# Europos Sąjungos L 304/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.304.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 304 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. lapkričio 20d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.304.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 304

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. lapkričio 20d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija apie Susitarimo, atnaujinančio Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo, įsigaliojimą | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1064/2010, kuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra | 2 |
| | * | 2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1065/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 7 |
| | * | 2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1066/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 9 |
| | * | 2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1067/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 11 |
| | | 2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1068/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | | 2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1069/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais | 16 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos direktyva 2010/79/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių išmetamų kiekių ribojimo III priedo priderinimo prie technikos pažangos | 18 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/696/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Audito Rūmų nario skyrimo | 20 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 29 Suvienodintos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į komercinių transporto priemonių kabinos keleivių apsaugą | 21 |
| | | TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių | 47 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija apie Susitarimo, atnaujinančio Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo, įsigaliojimą

1

REGLAMENTAI

*

2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1064/2010, kuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra

2

*

2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1065/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

7

*

2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1066/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

9

*

2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1067/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

11

2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1068/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1069/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

16

DIREKTYVOS

*

2010 m. lapkričio 19 d. Komisijos direktyva 2010/79/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių išmetamų kiekių ribojimo III priedo priderinimo prie technikos pažangos

18

SPRENDIMAI

2010/696/ES

*

2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Audito Rūmų nario skyrimo

20

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 29 Suvienodintos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į komercinių transporto priemonių kabinos keleivių apsaugą

21

TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI

*

Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių

47

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/1

---

Informacija apie Susitarimo, atnaujinančio Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo, įsigaliojimą

2007 m. lapkričio 30 d. pasirašytas Susitarimas, atnaujinantis Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo (1), vadovaujantis jo 11 straipsniu, įsigaliojo 2010 m. gegužės 17 d.

---

(1)  OL L 171, 2009 7 1, p. 19.

---

REGLAMENTAI

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/2

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1064/2010

2010 m. lapkričio 17 d.

kuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 ir 5 dalis,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį ir 22 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios kompensacinės priemonės

| (1) | 1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antisubsidijų tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 19,1 % muito norma. Pradinio antisubsidijų tyrimo tiriamasis laikotarpis buvo 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antisubsidijų tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 19,1 % muito norma. Pradinio antisubsidijų tyrimo tiriamasis laikotarpis buvo 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d.

| (2) | 2006 m. kovo mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 18 straipsnį Taryba Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (4) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 nustatytą galutinį kompensacinį muitą. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. kovo mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 18 straipsnį Taryba Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (4) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 nustatytą galutinį kompensacinį muitą. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d.

| (3) | 2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

| (4) | 2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited, anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd. (toliau – Jindal) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited, anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd. (toliau – Jindal) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

| (5) | 2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (7) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (7) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

| (6) | 2010 m. birželio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl gamintojo Jindal subsidijavimo, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 579/2010 (8) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. birželio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl gamintojo Jindal subsidijavimo, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 579/2010 (8) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

1.2.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios antidempingo priemonės

| (7) | 2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (9) Taryba importuojamai, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antidempingo tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 % muito norma. |
| --- | --- |

(7)

2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (9) Taryba importuojamai, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antidempingo tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 % muito norma.

| (8) | 2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (10) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 %, atsižvelgiant į galutinio kompensacinio muito galiojimo termino peržiūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 367/2006 išvadas. |
| --- | --- |

(8)

2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (10) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 %, atsižvelgiant į galutinio kompensacinio muito galiojimo termino peržiūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 367/2006 išvadas.

| (9) | 2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 gamintojui Garware nustatytą galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(9)

2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 gamintojui Garware nustatytą galutinį antidempingo muitą.

| (10) | Gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, 2006 m. rugsėjo mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006 (11) dėl bendrovės SRF Limited iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatyti 15,5 % dempingo skirtumas ir 3,5 % antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą antisubsidijų tyrimu, kurį atlikus priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(10)

Gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, 2006 m. rugsėjo mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006 (11) dėl bendrovės SRF Limited iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatyti 15,5 % dempingo skirtumas ir 3,5 % antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą antisubsidijų tyrimu, kurį atlikus priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (11) | 2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (12) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurios metu nagrinėtas tik vienas Indijos eksportuojantis gamintojas. |
| --- | --- |

(11)

2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (12) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurios metu nagrinėtas tik vienas Indijos eksportuojantis gamintojas.

| (12) | 2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytą galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(12)

2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytą galutinį antidempingo muitą.

2.   PROCEDŪRA

2.1.   Peržiūros pagrindas

| (13) | Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Polyplex Corporation Limited (toliau – pareiškėjas). Prašyta tirti tik produkto apibrėžtąją sritį, siekiant išsiaiškinti, ar tam tikrų rūšių produktams gali būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, taikomos importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei. |
| --- | --- |

(13)

Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Polyplex Corporation Limited (toliau – pareiškėjas). Prašyta tirti tik produkto apibrėžtąją sritį, siekiant išsiaiškinti, ar tam tikrų rūšių produktams gali būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, taikomos importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei.

| (14) | Pareiškėjas prašė silicintai poliesterio apsauginei plėvelei (SPAP), kiek ji atitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, netaikyti importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatytų galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės labai skiriasi. |
| --- | --- |

(14)

Pareiškėjas prašė silicintai poliesterio apsauginei plėvelei (SPAP), kiek ji atitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, netaikyti importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatytų galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės labai skiriasi.

2.2.   Inicijavimas

| (15) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnio nuostatomis, 2009 m. rugsėjo 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (13) paskelbė pranešimą (toliau – Pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant bus nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis, inicijavimą. Tiksliau atliekant peržiūrą reikėjo nustatyti, ar SPAP yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą. |
| --- | --- |

(15)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnio nuostatomis, 2009 m. rugsėjo 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (13) paskelbė pranešimą (toliau – Pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant bus nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis, inicijavimą. Tiksliau atliekant peržiūrą reikėjo nustatyti, ar SPAP yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą.

2.3.   Peržiūros tyrimas

| (16) | Komisija oficialiai pranešė Indijos Respublikos (toliau – susijusi šalis) valdžios institucijoms ir visoms kitoms žinomoms susijusioms šalims, t. y. žinomiems susijusios šalies eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos naudotojams ir importuotojams, taip pat Sąjungos gamintojams apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per Pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(16)

Komisija oficialiai pranešė Indijos Respublikos (toliau – susijusi šalis) valdžios institucijoms ir visoms kitoms žinomoms susijusioms šalims, t. y. žinomiems susijusios šalies eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos naudotojams ir importuotojams, taip pat Sąjungos gamintojams apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per Pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms.

| (17) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(17)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (18) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per Pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(18)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per Pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.

| (19) | Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas, du kiti Indijos eksportuojantys gamintojai, keturi Sąjungos gamintojai ir du Sąjungos importuotojai. |
| --- | --- |

(19)

Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas, du kiti Indijos eksportuojantys gamintojai, keturi Sąjungos gamintojai ir du Sąjungos importuotojai.

| (20) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga siekiant įvertinti, ar reikia iš dalies keisti galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymo sritį, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:






  — | Garware Polyester Limited, Bombėjus, Indija, |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga siekiant įvertinti, ar reikia iš dalies keisti galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymo sritį, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:

—

Garware Polyester Limited, Bombėjus, Indija,

| — | Mitsubishi Polyester Film, Vysbadenas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film, Vysbadenas, Vokietija,

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida, Indija. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida, Indija.

| (21) | Atliekant tyrimą nagrinėtas 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(21)

Atliekant tyrimą nagrinėtas 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

3.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (22) | Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Reglamentuose (EB) Nr. 367/2006 ir (EB) Nr. 1292/2007, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(22)

Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Reglamentuose (EB) Nr. 367/2006 ir (EB) Nr. 1292/2007, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

4.   PERŽIŪROS TYRIMO IŠVADOS

4.1.   Pagrindiniai faktai

| (23) | PET plėvelė – nelipni plėvelė iš polietileno tereftalato. PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero, ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas. |
| --- | --- |

(23)

PET plėvelė – nelipni plėvelė iš polietileno tereftalato. PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero, ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas.

| (24) | Nuo kitų plėvelių PET plėvelė skiriasi specifinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis. Kaip keletą PET plėvelės savybių galima nurodyti, pvz., didelį atsparumą tempimui, labai geras elektrines ypatybes, mažą gebą sugerti drėgmę bei atsparumą drėgmei, mažą traukumą ir geras apsaugines ypatybes. Todėl, nors PET plėvelė pagal šias specifines savybes skirstoma į įvairias rūšis, joms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės, kaip ir pagrindinei PET plėvelei. PET plėvelė turi penkias plačias galutinio vartojimo paskirtis, susijusias su penkiais rinkos segmentais, kaip antai magnetinių laikmenų, pakavimo, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirčių. |
| --- | --- |

(24)

Nuo kitų plėvelių PET plėvelė skiriasi specifinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis. Kaip keletą PET plėvelės savybių galima nurodyti, pvz., didelį atsparumą tempimui, labai geras elektrines ypatybes, mažą gebą sugerti drėgmę bei atsparumą drėgmei, mažą traukumą ir geras apsaugines ypatybes. Todėl, nors PET plėvelė pagal šias specifines savybes skirstoma į įvairias rūšis, joms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės, kaip ir pagrindinei PET plėvelei. PET plėvelė turi penkias plačias galutinio vartojimo paskirtis, susijusias su penkiais rinkos segmentais, kaip antai magnetinių laikmenų, pakavimo, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirčių.

4.2.   Metodologija

| (25) | Siekiant nustatyti, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė turėtų būti laikomos vienu produktu, ar dviem skirtingais produktais, nagrinėta, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios. Be to, nagrinėtas gamybos procesas, galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai, taip pat – sąnaudų ir kainos skirtumai. |
| --- | --- |

(25)

Siekiant nustatyti, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė turėtų būti laikomos vienu produktu, ar dviem skirtingais produktais, nagrinėta, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios. Be to, nagrinėtas gamybos procesas, galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai, taip pat – sąnaudų ir kainos skirtumai.

4.3.   Pagrindiniai šalių pateikti argumentai

| (26) | Pareiškėjas teigė, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės skiriasi. Ypač dėl gana mažo SPAP adhezinio stiprio ir mažos paviršiaus įtampos plėvelė yra slidi ir dėl tos priežasties jos paviršius negalima paveikti dažais, dangomis, klijais ir metalizuoti. Pareiškėjo teigimu, dėl nekietinto silicio migracijos SPAP net išvirkščiojoje SPAP, kurios tik viena pusė buvo padengta, pusėje matyti, kad fizinės ir techninės savybės, palyginti su kitų rūšių PET plėvelėmis, labai skiriasi. Teigiama, kad dėl šių savybių negalima naudoti SPAP pradiniame tyrime nurodytuose pagrindinės PET plėvelės pramonės segmentuose, kaip antai pakavimo, magnetinių laikmenų, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirtims. Kita vertus, dėl to, kad kitų rūšių PET plėvelių paviršius yra funkciškai aktyvus, šių plėvelių negalima naudoti kaip apsauginio sluoksnio, nes jos taip prisitvirtintų prie lipnaus paviršiaus, kad jų nebūtų galima nuimti. Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl SPAP naudojimo paskirčių jos negalima pakeisti jokia kitos rūšies PET plėvele. |
| --- | --- |

(26)

Pareiškėjas teigė, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės skiriasi. Ypač dėl gana mažo SPAP adhezinio stiprio ir mažos paviršiaus įtampos plėvelė yra slidi ir dėl tos priežasties jos paviršius negalima paveikti dažais, dangomis, klijais ir metalizuoti. Pareiškėjo teigimu, dėl nekietinto silicio migracijos SPAP net išvirkščiojoje SPAP, kurios tik viena pusė buvo padengta, pusėje matyti, kad fizinės ir techninės savybės, palyginti su kitų rūšių PET plėvelėmis, labai skiriasi. Teigiama, kad dėl šių savybių negalima naudoti SPAP pradiniame tyrime nurodytuose pagrindinės PET plėvelės pramonės segmentuose, kaip antai pakavimo, magnetinių laikmenų, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirtims. Kita vertus, dėl to, kad kitų rūšių PET plėvelių paviršius yra funkciškai aktyvus, šių plėvelių negalima naudoti kaip apsauginio sluoksnio, nes jos taip prisitvirtintų prie lipnaus paviršiaus, kad jų nebūtų galima nuimti. Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl SPAP naudojimo paskirčių jos negalima pakeisti jokia kitos rūšies PET plėvele.

| (27) | Sąjungos pramonė teigė, kad pareiškėjo argumentai paremti dviem nuosekliomis dirbtinai ribotų palyginimų grupėmis. Pirma, pareiškėjas palygino SPAP su siaura PET plėvelių grupe, t. y. pagrindine PET plėvele, o ne su kitų, labiau tinkančių palyginti su SPAP, rūšių dengta PET plėvele. Antra, šis palyginimas, kaip teigiama, yra ribotas, nes lyginta tik labai išskirtinė ir ribota fizinių ir cheminių savybių grupė. Sąjungos pramonė teigė, kad lyginant SPAP su daugelio kitų rūšių PET plėvelių, taip pat lyginant reprezentatyvų cheminių ir fizinių savybių kiekį, yra aišku, kad SPAP ir kitos PET plėvelės rūšys yra tas pat produktas, todėl SPAP ir toliau turi būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės. Sąjungos pramonės teigimu, SPAP iš tikrųjų yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Iš esmės ji nesiskiria nuo kitų rūšių dengtų plėvelių, kaip antai metalizuotos plėvelės, plėvelės su antistatine danga ar plėvelė su užtvarine danga, ir todėl ji akivaizdžiai yra nagrinėjamasis produktas. Sąjungos pramonė, siekdama paremti savo teiginius, pateikė įvairių rūšių PET plėvelės daugelio skirtingų fizinių ir cheminių savybių palyginimą. |
| --- | --- |

(27)

Sąjungos pramonė teigė, kad pareiškėjo argumentai paremti dviem nuosekliomis dirbtinai ribotų palyginimų grupėmis. Pirma, pareiškėjas palygino SPAP su siaura PET plėvelių grupe, t. y. pagrindine PET plėvele, o ne su kitų, labiau tinkančių palyginti su SPAP, rūšių dengta PET plėvele. Antra, šis palyginimas, kaip teigiama, yra ribotas, nes lyginta tik labai išskirtinė ir ribota fizinių ir cheminių savybių grupė. Sąjungos pramonė teigė, kad lyginant SPAP su daugelio kitų rūšių PET plėvelių, taip pat lyginant reprezentatyvų cheminių ir fizinių savybių kiekį, yra aišku, kad SPAP ir kitos PET plėvelės rūšys yra tas pat produktas, todėl SPAP ir toliau turi būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės. Sąjungos pramonės teigimu, SPAP iš tikrųjų yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Iš esmės ji nesiskiria nuo kitų rūšių dengtų plėvelių, kaip antai metalizuotos plėvelės, plėvelės su antistatine danga ar plėvelė su užtvarine danga, ir todėl ji akivaizdžiai yra nagrinėjamasis produktas. Sąjungos pramonė, siekdama paremti savo teiginius, pateikė įvairių rūšių PET plėvelės daugelio skirtingų fizinių ir cheminių savybių palyginimą.

4.4.   Nustatyti faktai

4.4.1.   Fizinės ir cheminės savybės

| (28) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi 27 konstatuojamojoje dalyje minėtos savybės, kaip antai gana mažas SPAP adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa, palyginus su pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis PET plėvelės savybėmis, kaip nurodyta pradiniame antidempingo tyrime (14) ir pirmiau minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, yra papildomos savybės. Šiuo atžvilgiu būtina pažymėti, kad SPAP, kaip ir visų kitų rūšių PET plėvelės, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(28)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi 27 konstatuojamojoje dalyje minėtos savybės, kaip antai gana mažas SPAP adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa, palyginus su pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis PET plėvelės savybėmis, kaip nurodyta pradiniame antidempingo tyrime (14) ir pirmiau minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, yra papildomos savybės. Šiuo atžvilgiu būtina pažymėti, kad SPAP, kaip ir visų kitų rūšių PET plėvelės, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios.

| (29) | Nustatyta, kad dvi SPAP būdingos savybės, kaip antai mažas adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa – ne pačios PET plėvelės, o daugiau jos silicinto paviršiaus ar, iš esmės, silicio, savybės. Padengus plėvelę siliciu, kaip ir bet kuria kita medžiaga, pasikeičia kelios plėvelės paviršiaus savybės, tačiau nepasikeičia pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės pagrindinės PET plėvelės, kuri po dangos sluoksniu lieka tokia pati, savybės. |
| --- | --- |

(29)

Nustatyta, kad dvi SPAP būdingos savybės, kaip antai mažas adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa – ne pačios PET plėvelės, o daugiau jos silicinto paviršiaus ar, iš esmės, silicio, savybės. Padengus plėvelę siliciu, kaip ir bet kuria kita medžiaga, pasikeičia kelios plėvelės paviršiaus savybės, tačiau nepasikeičia pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės pagrindinės PET plėvelės, kuri po dangos sluoksniu lieka tokia pati, savybės.

| (30) | Nors tiesa, kad plėvelę padengus siliciu, jos paviršiaus adhezinis stipris ir įtampa sumažėja, panašiai būtų galima teigti ir apie kitų rūšių dangą, pvz., PET plėvelę padengus kitų rūšių danga, jos paviršius įgauna kitų specifinių savybių. Tam tikrais atvejais danga gali suteikti savybių, dėl kurių PET plėvelė būtų tinkama tik labai specifinėms reikmėms. Šiuo atžvilgiu silicio danga nėra išskirtinė. Kitų specialių kitokia danga padengtų produktų pavyzdžiai: sandarinimo plėvelės, plėvelės, dengtos nuo rasojimo apsaugančia danga, atlupamos ir (arba) sandarinimo plėvelės ir kopoliesteriu dengtos plėvelės. Tačiau visoms šioms rūšims būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės; šios rūšys yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą. |
| --- | --- |

(30)

Nors tiesa, kad plėvelę padengus siliciu, jos paviršiaus adhezinis stipris ir įtampa sumažėja, panašiai būtų galima teigti ir apie kitų rūšių dangą, pvz., PET plėvelę padengus kitų rūšių danga, jos paviršius įgauna kitų specifinių savybių. Tam tikrais atvejais danga gali suteikti savybių, dėl kurių PET plėvelė būtų tinkama tik labai specifinėms reikmėms. Šiuo atžvilgiu silicio danga nėra išskirtinė. Kitų specialių kitokia danga padengtų produktų pavyzdžiai: sandarinimo plėvelės, plėvelės, dengtos nuo rasojimo apsaugančia danga, atlupamos ir (arba) sandarinimo plėvelės ir kopoliesteriu dengtos plėvelės. Tačiau visoms šioms rūšims būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės; šios rūšys yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą.

| (31) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu nėra didelių SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės skirtumų, dėl kurių SPAP neturėtų būti priskirta produkto apibrėžtajai sričiai. |
| --- | --- |

(31)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu nėra didelių SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės skirtumų, dėl kurių SPAP neturėtų būti priskirta produkto apibrėžtajai sričiai.

4.4.2.   Kitų kriterijų palyginimas

| (32) | Dėl išsamumo buvo išnagrinėti ir kiti teiginiai, kuriuos pareiškėjas pateikė prašydamas atlikti peržiūrą, iš kurių tariamai turėtų paaiškėti, kad SPAP ir PET plėvelė yra skirtingi produktai. |
| --- | --- |

(32)

Dėl išsamumo buvo išnagrinėti ir kiti teiginiai, kuriuos pareiškėjas pateikė prašydamas atlikti peržiūrą, iš kurių tariamai turėtų paaiškėti, kad SPAP ir PET plėvelė yra skirtingi produktai.

