kopsummu, kas tiem jāmaksā, un termiņu, kad ražotājiem jānokārto maksājums. Tāpat jāgroza arī termiņš, kas dalībvalstīm noteikts, lai konstatētu un paziņotu Komisijai pārpalikuma daudzumus.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 967/2006 3., 4. un 19. pants. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 967/2006 3., 4. un 19. pants.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 967/2006 groza šādi.

| 1. | Regulas 3. panta 2. punktam pievieno šādu otro daļu:
  “Ja dalībvalsts izmanto 19. panta 3. punktā paredzēto iespēju, pirmajā daļā noteiktie termiņi ir attiecīgi 1. novembris un 1. decembris.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 3. panta 2. punktam pievieno šādu otro daļu:

“Ja dalībvalsts izmanto 19. panta 3. punktā paredzēto iespēju, pirmajā daļā noteiktie termiņi ir attiecīgi 1. novembris un 1. decembris.”

| 2. | Regulas 4. panta 3. punktam pievieno šādu otro daļu:
  “Ja dalībvalsts izmanto 19. panta 3. punktā paredzēto iespēju, pirmajā daļā noteiktais termiņš ir 31. decembris.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 4. panta 3. punktam pievieno šādu otro daļu:

“Ja dalībvalsts izmanto 19. panta 3. punktā paredzēto iespēju, pirmajā daļā noteiktais termiņš ir 31. decembris.”

| 3. | Regulas 19. pantu groza šādi:






  a) | minētā panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu daļu:






  “ii) | Regulas (EK) Nr. 376/2008 31. un 32. pantā minētos dokumentus un, ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt ārpuskvotas cukuru un/vai izoglikozi, Regulas (EK) Nr. 951/2006 4.c pantā minētos dokumentus, kas vajadzīgi, lai atbrīvotu nodrošinājumu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Regulas 19. pantu groza šādi:

a)

minētā panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu daļu:

“ii)

Regulas (EK) Nr. 376/2008 31. un 32. pantā minētos dokumentus un, ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt ārpuskvotas cukuru un/vai izoglikozi, Regulas (EK) Nr. 951/2006 4.c pantā minētos dokumentus, kas vajadzīgi, lai atbrīvotu nodrošinājumu;”;

| b) | pievieno šādu 3. punktu:
  “3.   Ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt cukuru un/vai izoglikozi, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, dalībvalstis pēc ražotāja rakstiska pieprasījuma var pagarināt 2. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu – 1. aprīlis – uz laiku līdz 6 mēnešiem, lai varētu iesniegt 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļā minētos dokumentus.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Ja uz dažiem galamērķiem nav tiesību eksportēt cukuru un/vai izoglikozi, kas saražoti, pārsniedzot kvotu, dalībvalstis pēc ražotāja rakstiska pieprasījuma var pagarināt 2. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu – 1. aprīlis – uz laiku līdz 6 mēnešiem, lai varētu iesniegt 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļā minētos dokumentus.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 29. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.

2

(3)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

3

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/17

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 864/2010

(2010. gada 29. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 30. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 29. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 52,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | TR | 128,7 |
| ZZ | 128,7 |
| 0709 90 70 | TR | 115,8 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 50 10 | AR | 126,2 |
| CL | 124,0 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 97,5 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 102,7 |
| ZZ | 115,4 |
| 0806 10 10 | TR | 118,2 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 48,8 |
| CL | 112,7 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 95,9 |
| US | 85,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 97,7 |
| 0808 20 50 | CN | 81,6 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 85,1 |
| 0809 30 | TR | 187,5 |
| ZZ | 187,5 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 173,4 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 90,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

84,4

MK

52,7

TR

50,2

ZZ

62,4

0707 00 05

TR

128,7

ZZ

128,7

0709 90 70

TR

115,8

ZZ

115,8

0805 50 10

AR

126,2

CL

124,0

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

97,5

UY

128,7

ZA

102,7

ZZ

115,4

0806 10 10

TR

118,2

ZA

56,9

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

48,8

CL

112,7

CN

82,6

NZ

95,9

US

85,0

ZA

82,8

ZZ

97,7

0808 20 50

CN

81,6

ZA

88,6

ZZ

85,1

0809 30

TR

187,5

ZZ

187,5

0809 40 05

BA

53,5

IL

173,4

MK

45,0

ZZ

90,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/19

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 865/2010

(2010. gada 29. septembris),

ar ko nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu septītajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 446/2010

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta j) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 446/2010 (2) ir uzsākta konkursa procedūra sviesta pārdošanai saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti Komisijas 2009. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 446/2010 (2) ir uzsākta konkursa procedūra sviesta pārdošanai saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti Komisijas 2009. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (3).

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1272/2009 46. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka minimālā pārdošanas cena vai jānolemj minimālo pārdošanas cenu nenoteikt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1272/2009 46. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka minimālā pārdošanas cena vai jānolemj minimālo pārdošanas cenu nenoteikt.

| (3) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti septītajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu, ir jānosaka minimālā pārdošanas cena Francijā uzglabātam sviestam, kas šajā dalībvalstī tiek uzglabāts ļoti nelielā daudzumā. Pārējās dalībvalstīs, bet ne Francijā, uzglabātam sviestam minimālo pārdošanas cenu nenosaka. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti septītajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu, ir jānosaka minimālā pārdošanas cena Francijā uzglabātam sviestam, kas šajā dalībvalstī tiek uzglabāts ļoti nelielā daudzumā. Pārējās dalībvalstīs, bet ne Francijā, uzglabātam sviestam minimālo pārdošanas cenu nenosaka.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Septītajā individuālajā uzaicinājumā uz konkursu sviesta pārdošanai saskaņā ar konkursa procedūru, kura uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 446/2010 un kurā piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2010. gada 21. septembris, Francijā uzglabātā sviesta minimālā pārdošanas cena ir 356,00 EUR/100 kg.

Saistībā ar individuālo uzaicinājumu uz konkursu pārējās dalībvalstīs, bet ne Francijā, uzglabātam sviestam minimālo pārdošanas cenu nenosaka.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 30. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 29. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 126, 22.5.2010., 17. lpp.