4.4.2.1.   Gamybos procesas

| (33) | Pareiškėjas teigė, kad, palyginti su gaminama kitų rūšių PET plėvele, SPAP reikalingi atskiri gamybos įrenginiai. |
| --- | --- |

(33)

Pareiškėjas teigė, kad, palyginti su gaminama kitų rūšių PET plėvele, SPAP reikalingi atskiri gamybos įrenginiai.

| (34) | Kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero; ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas. |
| --- | --- |

(34)

Kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero; ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas.

| (35) | SPAP yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra dvi skirtingos SPAP gamybos technologijos. Tirtas Sąjungos gamintojas naudoja paeilinio dengimo gamybos technologiją. Pagal šį procesą pagrindinė PET plėvelė dengiama gamybos procese prieš tiesinimą. Dengimo modulis yra tik papildoma gamybos linijos dalis, kurios galima atsisakyti. Tuo tarpu Indijos gamintojai tyrė autonominio dengimo technologijos naudojimą. Šiame procese pirmiausia PET plėvelė yra pagaminama, po to – padengiama naudojant atskirą gamybos liniją. |
| --- | --- |

(35)

SPAP yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra dvi skirtingos SPAP gamybos technologijos. Tirtas Sąjungos gamintojas naudoja paeilinio dengimo gamybos technologiją. Pagal šį procesą pagrindinė PET plėvelė dengiama gamybos procese prieš tiesinimą. Dengimo modulis yra tik papildoma gamybos linijos dalis, kurios galima atsisakyti. Tuo tarpu Indijos gamintojai tyrė autonominio dengimo technologijos naudojimą. Šiame procese pirmiausia PET plėvelė yra pagaminama, po to – padengiama naudojant atskirą gamybos liniją.

| (36) | Nustatyta, kad paeilinio ar autonominio dengimo technologija pasirenkama vien ekonominiais sumetimais, nes paeilinio dengimo kilnojamųjų modulių investicijų sąnaudos yra apytiksliai dešimteriopai didesnės už autonominio dengimo gamybos linijos investicijas. Paeilinio dengimo privalumai – dėl kur kas didesnio gamybos linijos greičio gamybos apimtys gali būti didelės. Naudojant paeilinį dengimą vieneto kaina, susijusi su silicio sąnaudomis, yra mažesnė, nes silicio paviršiaus sluoksnis yra plonesnis nei naudojant autonominį dengimą. |
| --- | --- |

(36)

Nustatyta, kad paeilinio ar autonominio dengimo technologija pasirenkama vien ekonominiais sumetimais, nes paeilinio dengimo kilnojamųjų modulių investicijų sąnaudos yra apytiksliai dešimteriopai didesnės už autonominio dengimo gamybos linijos investicijas. Paeilinio dengimo privalumai – dėl kur kas didesnio gamybos linijos greičio gamybos apimtys gali būti didelės. Naudojant paeilinį dengimą vieneto kaina, susijusi su silicio sąnaudomis, yra mažesnė, nes silicio paviršiaus sluoksnis yra plonesnis nei naudojant autonominį dengimą.

| (37) | Būtina atkreipti dėmesį, kad taikant dvi skirtingas dengimo metodologijas, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės SPAP savybės nekinta, ir, palyginti su kitų rūšių PET plėvelės savybėmis, išlieka tokios pačios. Iš tiesų, nepakanka remtis skirtingais gamybos procesais per se, siekiant nustatyti, ar konkrečios rūšies produktas yra atskiras produktas, jeigu rūšių, kai gaminant naudojami šie procesai, pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu produktai yra tokie patys. |
| --- | --- |

(37)

Būtina atkreipti dėmesį, kad taikant dvi skirtingas dengimo metodologijas, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės SPAP savybės nekinta, ir, palyginti su kitų rūšių PET plėvelės savybėmis, išlieka tokios pačios. Iš tiesų, nepakanka remtis skirtingais gamybos procesais per se, siekiant nustatyti, ar konkrečios rūšies produktas yra atskiras produktas, jeigu rūšių, kai gaminant naudojami šie procesai, pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu produktai yra tokie patys.

4.4.2.2.   Galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai

| (38) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė negali būti naudojamos toms pačioms paskirtims. Atlikus tyrimą šis teiginys buvo patvirtintas. Tačiau, kaip nurodyta pradinio tyrimo išvadose, tą patį galima pasakyti ir apie specialiai apdorotą kitų rūšių PET plėvelę. |
| --- | --- |

(38)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė negali būti naudojamos toms pačioms paskirtims. Atlikus tyrimą šis teiginys buvo patvirtintas. Tačiau, kaip nurodyta pradinio tyrimo išvadose, tą patį galima pasakyti ir apie specialiai apdorotą kitų rūšių PET plėvelę.

| (39) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad PET plėvelę dengiant ar kitaip specialiai ją apdorojant siekiama ją pritaikyti tam tikroms specialioms paskirtims. Kiekvienu atveju pasirinktai dangos sluoksnio medžiagai būdingos tam tikros paskirtį atitinkančios savybės. Pavyzdžiui, dėl silicio sumažėja adhezinis stipris. Dangos medžiagai gali būti būdingos kitos specifinės savybės (silicio atveju – maža paviršiaus įtampa), dėl kurių dengto produkto neįmanoma naudoti kitoms paskirtims. Yra daug kitomis medžiagomis dengtų ar kitaip apdorotų kitų rūšių PET plėvelių, kurių paskirtis dėl pirmiau nurodytų priežasčių yra speciali ir ribota. |
| --- | --- |

(39)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad PET plėvelę dengiant ar kitaip specialiai ją apdorojant siekiama ją pritaikyti tam tikroms specialioms paskirtims. Kiekvienu atveju pasirinktai dangos sluoksnio medžiagai būdingos tam tikros paskirtį atitinkančios savybės. Pavyzdžiui, dėl silicio sumažėja adhezinis stipris. Dangos medžiagai gali būti būdingos kitos specifinės savybės (silicio atveju – maža paviršiaus įtampa), dėl kurių dengto produkto neįmanoma naudoti kitoms paskirtims. Yra daug kitomis medžiagomis dengtų ar kitaip apdorotų kitų rūšių PET plėvelių, kurių paskirtis dėl pirmiau nurodytų priežasčių yra speciali ir ribota.

| (40) | Todėl, nors SPAP yra specialiai naudojama tam tikroms paskirtims, šios plėvelės pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip ir kitų rūšių PET plėvelės. |
| --- | --- |

(40)

Todėl, nors SPAP yra specialiai naudojama tam tikroms paskirtims, šios plėvelės pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip ir kitų rūšių PET plėvelės.

4.4.2.3.   Sąnaudų ir kainos skirtumas

| (41) | Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl pagrindinės PET plėvelės silicinimo proceso susidaro papildomų sąnaudų. |
| --- | --- |

(41)

Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl pagrindinės PET plėvelės silicinimo proceso susidaro papildomų sąnaudų.

| (42) | Iš tiesų nustatyta, kad papildomos dengimo siliciu išlaidos gali sudaryti iki 10 % gamybos sąnaudų, atsižvelgiant į pasirinktą dengimo metodologiją. Kaip nurodyta 35 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, vieneto silicio sąnaudų atžvilgiu pareiškėjas pasirinko brangesnę metodologiją. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad palyginti su pagrindinės PET plėvelės gamybos sąnaudomis, tai yra papildomos sąnaudos. Dengiant pagrindinę PET plėvelę kitomis medžiagomis, kaip ir metalizuojant, taip pat didėja gamybos sąnaudos, o dėl to – ir kaina. |
| --- | --- |

(42)

Iš tiesų nustatyta, kad papildomos dengimo siliciu išlaidos gali sudaryti iki 10 % gamybos sąnaudų, atsižvelgiant į pasirinktą dengimo metodologiją. Kaip nurodyta 35 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, vieneto silicio sąnaudų atžvilgiu pareiškėjas pasirinko brangesnę metodologiją. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad palyginti su pagrindinės PET plėvelės gamybos sąnaudomis, tai yra papildomos sąnaudos. Dengiant pagrindinę PET plėvelę kitomis medžiagomis, kaip ir metalizuojant, taip pat didėja gamybos sąnaudos, o dėl to – ir kaina.

| (43) | Todėl, atsižvelgiant į tai, laikoma, kad papildomos dengimo siliciu sąnaudos negali būti lemiamas kriterijus siekiant nustatyti, ar SPAP yra atskiras produktas. Iš tiesų, sąnaudų ir kainos skirtumu per se negalima pagrįsti išvados, kad tam tikros rūšies produktas turėtų būti laikomas atskiru produktu, jeigu šios rūšies ir nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(43)

Todėl, atsižvelgiant į tai, laikoma, kad papildomos dengimo siliciu sąnaudos negali būti lemiamas kriterijus siekiant nustatyti, ar SPAP yra atskiras produktas. Iš tiesų, sąnaudų ir kainos skirtumu per se negalima pagrįsti išvados, kad tam tikros rūšies produktas turėtų būti laikomas atskiru produktu, jeigu šios rūšies ir nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios.

5.   IŠVADOS DĖL PRODUKTO APIBRĖŽTOSIOS SRITIES

| (44) | Tyrimo išvadomis patvirtinta, kad atlikus PET plėvelės silicinimą, galutinio produkto paviršius, palyginti su pagrindine PET plėvele, skiriasi. Tačiau dėl šio proceso pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės produkto savybės nepasikeičia. Iš tiesų tyrimu patvirtinta, kad rinkoje yra daug specialiai apdorotų rūšių PET plėvelių, atitinkančių nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, kaip nustatyta pradiniu tyrimu. Be to, ištyrus kitus kriterijus, kaip antai gamybos procesą, pakeičiamumą ir (arba) galutinį vartojimą ir sąnaudų ir kainos skirtumą, šios išvados nebuvo pakeistos. |
| --- | --- |

(44)

Tyrimo išvadomis patvirtinta, kad atlikus PET plėvelės silicinimą, galutinio produkto paviršius, palyginti su pagrindine PET plėvele, skiriasi. Tačiau dėl šio proceso pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės produkto savybės nepasikeičia. Iš tiesų tyrimu patvirtinta, kad rinkoje yra daug specialiai apdorotų rūšių PET plėvelių, atitinkančių nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, kaip nustatyta pradiniu tyrimu. Be to, ištyrus kitus kriterijus, kaip antai gamybos procesą, pakeičiamumą ir (arba) galutinį vartojimą ir sąnaudų ir kainos skirtumą, šios išvados nebuvo pakeistos.

| (45) | Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis padarytos šios išvados. Šalims suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo informacijos atskleidimu susijusias pastabas. |
| --- | --- |

(45)

Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis padarytos šios išvados. Šalims suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo informacijos atskleidimu susijusias pastabas.

| (46) | Į žodžiu ir raštu pateiktas šalių pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, tačiau dėl šių pastabų išvados nekeisti galiojančių importuojamai PET plėvelei nustatytų antidempingo ir kompensacinių priemonių produkto apibrėžtosios srities nebuvo pakeistos, |
| --- | --- |

(46)

Į žodžiu ir raštu pateiktas šalių pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, tačiau dėl šių pastabų išvados nekeisti galiojančių importuojamai PET plėvelei nustatytų antidempingo ir kompensacinių priemonių produkto apibrėžtosios srities nebuvo pakeistos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalinė tarpinė antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų tam tikrai importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. REYNDERS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

2

(3)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

3

(4)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

4

(5)  OL L 236, 2006 8 31, p. 1.

5

(6)  OL L 255, 2007 9 29, p. 1.

6

(7)  OL L 6, 2009 1 10, p. 1.

7

(8)  OL L 168, 2010 7 2, p. 1.

8

(9)  OL L 277, 2001 8 23, p. 1.

9

(10)  OL L 68, 2006 3 8, p. 6.

10

(11)  OL L 270, 2006 9 29, p. 1.

11

(12)  OL L 288, 2007 11 6, p. 1.

12

(13)  OL C 215, 2009 9 9, p. 19.

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 367/2001 10 konstatuojamoji dalis.

14

---

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1065/2010

2010 m. lapkričio 19 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminys, kurį sudaro kartono volelis ir rankena iš formuotų plastikų (vadinamasis volelis tekstilei valyti).
  Kartono volelis padengtas popieriumi, kurio išorinė pusė – lipni, o vidinė pusė padengta sintetiniais plastikais.
  Kartono volelis su lipniu popieriumi yra vienkartinis, jį galima keisti. Jis apvyniotas apsauginiu popieriaus, ant kurio aprašytas gaminio veikimas, sluoksniu.
  Gaminio paskirtis – nuo tekstilės drabužių ir pan. pašalinti, pavyzdžiui, dulkes, pūkelius, plaukus, pleiskanas. | 9603 90 91 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 4 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 9603, 9603 90 ir 9603 90 91 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Gaminys, kuris nėra prima facie priskirtinas konkrečiai pozicijai, yra labiausiai panašus į 9603 pozicijai priskiriamus šepečius. 9603 pozicijai priskiriami įvairūs gaminiai, kurių medžiagos ir formos labai skiriasi (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 9603 pozicijos paaiškinimus).
  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip kiti šepečiai, priskiriant KN kodą 9603 90 91. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminys, kurį sudaro kartono volelis ir rankena iš formuotų plastikų (vadinamasis volelis tekstilei valyti).

Kartono volelis padengtas popieriumi, kurio išorinė pusė – lipni, o vidinė pusė padengta sintetiniais plastikais.

Kartono volelis su lipniu popieriumi yra vienkartinis, jį galima keisti. Jis apvyniotas apsauginiu popieriaus, ant kurio aprašytas gaminio veikimas, sluoksniu.

Gaminio paskirtis – nuo tekstilės drabužių ir pan. pašalinti, pavyzdžiui, dulkes, pūkelius, plaukus, pleiskanas.

9603 90 91

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 4 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 9603, 9603 90 ir 9603 90 91 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys, kuris nėra prima facie priskirtinas konkrečiai pozicijai, yra labiausiai panašus į 9603 pozicijai priskiriamus šepečius. 9603 pozicijai priskiriami įvairūs gaminiai, kurių medžiagos ir formos labai skiriasi (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 9603 pozicijos paaiškinimus).

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip kiti šepečiai, priskiriant KN kodą 9603 90 91.

---

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1066/2010

2010 m. lapkričio 19 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminys, kurį sudaro 15 W garsinio dažnio stiprintuvas ir apytiksliai 20 cm (8 colių) garsiakalbis viename korpuse, kurio matmenys apytiksliai 38 × 38 × 20,5 cm, o svoris apytiksliai 8 kg.
  Gaminyje yra jungtys, skirtos:






  — | muzikos instrumentui, kaip antai elektrinė gitara; |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminys, kurį sudaro 15 W garsinio dažnio stiprintuvas ir apytiksliai 20 cm (8 colių) garsiakalbis viename korpuse, kurio matmenys apytiksliai 38 × 38 × 20,5 cm, o svoris apytiksliai 8 kg.

Gaminyje yra jungtys, skirtos:

—

muzikos instrumentui, kaip antai elektrinė gitara;

| — | kojiniam garso efektų valdikliui; |
| --- | --- |

—

kojiniam garso efektų valdikliui;

| — | garso įrašymo ir atkūrimo aparatui, kaip antai MP3 grotuvas arba kompaktinių diskų leistuvas ir |
| --- | --- |

—

garso įrašymo ir atkūrimo aparatui, kaip antai MP3 grotuvas arba kompaktinių diskų leistuvas ir

| — | ausinėms. |
| --- | --- |

—

ausinėms.

Jame taip pat yra garso ir galios stiprinimo, garso ir garso efektų reguliavimo rankenėlės.

Gaminys priima muzikos instrumento elektros signalus, jie yra stiprinami garsinio dažnio stiprintuvu, o garsiakalbiu keičiami į girdimąjį garsą.

8518 40 89

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 3 pastaba bei KN kodus 8518, 8518 40 ir 8518 40 89 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi gaminyje nėra mikrofono ir mikrofonui skirtos jungties, gaminys negali priimti girdimojo garso. Todėl gaminys nepriskirtinas 8518 50 subpozicijai kaip elektrinis garso stiprintuvų rinkinys.

Gaminys yra sudėtinė mašina, kaip apibrėžta XVI skyriaus 3 pastaboje, sudaryta iš garsiakalbio, priskiriamo 8518 29 subpozicijai, elektrinio garsinio dažnio stiprintuvo, priskiriamo 8518 40 subpozicijai ir garso efektų mašinos, priskiriamos 8543 70 subpozicijai.

Garsinio dažnio stiprinimo funkcija – pagrindinė gaminio funkcija, atsižvelgiant į priimamų signalų apdorojimo lygį.

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip elektrinis garsinio dažnio stiprintuvas priskiriant KN kodą 8518 40 89.

---

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1067/2010

2010 m. lapkričio 19 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Gaminys (vadinamoji dušo galvutė), pagamintas iš plastikų, su nikelio danga, naudojamas vandeniui paskirstyti purkštuku.
  Jame įmontuotas atgalinis vožtuvas, kuriuo neleidžiama vandeniui tekėti atgal. Tačiau vandens srautas vožtuvu nereguliuojamas.
  Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas lanksčia žarna. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

1.

Gaminys (vadinamoji dušo galvutė), pagamintas iš plastikų, su nikelio danga, naudojamas vandeniui paskirstyti purkštuku.

Jame įmontuotas atgalinis vožtuvas, kuriuo neleidžiama vandeniui tekėti atgal. Tačiau vandens srautas vožtuvu nereguliuojamas.

Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas lanksčia žarna.

3924 90 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 3924 ir 3924 90 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys nepriskirtinas 8481 pozicijai kaip vožtuvas ar panašus įtaisas, nes gaminys – ne vien vožtuvas su reikmenims būdingomis ypatybėmis, tai – komplektinė dušo galvutė (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 8481 pozicijos paaiškinimus).

Gaminys nepriskirtinas 8424 pozicijai kaip mechaninis įtaisas skysčiams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti, nes gaminyje nėra mechanizmo skysčiams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti. Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas tik čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas.

Todėl gaminys klasifikuotinas pagal medžiagą, iš kurios jis pagamintas, priskiriant 39 skirsniui.

Gaminys nepriskirtinas 3922 pozicijai kaip santechnikos gaminiai iš plastikų, nes šiai pozicijai priskiriami vonios, dušai, kriauklės, praustuvės, bidės, unitazai, unitazų sėdynės ir dangteliai, nuplovimo bakeliai ir panašūs santechnikos gaminiai iš plastikų, stacionariai tvirtinami nustatytoje vietoje (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 3922 pozicijos paaiškinimus).

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip higienos arba tualeto reikmenys iš plastikų, priskiriant 3924 pozicijai.

| 2. | Gaminys (vadinamoji dušo galvutė), pagamintas iš plastikų, su nikelio danga, naudojamas vandeniui paskirstyti purkštuku.
  Jame yra mygtukas, sujungtas su vožtuvu, kuriuo neleidžiama vandeniui tekėti atgal ir keičiama vandens čiurkšlė (į lašančią arba masažinę). Tačiau vandens srautas vožtuvu nereguliuojamas.
  Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas lanksčia žarna. |
| --- | --- |

2.

Gaminys (vadinamoji dušo galvutė), pagamintas iš plastikų, su nikelio danga, naudojamas vandeniui paskirstyti purkštuku.

Jame yra mygtukas, sujungtas su vožtuvu, kuriuo neleidžiama vandeniui tekėti atgal ir keičiama vandens čiurkšlė (į lašančią arba masažinę). Tačiau vandens srautas vožtuvu nereguliuojamas.

Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas lanksčia žarna.

8424 89 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 8424 ir 8424 89 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys nepriskirtinas 8481 pozicijai kaip vožtuvas ar panašus įtaisas, nes gaminys – ne vien vožtuvas su reikmenims būdingomis ypatybėmis, tai – komplektinė dušo galvutė (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 8481 pozicijos paaiškinimus).

Mechanizmas, kuriuo keičiama vandens čiurkšlė, suteikia gaminiui mechaninio įtaiso skysčiams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti būdingus požymius.

Todėl gaminys klasifikuotinas priskiriant 8424 pozicijai.

| 3. | Gaminys (vadinamoji dušo galvutė), pagamintas iš plastikų, su nikelio danga, naudojamas vandeniui paskirstyti purkštuku be atgalinio vožtuvo ar įtaiso vandens čiurkšlei keisti.
  Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas lanksčia žarna. |
| --- | --- |

3.

Gaminys (vadinamoji dušo galvutė), pagamintas iš plastikų, su nikelio danga, naudojamas vandeniui paskirstyti purkštuku be atgalinio vožtuvo ar įtaiso vandens čiurkšlei keisti.

Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas lanksčia žarna.

3924 90 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 3924 ir 3924 90 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminys nepriskirtinas 8424 pozicijai kaip mechaninis įtaisas, skirtas skysčiams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti, nes gaminyje nėra mechanizmo skysčiams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti. Iš purkštuko tekančio vandens srautas reguliuojamas tik čiaupu, prie kurio gaminys prijungiamas.

Todėl gaminys klasifikuotinas pagal medžiagą, iš kurios jis pagamintas, priskiriant 39 skirsniui.

Gaminys nepriskirtinas 3922 pozicijai kaip santechnikos gaminiai iš plastikų, nes šiai pozicijai priskiriami vonios, dušai, kriauklės, praustuvės, bidės, unitazai, unitazų sėdynės ir dangteliai, nuplovimo bakeliai ir panašūs santechnikos gaminiai iš plastikų, stacionariai tvirtinami nustatytoje vietoje (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 3922 pozicijos paaiškinimus).

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip higienos arba tualeto reikmenys iš plastikų, priskiriant 3924 pozicijai.

---

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1068/2010

2010 m. lapkričio 19 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EC | 92,0 |
| IL | 95,1 |
| MA | 70,6 |
| MK | 58,9 |
| ZZ | 76,1 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| JO | 182,1 |
| MK | 59,4 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | MA | 69,0 |
| TR | 151,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0805 20 10 | MA | 66,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 42,1 |
| IL | 75,3 |
| MA | 61,9 |
| TN | 78,6 |
| TR | 58,9 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | AR | 39,6 |
| CL | 79,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 65,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,9 |
| 0806 10 10 | BR | 251,8 |
| LB | 196,9 |
| TR | 141,7 |
| US | 278,0 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 189,5 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 187,8 |
| BR | 49,6 |
| CL | 75,0 |
| CN | 82,6 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 98,9 |
| US | 121,8 |
| ZA | 104,1 |
| ZZ | 91,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 103,9 |
| US | 160,9 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

64,0

EC

92,0

IL

95,1

MA

70,6

MK

58,9

ZZ

76,1

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

JO

182,1

MK

59,4

TR

146,5

ZZ

118,7

0709 90 70

MA

69,0

TR

151,0

ZZ

110,0

0805 20 10

MA

66,9

ZA

141,4

ZZ

104,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

42,1

IL

75,3

MA

61,9

TN

78,6

TR

58,9

UY

58,6

ZZ

62,6

0805 50 10

AR

39,6

CL

79,2

MA

68,0

TR

65,7

UY

57,1

ZZ

61,9

0806 10 10

BR

251,8

LB

196,9

TR

141,7

US

278,0

ZA

79,2

ZZ

189,5

0808 10 80

AR

74,9

AU

187,8

BR

49,6

CL

75,0

CN

82,6

MK

24,7

NZ

98,9

US

121,8

ZA

104,1

ZZ

91,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

103,9

US

160,9

ZZ

114,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1069/2010

2010 m. lapkričio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1050/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1050/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

3

(4)  OL L 299, 2010 11 17, p. 43.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. lapkričio 20 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,92 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

57,89

0,00

1701 11 90 (1)

57,89

0,00

1701 12 10 (1)

57,89

0,00

1701 12 90 (1)

57,89

0,00

1701 91 00 (2)

51,92

1,89

1701 99 10 (2)

51,92

0,00

1701 99 90 (2)

51,92

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

DIREKTYVOS

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/18

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2010/79/ES

2010 m. lapkričio 19 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių išmetamų kiekių ribojimo III priedo priderinimo prie technikos pažangos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičiančią Direktyvą 1999/13/EB (1), ypač į jos 11 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant nustatyti, ar Direktyvos 2004/42/EB I priede nurodyti produktai atitinka direktyvos II priede nustatytas didžiausio lakiųjų organinių junginių (toliau – LOJ) kiekio ribines vertes, turėtų būti naudojami direktyvos III priede nurodyti analizės metodai. Tie metodai turėtų būti priderinti prie technikos pažangos. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant nustatyti, ar Direktyvos 2004/42/EB I priede nurodyti produktai atitinka direktyvos II priede nustatytas didžiausio lakiųjų organinių junginių (toliau – LOJ) kiekio ribines vertes, turėtų būti naudojami direktyvos III priede nurodyti analizės metodai. Tie metodai turėtų būti priderinti prie technikos pažangos.

| (2) | 2006 m. Tarptautinė standartizacijos organizacija persvarstė ISO metodą 11890-2, ir nauja to metodo versija turėtų būti įtraukta į Direktyvos 2004/42/EB III priedą. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. Tarptautinė standartizacijos organizacija persvarstė ISO metodą 11890-2, ir nauja to metodo versija turėtų būti įtraukta į Direktyvos 2004/42/EB III priedą.

| (3) | ISO metodo 11890-2 apraše nurodyta, kad kai produkto sudėtyje nėra reaktyviųjų skiediklių ir LOJ kiekis sudaro 15 % masės arba yra didesnis, galima taikyti paprastesnį ir pigesnį ISO metodą 11890-1. Taigi Direktyva 2004/42/EB turėtų būti leidžiama naudoti tą metodą ir taip padėti sumažinti valstybių narių ir ūkinės veiklos vykdytojų, kuriems taikoma ta direktyva, bandymų išlaidas. |
| --- | --- |

(3)

ISO metodo 11890-2 apraše nurodyta, kad kai produkto sudėtyje nėra reaktyviųjų skiediklių ir LOJ kiekis sudaro 15 % masės arba yra didesnis, galima taikyti paprastesnį ir pigesnį ISO metodą 11890-1. Taigi Direktyva 2004/42/EB turėtų būti leidžiama naudoti tą metodą ir taip padėti sumažinti valstybių narių ir ūkinės veiklos vykdytojų, kuriems taikoma ta direktyva, bandymų išlaidas.

| (4) | Todėl Direktyva 2004/42/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Direktyva 2004/42/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

| (5) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2004/42/EB 12 straipsnio 3 dalyje nurodyto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2004/42/EB 12 straipsnio 3 dalyje nurodyto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2004/42/EB III priedas pakeičiamas šios direktyvos priedu.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2012 m. birželio 10 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtąją dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 143, 2004 4 30, p. 87.

1

---

PRIEDAS

„III PRIEDAS

3 STRAIPSNIO 1 DALYJE MINIMA METODIKA

Metodas, leidžiamas taikyti produktams, kuriuose LOJ kiekis mažesnis kaip 15 % masės ir kurių sudėtyje nėra reaktyviųjų skiediklių

| Parametras | Vienetai | Bandymas |
| --- | --- | --- |
| Metodas | Paskelbimo data |
| LOJ kiekis | g/l | ISO 11890-2 | 2006 m. |

Parametras

Vienetai

Bandymas

Metodas

Paskelbimo data

LOJ kiekis

g/l

ISO 11890-2

2006 m.

Metodai, leidžiami taikyti produktams, kuriuose LOJ kiekis sudaro 15 % masės arba yra didesnis ir kurių sudėtyje nėra reaktyviųjų skiediklių

| Parametras | Vienetai | Bandymas |
| --- | --- | --- |
| Metodas | Paskelbimo data |
| LOJ kiekis | g/l | ISO 11890-1 | 2007 m. |
| LOJ kiekis | g/l | ISO 11890-2 | 2006 m. |

Parametras

Vienetai

Bandymas

Metodas

Paskelbimo data

LOJ kiekis

g/l

ISO 11890-1

2007 m.

LOJ kiekis

g/l

ISO 11890-2

2006 m.

Metodas, leidžiamas taikyti produktams, kurių sudėtyje yra LOJ ir reaktyviųjų skiediklių

| Parametras | Vienetai | Bandymas |
| --- | --- | --- |
| Metodas | Paskelbimo data |
| LOJ kiekis | g/l | ASTMD 2369 | 2003 m.“ |

Parametras

Vienetai

Bandymas

Metodas

Paskelbimo data

LOJ kiekis

g/l

ASTMD 2369

2003 m.“

---

SPRENDIMAI

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/20

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 17 d.

dėl Audito Rūmų nario skyrimo

(2010/696/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 286 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Audito Rūmų narys Maarten B. ENGWIRDA atsistatydina iš pareigų nuo 2011 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(1)

Audito Rūmų narys Maarten B. ENGWIRDA atsistatydina iš pareigų nuo 2011 m. sausio 1 d.

| (2) | Todėl likusiam jo kadencijos laikui vietoj Maarten B. ENGWIRDA turėtų būti paskirtas kitas narys, |
| --- | --- |

(2)

Todėl likusiam jo kadencijos laikui vietoj Maarten B. ENGWIRDA turėtų būti paskirtas kitas narys,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Gijs M. de VRIES paskiriamas Audito Rūmų nariu laikotarpiui nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. REYNDERS

---

(1)  2010 m. spalio 7 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/21

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 29 „Suvienodintos nuostatos dėl transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į komercinių transporto priemonių kabinos keleivių apsaugą“

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

03 serijos pakeitimų. Įsigaliojimo data: 2011 m. sausio 30 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Reikalavimai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonės tipo pakeitimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

7.

| 8. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

8.

| 9. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir administracijos padalinių pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI

| 1 priedas. | – EEK tipo patvirtinimo dokumentai
  1 dalis.– Informacinio dokumento pavyzdys
  2 dalis.– Pranešimas |
| --- | --- |

1 priedas.

– EEK tipo patvirtinimo dokumentai

1 dalis.– Informacinio dokumento pavyzdys

2 dalis.– Pranešimas

| 2 priedas. | – Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2 priedas.

| 3 priedas. | – Bandymo atlikimo tvarka
  1 priedėlis.: Transporto priemonių pritvirtinimo prie bandymų stendo instrukcijos
  2 priedėlis.: Naudotinas manekenas saugiajai erdvei patikrinti |
| --- | --- |

3 priedas.

– Bandymo atlikimo tvarka

1 priedėlis.: Transporto priemonių pritvirtinimo prie bandymų stendo instrukcijos

2 priedėlis.: Naudotinas manekenas saugiajai erdvei patikrinti

| 4 priedas. | – H taško ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka variklinių transporto priemonių sėdimosiose vietose
  1 priedėlis.: Trimačio H taško įrenginio aprašas
  2 priedėlis.: Trimatė atskaitos sistema |
| --- | --- |

4 priedas.

– H taško ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka variklinių transporto priemonių sėdimosiose vietose

1 priedėlis.: Trimačio H taško įrenginio aprašas

2 priedėlis.: Trimatė atskaitos sistema

| 5 priedas. | – Sėdimųjų vietų atskaitos duomenys |
| --- | --- |

5 priedas.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma N kategorijos (1) transporto priemonėms su atskira vairuotojo kabina atsižvelgiant į kabinos keleivių apsaugą.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   transporto priemonės patvirtinimas– transporto priemonės patvirtinimas pagal šios taisyklės reikalavimus, atsižvelgiant į transporto priemonių kabinos keleivių apsaugą priekinio susidūrimo ar apvirtimo atveju;

2.2.   transporto priemonės tipas– variklinių transporto priemonių kategorija, nesiskirianti šiais esminiais aspektais:

2.3.   skersinė plokštuma– vertikali plokštuma, statmena transporto priemonės išilginei plokštumai;

2.4.   išilginė plokštuma– plokštuma, lygiagreti su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma;

2.5.   transporto priemonė su kabina virš variklio– transporto priemonė, kurioje daugiau nei pusė variklio ilgio yra į galą nuo priekinio stiklo pagrindo tolimiausio priekinio taško, o vairaračio stebulė yra priekiniame transporto priemonės ilgio ketvirtyje;

2.6.   R taškas– sėdimosios vietos atskaitos taškas, kaip apibrėžta 4 priedo 2.4 punkte;

2.7.   H taškas– taškas, kaip apibrėžta 4 priedo 2.3 punkte;

2.8.   A bandymas– priekinio smūgio bandymas, skirtas įvertinti kabinos atsparumą priekiniam smūgiui nelaimingo įvykio metu;

2.9.   B bandymas– kabinos A statramsčių smūgio bandymas, skirtas įvertinti kabinos atsparumą smūgiui apsivertus 90° kampu nelaimingo įvykio metu;

2.10.   C bandymas– kabinos stogo stiprumo bandymas, skirtas įvertinti kabinos atsparumą smūgiui apsivertus 180° kampu nelaimingo įvykio metu;

2.11.   A statramstis– tolimiausia priekinė stogo atrama;

2.12.   priekinis stiklas– transporto priemonės priekinio lango stiklas tarp A statramsčių.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Paraišką dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į transporto priemonės kabinos keleivių apsaugą, pateikia transporto priemonės gamintojas arba tinkamai įgaliotas jo atstovas.

3.2.   Kartu su ja trimis egzemplioriais pateikiami transporto priemonės brėžiniai, kuriuose nurodyta kabinos padėtis transporto priemonėje ir jos pritvirtinimo būdas, ir pakankamai išsamūs kabinos konstrukcijos brėžiniai. Su konstrukcijos savybėmis susijusio informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedo 1 dalyje.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Jeigu pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktos transporto priemonės tipas atitinka 5 dalies reikalavimus, transporto priemonės tipo patvirtinimas suteikiamas.

4.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu 03 atitinka 03 serijos pakeitimus) rodo pakeitimų, apimančių naujausius ir svarbiausius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus suteikiant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio suteikti kitam transporto priemonės tipui, kaip apibrėžta 2.2 punkte.

4.3.   Šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančios formos pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, tipo išplėtimo patvirtinimo arba patvirtinimo panaikinimo remiantis šia taisykle perduodamas šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims.

4.4.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje patvirtinimo blanke nurodytoje vietoje pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.4.1. | apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2), ir |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2), ir

| 4.4.2. | šios taisyklės numeris, po kurio dešinėje apskritimo pusėje, kaip nurodyta 4.4.1 punkte, rašoma R raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.4.2.

šios taisyklės numeris, po kurio dešinėje apskritimo pusėje, kaip nurodyta 4.4.1 punkte, rašoma R raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris.

4.5.   Jei transporto priemonė atitinka pagal vieną ar keletą kitų prie susitarimo pridėtų taisyklių patvirtintą transporto priemonių tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje 4.4.1 punkte nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas valstybėje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir simboliai išdėstomi vertikaliai stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto simbolio.

4.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

4.7.   Patvirtinimo ženklas pritvirtinamas prie transporto priemonės duomenų plokštelės arba ant jos.

4.8.   Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų pavyzdžiai.

5.   REIKALAVIMAI

5.1.   Bendrieji reikalavimai

5.1.1.   Transporto priemonės kabina sukonstruojama ir pritvirtinama prie transporto priemonės taip, kad būtų kuo labiau sumažinta keleivių rizika susižeisti nelaimingo įvykio metu.

5.1.2.   Su N1 ir N2 kategorijų transporto priemonėmis, kurių bendroji masė ne didesnė kaip 7,5 t, atliekami A ir C bandymai, kaip aprašyta 3 priedo 5 ir 7 dalyse.

Tačiau jeigu transporto priemonių tipas buvo patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 33 arba Taisyklę Nr. 94, gali būti laikoma, kad jis atitinka priekinio smūgio reikalavimus (A bandymas).

5.1.3.   Su N3 ir N2 kategorijų transporto priemonėmis, kurių bendroji masė didesnė kaip 7,5 t, atliekami A, B ir C bandymai, kaip aprašyta 3 priedo 5, 6 ir 7 dalyse.

5.1.4.   (Priekinio smūgio) A bandymas atliekamas tik su transporto priemonėmis su kabina virš variklio.

5.1.5.   Viena, dvi ar trys gamintojo nuožiūra atrinktos kabinos gali būti naudojamos siekiant parodyti atitiktį 5.1.2. arba 5.1.3 punkto reikalavimams. Tačiau abu C bandymo etapai, jeigu taikoma, atliekami su ta pačia kabina.

5.1.6.   A, B ir C bandymų atlikti nereikia, jeigu gamintojas atlikdamas kabinos komponentų stiprumo kompiuterinį modeliavimą ar skaičiavimus arba kitais būdais technikos tarnybai gali įrodyti, kad bandymo sąlygomis kabina nepatirs keleiviams pavojingos deformacijos (patekimas į saugiąją erdvę).

5.2.   Būtina saugioji erdvė po bandymo arba bandymų

5.2.1.   Su transporto priemonės kabina atlikus visus 5.1.2 ar 5.1.3 punkte nurodytus bandymus, joje turi būti saugioji erdvė, sėdynėje talpinanti 3 priedo 2 priedėlyje apibrėžtą bandymo manekeną, kai jis yra vidurio padėtyje ir nesiliečia su netampriomis dalimis, kurių kiečio skaičius pagal Šorą yra ne mažesnis kaip 50. Neatsižvelgiama į netamprias dalis, kurios gali nuslinkti be bandymo manekeno įrankių poveikio naudojant mažesnę nei 100 N jėgą. Kad manekeną būtų lengviau įstatyti, jis gali būti įdedamas nesurinktas ir surenkamas kabinos viduje. Šiuo tikslu sėdynė nustatoma į labiausiai į galą atloštą padėtį, manekenas visiškai surenkamas ir įstatomas taip, kad jo H taškas sutaptų su R tašku. Tada sėdynė palenkiama į priekį į vidurinę padėtį siekiant įvertinti saugiąją erdvę. Vietoj 3 priedo 2 priedėlyje apibrėžto bandymo manekeno galima naudoti penkiasdešimties procentilių suaugusio vyro manekeną „Hybrid“ II arba III, su matavimo instrumentais arba be jų, kaip aprašyta Taisyklėje Nr. 94.

5.2.2.   Taip apibrėžta erdvė tikrinama kiekvienos gamintojo pateiktos sėdynės atveju.

5.3.   Kitos sąlygos

5.3.1.   Atliekant bandymus komponentai, kuriais kabina pritvirtinama prie važiuoklės rėmo, gali būti deformuoti ar sulaužyti, su sąlyga, kad kabina lieka pritvirtinta prie važiuoklės rėmo.

5.3.2.   Per bandymus nei vienos durys neturi būti atidaromos, bet po bandymų durų atidaryti nereikalaujama.

6.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR IŠPLĖTIMAS

6.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą pranešama transporto priemonės tipą patvirtinusiam administracijos padaliniui. Tada padalinys gali:

| 6.1.1. | laikyti, kad pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir bet kokiu atveju transporto priemonė tebeatitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

6.1.1.

laikyti, kad pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir bet kokiu atveju transporto priemonė tebeatitinka reikalavimus, arba

| 6.1.2. | reikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomų bandymų ataskaitą. |
| --- | --- |

6.1.2.

reikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomų bandymų ataskaitą.

6.2.   Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą jį suteikti, nurodant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančioms šalims pranešama 4.3 punkte nurodyta tvarka.

6.3.   Tipo išplėtimo patvirtinimą suteikianti kompetentinga institucija tokiam išplėtimo patvirtinimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančio pranešimo blanką.