2

(3)  OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/20

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2010. gada 27. septembris),

ar ko Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 5. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2010/579/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļu sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vācijas Federatīvā Republika un Luksemburgas Lielhercogiste vēstulēs, kas attiecīgi 2009. gada 15. oktobrī un 18. novembrī reģistrētas Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem, attiecībā uz pierobežas tilta atjaunošanu un uzturēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas Federatīvā Republika un Luksemburgas Lielhercogiste vēstulēs, kas attiecīgi 2009. gada 15. oktobrī un 18. novembrī reģistrētas Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem, attiecībā uz pierobežas tilta atjaunošanu un uzturēšanu.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija ar 2010. gada 25. februāra vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Vācijas Federatīvās Republikas un Luksemburgas Lielhercogistes pieprasījumiem. Komisija 2010. gada 2. marta vēstulē paziņoja Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījumu izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija ar 2010. gada 25. februāra vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Vācijas Federatīvās Republikas un Luksemburgas Lielhercogistes pieprasījumiem. Komisija 2010. gada 2. marta vēstulē paziņoja Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījumu izvērtēšanai.

| (3) | Pasākuma mērķis ir pierobežas tilta būvlaukumu un pašu tiltu pār Mozeli attiecībā uz atjaunošanai un uzturēšanai paredzēto preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanu, preču iegādi Kopienas iekšienē un preču importēšanu uzskatīt par pilnīgi Luksemburgas Lielhercogistes teritorijā esošu saskaņā ar nolīgumu starp abām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Pasākuma mērķis ir pierobežas tilta būvlaukumu un pašu tiltu pār Mozeli attiecībā uz atjaunošanai un uzturēšanai paredzēto preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanu, preču iegādi Kopienas iekšienē un preču importēšanu uzskatīt par pilnīgi Luksemburgas Lielhercogistes teritorijā esošu saskaņā ar nolīgumu starp abām valstīm.

| (4) | Ja šāds pasākums netiktu pieņemts, tad būtu jānosaka, vai nodokļa uzlikšanas vieta ir Vācijas Federatīvā Republika vai Luksemburgas Lielhercogiste. Vācijas teritorijā veiktie pierobežas tilta būvniecības darbi būtu jāapliek ar pievienotās vērtības nodokli Vācijā, bet Luksemburgas Lielhercogistes teritorijā veiktie darbi – ar Luksemburgas pievienotās vērtības nodokli. Turklāt tilts šķērso kopīgi pārvaldīto teritoriju (kondominātu), un darbs šajā zonā nav ekskluzīvi attiecināms uz vienas vai otras dalībvalsts teritoriju, lai noteiktu vienu piegādes vietu. |
| --- | --- |

(4)

Ja šāds pasākums netiktu pieņemts, tad būtu jānosaka, vai nodokļa uzlikšanas vieta ir Vācijas Federatīvā Republika vai Luksemburgas Lielhercogiste. Vācijas teritorijā veiktie pierobežas tilta būvniecības darbi būtu jāapliek ar pievienotās vērtības nodokli Vācijā, bet Luksemburgas Lielhercogistes teritorijā veiktie darbi – ar Luksemburgas pievienotās vērtības nodokli. Turklāt tilts šķērso kopīgi pārvaldīto teritoriju (kondominātu), un darbs šajā zonā nav ekskluzīvi attiecināms uz vienas vai otras dalībvalsts teritoriju, lai noteiktu vienu piegādes vietu.

| (5) | Tādējādi pasākuma mērķis ir vienkāršot pievienotās vērtības nodokļu iekasēšanas procedūru par minētā tilta atjaunošanu un uzturēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi pasākuma mērķis ir vienkāršot pievienotās vērtības nodokļu iekasēšanas procedūru par minētā tilta atjaunošanu un uzturēšanu.

| (6) | Šai atkāpei nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, kas gūti no pievienotās vērtības nodokļa, |
| --- | --- |

(6)

Šai atkāpei nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, kas gūti no pievienotās vērtības nodokļa,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 5. panta, ar šo atļauj Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei uzskatīt esošo pierobežas tiltu pār Mozeli, kurš savieno Vācijas B 419 un Luksemburgas N1 automaģistrāli starp Wellen un Grevenmacher, un šā tilta būvlaukumu par pilnīgi Luksemburgas Lielhercogistes teritorijā esošu attiecībā uz tilta atjaunošanai vai tā turpmākai uzturēšanai paredzēto preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanu, preču iegādi Kopienas iekšienē un preču importēšanu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/22

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2010. gada 27. septembris),

ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2010/580/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas 2010. gada 29. janvārī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, Nīderlandes Karaliste lūdza atļauju gatavu apģērbu ražošanas nozarē piemērot īpašus nodokļu pasākumus, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/740/EK tika atļauti iepriekš uz ierobežotu laiku (2). |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas 2010. gada 29. janvārī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, Nīderlandes Karaliste lūdza atļauju gatavu apģērbu ražošanas nozarē piemērot īpašus nodokļu pasākumus, kas saskaņā ar Lēmumu 2007/740/EK tika atļauti iepriekš uz ierobežotu laiku (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija 2010. gada 25. februāra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Nīderlandes Karalistes lūgumu. Komisija 2010. gada 2. marta vēstulē paziņoja Nīderlandes Karalistei, ka tās rīcībā ir visa nepieciešamā informācija pieprasījuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija 2010. gada 25. februāra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Nīderlandes Karalistes lūgumu. Komisija 2010. gada 2. marta vēstulē paziņoja Nīderlandes Karalistei, ka tās rīcībā ir visa nepieciešamā informācija pieprasījuma izvērtēšanai.

| (3) | Ar šo pasākumu Nīderlandes Karalistei tiktu atļauts gatavu apģērbu ražošanas nozarē piemērot shēmu, ar kuru apakšuzņēmēja saistības maksāt PVN nodokļu iestādēm tiek nodotas apģērbu ražošanas uzņēmumam (darbuzņēmējam). Šī shēma būtu apgrieztās maksāšanas procedūra, kas attiektos vienīgi uz tirdzniecības ķēdes augšupējām darbībām, un tādēļ tā neattiektos uz uzņēmējiem, kas veic pārdošanu galapatērētājiem. Šīs procedūras mērķis ir vietējā ražošanas tirgū novērst specifisku krāpšanu. |
| --- | --- |

(3)

Ar šo pasākumu Nīderlandes Karalistei tiktu atļauts gatavu apģērbu ražošanas nozarē piemērot shēmu, ar kuru apakšuzņēmēja saistības maksāt PVN nodokļu iestādēm tiek nodotas apģērbu ražošanas uzņēmumam (darbuzņēmējam). Šī shēma būtu apgrieztās maksāšanas procedūra, kas attiektos vienīgi uz tirdzniecības ķēdes augšupējām darbībām, un tādēļ tā neattiektos uz uzņēmējiem, kas veic pārdošanu galapatērētājiem. Šīs procedūras mērķis ir vietējā ražošanas tirgū novērst specifisku krāpšanu.

| (4) | Šādi pasākumi jau agrāk izrādījušies efektīvi profilakses pasākumi nozarē, kurā PVN iekasēšanu apgrūtina problēmas identificēt un pārraudzīt apakšuzņēmēju darbības. Tāpēc pieprasītais pasākums jāuzskata par pasākumu noteikta veida nodokļa nemaksāšanas novēršanai gatavu apģērbu ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(4)

Šādi pasākumi jau agrāk izrādījušies efektīvi profilakses pasākumi nozarē, kurā PVN iekasēšanu apgrūtina problēmas identificēt un pārraudzīt apakšuzņēmēju darbības. Tāpēc pieprasītais pasākums jāuzskata par pasākumu noteikta veida nodokļa nemaksāšanas novēršanai gatavu apģērbu ražošanas nozarē.

| (5) | Gatavu apģērbu ražotāja atrašanās vietu ietekmē zemas darbaspēka izmaksas, un apakšuzņēmēji viegli pārvietojas no vienas valsts uz citu. Tāpēc ar Lēmumu 2007/740/EK tika prasīts, lai Nīderlandes Karaliste uzrauga un izvērtē šo faktoru ietekmi uz atkāpes efektivitāti un līdz 2009. gada 31. jūlijam iesniedz ziņojumu Komisijai. |
| --- | --- |

(5)

Gatavu apģērbu ražotāja atrašanās vietu ietekmē zemas darbaspēka izmaksas, un apakšuzņēmēji viegli pārvietojas no vienas valsts uz citu. Tāpēc ar Lēmumu 2007/740/EK tika prasīts, lai Nīderlandes Karaliste uzrauga un izvērtē šo faktoru ietekmi uz atkāpes efektivitāti un līdz 2009. gada 31. jūlijam iesniedz ziņojumu Komisijai.

| (6) | Minētajā ziņojumā bija norādīts, ka atkāpes pasākuma un starptautiskā tirgus attīstības rezultātā krāpšanas biežums ir ievērojami samazinājies un ka gatavu apģērbu ražošanas uzņēmumu skaits, uz kuriem attiecināma Lēmumā 2007/740/EK atļautā apgrieztās maksāšanas procedūra, ir vienmērīgi samazinājies. Tādējādi Nīderlandes Karalistes gatavo apģērbu ražošanas nozarē pakāpeniski atgriežas stabilitāte. |
| --- | --- |

(6)

Minētajā ziņojumā bija norādīts, ka atkāpes pasākuma un starptautiskā tirgus attīstības rezultātā krāpšanas biežums ir ievērojami samazinājies un ka gatavu apģērbu ražošanas uzņēmumu skaits, uz kuriem attiecināma Lēmumā 2007/740/EK atļautā apgrieztās maksāšanas procedūra, ir vienmērīgi samazinājies. Tādējādi Nīderlandes Karalistes gatavo apģērbu ražošanas nozarē pakāpeniski atgriežas stabilitāte.

| (7) | Lai šo procesu pabeigtu, Nīderlandes Karaliste ir lūgusi atkārtoti pagarināt pasākumu uz ierobežotu laiku un vienlaikus paziņojusi, ka galīgais lēmums par iespējamo pasākuma izbeigšanu tiktu pieņemts 2011. gadā. Līdz ar to ir lietderīgi, ka atkāpi turpina piemērot līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(7)

Lai šo procesu pabeigtu, Nīderlandes Karaliste ir lūgusi atkārtoti pagarināt pasākumu uz ierobežotu laiku un vienlaikus paziņojusi, ka galīgais lēmums par iespējamo pasākuma izbeigšanu tiktu pieņemts 2011. gadā. Līdz ar to ir lietderīgi, ka atkāpi turpina piemērot līdz 2012. gada 31. decembrim.

| (8) | Ja Nīderlandes Karaliste apsvērtu jaunu atkāpes pasākuma pagarinājumu pēc 2012. gada, tai ne vēlāk kā līdz 2012. gada 1. aprīlim būtu jāiesniedz Komisijai jauns novērtējuma ziņojums un pieprasījums par pagarinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Ja Nīderlandes Karaliste apsvērtu jaunu atkāpes pasākuma pagarinājumu pēc 2012. gada, tai ne vēlāk kā līdz 2012. gada 1. aprīlim būtu jāiesniedz Komisijai jauns novērtējuma ziņojums un pieprasījums par pagarinājumu.

| (9) | Atkāpe neradīs nelabvēlīgu ietekmi nedz uz Eiropas Savienības pašu resursiem, ko veido pievienotās vērtības nodoklis, nedz arī ietekmēs PVN summu, ko iekasē galapatēriņa posmā, |
| --- | --- |

(9)

Atkāpe neradīs nelabvēlīgu ietekmi nedz uz Eiropas Savienības pašu resursiem, ko veido pievienotās vērtības nodoklis, nedz arī ietekmēs PVN summu, ko iekasē galapatēriņa posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, ar šo Nīderlandes Karalistei līdz 2012. gada 31. decembrim atļauj gatavu apģērbu ražošanas nozarē piemērot shēmu, ar kuru apakšuzņēmēja saistības maksāt PVN nodokļu iestādēm nodod apģērbu ražošanas uzņēmumam (darbuzņēmējam).

2. pants

Jebkādam pieprasījumam par pasākuma pagarināšanu pēc 2012. gada Nīderlandes Karaliste pievieno Komisijai adresētu ziņojumu, kas jo īpaši attiecas uz pasākuma efektivitāti un visiem citiem pierādījumiem par gatavu apģērbu ražošanas nozarē strādājošo apakšuzņēmēju pārvietošanos uz citām valstīm, un to nosūta ne vēlāk kā 2012. gada 1. aprīlī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (2007. gada 13. novembris), ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 300, 17.11.2007., 71. lpp.).