7.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties tvarka turi atitikti Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) nustatytą tvarką, laikantis šių reikalavimų:

7.1.   pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė pagaminama taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas pagal atitiktį 5 dalyje nustatytiems reikalavimams;

7.2.   tipo patvirtinimą suteikusi kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šios patikros atliekamos kartą per dvejus metus.

8.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

8.1.   Pagal šią taisyklę transporto priemonės tipui suteiktą patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nesilaikoma 7.1 punkte nustatyto reikalavimo.

8.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, apie tai ji nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudodama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį pranešimo blanką.

9.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Minėta institucija, gavusi atitinkamą pranešimą, praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

10.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

10.1.   Nuo oficialios 02 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su 02 serijos pakeitimais.

10.2.   Nuo 2002 m. spalio 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys suteikia EEK patvirtinimus tik jei laikomasi šios taisyklės su 02 serijos pakeitimais reikalavimų.

10.3.   Nuo 2006 m. spalio 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, kurie suteikti ne pagal šią taisyklę su 02 serijos pakeitimais.

10.4.   Nuo oficialios 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimo pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.

10.5.   Praėjus 72 mėnesiams nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys pagal šią taisyklę suteikia naujų kabinų tipų patvirtinimus tik jei laikomasi šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimų.

10.6.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi atsisakyti suteikti tipo išplėtimo patvirtinimų pagal ankstesnės šios taisyklės serijos pakeitimus.

10.7.   72 mėnesius nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau suteikia patvirtinimus tų tipų transporto priemonėms, kurios atitinka šios taisyklės reikalavimus su ankstesnės serijos pakeitimais.

10.8.   Nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti nacionalinio arba regioninio tipo patvirtinimo transporto priemonei, kurios tipas patvirtintas pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.

10.9.   NET ir įsigaliojus šios taisyklės 03 serijos pakeitimams, toliau galioja pagal šios taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteikti patvirtinimai, o šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami apie kitose šalyse suteiktą patvirtinimą, išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą liudijantys pranešimai, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Amend.4).

(2)  1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos Sąjunga (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės naudodamos atitinkamus JT EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami), 56 – Juodkalnija, 57 (nenaudojamas) ir 58 – Tunisas. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja Susitarimą dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tuos reikalavimus suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų, arba prie jo prisijungia; apie paskirtus numerius susitariančiosioms šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius.

---

1 PRIEDAS

EEK TIPO PATVIRTINIMO DOKUMENTAI

1   dalis

INFORMACINIO DOKUMENTO PAVYZDYS

Pagal Taisyklę Nr. 29 dėl kabinos tipo patvirtinimo

Toliau pateikta informacija prireikus pateikiama trimis egzemplioriais ir su turiniu. Visi brėžiniai turi būti reikiamo mastelio ir pakankamai detalūs; jie pateikiami A4 formatu arba tokio formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai aiškios.

1.   Bendrosios nuostatos...

1.1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

1.2.   Tipas: ...

1.3.   Tipo identifikavimo priemonės, jeigu pažymėtos ant transporto priemonės: ...

1.3.3.   Ženklinimo vieta: ...

1.4.   Transporto priemonės kategorija (1): ...

1.5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

1.6.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ...

2.   Transporto priemonės bendrosios konstrukcijos charakteristikos...

2.1.   Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: ...

2.2.   Visos transporto priemonės erdvinis brėžinys: ...

2.3.   Ašių ir ratų skaičius: ...

2.6.   Variklio vieta ir padėtis: ...

2.7.   Vairuotojo kabina (kabina virš variklio arba įprastinėje vietoje) (2): ...

2.8.   Pavaros padėtis: ...

3.   Masės ir matmenys (kg ir mm) (žr. brėžinį, jeigu taikoma) ...

3.1.   Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė, nurodyta gamintojo: ...

3.2.   Didžiausia techniškai leidžiama masė, tenkanti transporto priemonės priekinei (-ėms) ašiai (-ims): ...

4.   Kabina: ...

4.1.   Kabinos tipas: (įprastinė/miegamoji/su viršutiniu gultu) (3): ...

4.2.   Panaudotos medžiagos ir konstrukcinis metodas: ...

4.3.   Durų konfigūracija ir jų skaičius: ...

4.4.   Durų užraktų, blokavimo komponentų ir jų padėties duryse brėžiniai: ...

4.5.   Sėdynių skaičius: ...

4.6.   R taškai: ...

4.7.   Išsamus transporto priemonės kabinos aprašas, nurodant jos matmenis, konfigūraciją, sudedamąsias medžiagas ir jos tvirtinimą prie važiuoklės rėmo: ...

4.8.   Kabinos ir tų jos vidaus įrangos dalių, kurios turi poveikio saugiajai erdvei, brėžiniai: ...

5.   Vairavimo mechanizmas ...

5.1.   Valdomo (-ų) vairavimo mechanizmo įtaiso (-ų) schema (-os): ...

5.2.   Valdomo vairavimo mechanizmo įtaiso reguliavimo intervalas ir metodas, jei jį galima reguliuoti: ...

2   dalis

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| | Parengė | : | administracijos pavadinimas
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Parengė

:

administracijos pavadinimas

...

...

...

| dėl transporto priemonės tipo (4) | : | patvirtinimo suteikimo
  išplėtimo patvirtinimo
  atsisakymo suteikti patvirtinimą
  patvirtinimo panaikinimo
  visiško gamybos nutraukimo, |
| --- | --- | --- |

dėl transporto priemonės tipo (4)

:

patvirtinimo suteikimo

išplėtimo patvirtinimo

atsisakymo suteikti patvirtinimą

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo,

atsižvelgiant į transporto priemonių kabinos keleivių apsaugą pagal Taisyklę Nr. 29.

Patvirtinimo Nr. ... Išplėtimo patvirtinimo Nr. ...

1.   Transporto priemonės prekės pavadinimas arba ženklas: ...

2.   Transporto priemonės tipas: ...

3.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

4.   Gamintojo atstovo, jei taikoma, pavadinimas ir adresas: ...

5.   Trumpas kabinos konstrukcijos ir pritvirtinimo būdo aprašas: ...

6.   Transporto priemonės pateikimo patvirtinti data: ...

7.   Už patvirtinimo bandymus atsakinga technikos tarnyba: ...

8.   Minėtos tarnybos išduotos ataskaitos data: ...

9.   Minėtos tarnybos išduotos ataskaitos numeris: ...

10.   Patvirtinimas suteiktas/atsisakyta jį suteikti/išplėtimas patvirtintas/patvirtinimas panaikintas (4) ...

11.   Patvirtinimo ženklo vieta transporto priemonėje: ...

12.   Vieta: ...

13.   Data: ...

14.   Parašas: ...

Patvirtinimą suteikusiai administracinei tarnybai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Amend.4).

(2)  Kabina virš variklio – konfigūracija, kai daugiau nei pusė variklio ilgio yra į galą nuo priekinio stiklo pagrindo tolimiausio priekinio taško, o vairaračio stebulė yra priekiniame transporto priemonės ilgio ketvirtyje.

(3)  Kas nereikalinga, išbraukti (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas daugiau nei vienas punktas).

(4)  Kas nereikalinga, išbraukti.

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A   PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkamas transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į komercinių transporto priemonių kabinos keleivių apsaugą, buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4), patvirtinimo numeris 032439. Du pirmi patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad suteikiant patvirtinimą 03 serijos pakeitimai jau buvo įtraukti į Taisyklę Nr. 29.

B   PAVYZDYS

Image

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkamas transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal taisykles Nr. 29 ir Nr. 24 (1). (Vadovaujantis pastarąja taisykle, pataisytasis sugerties koeficientas lygus 1,30 m–1. Patvirtinimo numeriai rodo, kad šių patvirtinimų suteikimo dieną į taisykles Nr. 29 ir Nr. 24 buvo įtraukti 03 serijos pakeitimai).

---

(1)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

1.   Durys

Prieš bandymus kabinos durys turi būti uždarytos, bet neužrakintos.

2.   Variklis

Atliekant A bandymą variklis arba tokios pačios masės, matmenų ir tokiu pačiu būdu tvirtinamas modelis įmontuojamas transporto priemonėje.

3.   Kabina

Kabinoje įrengiamas vairavimo mechanizmas, vairaratis, prietaisų skydelis, vairuotojo ir keleivių sėdynės. Vairaratis ir sėdimosios vietos turi būti gamintojo nurodytoje įprastinėje padėtyje.

4.   Kabinos tvirtinimo įtaisai

Per A bandymą kabina pritvirtinama prie transporto priemonės. Per B ir C bandymus kabina gamintojo nuožiūra pritvirtinama prie transporto priemonės arba prie atskiro rėmo. Transporto priemonė arba rėmas pritvirtinami taip, kaip nurodyta šio priedo 1 priedėlyje.

5.   Priekinio smūgio bandymas (A bandymas)

1   brėž.

Priekinio smūgio bandymas (A bandymas)

Image

5.1.   Naudojamas plieninis smogtuvas, kurio masė tolygiai pasiskirsčiusi; ji neturi būti mažesnė kaip 1 500 kg. Jo plokščio keturkampio smogiamojo paviršiaus plotis yra 2 500 mm, o aukštis yra 800 mm (žr. b ir h, 1 brėž.). Briaunos suapvalinamos ne mažesniu kaip 10 mm ± 5 mm kreivio spinduliu.

5.2.   Smogtuvo sąrankos konstrukcija turi būti standi. Smogtuvas turi laisvai kyboti laikomas standžiai prie jo pritvirtintų dviejų sijų, tarp kurių yra ne mažesnis kaip 1 000 mm atstumas (žr. f, 1 brėž.). Sijų ilgis yra ne mažesnis kaip 3 500 mm, matuojant nuo pakabinimo ašies iki smogtuvo geometrinio centro (L, 1 brėž.).

5.3.   Smogtuvas pakabinamas taip, kad vertikalioje padėtyje:

| 5.3.1. | jo smogiamasis paviršius liestųsi su tolimiausia priekine transporto priemonės dalimi; |
| --- | --- |

5.3.1.

jo smogiamasis paviršius liestųsi su tolimiausia priekine transporto priemonės dalimi;

| 5.3.2. | jo sunkio centras būtų c = 50 + 5/– 0 po vairuotojo sėdynės R tašku ir |
| --- | --- |

5.3.2.

jo sunkio centras būtų c = 50 + 5/– 0 po vairuotojo sėdynės R tašku ir

| 5.3.3. | jo sunkio centras būtų transporto priemonės išilginėje vidurio plokštumoje. |
| --- | --- |

5.3.3.

jo sunkio centras būtų transporto priemonės išilginėje vidurio plokštumoje.

5.4.   Smogtuvu smogiama į kabinos priekį, smogimo kryptis – link kabinos galinės dalies. Smūgiuojama horizontaliai, smūgio kryptis eina lygiagrečiai su transporto priemonės išilgine vidurio plokštuma.

5.5.   Smūgio energija turi būti:

| 5.5.1. | 29,4 kJ, jeigu tai N1 kategorijos transporto priemonės ir N2 kategorijos transporto priemonės, kurių bendroji masė neviršija 7,5 t; |
| --- | --- |

5.5.1.

29,4 kJ, jeigu tai N1 kategorijos transporto priemonės ir N2 kategorijos transporto priemonės, kurių bendroji masė neviršija 7,5 t;

| 5.5.2. | 55 kJ, jeigu tai N3 kategorijos transporto priemonės ir N2 kategorijos transporto priemonės, kurių bendroji masė viršija 7,5 t. |
| --- | --- |

5.5.2.

55 kJ, jeigu tai N3 kategorijos transporto priemonės ir N2 kategorijos transporto priemonės, kurių bendroji masė viršija 7,5 t.

6.   Priekinių statramsčių smūgio bandymas (B bandymas)

2   brėž.

Priekinių statramsčių smūgio bandymas (B bandymas)

Image

6.1.   Smogtuvas turi būti standus, jo masė turi būti tolygiai pasiskirsčiusi ir neturi būti mažesnė kaip 1 000 kg. Smogtuvas turi būti cilindro formos; cilindro skersmuo d yra 600 ± 50 mm, ilgis b yra ne mažesnis kaip 2 500 mm. Jo briaunos suapvalinamos ne mažesniu kaip 1,5 mm kreivio spinduliu.

6.2.   Smogtuvo sąrankos konstrukcija turi būti standi. Smogtuvas turi laisvai kyboti laikomas standžiai prie jo pritvirtintų dviejų sijų, tarp kurių yra ne mažesnis kaip 1 000 mm atstumas. Sijų ilgis L yra ne mažesnis kaip 3 500 mm, matuojant nuo pakabinimo ašies iki smogtuvo geometrinio centro.

6.3.   Smogtuvas pakabinamas taip, kad kai jo pakaba yra vertikalioje padėtyje:

| 6.3.1. | jo smogiamasis paviršius liestųsi su tolimiausia priekine kabinos dalimi; |
| --- | --- |

6.3.1.

jo smogiamasis paviršius liestųsi su tolimiausia priekine kabinos dalimi;

| 6.3.2. | jo vidurinė išilginė linija būtų horizontali ir statmena kabinos išilginei vertikaliai vidurio plokštumai; |
| --- | --- |

6.3.2.

jo vidurinė išilginė linija būtų horizontali ir statmena kabinos išilginei vertikaliai vidurio plokštumai;

| 6.3.3. | jo sunkio centras būtų viduryje tarp viršutinio ir apatinio priekinio lango rėmo, matuojant išilgai priekinio lango ir išilgai kabinos išilginės vertikalios vidurio plokštumos; |
| --- | --- |

6.3.3.

jo sunkio centras būtų viduryje tarp viršutinio ir apatinio priekinio lango rėmo, matuojant išilgai priekinio lango ir išilgai kabinos išilginės vertikalios vidurio plokštumos;

| 6.3.4. | jo sunkio centras būtų kabinos vidurio išilginėje plokštumoje; |
| --- | --- |

6.3.4.

jo sunkio centras būtų kabinos vidurio išilginėje plokštumoje;

| 6.3.5. | jo ilgis tolygiai pasiskirstytų per transporto priemonės plotį ir eitų per visą abiejų A statramsčių ilgį. |
| --- | --- |

6.3.5.

jo ilgis tolygiai pasiskirstytų per transporto priemonės plotį ir eitų per visą abiejų A statramsčių ilgį.

6.4.   Smogtuvu smogiama į kabinos priekį, smogimo kryptis – link kabinos galinės dalies. Smūgiuojama horizontaliai, smūgio kryptis eina lygiagrečiai su transporto priemonės vidurine išilgine plokštuma.

6.5.   Smūgio energija turi būti 29,4 kJ.

7.   Stogo stiprumo bandymas (C bandymas)

3   brėž.

Stogo stiprumo bandymas (C bandymas)

Image

7.1.   Jeigu tai N2 kategorijos transporto priemonės, kurių bendroji masė viršija 7,5 t, ir N3 kategorijos transporto priemonės, su ta pačia kabina atliekami abu bandymai, kaip aprašyta 7.3 ir 7.4 punktuose.

7.2.   Jeigu tai N2 kategorijos transporto priemonės, kurių bendroji masė neviršija 7,5 t, ir N1 kategorijos transporto priemonės, atliekamas tik 7.4 punkte aprašytas bandymas.

7.3.   N2 kategorijos transporto priemonių, kurių bendroji masė viršija 7,5 t, ir N3 kategorijos transporto priemonių išankstinė dinaminė apkrova (žr. P1, 3 brėž.).

7.3.1.   Smogtuvas turi būti standus, jo masė turi būti tolygiai pasiskirsčiusi ir neturi būti mažesnė kaip 1 500 kg.

7.3.2.   Smogtuvo smogiamasis paviršius turi būti plokščias ir keturkampis. Jo matmenys turi būti pakankamai dideli, kad jam esant 7.3.3 punkte nurodytoje padėtyje jo briaunos nesiliestų su kabina.

7.3.3.   Smogtuvas ir (arba) kabina turi būti tokioje padėtyje, kad smūgio metu:

| 7.3.3.1. | smogiamasis smogtuvo paviršius būtų pasviręs 20° kampu link kabinos vidurio išilginės plokštumos, smogtuvas arba kabina gali būti pasvirę; |
| --- | --- |

7.3.3.1.

smogiamasis smogtuvo paviršius būtų pasviręs 20° kampu link kabinos vidurio išilginės plokštumos, smogtuvas arba kabina gali būti pasvirę;

| 7.3.3.2. | smogiamasis smogtuvo paviršius uždengtų kabinos viršutinį šoną per visą jo ilgį; |
| --- | --- |

7.3.3.2.

smogiamasis smogtuvo paviršius uždengtų kabinos viršutinį šoną per visą jo ilgį;

| 7.3.3.3. | smogtuvo išilginė vidurio linija būtų horizontali ir lygiagreti su kabinos išilgine vidurio plokštuma. |
| --- | --- |

7.3.3.3.

smogtuvo išilginė vidurio linija būtų horizontali ir lygiagreti su kabinos išilgine vidurio plokštuma.

7.3.4.   Smogtuvu smogiama į kabinos viršutinį šoną taip, kad smūgio metu būtų laikomasi 7.3.3 punkte nustatytų reikalavimų. Smūgio kryptis turi būti statmena smogtuvo paviršiui ir statmena kabinos vidurio išilginei linijai. Smogtuvas arba kabina gali judėti, jeigu laikomasi reikalavimų dėl padėties.

7.3.5.   Smūgio energija turi būti ne mažesnė kaip 17,6 kJ.

7.4.   Stogo stiprumo bandymas (žr. P2, 3 brėž.)

7.4.1.   Apkrovos įtaisas gaminamas iš plieno, jo masė turi būti tolygiai pasiskirsčiusi.

7.4.2.   Apkrovos įtaiso priekinis paviršius turi būti plokščias ir keturkampis. Įtaiso matmenys turi būti pakankamai dideli, kad jam esant 7.4.4 punkte nurodytoje padėtyje jo briaunos nesiliestų su kabina.

7.4.3.   Tarp įtaiso ir jo atraminės konstrukcijos gali būti įterpta linijinių guolių sistema, siekiant užtikrinti kabinos stogo šoninį judėjimą, judėjimo kryptis – tolyn nuo šono, į kurį smūgiuota išankstinės apkrovos etapu, kaip nurodyta 6.3 punkte, jeigu taikoma.

7.4.4.   Apkrovos įtaisas turi būti tokioje padėtyje, kad per bandymą:

| 7.4.4.1. | jis būtų lygiagretus su važiuoklės x–y plokštuma; |
| --- | --- |

7.4.4.1.

jis būtų lygiagretus su važiuoklės x–y plokštuma;

| 7.4.4.2. | jis judėtų lygiagrečiai su važiuoklės vertikaliąja ašimi; |
| --- | --- |

7.4.4.2.

jis judėtų lygiagrečiai su važiuoklės vertikaliąja ašimi;

| 7.4.4.3. | jo priekinis paviršius uždengtų visą kabinos stogo plotą. |
| --- | --- |

7.4.4.3.

jo priekinis paviršius uždengtų visą kabinos stogo plotą.

7.4.5.   Naudojant apkrovos įtaisą kabinos stogas veikiamas statine apkrova, atitinkančia didžiausią techniškai leidžiamą masę, tenkančią transporto priemonės priekinei (-ėms) ašiai (-ims), veikiant ne didesne kaip 98 kN jėga.

1 priedėlis

TRANSPORTO PRIEMONIŲ PRITVIRTINIMO PRIE BANDYMŲ STENDO INSTRUKCIJOS

1.   Priekinis smūgis

A bandymas atliekamas su kabina, kuri pritvirtinama prie transporto priemonės toliau nurodytu būdu (žr. 1 brėž.).

1.1.   Tvirtinimo grandinės ar virvės

Kiekviena tvirtinimo grandinė ar virvė turi būti pagaminta iš plieno ir turi atlaikyti bent 10 tonų traukimo apkrovą.

1.2.   Važiuoklės rėmo blokavimas

Išilginės važiuoklės dalys paremiamos medinėmis trinkelėmis per visą jų plotį ir per ne mažesnį kaip 150 mm ilgį. Priekinės trinkelių briaunos neturi išsikišti nei į priekį nuo tolimiausio galinio kabinos taško, nei į galą nuo tarpuračio vidurio taško. Gamintojo prašymu važiuoklės rėmas turi būti tokioje padėtyje, kurioje jis būna, kai transporto priemonė yra pakrauta.

1.3.   Išilginis tvirtinimas

Važiuoklės rėmo judėjimas į galą apribojamas grandinėmis arba virvėmis A, kurios tvirtinamos prie važiuoklės rėmo simetriškai jo išilginei ašiai, atstumas tarp tvirtinimo taškų neturi būti mažesnis kaip 600 mm. Veikiant įtampai grandinės arba virvės su horizonto linija turi sudaryti ne didesnį kaip 25° žemyn nukreiptą kampą, o jų projekcija horizontalioje plokštumoje su transporto priemonės išilgine ašimi turi sudaryti ne didesnį kaip 10° kampą. Grandinės arba virvės gali susikryžiuoti.

1.4.   Šoninis tvirtinimas

Šoninis judėjimas ribojamas grandinėmis ar virvėmis B, kurios tvirtinamos prie važiuoklės rėmo simetriškai jo išilginei ašiai. Tvirtinimo prie važiuoklės taškai neturi būti nutolę nuo transporto priemonės priekio daugiau kaip 5 m ir ne mažiau kaip 3 m. Veikiant įtampai grandinės arba virvės su horizonto linija turi sudaryti ne didesnį kaip 20° žemyn nukreiptą kampą, o jų projekcija horizontalioje plokštumoje su transporto priemonės išilgine ašimi turi sudaryti ne mažesnį kaip 25° ir ne didesnį kaip 45° kampą.

1.5.   Grandinių arba virvių įtempimas ir galinis tvirtinimas

Pradžioje grandinė arba virvė C veikiama apie 1 kN apkrova. Visos keturios grandinės arba virvės A ir B visiškai įtempiamos, o grandinė arba virvė C veikiama ne mažesniu kaip 10 kN tempimo įtempiu. Grandinės arba virvės C su horizonto linija sudaromas kampas neturi būti didesnis negu 15°. D taškas tarp važiuoklės rėmo ir žemės paviršiaus veikiamas ne mažesne kaip 500 N vertikalia blokavimo jėga.

1.6.   Lygiavertis tvirtinimas

Gamintojo prašymu bandymas gali būti atliekamas kabiną pritvirtinus prie specialaus rėmo, jeigu įrodoma, kad šis metodas lygiavertis tvirtinimo prie transporto priemonės metodui.

2.   Priekinių statramsčių smūgis

2.1.   Prie transporto priemonės pritvirtinta kabina (žr. 1 brėž.)

Turi būti imtasi priemonių, užtikrinančių, kad bandymo metu transporto priemonė ženkliai nepasislinktų. Šiuo tikslu naudojamas rankinis stabdys, įjungiama pavara, o priekiniai ratai fiksuojami su šliužėmis.

2.2.   Prie rėmo pritvirtinta kabina

Turi būti imtasi priemonių, užtikrinančių, kad bandymo metu kabina ženkliai nepasislinktų.

3.   Stogo stiprumas

3.1.   Prie transporto priemonės pritvirtinta kabina

Turi būti imtasi priemonių, užtikrinančių, kad bandymo metu transporto priemonė ženkliai nepasislinktų. Šiuo tikslu naudojamas rankinis stabdys, įjungiama pavara, o priekiniai ratai fiksuojami su šliužėmis. Įvairių pakabos komponentų (spyruoklių, padangų ir kt.) deformacija pašalinama naudojant standžias dalis.

3.2.   Prie rėmo pritvirtinta kabina

Turi būti imtasi priemonių, užtikrinančių, kad bandymo metu rėmas ženkliai nepasislinktų.

1   brėž.

Priekinio smūgio bandymas

Image

Image

2 priedėlis

NAUDOTINAS MANEKENAS SAUGIAJAI ERDVEI PATIKRINTI

Image

---

4 PRIEDAS

H TAŠKO IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ SĖDIMOSIOSE VIETOSE

1.   Tikslas

Šiame priede aprašyta tvarka, pagal kurią nustatoma H taško vieta ir tikrasis liemens kampas vienoje ar keliose transporto priemonės sėdimosiose vietose ir patikrinamas nustatytų duomenų ryšys su transporto priemonės gamintojo pateiktomis konstrukcijos specifikacijomis (1).

2.   Apibrėžtys

Šiame priede:

2.1.   Atskaitos duomenys – viena ar kelios tokios sėdimosios vietos charakteristikų:

| 2.1.1. | H taškas bei R taškas ir jų tarpusavio santykis; |
| --- | --- |

2.1.1.

H taškas bei R taškas ir jų tarpusavio santykis;

| 2.1.2. | tikrasis liemens kampas, projektinis liemens kampas ir jų tarpusavio santykis. |
| --- | --- |

2.1.2.

tikrasis liemens kampas, projektinis liemens kampas ir jų tarpusavio santykis.

2.2.   Trimatis H taško įrenginys (3–D H įrenginys) – įtaisas, naudojamas H taškams ir tikriesiems liemens kampams nustatyti. Šis įtaisas aprašytas šio priedo 1 priedėlyje.

2.3.   H taškas – 3–D H įrenginio, padėto ant transporto priemonės sėdynės, kaip aprašyta 4 dalyje, liemens ir šlaunų sukimosi centras. H taškas yra įtaiso centrinės linijos viduryje tarp H taško stebėjimo taškų bet kurioje 3–D H įrenginio pusėje vidurio. Iš esmės H taškas atitinka R tašką (dėl leidžiamųjų nuokrypų žr. 3.2.2 punktą). Nustačius H taško padėtį 4 dalyje aprašyta tvarka, laikoma, kad sėdynės ir pagalvėlės konstrukcijos atžvilgiu H taškas nejuda, o kai sėdynė reguliuojama – juda su ja.

2.4.   R taškas arba sėdimosios vietos atskaitos taškas – transporto priemonės gamintojo apibūdintas kiekvienos sėdimosios vietos projektinis taškas, nustatytas pagal trimatę atskaitos sistemą.

2.5.   Liemens linija – tolimiausioje galinėje padėtyje esančio 3–D H įrenginio bandiklio centro linija.

2.6.   Tikrasis liemens kampas – kampas tarp vertikaliosios linijos, kertančios H tašką, ir liemens linijos, išmatuotas 3–D H įrenginio užpakalinės dalies kampo kvadrantu. Iš esmės tikrasis liemens kampas atitinka projektinį liemens kampą (dėl leidžiamųjų nuokrypų žr. 3.2.2 punktą).

2.7.   Projektinis liemens kampas – kampas tarp vertikaliosios linijos, kertančios R tašką, ir liemens linijos, kuri atitinka transporto priemonės gamintojo nustatytą sėdynės atlošo projektinę padėtį.

2.8.   Keleivio centrinė plokštuma (C/LO) – kiekvienoje nustatytoje sėdimojoje vietoje padėto 3-D H įrenginio vidurinė plokštuma; ją apibrėžia H taško koordinatės Y ašyje. Atskirų sėdynių centrinė plokštuma sutampa su keleivio centrine plokštuma. Kitų sėdynių keleivio centrinę plokštumą nustato gamintojas.

2.9.   Trimatė atskaitos sistema – šio priedo 2 priedėlyje aprašyta sistema.

2.10.   Atskaitos ženklai – gamintojo nustatyti fiziniai taškai (angos, paviršiai, ženklai ar įspaudai) ant transporto priemonės kėbulo.

2.11.   Transporto priemonės matuojamoji padėtis – transporto priemonės padėtis, apibrėžta atskaitos ženklų koordinatėmis pagal trimatę atskaitos sistemą.

3.   Reikalavimai

3.1.   Duomenų pateikimas

Visi toliau nurodyti atskaitos duomenys apie kiekvieną sėdimąją vietą, apie kurią būtina pateikti atskaitos duomenis tam, kad būtų parodyta, jog laikomasi šios taisyklės nuostatų, arba atitinkami jų rinkiniai pateikiami šio priedo 3 priedėlyje nurodyta forma:

| 3.1.1. | R taško koordinatės pagal trimatę atskaitos sistemą; |
| --- | --- |

3.1.1.

R taško koordinatės pagal trimatę atskaitos sistemą;

| 3.1.2. | projektinis liemens kampas; |
| --- | --- |

3.1.2.

projektinis liemens kampas;

| 3.1.3. | visi nurodymai, reikalingi sėdynei reguliuoti (jeigu ji reguliuojama), kad jos padėtis atitiktų matavimų padėtį, nurodytą 4.3 punkte. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi nurodymai, reikalingi sėdynei reguliuoti (jeigu ji reguliuojama), kad jos padėtis atitiktų matavimų padėtį, nurodytą 4.3 punkte.

3.2.   Matuojant gautų duomenų ir projektavimo reikalavimų santykis

| 3.2.1. | H taško koordinatės ir tikrojo liemens kampo dydis, išmatuotas 4 dalyje nustatyta tvarka, atitinkamai palyginami su transporto priemonės gamintojo nurodytomis R taško koordinatėmis ir projektinio liemens kampo dydžiu. |
| --- | --- |

3.2.1.

H taško koordinatės ir tikrojo liemens kampo dydis, išmatuotas 4 dalyje nustatyta tvarka, atitinkamai palyginami su transporto priemonės gamintojo nurodytomis R taško koordinatėmis ir projektinio liemens kampo dydžiu.

| 3.2.2. | Nagrinėjamos sėdimosios vietos R ir H taškų santykinė padėtis ir projektinio liemens kampo santykis su tikruoju liemens kampu laikomi tinkamais, jeigu H taško koordinatės yra 50 mm ilgio horizontalių ir vertikalių kraštinių kvadrate, kurio įstrižainės susikerta R taške, o tikrasis liemens kampas nuo projektinio liemens kampo nesiskiria daugiau nei 5°. |
| --- | --- |

3.2.2.

Nagrinėjamos sėdimosios vietos R ir H taškų santykinė padėtis ir projektinio liemens kampo santykis su tikruoju liemens kampu laikomi tinkamais, jeigu H taško koordinatės yra 50 mm ilgio horizontalių ir vertikalių kraštinių kvadrate, kurio įstrižainės susikerta R taške, o tikrasis liemens kampas nuo projektinio liemens kampo nesiskiria daugiau nei 5°.

| 3.2.3. | Jeigu laikomasi šių sąlygų, turi būti atsižvelgta į R tašką ir projektinį liemens kampą siekiant parodyti, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų. |
| --- | --- |

3.2.3.

Jeigu laikomasi šių sąlygų, turi būti atsižvelgta į R tašką ir projektinį liemens kampą siekiant parodyti, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų.

| 3.2.4. | Jei H taškas arba tikrasis liemens kampas neatitinka 3.2.2 punkto reikalavimų, H taškas ir tikrasis liemens kampas nustatomi dar du kartus (iš viso tris kartus). Jeigu iš šių trijų matavimų dviejų rezultatai atitinka reikalavimus, taikomos 3.2.3 punkto sąlygos. |
| --- | --- |

3.2.4.

Jei H taškas arba tikrasis liemens kampas neatitinka 3.2.2 punkto reikalavimų, H taškas ir tikrasis liemens kampas nustatomi dar du kartus (iš viso tris kartus). Jeigu iš šių trijų matavimų dviejų rezultatai atitinka reikalavimus, taikomos 3.2.3 punkto sąlygos.

| 3.2.5. | Jeigu iš trijų matavimų mažiausiai dviejų, aprašytų 3.2.4 punkte, rezultatai neatitinka 3.2.2 punkte nustatytų reikalavimų, arba negalima atlikti patikrinimo, nes transporto priemonės gamintojas nepateikė duomenų apie R taško padėtį arba projektinį liemens kampą, turi būti imamas trijų išmatuotų taškų centroidas arba trijų išmatuotų kampų vidurkis; laikoma, kad šie dydžiai taikytini visais atvejais, kuriais šioje taisyklėje minimas R taškas arba projektinis liemens kampas. |
| --- | --- |

3.2.5.

Jeigu iš trijų matavimų mažiausiai dviejų, aprašytų 3.2.4 punkte, rezultatai neatitinka 3.2.2 punkte nustatytų reikalavimų, arba negalima atlikti patikrinimo, nes transporto priemonės gamintojas nepateikė duomenų apie R taško padėtį arba projektinį liemens kampą, turi būti imamas trijų išmatuotų taškų centroidas arba trijų išmatuotų kampų vidurkis; laikoma, kad šie dydžiai taikytini visais atvejais, kuriais šioje taisyklėje minimas R taškas arba projektinis liemens kampas.

4.   H taško ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka

4.1.   Gamintojo nuožiūra atliekamas transporto priemonės išankstinis kondicionavimas 20 ± 10 °C temperatūroje, kad sėdynės medžiagos pasiektų kambario temperatūrą. Jeigu ant tikrinamos sėdynės dar nebuvo sėdėta, 70–80 kg masės asmuo (arba prietaisas) sodinamas ant sėdynės du kartus po vieną minutę, kad sėdynės pagalvėlė ir nugaros pagalvėlė įsispaustų. Gamintojo reikalavimu, prieš montuojant 3–D H įrenginį, visos sėdynės sąrankos turi likti neapkrautos mažiausiai 30 min.

4.2.   Transporto priemonės matuojamoji padėtis turi būti tokia, kaip apibrėžta 2.11 punkte.

4.3.   Jeigu sėdynė reguliuojama, pirmiausia, atliekant tik išilginį sėdynės reguliavimą, ji sureguliuojama taip, kad sėdynės padėtis būtų įprasto vairavimo ar važiavimo galinė padėtis, kaip nurodo transporto priemonės gamintojas, išskyrus sėdynės padėtis, kurios nenaudojamos įprastai vairuojant ar važiuojant. Jeigu sėdynės reguliuojamos kitaip (vertikaliai, kampu, reguliuojant sėdynės atlošą ir pan.), jų padėtis sureguliuojama taip, kad atitiktų transporto priemonės gamintojo nurodytą padėtį. Sėdynės su pakaba vertikalioji padėtis turi būti tiksliai užfiksuota ir atitikti gamintojo nurodytą įprasto važiavimo padėtį.

4.4.   Sėdimosios vietos plotas, su kuriuo liečiasi 3–D H įrenginys, padengiamas pakankamo dydžio ir tinkamos tekstūros muslinu, t. y. lygiu medvilnės audiniu, kurio tankis yra 18,9 siūlo viename kvadratiniame centimetre, o svoris – 0,228 kg/m2, arba lygiavertes charakteristikas turinčiu megztu arba neaustiniu audiniu.

Jeigu sėdynė bandoma ne transporto priemonėje, grindų, ant kurių sėdynė montuojama, pagrindinės charakteristikos (2) turi būti tokios pačios kaip ir transporto priemonės grindų, ant kurių numatyta montuoti sėdynę.

4.5.   3–D H įrenginio sėdimosios ir galinės dalies sąranka uždedama taip, kad keleivio centrinė plokštuma (C/LO) sutaptų su 3–D H įrenginio centrine plokštuma. Gamintojo reikalavimu 3–D H įrenginį galima stumtelėti į vidų C/LO atžvilgiu, jei 3–D H įrenginys išsikišęs tiek, kad jo išlyginti neįmanoma dėl sėdynės krašto.

4.6.   Pėdos ir blauzdos sąrankos pritaisomos prie sėdimosios dalies – atskirai arba naudojant T formos strypą ir blauzdos sąranką. Per H taško stebėjimo taškus einanti linija turi būti lygiagreti su žemės paviršiumi ir statmena išilginei sėdynės centrinei plokštumai.

4.7.   3–D H įrenginio pėdų ir kojų padėtis sureguliuojama toliau nurodytu būdu.

| 4.7.1. | Nustatyta sėdimoji vieta: vairuotojo ir priekyje sėdinčio kraštinio keleivio.






  4.7.1.1. | Abi pėdų ir kojų sąrankos traukiamos į priekį taip, kad pėdos atsidurtų ant grindų įprastinėje padėtyje, prireikus, tarp valdymo pedalų. Kai įmanoma, kairioji pėda dedama į kairę nuo 3–D H įrenginio centrinės plokštumos apytiksliai tokiu pačiu atstumu kaip į dešinę dedama dešinė pėda. Gulsčiukas, kuriuo tikrinama 3–D H įrenginio skersinė padėtis, nustatomas horizontaliai, prireikus reguliuojant sėdimąją dalį arba atgal pastumiant kojų ir pėdų sąrankas. Per H taško stebėjimo taškus einanti linija turi būti išlaikoma statmena sėdynės išilginei centrinei plokštumai. |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

Nustatyta sėdimoji vieta: vairuotojo ir priekyje sėdinčio kraštinio keleivio.

4.7.1.1.

Abi pėdų ir kojų sąrankos traukiamos į priekį taip, kad pėdos atsidurtų ant grindų įprastinėje padėtyje, prireikus, tarp valdymo pedalų. Kai įmanoma, kairioji pėda dedama į kairę nuo 3–D H įrenginio centrinės plokštumos apytiksliai tokiu pačiu atstumu kaip į dešinę dedama dešinė pėda. Gulsčiukas, kuriuo tikrinama 3–D H įrenginio skersinė padėtis, nustatomas horizontaliai, prireikus reguliuojant sėdimąją dalį arba atgal pastumiant kojų ir pėdų sąrankas. Per H taško stebėjimo taškus einanti linija turi būti išlaikoma statmena sėdynės išilginei centrinei plokštumai.

| 4.7.1.2. | Jeigu kairiosios kojos negalima išlaikyti lygiagrečiai su dešiniąja ir negalima paremti konstrukcija, kairioji koja pastumiama tiek, kad ji atsiremtų. Turi būti išlaikytas stebėjimo taškų lygiavimas. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Jeigu kairiosios kojos negalima išlaikyti lygiagrečiai su dešiniąja ir negalima paremti konstrukcija, kairioji koja pastumiama tiek, kad ji atsiremtų. Turi būti išlaikytas stebėjimo taškų lygiavimas.

| 4.7.2. | Nustatyta galinė kraštinė sėdimoji vieta
  Galinėse arba papildomose sėdynėse kojų padėtis turi būti tokia, kaip nurodyta gamintojo. Jeigu pėdos remiasi į skirtingame lygyje esančias grindų dalis, pirmoji su priekine sėdyne susiliečianti pėda laikoma atskaitine, o kita pėda dedama taip, kad gulsčiukas, kuriuo tikrinama įrenginio skersinė padėtis, būtų nustatytas horizontaliai. |
| --- | --- |

4.7.2.

Nustatyta galinė kraštinė sėdimoji vieta

Galinėse arba papildomose sėdynėse kojų padėtis turi būti tokia, kaip nurodyta gamintojo. Jeigu pėdos remiasi į skirtingame lygyje esančias grindų dalis, pirmoji su priekine sėdyne susiliečianti pėda laikoma atskaitine, o kita pėda dedama taip, kad gulsčiukas, kuriuo tikrinama įrenginio skersinė padėtis, būtų nustatytas horizontaliai.

| 4.7.3. | Kitos nustatytos sėdimosios vietos
  Turi būti laikomasi 4.7.1 punkte nurodytos tvarkos, tačiau pėdos dedamos taip, kaip nurodė transporto priemonės gamintojas. |
| --- | --- |

4.7.3.

Kitos nustatytos sėdimosios vietos

Turi būti laikomasi 4.7.1 punkte nurodytos tvarkos, tačiau pėdos dedamos taip, kaip nurodė transporto priemonės gamintojas.