2

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/24

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2010. gada 27. septembris),

ar ko Polijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2010/581/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas 2009. gada 16. novembrī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, Polija lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem par tiesībām atskaitīt priekšnodokli (“īpašais pasākums”). |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas 2009. gada 16. novembrī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, Polija lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem par tiesībām atskaitīt priekšnodokli (“īpašais pasākums”).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2009. gada 14. decembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Polijas pieprasījumu. Komisija 2009. gada 17. decembra vēstulē paziņoja Polijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2009. gada 14. decembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Polijas pieprasījumu. Komisija 2009. gada 17. decembra vēstulē paziņoja Polijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Polija piemēro PVN atskaitīšanas ierobežojumu pasažieru automobiļiem. Daži mehāniskie transportlīdzekļi, izņemot pasažieru automobiļus, pēc konstrukcijas ir vienlīdz piemēroti izmantošanai privātām vajadzībām un darījumdarbības vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Polija piemēro PVN atskaitīšanas ierobežojumu pasažieru automobiļiem. Daži mehāniskie transportlīdzekļi, izņemot pasažieru automobiļus, pēc konstrukcijas ir vienlīdz piemēroti izmantošanai privātām vajadzībām un darījumdarbības vajadzībām.

| (4) | Pašlaik, ja nodokļu maksātājs vēlas izmantot privātām vajadzībām transportlīdzekli, kas nav pasažieru automobilis, par kura pirkšanu, iegādi Kopienā, importu, nomu vai īri priekšnodoklis ir atskaitīts pilnā apjomā vai daļēji, tam jāatskaita aprēķinātais PVN (no realizācijas) par tādu izmantošanu. Tomēr nodokļu maksātājam ir grūti precīzi noteikt izmantošanu privātām vajadzībām, un nodokļu iestādēm – to uzraudzīt. |
| --- | --- |

(4)

Pašlaik, ja nodokļu maksātājs vēlas izmantot privātām vajadzībām transportlīdzekli, kas nav pasažieru automobilis, par kura pirkšanu, iegādi Kopienā, importu, nomu vai īri priekšnodoklis ir atskaitīts pilnā apjomā vai daļēji, tam jāatskaita aprēķinātais PVN (no realizācijas) par tādu izmantošanu. Tomēr nodokļu maksātājam ir grūti precīzi noteikt izmantošanu privātām vajadzībām, un nodokļu iestādēm – to uzraudzīt.

| (5) | Lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa (PVN) iekasēšanas procedūru un novērstu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, Polija lūdz atkāpi, lai līdz 60 % ierobežotu tiesības atskaitīt PVN par tādu mehānisko transportlīdzekļu pirkšanu, iegādi Kopienā, importu, nomu vai īri, kuri nav pasažieru automobiļi un kurus var izmantot gan darījumdarbībām, gan privātām vajadzībām, nepārsniedzot PLN 6 000, kas ir paredzēts, lai novērstu pārmērīgu PVN atskaitīšanu par luksusa automašīnām, kuras, visticamāk, izmantos privātām vajadzībām. Pēc tam nodokļa maksātājam vairs nebūs jāatskaita aprēķinātais PVN (no realizācijas) par transportlīdzekļa izmantošanu privātām vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa (PVN) iekasēšanas procedūru un novērstu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, Polija lūdz atkāpi, lai līdz 60 % ierobežotu tiesības atskaitīt PVN par tādu mehānisko transportlīdzekļu pirkšanu, iegādi Kopienā, importu, nomu vai īri, kuri nav pasažieru automobiļi un kurus var izmantot gan darījumdarbībām, gan privātām vajadzībām, nepārsniedzot PLN 6 000, kas ir paredzēts, lai novērstu pārmērīgu PVN atskaitīšanu par luksusa automašīnām, kuras, visticamāk, izmantos privātām vajadzībām. Pēc tam nodokļa maksātājam vairs nebūs jāatskaita aprēķinātais PVN (no realizācijas) par transportlīdzekļa izmantošanu privātām vajadzībām.

| (6) | Īpašais pasākums būtu jāpiemēro tikai mehāniskajiem transportlīdzekļiem, izņemot pasažieru automobiļus, kuru maksimālā kravnesība pārsniedz 500 kg un maksimālais svars ir 3,5 tonnas. Atkāpe neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas paredzēti īpašu funkciju veikšanai, piemēram, transportlīdzekļiem, kas nodrošina palīdzību uz ceļiem, katafalkiem un iekraušanas transportlīdzekļiem, kā arī atkārtotai pārdošanai vai nomai paredzētiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(6)

Īpašais pasākums būtu jāpiemēro tikai mehāniskajiem transportlīdzekļiem, izņemot pasažieru automobiļus, kuru maksimālā kravnesība pārsniedz 500 kg un maksimālais svars ir 3,5 tonnas. Atkāpe neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas paredzēti īpašu funkciju veikšanai, piemēram, transportlīdzekļiem, kas nodrošina palīdzību uz ceļiem, katafalkiem un iekraušanas transportlīdzekļiem, kā arī atkārtotai pārdošanai vai nomai paredzētiem transportlīdzekļiem.

| (7) | Atļaujai vajadzētu būt spēkā ierobežotu laikposmu, un tāpēc tai būtu jāzaudē spēks 2013. gada 31. decembrī. Ņemot vērā līdz minētajam datumam gūto pieredzi, var novērtēt, vai atkāpe joprojām ir pamatota. |
| --- | --- |

(7)

Atļaujai vajadzētu būt spēkā ierobežotu laikposmu, un tāpēc tai būtu jāzaudē spēks 2013. gada 31. decembrī. Ņemot vērā līdz minētajam datumam gūto pieredzi, var novērtēt, vai atkāpe joprojām ir pamatota.

| (8) | Atkāpe neatstāj negatīvu ietekmi uz Savienības pašu resursiem, ko veido pievienotās vērtības nodoklis, |
| --- | --- |

(8)

Atkāpe neatstāj negatīvu ietekmi uz Savienības pašu resursiem, ko veido pievienotās vērtības nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 168. panta, Polijas Republikai atļauj līdz 60 % ierobežot tiesības atskaitīt PVN par mehānisko transportlīdzekļu, izņemot pasažieru automobiļu, pirkšanu, iegādi Kopienas iekšienē, importu, nomu vai īri, nepārsniedzot PLN 6 000.