4.8.   Uždedami blauzdos ir šlaunies svarmenys ir išlyginamas 3–D H įrenginys.

4.9.   Nugarinė dalis palenkiama į priekį iki priekinio stabdiklio, o 3–D H įrenginys patraukiamas nuo sėdynės atlošo naudojant T formos strypą. 3–D H įrenginio padėtis ant sėdynės pakeičiama vienu iš toliau nurodytų būdų.

| 4.9.1. | Jeigu 3–D H įrenginys linkęs slinkti atgal, atliekamas šis veiksmas: 3–D H įrenginiui leidžiama slinkti atgal tol, kol horizontalius judesius ribojanti priekinė apkrova, veikianti T formos strypą, tampa nebereikalinga, t. y. kol sėdimoji dalis susiliečia su sėdynės atlošu. Prireikus pakeičiama blauzdos padėtis. |
| --- | --- |

4.9.1.

Jeigu 3–D H įrenginys linkęs slinkti atgal, atliekamas šis veiksmas: 3–D H įrenginiui leidžiama slinkti atgal tol, kol horizontalius judesius ribojanti priekinė apkrova, veikianti T formos strypą, tampa nebereikalinga, t. y. kol sėdimoji dalis susiliečia su sėdynės atlošu. Prireikus pakeičiama blauzdos padėtis.

| 4.9.2. | Jeigu 3–D H įrenginys nelinkęs slinkti atgal, atliekamas šis veiksmas: 3–D H įrenginys pastumiamas atgal, T formos strypą veikiant horizontalius judesius ribojančia galine apkrova, kol sėdimoji dalis susiliečia su sėdynės atlošu (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 brėž.). |
| --- | --- |

4.9.2.

Jeigu 3–D H įrenginys nelinkęs slinkti atgal, atliekamas šis veiksmas: 3–D H įrenginys pastumiamas atgal, T formos strypą veikiant horizontalius judesius ribojančia galine apkrova, kol sėdimoji dalis susiliečia su sėdynės atlošu (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 brėž.).

4.10.   3–D H įrenginio nugarinės ir sėdimųjų dalių junginys ties klubų kampo kvadranto ir T formos strypo įvorės jungtimi veikiamas 100 ± 10 N apkrova. Apkrovos veikimo kryptis išlaikoma lygiagrečiai su linija, einančia greta minėtos sankirtos iki taško tiesiogiai virš šlaunų strypo įvorės (žr. šio priedo 1 priedėlio 2 brėž.). Tuomet nugarinė dalis atsargiai atlenkiama prie sėdynės atlošo. Atliekant likusius veiksmus, reikia prižiūrėti, kad 3–D H įrenginys nepaslinktų į priekį.

4.11.   Pritaisomi dešinysis ir kairysis sėdmenų svarmenys, tuomet paeiliui – aštuoni liemens svarmenys. 3–D H įrenginys turi stovėti tiesiai.

4.12.   Nugarinė dalis palenkiama į priekį, kad sumažėtų sėdynės atlošo įtempimas. 3–D H įrenginys siūbuojamas į šonus 10° lanku (po 5° į kiekvieną pusę nuo vertikaliosios centrinės plokštumos) tris baigtinius ciklus, kad neliktų jokios trinties tarp 3–D H įrenginio ir sėdynės.

Siūbuojant 3–D H įrenginio T formos strypas gali nukrypti nuo nustatytos horizontalaus ir vertikalaus lygiavimo padėties. Todėl siūbuojant T formos strypas turi būti prilaikomas naudojant tinkamą šoninę apkrovą. Laikant T formos strypą ir siūbuojant 3–D H įrenginį, reikia prižiūrėti, kad nebūtų atsitiktinės išorinės apkrovos poveikio vertikalia, priekine arba atgaline kryptimi.

Šiuo etapu 3–D H įrenginio pėdų judėjimas nėra apribojamas ar sulaikomas. Jeigu pėdų padėtis pasikeičia, tuo metu jos turi likti toje padėtyje.

Nugarinė dalis atsargiai priglaudžiama prie sėdynės atlošo ir patikrinami abu gulsčiukai; jie turi rodyti horizontalią padėtį. Jei 3–D H įrenginį siūbuojant pėdos pasislinko, jos turi būti išdėstytos toliau nurodytu būdu.

Kiekviena pėda paeiliui pakeliama nuo grindų tik tiek, kiek reikia, kad pėdos daugiau neslinktų. Keliamas pėdas turi būti įmanoma sukinėti ir neturi būti priekinės arba šoninės apkrovos poveikio. Kiekvieną pėdą vėl nuleidus, kulnas turi liestis su tam tikslui skirta konstrukcija.

Patikrinama, ar šoninis gulsčiukas rodo horizontalią padėtį; prireikus nugarinės dalies viršus pastumiamas iš šono tiek, kad 3–D H įrenginio sėdimoji dalis ant sėdynės būtų horizontali.

4.13.   Laikant T formos strypą, kad 3–D H įrenginys neslystų nuo sėdynės pagalvėlės į priekį, atliekami šie veiksmai:

| a) | nugarinė dalis pristumiama prie sėdynės atlošo; |
| --- | --- |

a)

nugarinė dalis pristumiama prie sėdynės atlošo;

| b) | maždaug ties liemens svarmenų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais stumiamas atgal ne didesne kaip 25 N horizontalia jėga, kol iš klubų kampo kvadranto matyti, kad nuėmus apkrovą pasiekiama stabili padėtis. Reikia prižiūrėti, kad 3–D H įrenginys nebūtų veikiamas išorine apkrova, nukreipta žemyn arba iš šono. Jei reikalingas kitas 3–D H įrenginio lygio reguliavimas, nugarinė dalis pasukama į priekį, iš naujo pareguliuojamas lygis ir pakartojama aprašyta procedūra nuo 4.12 punkto. |
| --- | --- |

b)

maždaug ties liemens svarmenų viduriu nugarinės dalies kampo strypas protarpiais stumiamas atgal ne didesne kaip 25 N horizontalia jėga, kol iš klubų kampo kvadranto matyti, kad nuėmus apkrovą pasiekiama stabili padėtis. Reikia prižiūrėti, kad 3–D H įrenginys nebūtų veikiamas išorine apkrova, nukreipta žemyn arba iš šono. Jei reikalingas kitas 3–D H įrenginio lygio reguliavimas, nugarinė dalis pasukama į priekį, iš naujo pareguliuojamas lygis ir pakartojama aprašyta procedūra nuo 4.12 punkto.

4.14.   Atliekami visi šie matavimai:

| 4.14.1. | išmatuojamos H taško koordinatės trimatės atskaitos sistemos atžvilgiu; |
| --- | --- |

4.14.1.

išmatuojamos H taško koordinatės trimatės atskaitos sistemos atžvilgiu;

| 4.14.2. | pagal 3–D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą nustatomas tikrasis liemens kampas, kai bandiklis yra tolimiausioje galinėje padėtyje. |
| --- | --- |

4.14.2.

pagal 3–D H įrenginio nugarinės dalies kampo kvadrantą nustatomas tikrasis liemens kampas, kai bandiklis yra tolimiausioje galinėje padėtyje.

4.15.   Jei norima iš naujo montuoti 3–D H įrenginį, sėdynės sąranka turėtų likti neapkrauta mažiausiai 30 min. iki pakartotinio įrengimo. 3–D H įrenginys neturėtų būti paliktas apkrautas ant sėdynės sąrankos ilgiau nei bandymui atlikti reikalingą laiką.

4.16.   Jeigu tos pačios eilės sėdynes galima laikyti panašiomis (daugiavietė sėdynė, identiškos sėdynės ir kt.), kiekvienai sėdynių eilei nustatomas tik vienas H taškas ir vienas tikrasis liemens kampas, šio priedo 1 priedėlyje aprašytą 3–D H įrenginį padėjus tipine laikomoje tos sėdynių eilės vietoje. Minėta vieta:

| 4.16.1. | vairuotojo sėdynė, jei tai priekinė eilė; |
| --- | --- |

4.16.1.

vairuotojo sėdynė, jei tai priekinė eilė;

| 4.16.2. | kraštinė sėdynė, jei tai galinė (s) eilė (s). |
| --- | --- |

4.16.2.

kraštinė sėdynė, jei tai galinė (s) eilė (s).

---

(1)  Jeigu bet kurios priekyje nesančios sėdimosios vietos H taškas negali būti nustatytas naudojant trimatį H taško įrenginį ar taikant atitinkamas procedūras, kompetentingos institucijos nuožiūra kaip atskaitos taškas gali būti pasirinktas gamintojo nurodytas R taškas.

(2)  Polinkio kampas, aukščio skirtumas montuojant sėdynę, paviršiaus tekstūra ir kt.

1 priedėlis

TRIMAČIO H TAŠKO ĮRENGINIO APRAŠAS
   (1)

(3-D H įrenginys)

1.   Nugarinė ir sėdimoji dalys

Nugarinė ir sėdimoji dalys gaminamos iš armuoto plastiko ir metalo; jomis imituojamas žmogaus liemuo ir šlaunys ir jos yra mechaniškai sujungtos H taške. Prie bandiklio, sujungto su H tašku, pritvirtinamas kvadrantas tikrajam liemens kampui matuoti. Šlaunų vidurio liniją ir klubų kampo kvadranto bazinę liniją sudaro reguliuojamas šlaunų strypas, pritvirtintas prie sėdimosios dalies.

2.   Kūno ir kojų elementai

Blauzdų dalys prijungiamos prie sėdimosios dalies sąrankos greta kelius jungiančio T formos strypo, t. y. reguliuojamo šlaunų strypo skersinio pailginimo. Blauzdų dalyse sumontuojami kvadrantai kelių sulenkimo kampui matuoti. Batų ir pėdų sąrankos sukalibruojamos pėdų kampui matuoti. Įrenginio erdvinė padėtis nustatoma dviem gulsčiukais. Atitinkamuose sunkio centruose pritvirtinami kūno elementų svarmenys, atitinkantys 76 kg sveriančio vyro masės poveikį sėdynei. Reikėtų patikrinti, ar visos 3-D H įrenginio jungtys gali suktis lengvai ir be pastebimos trinties.

1   brėž.

3-D H įrenginio elementų pavadinimai

Image

2   brėž.

3-D H įrenginio elementų matmenys ir apkrovos paskirstymas

Image

---

(1)  Dėl išsamios informacijos apie 3-D H įrenginio konstrukciją kreipkitės į Automobilių inžinierių sąjungą adresu: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth DRIVE, Warrendale, Pennsylvania 15096, Jungtinės Amerikos Valstijos. Įrenginys atitinka ISO standarte 6549 aprašytą įrenginį. 1980 m.

2 priedėlis

TRIMATĖ ATSKAITOS SISTEMA

| 1. | Trimatė atskaitos sistema – trys transporto priemonės gamintojo nustatytos stačiakampės plokštumos (žr. brėž.) (1). |
| --- | --- |

1.

Trimatė atskaitos sistema – trys transporto priemonės gamintojo nustatytos stačiakampės plokštumos (žr. brėž.) (1).

| 2. | Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos ženklų koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes. |
| --- | --- |

2.

Transporto priemonės matuojamoji padėtis nustatoma pastačius transporto priemonę ant atraminio paviršiaus taip, kad atskaitos ženklų koordinatės atitiktų gamintojo nurodytas vertes.

| 3. | R ir H taškų koordinatės nustatomos pagal transporto priemonės gamintojo nustatytus atskaitos ženklus. |
| --- | --- |

3.

R ir H taškų koordinatės nustatomos pagal transporto priemonės gamintojo nustatytus atskaitos ženklus.

Image

---

(1)  Atskaitos sistema atitinka ISO standartą 4130, 1978 m.

---

5 PRIEDAS

SĖDIMŲJŲ VIETŲ ATSKAITOS DUOMENYS

1.   Atskaitos duomenų kodavimas

Iš eilės išvardijami kiekvienos sėdimosios vietos atskaitos duomenys. Sėdimosios vietos identifikuojamos dviejų simbolių kodu. Pirmas simbolis – arabiškas skaitmuo, žymintis sėdynių eilę, skaičiuojant nuo transporto priemonės priekio iki galo. Antras simbolis – didžioji raidė, žyminti sėdimosios vietos padėtį sėdynių eilėje, žiūrint transporto priemonės judėjimo į priekį kryptimi; naudojamos šios raidės:

| L | – | kairė |
| --- | --- | --- |
| C | – | centras |
| R | – | dešinė |

L

–

kairė

C

–

centras

R

–

dešinė

2.   Transporto priemonės matuojamosios padėties aprašas

2.1.   Atskaitos ženklų koordinatės

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Atskaitos duomenų sąrašas

3.1.   Sėdimoji vieta: ...

3.1.1.   R taško koordinatės

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Projektinis liemens kampas: ...

3.1.3.   Sėdynės reguliavimo specifikacijos (1)

| | horizontaliai: ... |
| --- | --- |

horizontaliai: ...

| | vertikaliai: ... |
| --- | --- |

vertikaliai: ...

| | kampo: ... |
| --- | --- |

kampo: ...

| | liemens kampo ... |
| --- | --- |

liemens kampo ...

Pastaba. Kitų sėdimųjų vietų atskaitos duomenys išvardijami 3.2, 3.3 ir kituose punktuose.

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI

| 20.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 304/47

---

Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS KOMISIJA (toliau – dvi institucijos),

atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 295 straipsnį, ir Europos atominės energijos steigimo sutartį (toliau – Sutartys),

atsižvelgdami į tarpinstitucinius susitarimus ir dokumentus, reglamentuojančius dviejų institucijų santykius,

atsižvelgdami į Parlamento darbo tvarkos taisykles (1) ir ypač į jų 105, 106 ir 127 straipsnius ir į jų VIII ir XIV priedus,

atsižvelgdami į patvirtintas politines gaires ir atitinkamus išrinktojo Komisijos pirmininko 2009 m. rugsėjo 15 d. ir 2010 m. vasario 9 d. pareiškimus bei kiekvieno kandidato į Komisijos narius pareiškimus, padarytus Parlamento komitetuose vykstančiuose klausymuose,

| A. | kadangi Lisabonos sutartis stiprina Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Lisabonos sutartis stiprina Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą,

| B. | kadangi dvi institucijos didžiausią svarbą skiria veiksmingam Sąjungos teisės perkėlimui ir įgyvendinimui, |
| --- | --- |

B.

kadangi dvi institucijos didžiausią svarbą skiria veiksmingam Sąjungos teisės perkėlimui ir įgyvendinimui,

| C. | kadangi šis pagrindų susitarimas nedaro įtakos Parlamento, Komisijos ar bet kurios kitos Sąjungos institucijos arba organo įgaliojimams bei išskirtinėms teisėms, tačiau siekia užtikrinti kuo veiksmingesnį ir skaidresnį tokių įgaliojimų bei išskirtinių teisių įgyvendinimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi šis pagrindų susitarimas nedaro įtakos Parlamento, Komisijos ar bet kurios kitos Sąjungos institucijos arba organo įgaliojimams bei išskirtinėms teisėms, tačiau siekia užtikrinti kuo veiksmingesnį ir skaidresnį tokių įgaliojimų bei išskirtinių teisių įgyvendinimą,

| D. | kadangi šį pagrindų susitarimą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į Sutartyse nustatytą institucinį pagrindą, |
| --- | --- |

D.

kadangi šį pagrindų susitarimą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į Sutartyse nustatytą institucinį pagrindą,

| E. | kadangi Komisija tinkamai atsižvelgs į Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, ypač vadovaudamasi 9 punkte nustatytu pagrindiniu vienodo požiūrio principu, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija tinkamai atsižvelgs į Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, ypač vadovaudamasi 9 punkte nustatytu pagrindiniu vienodo požiūrio principu,

| F. | kadangi reikia atnaujinti 2005 m. gegužės mėn. sudarytą pagrindų susitarimą (2) ir pakeisti jį šiuo tekstu, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia atnaujinti 2005 m. gegužės mėn. sudarytą pagrindų susitarimą (2) ir pakeisti jį šiuo tekstu,

SUSITARIA:

I.   TAIKYMO SRITIS

| 1. | Siekdamos geriau įgyvendinti naują ypatingąją Parlamento ir Tarybos partnerystę, dvi institucijos susitaria dėl toliau išvardytų priemonių, skirtų Komisijos politinei atsakomybei ir teisėtumui stiprinti, konstruktyviam dialogui plėsti ir dviejų institucijų keitimosi informacija sistemai gerinti bei bendradarbiavimui procedūrų ir planavimo klausimais gerinti.
  Taip pat jos susitaria dėl konkrečių nuostatų:






  — | dėl Komisijos atstovų susitikimų su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta I priede, |
| --- | --- | --- |

1.

Siekdamos geriau įgyvendinti naują ypatingąją Parlamento ir Tarybos partnerystę, dvi institucijos susitaria dėl toliau išvardytų priemonių, skirtų Komisijos politinei atsakomybei ir teisėtumui stiprinti, konstruktyviam dialogui plėsti ir dviejų institucijų keitimosi informacija sistemai gerinti bei bendradarbiavimui procedūrų ir planavimo klausimais gerinti.

Taip pat jos susitaria dėl konkrečių nuostatų:

—

dėl Komisijos atstovų susitikimų su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta I priede,

| — | dėl konfidencialios informacijos perdavimo Parlamentui, kaip numatyta II priede, |
| --- | --- |

—

dėl konfidencialios informacijos perdavimo Parlamentui, kaip numatyta II priede,

| — | dėl derybų tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo klausimais, kaip numatyta III priede, ir |
| --- | --- |

—

dėl derybų tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo klausimais, kaip numatyta III priede, ir

| — | ir dėl Komisijos darbo programos grafiko, kaip numatyta IV priede. |
| --- | --- |

—

ir dėl Komisijos darbo programos grafiko, kaip numatyta IV priede.

II.   POLITINĖ ATSAKOMYBĖ

| 2. | Po to, kai jo kandidatūrą pasiūlo Europos Vadovų Taryba, paskirtasis Komisijos pirmininkas pateiks Parlamentui savo kadencijos politines gaires, kad Parlamentas, prieš balsuodamas dėl jo kandidatūros išrinkimo, turėtų pakankamai informacijos ir galėtų keistis nuomonėmis. |
| --- | --- |

2.

Po to, kai jo kandidatūrą pasiūlo Europos Vadovų Taryba, paskirtasis Komisijos pirmininkas pateiks Parlamentui savo kadencijos politines gaires, kad Parlamentas, prieš balsuodamas dėl jo kandidatūros išrinkimo, turėtų pakankamai informacijos ir galėtų keistis nuomonėmis.

| 3. | Pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį Parlamentas su išrinktuoju Komisijos pirmininku susisiekia tinkamu laiku prieš pradedant procedūras, susijusias su naujos Komisijos patvirtinimu. Parlamentas atsižvelgia į išrinktojo Komisijos pirmininko pastabas.
  Pagal SESV 245 straipsnį numatytą nepriklausomumo įsipareigojimą paskirtieji Komisijos nariai užtikrina, kad būtų atskleista visa reikalinga informacija.
  Procedūros turi užtikrinti, kad visa paskirtoji Komisija būtų įvertinta atvirai, sąžiningai ir nuosekliai. |
| --- | --- |

3.

Pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį Parlamentas su išrinktuoju Komisijos pirmininku susisiekia tinkamu laiku prieš pradedant procedūras, susijusias su naujos Komisijos patvirtinimu. Parlamentas atsižvelgia į išrinktojo Komisijos pirmininko pastabas.

Pagal SESV 245 straipsnį numatytą nepriklausomumo įsipareigojimą paskirtieji Komisijos nariai užtikrina, kad būtų atskleista visa reikalinga informacija.