Šis ierobežojums attiecas tikai uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, izņemot pasažieru automobiļus, kuru maksimālā atļautā kravnesība pārsniedz 500 kg un maksimālais svars ir 3,5 tonnas.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro šādu kategoriju transportlīdzekļiem:

| a) | atkārtotai pārdošanai, nomai vai īrei paredzētiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

atkārtotai pārdošanai, nomai vai īrei paredzētiem transportlīdzekļiem;

| b) | transportlīdzekļiem, kurus saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti fiskālajos noteikumos, var uzskatīt par kravu pārvadāšanai paredzētiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kurus saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti fiskālajos noteikumos, var uzskatīt par kravu pārvadāšanai paredzētiem transportlīdzekļiem;

| c) | īpašu funkciju veikšanai paredzētiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

c)

īpašu funkciju veikšanai paredzētiem transportlīdzekļiem;

| d) | vismaz 10 personu pārvadāšanai, ieskaitot vadītāju, paredzētiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

d)

vismaz 10 personu pārvadāšanai, ieskaitot vadītāju, paredzētiem transportlīdzekļiem.

3. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, Polijas Republikai atļauj neuzskatīt par pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību to, ka nodokļa maksātājs savām vai sava personāla privātajām vajadzībām vai, plašākā nozīmē, citiem mērķiem nekā savas saimnieciskās darbības vajadzībām izmanto transportlīdzekli, uz kuru attiecas šā lēmuma 1. pantā minētais ierobežojums.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

Tas zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/26

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2010. gada 27. septembris),

ar ko Francijas Republikai un Itālijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 5. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2010/582/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Itālija un Francija vēstulēs, kas attiecīgi 2009. gada 19. jūnijā un 2009. gada 19. novembrī reģistrētas Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest īpašu nodokļa pasākumu saistībā ar pašreizējā Col de Tende tuneļa ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kā arī jauna tuneļa celtniecību blakus pašreizējam tunelim, tā ekspluatāciju, apkalpi un drošību (“pasākums”). |
| --- | --- |

(1)

Itālija un Francija vēstulēs, kas attiecīgi 2009. gada 19. jūnijā un 2009. gada 19. novembrī reģistrētas Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest īpašu nodokļa pasākumu saistībā ar pašreizējā Col de Tende tuneļa ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kā arī jauna tuneļa celtniecību blakus pašreizējam tunelim, tā ekspluatāciju, apkalpi un drošību (“pasākums”).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2009. gada 14. decembri datētā vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Francijas un Itālijas lūgumu. Komisija ar 2009. gada 17. decembri datētā vēstulē paziņoja Francijai un Itālijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2009. gada 14. decembri datētā vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Francijas un Itālijas lūgumu. Komisija ar 2009. gada 17. decembri datētā vēstulē paziņoja Francijai un Itālijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Col de Tende tunelis ir pastāvīgs ceļa posms starp Franciju un Itāliju. Ar 2007. gada 12. marta vienošanos starp abām dalībvalstīm Itālija ir atbildīga par pašreizējā tuneļa ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kā arī par jauna tuneļa celtniecību, ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kas pēc pabeigšanas nodrošinās satiksmi pašreizējam tunelim pretējā virzienā. |
| --- | --- |

(3)

Col de Tende tunelis ir pastāvīgs ceļa posms starp Franciju un Itāliju. Ar 2007. gada 12. marta vienošanos starp abām dalībvalstīm Itālija ir atbildīga par pašreizējā tuneļa ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kā arī par jauna tuneļa celtniecību, ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kas pēc pabeigšanas nodrošinās satiksmi pašreizējam tunelim pretējā virzienā.

| (4) | Ar šo pasākumu visu pašreizējā tuneļa atrašanās vietu un perimetru, kā arī jaunā tuneļa celtniecības vietu uzskatīs par Itālijas teritoriju, lai varētu piegādāt preces, pakalpojumus, preču iegādes Kopienas iekšienē un importu, kas paredzēti abu tuneļu celtniecības, ekspluatācijas, apkalpes un drošības darbiem. Ja nebūtu šāda pasākuma, saskaņā ar teritoriālo principu būtu nepieciešams precīzi apliecināt par katru piegādi, vai nodokļa uzlikšana notiek Francijā vai Itālijā. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo pasākumu visu pašreizējā tuneļa atrašanās vietu un perimetru, kā arī jaunā tuneļa celtniecības vietu uzskatīs par Itālijas teritoriju, lai varētu piegādāt preces, pakalpojumus, preču iegādes Kopienas iekšienē un importu, kas paredzēti abu tuneļu celtniecības, ekspluatācijas, apkalpes un drošības darbiem. Ja nebūtu šāda pasākuma, saskaņā ar teritoriālo principu būtu nepieciešams precīzi apliecināt par katru piegādi, vai nodokļa uzlikšana notiek Francijā vai Itālijā.

| (5) | Tāpēc pasākuma mērķis ir vienkāršot procedūru pievienotās vērtības nodokļa uzlikšanai saistībā ar pašreizējā tuneļa ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kā arī attiecībā uz jauna tuneļa celtniecību, ekspluatāciju, apkalpi un drošību. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc pasākuma mērķis ir vienkāršot procedūru pievienotās vērtības nodokļa uzlikšanai saistībā ar pašreizējā tuneļa ekspluatāciju, apkalpi un drošību, kā arī attiecībā uz jauna tuneļa celtniecību, ekspluatāciju, apkalpi un drošību.

| (6) | Atkāpe neatstāj negatīvu ietekmi uz Savienības pašu resursiem, ko veido pievienotās vērtības nodoklis, |
| --- | --- |

(6)

Atkāpe neatstāj negatīvu ietekmi uz Savienības pašu resursiem, ko veido pievienotās vērtības nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 5. panta, Francijas Republikai un Itālijas Republikai atļauj visu pašreizējā Col de Tende tuneļa atrašanās vietu līdz ar jaunā Col de Tende tuneļa celtniecības vietu blakus pašreizējam tunelim uzskatīt par Itālijai piederošu teritoriju, lai varētu piegādāt preces, pakalpojumus un preču iegādes Kopienas iekšienē un importu, kas paredzēti jaunā tuneļa celtniecībai un tā attiecīgai ekspluatācijai, apkalpei un drošībai, kā arī pašreizējā tuneļa ekspluatācijai, apkalpei un drošībai.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai un Itālijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/27

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2010. gada 27. septembris),

ar ko Rumānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2010/583/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Rumānija vēstulē, kas 2009. gada 23. septembrī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EEK 193. panta. |
| --- | --- |

(1)