Procedūros turi užtikrinti, kad visa paskirtoji Komisija būtų įvertinta atvirai, sąžiningai ir nuosekliai.

| 4. | Nepažeidžiant Komisijos kolegialumo principo, kiekvienas Komisijos narys prisiima politinę atsakomybę už jam priskirtą sritį.
  Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už bet kurio interesų konflikto, kuris neleidžia Komisijos nariui atlikti savo pareigų, nustatymą.
  Komisijos pirmininkas taip pat yra atsakingas už visus tolesnius veiksmus, kurių imamasi tokiomis aplinkybėmis, ir apie juos raštu nedelsdamas informuoja Parlamento pirmininką.
  Komisijos narių dalyvavimą rinkimų kampanijose reglamentuoja Komisijos narių elgesio kodeksas.
  Komisijos nariai, kurie aktyviai dalyvauja rinkimų kampanijose iškeldami savo kandidatūrą Europos Parlamento rinkimuose, turėtų išeiti nemokamų atostogų dėl rinkimų, pasibaigus paskutinei mėnesinei sesijai prieš rinkimus.
  Komisijos pirmininkas tinkamu laiku informuoja Parlamentą apie savo sprendimą leisti tokių atostogų, nurodydamas, kuris Komisijos narys perims atitinkamas pareigas šių atostogų metu. |
| --- | --- |

4.

Nepažeidžiant Komisijos kolegialumo principo, kiekvienas Komisijos narys prisiima politinę atsakomybę už jam priskirtą sritį.

Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už bet kurio interesų konflikto, kuris neleidžia Komisijos nariui atlikti savo pareigų, nustatymą.

Komisijos pirmininkas taip pat yra atsakingas už visus tolesnius veiksmus, kurių imamasi tokiomis aplinkybėmis, ir apie juos raštu nedelsdamas informuoja Parlamento pirmininką.

Komisijos narių dalyvavimą rinkimų kampanijose reglamentuoja Komisijos narių elgesio kodeksas.

Komisijos nariai, kurie aktyviai dalyvauja rinkimų kampanijose iškeldami savo kandidatūrą Europos Parlamento rinkimuose, turėtų išeiti nemokamų atostogų dėl rinkimų, pasibaigus paskutinei mėnesinei sesijai prieš rinkimus.

Komisijos pirmininkas tinkamu laiku informuoja Parlamentą apie savo sprendimą leisti tokių atostogų, nurodydamas, kuris Komisijos narys perims atitinkamas pareigas šių atostogų metu.

| 5. | Jei Parlamentas prašo Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu, Komisijos pirmininkas rimtai apsvarsto, ar reikalauti šio Komisijos nario atsistatydinti pagal ES sutarties 17 straipsnio 6 dalį. Komisijos pirmininkas arba reikalauja šio Komisijos nario atsistatydinimo, arba per kitą Parlamento mėnesinę sesiją paaiškina, kodėl jis atsisakė reikalauti atsistatydinimo. |
| --- | --- |

5.

Jei Parlamentas prašo Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu, Komisijos pirmininkas rimtai apsvarsto, ar reikalauti šio Komisijos nario atsistatydinti pagal ES sutarties 17 straipsnio 6 dalį. Komisijos pirmininkas arba reikalauja šio Komisijos nario atsistatydinimo, arba per kitą Parlamento mėnesinę sesiją paaiškina, kodėl jis atsisakė reikalauti atsistatydinimo.

| 6. | Jeigu pagal SESV 246 straipsnio antrą pastraipą būtina pakeisti Komisijos narį jo kadencijos laikotarpiu, Komisijos pirmininkas, prieš pritardamas Tarybos sprendimui, rimtai apsvarsto konsultavimosi su Parlamentu rezultatus.
  Siekiant, kad Komisijos pirmininkas rimtai apsvarstytų Parlamento nuomonę tinkamu laiku, prieš paskiriant naują Komisijos narį, Parlamentas užtikrina, kad Parlamento procedūros bus vykdomos laikantis reikalingos skubos.
  Jei iki Komisijos kadencijos pabaigos liko mažai laiko, pagal SESV 246 straipsnio trečią pastraipą Komisijos pirmininkas taip pat rimtai apsvarstys Parlamento poziciją. |
| --- | --- |

6.

Jeigu pagal SESV 246 straipsnio antrą pastraipą būtina pakeisti Komisijos narį jo kadencijos laikotarpiu, Komisijos pirmininkas, prieš pritardamas Tarybos sprendimui, rimtai apsvarsto konsultavimosi su Parlamentu rezultatus.

Siekiant, kad Komisijos pirmininkas rimtai apsvarstytų Parlamento nuomonę tinkamu laiku, prieš paskiriant naują Komisijos narį, Parlamentas užtikrina, kad Parlamento procedūros bus vykdomos laikantis reikalingos skubos.

Jei iki Komisijos kadencijos pabaigos liko mažai laiko, pagal SESV 246 straipsnio trečią pastraipą Komisijos pirmininkas taip pat rimtai apsvarstys Parlamento poziciją.

| 7. | Jei Komisijos kadencijos laikotarpiu Komisijos pirmininkas ketina perskirstyti Komisijos narių pareigas pagal SESV 248 straipsnį, jis turi apie tai pranešti Parlamentui tinkamu laiku, kad Parlamente būtų galima atitinkamai konsultuotis dėl šių pakeitimų. Komisijos pirmininko sprendimas perskirstyti pareigas gali įsigalioti nedelsiant. |
| --- | --- |

7.

Jei Komisijos kadencijos laikotarpiu Komisijos pirmininkas ketina perskirstyti Komisijos narių pareigas pagal SESV 248 straipsnį, jis turi apie tai pranešti Parlamentui tinkamu laiku, kad Parlamente būtų galima atitinkamai konsultuotis dėl šių pakeitimų. Komisijos pirmininko sprendimas perskirstyti pareigas gali įsigalioti nedelsiant.

| 8. | Kai Komisija siūlo Komisijos narių elgesio kodekso peržiūrą, susijusią su interesų konfliktu arba etišku elgesiu, ji prašys Parlamento pareikšti nuomonę. |
| --- | --- |

8.

Kai Komisija siūlo Komisijos narių elgesio kodekso peržiūrą, susijusią su interesų konfliktu arba etišku elgesiu, ji prašys Parlamento pareikšti nuomonę.

III.   KONSTRUKTYVUS DIALOGAS IR KEITIMASIS INFORMACIJA

i)   Bendrosios nuostatos

| 9. | Komisija užtikrina, kad ji taikys pagrindinį vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo požiūriu, visų pirma, teisėkūros ir biudžeto srityse. |
| --- | --- |

9.

Komisija užtikrina, kad ji taikys pagrindinį vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo požiūriu, visų pirma, teisėkūros ir biudžeto srityse.

| 10. | Pagal savo kompetenciją Komisija imasi priemonių, kurios užtikrintų aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę bendros užsienio ir saugumo politikos srityje. |
| --- | --- |

10.

Pagal savo kompetenciją Komisija imasi priemonių, kurios užtikrintų aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę bendros užsienio ir saugumo politikos srityje.

| 11. | Parlamentas ir Komisija, siekdami įgyvendinti ypatingąją partnerystę, nustato:






  — | Parlamento prašymu Komisijos pirmininkas ne rečiau kaip du kartus per metus susitiks su Pirmininkų sueigos nariais aptarti bendros svarbos klausimų, |
| --- | --- | --- |

11.

Parlamentas ir Komisija, siekdami įgyvendinti ypatingąją partnerystę, nustato:

—

Parlamento prašymu Komisijos pirmininkas ne rečiau kaip du kartus per metus susitiks su Pirmininkų sueigos nariais aptarti bendros svarbos klausimų,

| — | Komisijos pirmininkas nuolat bendraus su Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais. Šis bendravimas turėtų taip pat apimti kvietimus Parlamento pirmininkui dalyvauti Komisijos narių kolegijos posėdžiuose, |
| --- | --- |

—

Komisijos pirmininkas nuolat bendraus su Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais. Šis bendravimas turėtų taip pat apimti kvietimus Parlamento pirmininkui dalyvauti Komisijos narių kolegijos posėdžiuose,

| — | Komisijos pirmininkas ar jo pavaduotojas, atsakingas už tarpinstitucinius santykius, turi būti kviečiamas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose, kai svarstomi konkretūs su plenarinio posėdžio darbotvarkės nustatymu, tarpinstituciniais Parlamento bei Komisijos santykiais ir teisėkūra bei biudžetu susiję klausimai, |
| --- | --- |

—

Komisijos pirmininkas ar jo pavaduotojas, atsakingas už tarpinstitucinius santykius, turi būti kviečiamas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose, kai svarstomi konkretūs su plenarinio posėdžio darbotvarkės nustatymu, tarpinstituciniais Parlamento bei Komisijos santykiais ir teisėkūra bei biudžetu susiję klausimai,

| — | kasmet rengiami Pirmininkų sueigos bei Komitetų pirmininkų sueigos ir Komisijos narių kolegijos susitikimai, kuriuose siekiama aptarti susijusius klausimus, įskaitant Komisijos darbo programos rengimą ir įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

kasmet rengiami Pirmininkų sueigos bei Komitetų pirmininkų sueigos ir Komisijos narių kolegijos susitikimai, kuriuose siekiama aptarti susijusius klausimus, įskaitant Komisijos darbo programos rengimą ir įgyvendinimą,

| — | Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga tinkamu laiku praneša Komisijai savo diskusijų tarpinstitucinės svarbos klausimais rezultatus. Parlamentas taip pat visapusiškai ir reguliariai informuoja Komisiją apie savo posėdžių, kuriuose vyksta pasiruošimas mėnesinėms sesijoms, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, rezultatus. Tai nedaro poveikio 45 punkto nuostatoms, |
| --- | --- |

—

Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga tinkamu laiku praneša Komisijai savo diskusijų tarpinstitucinės svarbos klausimais rezultatus. Parlamentas taip pat visapusiškai ir reguliariai informuoja Komisiją apie savo posėdžių, kuriuose vyksta pasiruošimas mėnesinėms sesijoms, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, rezultatus. Tai nedaro poveikio 45 punkto nuostatoms,

| — | siekdami užtikrinti reguliarius dviejų institucijų informacijos mainus, Parlamento ir Komisijos generaliniai sekretoriai rengia reguliarius susitikimus. |
| --- | --- |

—

siekdami užtikrinti reguliarius dviejų institucijų informacijos mainus, Parlamento ir Komisijos generaliniai sekretoriai rengia reguliarius susitikimus.

| 12. | Kiekvienas Komisijos narys užtikrina, kad Komisijos narys ir atitinkamo Parlamento komiteto pirmininkas reguliariai ir tiesiogiai keistųsi informacija. |
| --- | --- |

12.

Kiekvienas Komisijos narys užtikrina, kad Komisijos narys ir atitinkamo Parlamento komiteto pirmininkas reguliariai ir tiesiogiai keistųsi informacija.

| 13. | Komisija neskelbia jokio teisėkūros pasiūlymo ir jokios svarbios iniciatyvos arba sprendimo prieš tai raštu neinformavusi Parlamento.
  Remdamosi Komisijos darbo programa, dvi institucijos bendru sutarimu iš anksto nustato pagrindines iniciatyvas, kurios turėtų būti pateiktos plenariniame posėdyje. Iš esmės Komisija pirmiausia pristatys šias iniciatyvas per plenarinį posėdį ir tik po to viešai jas paskelbs.
  Jos taip pat nustato tuos pasiūlymus ir iniciatyvas, apie kuriuos informacija turi būti teikiama Pirmininkų sueigai arba tinkamu būdu perduodama atitinkamam Parlamento komitetui arba jo pirmininkui.
  Šie sprendimai priimami remiantis šio susitarimo 11 punkte numatytu dviejų institucijų nuolatiniu dialogu ir yra nuolat atnaujinami atsižvelgiant į visus politinius pokyčius. |
| --- | --- |

13.

Komisija neskelbia jokio teisėkūros pasiūlymo ir jokios svarbios iniciatyvos arba sprendimo prieš tai raštu neinformavusi Parlamento.

Remdamosi Komisijos darbo programa, dvi institucijos bendru sutarimu iš anksto nustato pagrindines iniciatyvas, kurios turėtų būti pateiktos plenariniame posėdyje. Iš esmės Komisija pirmiausia pristatys šias iniciatyvas per plenarinį posėdį ir tik po to viešai jas paskelbs.

Jos taip pat nustato tuos pasiūlymus ir iniciatyvas, apie kuriuos informacija turi būti teikiama Pirmininkų sueigai arba tinkamu būdu perduodama atitinkamam Parlamento komitetui arba jo pirmininkui.

Šie sprendimai priimami remiantis šio susitarimo 11 punkte numatytu dviejų institucijų nuolatiniu dialogu ir yra nuolat atnaujinami atsižvelgiant į visus politinius pokyčius.

| 14. | Jei Komisijos vidaus dokumentas, apie kurį Parlamentas nebuvo informuotas pagal šį pagrindų susitarimą, išplatinamas už institucijų ribų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti nedelsiant perduoti šį dokumentą Parlamentui, kad jį būtų galima pateikti Parlamento nariams, kurie jo paprašytų. |
| --- | --- |

14.

Jei Komisijos vidaus dokumentas, apie kurį Parlamentas nebuvo informuotas pagal šį pagrindų susitarimą, išplatinamas už institucijų ribų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti nedelsiant perduoti šį dokumentą Parlamentui, kad jį būtų galima pateikti Parlamento nariams, kurie jo paprašytų.

| 15. | Rengdama ir įgyvendindama Sąjungos teisės aktus, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, Komisija suteiks visą informaciją ir dokumentus savo susitikimų su nacionaliniais ekspertais klausimu. Parlamento prašymu Komisija taip pat gali pakviesti Parlamento ekspertus dalyvauti šiuose susitikimuose.
  I priede numatytos išsamesnės atitinkamos nuostatos. |
| --- | --- |

15.

Rengdama ir įgyvendindama Sąjungos teisės aktus, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, Komisija suteiks visą informaciją ir dokumentus savo susitikimų su nacionaliniais ekspertais klausimu. Parlamento prašymu Komisija taip pat gali pakviesti Parlamento ekspertus dalyvauti šiuose susitikimuose.

I priede numatytos išsamesnės atitinkamos nuostatos.

| 16. | Per tris mėnesius nuo Parlamento rezoliucijos priėmimo dienos Komisija raštu teikia Parlamentui informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi reaguojant į konkrečius Parlamento rezoliucijose pateikiamus prašymus, taip pat informuoja Parlamentą apie tuos atvejus, kai ji negalėjo laikytis Parlamento požiūrio. Šis laikotarpis gali būti sutrumpintas, jei prašymas skubus. Šis laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu, kai prašymui išnagrinėti reikia atlikti išsamesnį darbą ir tai tinkamai pagrindžiama. Parlamentas užtikrins, kad ši informacija būtų išplatinta institucijoje.
  Parlamentas stengsis vengti pateikti žodinius ir rašytinius klausimus, susijusius su temomis, dėl kurių Komisija jau pranešė savo poziciją, pateikdama raštu komunikatą dėl tolesnių veiksmų.
  Komisija įsipareigoja pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu prašymu pateikti pasiūlymą (teisėkūros pranešimas savo iniciatyva), per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos. Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto ne vėliau kaip per vienerius metus arba įtraukia pasiūlymą į savo kitų metų darbo programą. Jei Komisija nepateikia pasiūlymo, Parlamentui ji išsamiai paaiškina savo priežastis.
  Komisija taip pat įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ankstyvuoju etapu svarstant bet kurį piliečių iniciatyva pateiktą prašymą parengti pasiūlymą dėl teisės akto.
  Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos 31 punkte nustatytos konkrečios nuostatos. |
| --- | --- |

16.

Per tris mėnesius nuo Parlamento rezoliucijos priėmimo dienos Komisija raštu teikia Parlamentui informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi reaguojant į konkrečius Parlamento rezoliucijose pateikiamus prašymus, taip pat informuoja Parlamentą apie tuos atvejus, kai ji negalėjo laikytis Parlamento požiūrio. Šis laikotarpis gali būti sutrumpintas, jei prašymas skubus. Šis laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu, kai prašymui išnagrinėti reikia atlikti išsamesnį darbą ir tai tinkamai pagrindžiama. Parlamentas užtikrins, kad ši informacija būtų išplatinta institucijoje.

Parlamentas stengsis vengti pateikti žodinius ir rašytinius klausimus, susijusius su temomis, dėl kurių Komisija jau pranešė savo poziciją, pateikdama raštu komunikatą dėl tolesnių veiksmų.

Komisija įsipareigoja pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu prašymu pateikti pasiūlymą (teisėkūros pranešimas savo iniciatyva), per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos. Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto ne vėliau kaip per vienerius metus arba įtraukia pasiūlymą į savo kitų metų darbo programą. Jei Komisija nepateikia pasiūlymo, Parlamentui ji išsamiai paaiškina savo priežastis.

Komisija taip pat įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ankstyvuoju etapu svarstant bet kurį piliečių iniciatyva pateiktą prašymą parengti pasiūlymą dėl teisės akto.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos 31 punkte nustatytos konkrečios nuostatos.

| 17. | Jei vadovaujantis SESV 289 straipsnio 4 dalimi pateikiamos iniciatyvos, rekomendacijos ar prašymai priimti įstatymo galią turintį teisės aktą, Komisija, jeigu jos prašoma, informuoja Parlamentą apie savo poziciją dėl šių pasiūlymų atitinkamo Parlamento komiteto posėdyje. |
| --- | --- |

17.

Jei vadovaujantis SESV 289 straipsnio 4 dalimi pateikiamos iniciatyvos, rekomendacijos ar prašymai priimti įstatymo galią turintį teisės aktą, Komisija, jeigu jos prašoma, informuoja Parlamentą apie savo poziciją dėl šių pasiūlymų atitinkamo Parlamento komiteto posėdyje.

| 18. | Dvi institucijos susitaria bendradarbiauti ryšių su nacionaliniais parlamentais klausimais.
  Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja įgyvendinant SESV protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Šis bendradarbiavimas apima nuostatas, susijusias su būtinu pagrįstų nacionalinių parlamentų nuomonių vertimu raštu.
  Jei surenkama SESV protokolo Nr. 2 7 straipsnyje nurodyta balsų kvota, Komisija pateikia visų nacionalinių parlamentų pateiktų pagrįstų nuomonių vertimus raštu ir savo poziciją dėl šių nuomonių. |
| --- | --- |

18.

Dvi institucijos susitaria bendradarbiauti ryšių su nacionaliniais parlamentais klausimais.

Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja įgyvendinant SESV protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Šis bendradarbiavimas apima nuostatas, susijusias su būtinu pagrįstų nacionalinių parlamentų nuomonių vertimu raštu.

Jei surenkama SESV protokolo Nr. 2 7 straipsnyje nurodyta balsų kvota, Komisija pateikia visų nacionalinių parlamentų pateiktų pagrįstų nuomonių vertimus raštu ir savo poziciją dėl šių nuomonių.

| 19. | Komisija pateikia Parlamentui savo ekspertų grupių sąrašą, sudarytą siekiant padėti Komisijai pasinaudoti savo iniciatyvos teise. Šis sąrašas reguliariai atnaujinamas ir viešai skelbiamas.
  Šioje srityje, esant konkrečiam ir pagrįstam komiteto pirmininko prašymui, Komisija tinkamai informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie tokių grupių veiklą ir sudėtį. |
| --- | --- |

19.

Komisija pateikia Parlamentui savo ekspertų grupių sąrašą, sudarytą siekiant padėti Komisijai pasinaudoti savo iniciatyvos teise. Šis sąrašas reguliariai atnaujinamas ir viešai skelbiamas.

Šioje srityje, esant konkrečiam ir pagrįstam komiteto pirmininko prašymui, Komisija tinkamai informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie tokių grupių veiklą ir sudėtį.

| 20. | Taikydamos atitinkamas priemones, dvi institucijos palaiko konstruktyvų dialogą svarbiais administraciniais klausimais, ypač klausimais, kurie turi tiesioginę reikšmę paties Parlamento administracijai. |
| --- | --- |

20.