Rumānija vēstulē, kas 2009. gada 23. septembrī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EEK 193. panta.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2009. gada 14. decembri datētā vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Rumānijas lūgumu. Komisija ar 2009. gada 17. decembri datētā vēstulē paziņoja Rumānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2009. gada 14. decembri datētā vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Rumānijas lūgumu. Komisija ar 2009. gada 17. decembri datētā vēstulē paziņoja Rumānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Direktīvas 2006/112/EK 193. pantā paredzēts, ka parasti nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm. Rumānijas pieprasītās atkāpes mērķis ir noteikt, ka preču vai pakalpojumu saņēmējs ir atbildīgs par PVN nomaksu divos konkrētos gadījumos. Pirmais gadījums attiecas uz kokmateriālu piegādēm, ko veic nodokļa maksātāji, kā noteikts valsts tiesību aktos. Otrs gadījums attiecas uz preču piegādi un/vai pakalpojumu sniegšanu, ko veikuši nodokļa maksātāji, izņemot mazumtirgotājus, kuriem uzsākts maksātnespējas process. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2006/112/EK 193. pantā paredzēts, ka parasti nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm. Rumānijas pieprasītās atkāpes mērķis ir noteikt, ka preču vai pakalpojumu saņēmējs ir atbildīgs par PVN nomaksu divos konkrētos gadījumos. Pirmais gadījums attiecas uz kokmateriālu piegādēm, ko veic nodokļa maksātāji, kā noteikts valsts tiesību aktos. Otrs gadījums attiecas uz preču piegādi un/vai pakalpojumu sniegšanu, ko veikuši nodokļa maksātāji, izņemot mazumtirgotājus, kuriem uzsākts maksātnespējas process.

| (4) | Finansiālu grūtību dēļ maksātnespējīgi uzņēmumi par to piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem bieži vien nespēj samaksāt PVN kompetentajām iestādēm. Tomēr šādu preču vai pakalpojumu saņēmējs principā var atskaitīt PVN, pat ja piegādātājs to kompetentajām iestādēm nav samaksājis. |
| --- | --- |

(4)

Finansiālu grūtību dēļ maksātnespējīgi uzņēmumi par to piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem bieži vien nespēj samaksāt PVN kompetentajām iestādēm. Tomēr šādu preču vai pakalpojumu saņēmējs principā var atskaitīt PVN, pat ja piegādātājs to kompetentajām iestādēm nav samaksājis.

| (5) | Mazumtirgotājiem pārdošanas punktā būtu grūti noskaidrot savu klientu nodokļa maksātāja statusu, tāpēc apgrieztā nodokļa iekasēšana nebūtu jāpiemēro mazumtirgotājiem, kuriem ierosināts maksātnespējas process. |
| --- | --- |

(5)

Mazumtirgotājiem pārdošanas punktā būtu grūti noskaidrot savu klientu nodokļa maksātāja statusu, tāpēc apgrieztā nodokļa iekasēšana nebūtu jāpiemēro mazumtirgotājiem, kuriem ierosināts maksātnespējas process.

| (6) | Rumānijas kokmateriālu tirgus būtība un iesaistīto uzņēmumu rīcība arī rada dažas problēmas. Tirgū ir daudz mazu uzņēmumu, kurus Rumānijas iestādēm ir grūti kontrolēt. Visbiežāk sastopamais nodokļu nemaksāšanas veids ir tāds, ka piegādātājs izraksta rēķinu par piegādēm un pēc tam pazūd, nesamaksājot nodokli kompetentajām iestādēm, bet klients saņem derīgu rēķinu, uz kura pamata var atskaitīt nodokli. |
| --- | --- |

(6)

Rumānijas kokmateriālu tirgus būtība un iesaistīto uzņēmumu rīcība arī rada dažas problēmas. Tirgū ir daudz mazu uzņēmumu, kurus Rumānijas iestādēm ir grūti kontrolēt. Visbiežāk sastopamais nodokļu nemaksāšanas veids ir tāds, ka piegādātājs izraksta rēķinu par piegādēm un pēc tam pazūd, nesamaksājot nodokli kompetentajām iestādēm, bet klients saņem derīgu rēķinu, uz kura pamata var atskaitīt nodokli.

| (7) | Nosakot saņēmēju kā personu, kas atbildīga par PVN samaksu attiecībā uz kokmateriālu piegādēm, kuras veikuši nodokļa maksātāji, un attiecībā uz preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu, kurus veikuši nodokļa maksātāji, izņemot mazumtirgotājus, kam uzsākts maksātnespējas process, atkāpe novērš radušos sarežģījumus, neietekmējot maksājamā nodokļa summu. Tas ļauj novērst dažu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no tiem. |
| --- | --- |

(7)

Nosakot saņēmēju kā personu, kas atbildīga par PVN samaksu attiecībā uz kokmateriālu piegādēm, kuras veikuši nodokļa maksātāji, un attiecībā uz preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu, kurus veikuši nodokļa maksātāji, izņemot mazumtirgotājus, kam uzsākts maksātnespējas process, atkāpe novērš radušos sarežģījumus, neietekmējot maksājamā nodokļa summu. Tas ļauj novērst dažu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no tiem.

| (8) | Šis pasākums ir samērīgs ar vēlamo mērķi, jo to nav paredzēts piemērot vispārēji, bet tikai attiecībā uz konkrētām darbībām un nozarēm, kurās ir vērā ņemamas problēmas attiecībā uz nodokļa iekasēšanu, nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas. |
| --- | --- |

(8)

Šis pasākums ir samērīgs ar vēlamo mērķi, jo to nav paredzēts piemērot vispārēji, bet tikai attiecībā uz konkrētām darbībām un nozarēm, kurās ir vērā ņemamas problēmas attiecībā uz nodokļa iekasēšanu, nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

| (9) | Atļauja ir derīga ierobežotu laikposmu, un tādēļ tās darbības laikam būtu jābeidzas 2013. gada 31. decembrī. Ņemot vērā līdz minētajai dienai gūto pieredzi, var veikt novērtējumu par to, vai atkāpe joprojām ir pamatota vai nav pamatota. |
| --- | --- |

(9)

Atļauja ir derīga ierobežotu laikposmu, un tādēļ tās darbības laikam būtu jābeidzas 2013. gada 31. decembrī. Ņemot vērā līdz minētajai dienai gūto pieredzi, var veikt novērtējumu par to, vai atkāpe joprojām ir pamatota vai nav pamatota.

| (10) | Atkāpei nav nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(10)

Atkāpei nav nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, Rumānijai ar šo atļauj līdz 2013. gada 31. decembrim par nodokļa maksātāju, kas atbild par PVN samaksu, noteikt personu, kurai piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, kas minēti šā lēmuma 2. pantā.

2. pants

Atkāpi, kas paredzēta 1. pantā, piemēro:

| a) | kokmateriālu, to skaitā augoša meža, apaļi vai saskaldītu kokmateriālu, malka, koka izstrādājumu, kā arī apmalotu zāģmateriālu vai šķeldētu kokmateriālu un neapstrādātu kokmateriālu, apstrādātu kokmateriālu vai kokmateriālu sagatavju piegādēm, ko veic nodokļa maksātāji; |
| --- | --- |

a)

kokmateriālu, to skaitā augoša meža, apaļi vai saskaldītu kokmateriālu, malka, koka izstrādājumu, kā arī apmalotu zāģmateriālu vai šķeldētu kokmateriālu un neapstrādātu kokmateriālu, apstrādātu kokmateriālu vai kokmateriālu sagatavju piegādēm, ko veic nodokļa maksātāji;

| b) | preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu, ko veic nodokļa maksātāji, izņemot mazumtirgotājus, kuriem uzsākts maksātnespējas process. |
| --- | --- |

b)

preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu, ko veic nodokļa maksātāji, izņemot mazumtirgotājus, kuriem uzsākts maksātnespējas process.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/29

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2010. gada 27. septembris),

ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2010/584/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) (“PVN direktīva”) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar vēstuli, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2010. gada 17. februārī, Latvija lūdza atļauju pasākumam, atkāpjoties no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai piemērotu atbrīvojumu no nodokļa nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 50 000 (“pasākums”). Pasākums atbrīvotu minētos nodokļa maksātājus no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2. līdz 6. nodaļā. |
| --- | --- |

(1)

Ar vēstuli, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2010. gada 17. februārī, Latvija lūdza atļauju pasākumam, atkāpjoties no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai piemērotu atbrīvojumu no nodokļa nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 50 000 (“pasākums”). Pasākums atbrīvotu minētos nodokļa maksātājus no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (“PVN”) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2. līdz 6. nodaļā.

| (2) | Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2010. gada 4. maija vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Ar 2010. gada 7. maija vēstuli Komisija paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2010. gada 4. maija vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Ar 2010. gada 7. maija vēstuli Komisija paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem ir izvēle, kas jau ir pieejama dalībvalstīm saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu. Pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas tiktāl, ciktāl īpašajā shēmā nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par robežvērtību EUR 17 200, kas Latvijai pašreiz ir atļauta saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem ir izvēle, kas jau ir pieejama dalībvalstīm saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu. Pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas tiktāl, ciktāl īpašajā shēmā nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par robežvērtību EUR 17 200, kas Latvijai pašreiz ir atļauta saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu.

| (4) | Augstāka robežvērtība īpašajā shēmā var ievērojami samazināt PVN saistības mazākiem uzņēmumiem, vienlaikus īpašā shēma nodokļa maksātājiem ir fakultatīva, un tā ļauj uzņēmumiem izvēlēties parasto PVN režīmu. |
| --- | --- |

(4)

Augstāka robežvērtība īpašajā shēmā var ievērojami samazināt PVN saistības mazākiem uzņēmumiem, vienlaikus īpašā shēma nodokļa maksātājiem ir fakultatīva, un tā ļauj uzņēmumiem izvēlēties parasto PVN režīmu.

| (5) | Komisija 2004. gada 29. oktobra priekšlikumā direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa saistību vienkāršošanu (2) iekļāva noteikumus, kuru mērķis ir atļaut dalībvalstīm palielināt PVN atvieglojumam paredzēto gada apgrozījuma robežvērtību līdz EUR 100 000 vai līdz šīs summas ekvivalentam valsts valūtā, un noteica, ka šo robežvērtību katru gadu var atjaunināt. Latvijas Republikas lūgums atbilst šim priekšlikumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2004. gada 29. oktobra priekšlikumā direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa saistību vienkāršošanu (2) iekļāva noteikumus, kuru mērķis ir atļaut dalībvalstīm palielināt PVN atvieglojumam paredzēto gada apgrozījuma robežvērtību līdz EUR 100 000 vai līdz šīs summas ekvivalentam valsts valūtā, un noteica, ka šo robežvērtību katru gadu var atjaunināt. Latvijas Republikas lūgums atbilst šim priekšlikumam.

| (6) | Atkāpe neietekmēs Eiropas Savienības pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodoklis, |
| --- | --- |

(6)

Atkāpe neietekmēs Eiropas Savienības pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 10. punkta, Latvijas Republikai atļauts piešķirt atbrīvojumu no PVN nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā datumā, kurā tā pievienojās Eiropas Savienībai.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

Tas zaudē spēku vai nu dienā, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza gada apgrozījuma summu robežvērtības, līdz kurām nodokļu maksātāji var saņemt atbrīvojumu no PVN, vai 2013. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 27. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 24, 29.1.2005., 8. lpp.

2

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 30.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 256/30

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 43/10/COL

(2010. gada 10. februāris),

ar ko groza Eiropas Ekonomikas zonas līguma I pielikuma I nodaļas 1.2. daļas 39. punkta sarakstu, kurā norādīti Īslandes un Norvēģijas robežkontroles punkti, kas ir apstiprināti veterinārajām pārbaudēm attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un ar ko atceļ EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmumu 301/08/COL

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,

ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu, jo īpaši 5. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 1. protokolu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas ievaddaļas 4.B punkta 1. un 3. apakšpunktu un 5. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1.4. punktā minēto tiesību aktu (Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīva 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm), kas grozīts un pielāgots EEZ līgumam, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1.5. punktā minēto tiesību aktu (Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK), kas grozīts un pielāgots EEZ līgumam, un jo īpaši tā 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.2 111. punktā minēto tiesību aktu (Komisijas 2001. gada 21. novembra Lēmums 2001/812/EK, ar kuru nosaka prasības attiecībā uz to robežkontroles punktu apstiprināšanu, kuri atbild par veterinārām pārbaudēm produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm) ar grozījumiem un jo īpaši tā 3. panta 5. punktu,

tā kā:

EBTA Uzraudzības iestāde ar 2008. gada 21. maija Lēmumu Nr. 301/08/COL atcēla EBTA Uzraudzības iestādes 2007. gada 12. septembra Lēmumu Nr. 378/07/COL un sagatavoja jaunu to Īslandes un Norvēģijas robežkontroles punktu sarakstu, kas apstiprināti veterinārajām pārbaudēm attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm,

Norvēģijas valdība ir pieprasījusi izņemt no EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.2. daļas 39. punktā minētā saraksta atdzesētu produktu apstiprinājumu (HC-T(1)(2)(3)) robežkontroles punktam Honningsvåg (kas ietilpst BIP Honningsvåg ostā) un aizstāt to ar tikai saldētu produktu apstiprinājumu (HC-T(FR)(1)(2)(3)),

Norvēģijas valdība ir pieprasījusi izņemt no EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.2. daļas 39. punktā minētā saraksta robežkontroles punktus Harøysund (kas ietilpst BIP Kristiansund ostā) un Vannøy (kas ietilpst BIP Tromsø ostā),

EBTA Uzraudzības iestāde ar Lēmumu 494/09/COL nodeva šo jautājumu EBTA Veterinārijas komitejai, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei. Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Veterinārijas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Veterinārās pārbaudes attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko ieved Īslandē un Norvēģijā no trešām valstīm, veic kompetentās valstu iestādes apstiprinātajos robežkontroles punktos, kas iekļauti sarakstā šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 21. maija Lēmumu Nr. 301/08/COL.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 10. februārī.

4. pants

Šis lēmums ir saistošs Īslandei un Norvēģijai.

5. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 10. februārī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

PIELIKUMS

APSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTS

| 1 | = | nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kods |
| 3 | = | tips







  A | = | lidosta |
| F | = | dzelzceļa transports |
| P | = | osta |
| R | = | sauszemes transports |

1

=

nosaukums

2

=

TRACES kods

3

=

tips

A

=

lidosta

F

=

dzelzceļa transports

P

=

osta

R

=

sauszemes transports

4

=

robežkontroles punkts

5

=

produkti

| HC | = | visi produkti lietošanai pārtikā |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | citi produkti |
| NT | = | nav prasību attiecībā uz temperatūru |
| T | = | saldēti/atdzesināti produkti |
| T(FR) | = | saldēti produkti |
| T(CH) | = | atdzesināti produkti |

HC

=

visi produkti lietošanai pārtikā

NHC

=

citi produkti

NT

=

nav prasību attiecībā uz temperatūru

T

=

saldēti/atdzesināti produkti

T(FR)

=

saldēti produkti

T(CH)

=

atdzesināti produkti

6

=

dzīvi dzīvnieki

| U | = | nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži |
| --- | --- | --- |
| E | = | reģistrēti zirgu dzimtas dzīvnieki, kā noteikts Padomes Direktīvā 90/426/EEK |
| O | = | citi dzīvnieki |

U

=

nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

E

=

reģistrēti zirgu dzimtas dzīvnieki, kā noteikts Padomes Direktīvā 90/426/EEK

O

=

citi dzīvnieki

5-6

=

īpašas piezīmes

| (1) | = | pārbaudīšana atbilstoši Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, kas pieņemts, izpildot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | tikai iepakoti produkti |
| (3) | = | tikai zivsaimniecības produkti |
| (4) | = | tikai dzīvnieku olbaltumvielas |
| (5) | = | tikai vilna un āda |
| (6) | = | tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa |
| (7) | = | Īslandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim) |
| (8) | = | tikai zirgu dzimtas dzīvnieki |
| (9) | = | tikai tropu zivis |
| (10) | = | tikai kaķi, suņi, grauzēji, zaķveidīgie, dzīvas zivis, rāpuļi un citi putni, izņemot skrējējputnus |
| (11) | = | tikai nefasēta barība |
| (12) | = | attiecībā uz (U) nepārnadžu gadījumā – tikai tie, ko nosūta zooloģiskajam dārzam; kā arī attiecībā uz (O) – tikai dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, insekti un citi dzīvnieki, ko nosūta zooloģiskajam dārzam |
| (13) | = | Nagylak HU: šis ir robežkontroles punkts (produktu ieviešanai) un robežšķērsošanas punkts (dzīvu dzīvnieku ievešanai) uz Ungārijas un Rumānijas robežas, uz kuru attiecas pārejas noteikumi, kas apspriesti un noteikti Līgumā par pievienošanos attiecībā uz produktiem un dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumu 2003/630/EK |
| (14) | = | paredzēti to konkrēto pārtikā lietojamo produktu ar dzīvnieku izcelsmi tranzītam Eiropas Kopienā, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās saskaņā ar attiecīgos Kopienas tiesību aktos paredzēto īpašo kārtību |
| (15) | = | tikai akvakultūras dzīvnieki |
| (16) | = | tikai zivju milti |

(1)

=

pārbaudīšana atbilstoši Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, kas pieņemts, izpildot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

(2)

=

tikai iepakoti produkti

(3)

=

tikai zivsaimniecības produkti

(4)

=

tikai dzīvnieku olbaltumvielas

(5)

=

tikai vilna un āda

(6)

=

tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

(7)

=

Īslandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

(8)

=

tikai zirgu dzimtas dzīvnieki

(9)

=

tikai tropu zivis

(10)

=

tikai kaķi, suņi, grauzēji, zaķveidīgie, dzīvas zivis, rāpuļi un citi putni, izņemot skrējējputnus

(11)

=

tikai nefasēta barība

(12)

=

attiecībā uz (U) nepārnadžu gadījumā – tikai tie, ko nosūta zooloģiskajam dārzam; kā arī attiecībā uz (O) – tikai dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, insekti un citi dzīvnieki, ko nosūta zooloģiskajam dārzam

(13)

=

Nagylak HU: šis ir robežkontroles punkts (produktu ieviešanai) un robežšķērsošanas punkts (dzīvu dzīvnieku ievešanai) uz Ungārijas un Rumānijas robežas, uz kuru attiecas pārejas noteikumi, kas apspriesti un noteikti Līgumā par pievienošanos attiecībā uz produktiem un dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumu 2003/630/EK

(14)

=

paredzēti to konkrēto pārtikā lietojamo produktu ar dzīvnieku izcelsmi tranzītam Eiropas Kopienā, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās saskaņā ar attiecīgos Kopienas tiesību aktos paredzēto īpašo kārtību

(15)

=

tikai akvakultūras dzīvnieki

(16)

=

tikai zivju milti

Valsts: Īslande

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU 1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík lidosta | IS KEF 4 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU 1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík lidosta

IS KEF 4

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Valsts: Norvēģija

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO VOS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO VOS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---