Taikydamos atitinkamas priemones, dvi institucijos palaiko konstruktyvų dialogą svarbiais administraciniais klausimais, ypač klausimais, kurie turi tiesioginę reikšmę paties Parlamento administracijai.

| 21. | Kai Parlamentas siūlo peržiūrėti savo Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su santykių su Komisija reglamentavimu, jis prašys Komisijos pareikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

21.

Kai Parlamentas siūlo peržiūrėti savo Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su santykių su Komisija reglamentavimu, jis prašys Komisijos pareikšti savo nuomonę.

| 22. | Jeigu reikia išlaikyti bet kokios pagal šį pagrindų susitarimą perduodamos informacijos konfidencialumą, taikomos II priedo nuostatos. |
| --- | --- |

22.

Jeigu reikia išlaikyti bet kokios pagal šį pagrindų susitarimą perduodamos informacijos konfidencialumą, taikomos II priedo nuostatos.

ii)   Tarptautiniai susitarimai ir plėtra

| 23. | Visais etapais Parlamentui nedelsiant pateikiama visa informacija apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymą, įskaitant derybinių nurodymų rengimą. Komisija veikia visapusiškai įgyvendindama savo įsipareigojimus pagal SESV 218 straipsnį ir atsižvelgdama į kiekvienos institucijos vaidmenį pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalį.
  Komisija taiko III priede išdėstytas nuostatas. |
| --- | --- |

23.

Visais etapais Parlamentui nedelsiant pateikiama visa informacija apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymą, įskaitant derybinių nurodymų rengimą. Komisija veikia visapusiškai įgyvendindama savo įsipareigojimus pagal SESV 218 straipsnį ir atsižvelgdama į kiekvienos institucijos vaidmenį pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalį.

Komisija taiko III priede išdėstytas nuostatas.

| 24. | 23 punkte nurodyta informacija pateikiama Parlamentui taip, kad prireikus jam užtektų laiko pateikti savo nuomonę ir kad Komisija galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Paprastai ši informacija pateikiama Parlamentui per atsakingą Parlamento komitetą ir, jei reikia, plenariniame posėdyje. Tinkamai pagrįstais atvejais ji pateikiama keliems Parlamento komitetams.
  Parlamentas ir Komisija įsipareigoja nustatyti tinkamas konfidencialios informacijos perdavimo iš Komisijos Parlamentui procedūras ir apsaugos priemones pagal II priedo nuostatas. |
| --- | --- |

24.

23 punkte nurodyta informacija pateikiama Parlamentui taip, kad prireikus jam užtektų laiko pateikti savo nuomonę ir kad Komisija galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Paprastai ši informacija pateikiama Parlamentui per atsakingą Parlamento komitetą ir, jei reikia, plenariniame posėdyje. Tinkamai pagrįstais atvejais ji pateikiama keliems Parlamento komitetams.

Parlamentas ir Komisija įsipareigoja nustatyti tinkamas konfidencialios informacijos perdavimo iš Komisijos Parlamentui procedūras ir apsaugos priemones pagal II priedo nuostatas.

| 25. | Dvi institucijos sutaria, kad, atsižvelgiant į skirtingą jų institucinį vaidmenį, Komisija turi atstovauti Europos Sąjungai vedant tarptautines derybas, išskyrus atvejus, kai tai susiję su bendra užsienio ir saugumo politika, ir kitus Sutartyse numatytus atvejus.
  Kai tarptautinėse konferencijose Sąjungai atstovauja Komisija, ji Parlamento prašymu sudaro kuo palankesnes sąlygas, kad Europos Parlamento narių delegacija stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijų darbe, kad galėtų būti nedelsiant visapusiškai informuota apie konferencijos eigą. Komisija įsipareigoja, kur tinka, reguliariai informuoti Parlamento delegaciją apie derybų rezultatus.
  Europos Parlamento nariai negali tiesiogiai dalyvauti šiose derybose. Atsižvelgdama į teisines, technines ir diplomatines galimybes, Komisija gali suteikti jiems stebėtojų statusą. Jei Komisija atsisako tai padaryti, ji nurodys Parlamentui atsisakymo priežastis.
  Be to, Komisija sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams dalyvauti stebėtojo teisėmis visuose atitinkamuose jos atsakomybės sričiai priklausančiuose posėdžiuose prieš derybas ir po jų. |
| --- | --- |

25.

Dvi institucijos sutaria, kad, atsižvelgiant į skirtingą jų institucinį vaidmenį, Komisija turi atstovauti Europos Sąjungai vedant tarptautines derybas, išskyrus atvejus, kai tai susiję su bendra užsienio ir saugumo politika, ir kitus Sutartyse numatytus atvejus.

Kai tarptautinėse konferencijose Sąjungai atstovauja Komisija, ji Parlamento prašymu sudaro kuo palankesnes sąlygas, kad Europos Parlamento narių delegacija stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijų darbe, kad galėtų būti nedelsiant visapusiškai informuota apie konferencijos eigą. Komisija įsipareigoja, kur tinka, reguliariai informuoti Parlamento delegaciją apie derybų rezultatus.

Europos Parlamento nariai negali tiesiogiai dalyvauti šiose derybose. Atsižvelgdama į teisines, technines ir diplomatines galimybes, Komisija gali suteikti jiems stebėtojų statusą. Jei Komisija atsisako tai padaryti, ji nurodys Parlamentui atsisakymo priežastis.

Be to, Komisija sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams dalyvauti stebėtojo teisėmis visuose atitinkamuose jos atsakomybės sričiai priklausančiuose posėdžiuose prieš derybas ir po jų.

| 26. | Tokiomis pačiomis sąlygomis Komisija nuolat informuoja Parlamentą ir sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams, kurie dalyvauja Sąjungos delegacijose, stebėtojų teisėmis dalyvauti institucijų, įsteigtų pagal daugiašalius tarptautinius susitarimus (kurių viena iš šalių yra Sąjunga), posėdžiuose, jei šių institucijų buvo paprašyta priimti sprendimus, kuriems reikia gauti Parlamento pritarimą ar kuriems įgyvendinti gali reikėti priimti teisės aktus pagal įprastą teisėkūros procedūrą. |
| --- | --- |

26.

Tokiomis pačiomis sąlygomis Komisija nuolat informuoja Parlamentą ir sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams, kurie dalyvauja Sąjungos delegacijose, stebėtojų teisėmis dalyvauti institucijų, įsteigtų pagal daugiašalius tarptautinius susitarimus (kurių viena iš šalių yra Sąjunga), posėdžiuose, jei šių institucijų buvo paprašyta priimti sprendimus, kuriems reikia gauti Parlamento pritarimą ar kuriems įgyvendinti gali reikėti priimti teisės aktus pagal įprastą teisėkūros procedūrą.

| 27. | Komisija taip pat suteikia Parlamento delegacijoms, kurios yra įtrauktos į Sąjungos delegacijas tarptautinėse konferencijose, galimybę naudotis visa Sąjungos delegacijų infrastruktūra šiose konferencijose, vadovaudamasi bendruoju gero institucijų bendradarbiavimo principu ir atsižvelgdama į logistikos galimybes.
  Parlamento pirmininkas siunčia Komisijos pirmininkui pasiūlymą dėl Parlamento delegacijos įtraukimo į Sąjungos delegaciją ne vėliau kaip prieš 4 savaites iki konferencijos pradžios, nurodydamas Parlamento delegacijos vadovo pavardę bei delegacijai priskirtinų Europos Parlamento narių skaičių. Tinkamai pagrįstais atvejais šis terminas išimties tvarka gali būti sutrumpintas.
  Į Parlamento delegaciją įtrauktų Europos Parlamento narių ir juos lydinčių darbuotojų skaičius turi būti proporcingas visos Sąjungos delegacijos dydžiui. |
| --- | --- |

27.

Komisija taip pat suteikia Parlamento delegacijoms, kurios yra įtrauktos į Sąjungos delegacijas tarptautinėse konferencijose, galimybę naudotis visa Sąjungos delegacijų infrastruktūra šiose konferencijose, vadovaudamasi bendruoju gero institucijų bendradarbiavimo principu ir atsižvelgdama į logistikos galimybes.

Parlamento pirmininkas siunčia Komisijos pirmininkui pasiūlymą dėl Parlamento delegacijos įtraukimo į Sąjungos delegaciją ne vėliau kaip prieš 4 savaites iki konferencijos pradžios, nurodydamas Parlamento delegacijos vadovo pavardę bei delegacijai priskirtinų Europos Parlamento narių skaičių. Tinkamai pagrįstais atvejais šis terminas išimties tvarka gali būti sutrumpintas.

Į Parlamento delegaciją įtrauktų Europos Parlamento narių ir juos lydinčių darbuotojų skaičius turi būti proporcingas visos Sąjungos delegacijos dydžiui.

| 28. | Komisija visapusiškai informuoja Parlamentą apie narystės derybas, ypač apie pagrindinius jų aspektus bei pokyčius, kad Parlamentas, laikydamasis atitinkamų Parlamento procedūrų, galėtų laiku išreikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

28.

Komisija visapusiškai informuoja Parlamentą apie narystės derybas, ypač apie pagrindinius jų aspektus bei pokyčius, kad Parlamentas, laikydamasis atitinkamų Parlamento procedūrų, galėtų laiku išreikšti savo nuomonę.

| 29. | Kai Parlamentas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalimi, 28 punkte numatytais klausimais priima rekomendaciją ir kai dėl svarbių priežasčių Komisija nusprendžia negalinti pritarti šiai rekomendacijai, ji paaiškina Parlamentui to priežastis per plenarinį ar per kitą atitinkamo Parlamento komiteto posėdį. |
| --- | --- |

29.

Kai Parlamentas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalimi, 28 punkte numatytais klausimais priima rekomendaciją ir kai dėl svarbių priežasčių Komisija nusprendžia negalinti pritarti šiai rekomendacijai, ji paaiškina Parlamentui to priežastis per plenarinį ar per kitą atitinkamo Parlamento komiteto posėdį.

iii)   Biudžeto vykdymas

| 30. | Prieš įsipareigodama rėmėjų konferencijose teikti finansinę paramą, kuri apima naujus finansinius įsipareigojimus ir kuriai turėtų pritarti biudžetą patvirtinanti institucija, Komisija praneša apie tai biudžetą patvirtinančiai institucijai ir išnagrinėja jos pastabas. |
| --- | --- |

30.

Prieš įsipareigodama rėmėjų konferencijose teikti finansinę paramą, kuri apima naujus finansinius įsipareigojimus ir kuriai turėtų pritarti biudžetą patvirtinanti institucija, Komisija praneša apie tai biudžetą patvirtinančiai institucijai ir išnagrinėja jos pastabas.

| 31. | Parlamento komiteto, atsakingo už biudžeto įvykdymo patvirtinimą pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių VII priedą, pirmininko prašymu tam, kad būtų galima atlikti SESV 319 straipsnyje numatytą metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimą, Komisija perduoda visą informaciją, reikalingą prižiūrėti, kaip vykdomas atitinkamų metų biudžetas.
  Jeigu gaunama naujos informacijos, susijusios su praėjusiais metais, kurių biudžeto įvykdymas buvo patvirtintas, Komisija pateikia visą būtiną su tuo susijusią informaciją, kad būtų surastas abiem šalims priimtinas sprendimas. |
| --- | --- |

31.

Parlamento komiteto, atsakingo už biudžeto įvykdymo patvirtinimą pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių VII priedą, pirmininko prašymu tam, kad būtų galima atlikti SESV 319 straipsnyje numatytą metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimą, Komisija perduoda visą informaciją, reikalingą prižiūrėti, kaip vykdomas atitinkamų metų biudžetas.

Jeigu gaunama naujos informacijos, susijusios su praėjusiais metais, kurių biudžeto įvykdymas buvo patvirtintas, Komisija pateikia visą būtiną su tuo susijusią informaciją, kad būtų surastas abiem šalims priimtinas sprendimas.

iv)   Ryšiai su reguliavimo agentūromis

| 32. | Kandidatai į reguliavimo agentūrų vykdomuosius direktorius turėtų atvykti į Parlamento komitetų klausymus.
  Be to, vykstant 2009 m. kovo mėn. sudarytos tarpinstitucinės agentūrų reikalų darbo grupės diskusijoms, Komisija ir Parlamentas sieks bendro požiūrio į decentralizuotų agentūrų vaidmenį ir padėtį Sąjungos institucijų kontekste ir pateiks bendras šių agentūrų steigimo, struktūros bei veikimo gaires ir apibrėš finansavimo, biudžeto, priežiūros ir valdymo klausimus. |
| --- | --- |

32.

Kandidatai į reguliavimo agentūrų vykdomuosius direktorius turėtų atvykti į Parlamento komitetų klausymus.

Be to, vykstant 2009 m. kovo mėn. sudarytos tarpinstitucinės agentūrų reikalų darbo grupės diskusijoms, Komisija ir Parlamentas sieks bendro požiūrio į decentralizuotų agentūrų vaidmenį ir padėtį Sąjungos institucijų kontekste ir pateiks bendras šių agentūrų steigimo, struktūros bei veikimo gaires ir apibrėš finansavimo, biudžeto, priežiūros ir valdymo klausimus.

IV.   BENDRADARBIAVIMAS TEISĖKŪROS PROCEDŪRŲ IR PLANAVIMO KLAUSIMAIS

i)   Komisijos darbo programa bei Europos Sąjungos programų sudarymas

| 33. | Siekdama, kad būtų priimti tarpinstituciniai susitarimai, Komisija inicijuoja Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą. |
| --- | --- |

33.

Siekdama, kad būtų priimti tarpinstituciniai susitarimai, Komisija inicijuoja Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą.

| 34. | Kasmet Komisija pristato savo darbo programą. |
| --- | --- |

34.

Kasmet Komisija pristato savo darbo programą.

| 35. | Dvi institucijos bendradarbiauja pagal IV priede numatytą grafiką.
  Komisija atsižvelgia į Parlamento nurodytus prioritetus.
  Komisija pakankamai išsamiai paaiškina kiekvieno savo darbo programos punkto nuostatas. |
| --- | --- |

35.

Dvi institucijos bendradarbiauja pagal IV priede numatytą grafiką.

Komisija atsižvelgia į Parlamento nurodytus prioritetus.

Komisija pakankamai išsamiai paaiškina kiekvieno savo darbo programos punkto nuostatas.

| 36. | Komisija pateikia paaiškinimų, jei savo atitinkamų metų darbo programoje ji negali pateikti atskirų numatytų pasiūlymų arba jei ji nukrypsta nuo šios programos. Už tarpinstitucinius ryšius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas įsipareigoja reguliariai pranešti Komitetų pirmininkų sueigai kaip politiniu aspektu įgyvendinama einamųjų metų Komisijos darbo programa. |
| --- | --- |

36.

Komisija pateikia paaiškinimų, jei savo atitinkamų metų darbo programoje ji negali pateikti atskirų numatytų pasiūlymų arba jei ji nukrypsta nuo šios programos. Už tarpinstitucinius ryšius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas įsipareigoja reguliariai pranešti Komitetų pirmininkų sueigai kaip politiniu aspektu įgyvendinama einamųjų metų Komisijos darbo programa.

ii)   Teisės aktų priėmimo procedūros

| 37. | Komisija įsipareigoja atidžiai išnagrinėti Parlamento priimtus pakeitimus jos teisėkūros pasiūlymams, kad galėtų atsižvelgti į juos pakeistame pasiūlyme.
  Komisija, pateikdama savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų, kaip nurodyta SESV 294 straipsnyje, įsipareigoja kiek įmanoma labiau atsižvelgti į pakeitimus, priimtus per antrąjį svarstymą; jeigu dėl svarbių priežasčių ir po šių pakeitimų apsvarstymo kolegijoje ji nuspręstų jų nepriimti ar jiems nepritarti, ji paaiškina savo sprendimą Parlamentui ir bet kuriuo atveju pareiškia savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų pagal SESV 294 straipsnio 7 dalies c punktą. |
| --- | --- |

37.

Komisija įsipareigoja atidžiai išnagrinėti Parlamento priimtus pakeitimus jos teisėkūros pasiūlymams, kad galėtų atsižvelgti į juos pakeistame pasiūlyme.

Komisija, pateikdama savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų, kaip nurodyta SESV 294 straipsnyje, įsipareigoja kiek įmanoma labiau atsižvelgti į pakeitimus, priimtus per antrąjį svarstymą; jeigu dėl svarbių priežasčių ir po šių pakeitimų apsvarstymo kolegijoje ji nuspręstų jų nepriimti ar jiems nepritarti, ji paaiškina savo sprendimą Parlamentui ir bet kuriuo atveju pareiškia savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų pagal SESV 294 straipsnio 7 dalies c punktą.

| 38. | Parlamentas, svarstydamas iniciatyvą dėl teisės akto, kurią pagal SESV 76 straipsnį pateikė mažiausiai ketvirtadalis valstybių narių, įsipareigoja nepriimti jokio pranešimo atsakingame komitete negavęs Komisijos nuomonės dėl šios iniciatyvos.
  Komisija įsipareigoja pateikti savo nuomonę dėl tokios iniciatyvos ne vėliau kaip per 10 savaičių nuo jos pateikimo dienos. |
| --- | --- |

38.

Parlamentas, svarstydamas iniciatyvą dėl teisės akto, kurią pagal SESV 76 straipsnį pateikė mažiausiai ketvirtadalis valstybių narių, įsipareigoja nepriimti jokio pranešimo atsakingame komitete negavęs Komisijos nuomonės dėl šios iniciatyvos.

Komisija įsipareigoja pateikti savo nuomonę dėl tokios iniciatyvos ne vėliau kaip per 10 savaičių nuo jos pateikimo dienos.

| 39. | Prieš atšaukdama bet kokius pasiūlymus, dėl kurių Parlamentas jau pateikė savo poziciją per pirmąjį svarstymą, Komisija tinkamu laiku pateikia išsamių paaiškinimų.
  Kiekvienos naujosios Komisijos kadencijos pradžioje Komisija peržiūri visus nebaigtus svarstyti pasiūlymus, kad juos politiškai patvirtintų ar atšauktų, atsižvelgdama į Parlamento išreikštą nuomonę. |
| --- | --- |

39.

Prieš atšaukdama bet kokius pasiūlymus, dėl kurių Parlamentas jau pateikė savo poziciją per pirmąjį svarstymą, Komisija tinkamu laiku pateikia išsamių paaiškinimų.

Kiekvienos naujosios Komisijos kadencijos pradžioje Komisija peržiūri visus nebaigtus svarstyti pasiūlymus, kad juos politiškai patvirtintų ar atšauktų, atsižvelgdama į Parlamento išreikštą nuomonę.

| 40. | Specialių teisėkūros procedūrų, kai reikia konsultuotis su Parlamentu, įskaitant kitas procedūras kaip, pvz., numatyta SESV 148 straipsnyje, atvejais Komisija:






  i) | imasi priemonių, užtikrinančių aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę ir ypač kad užtikrintų, jog Parlamentui būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- | --- |

40.

Specialių teisėkūros procedūrų, kai reikia konsultuotis su Parlamentu, įskaitant kitas procedūras kaip, pvz., numatyta SESV 148 straipsnyje, atvejais Komisija:

i)

imasi priemonių, užtikrinančių aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę ir ypač kad užtikrintų, jog Parlamentui būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti Komisijos pasiūlymą;

| ii) | užtikrina, kad Tarybos organams būtų laiku priminta nepriimti politinio susitarimo dėl jos pasiūlymų, kol Parlamentas nepatvirtino savo nuomonės. Ji paprašo, kad diskusijos ministrų lygmeniu būtų baigtos po to, kai Tarybos nariams nustatomas tinkamas terminas, iki kurio jie galėtų išnagrinėti Parlamento nuomonę; |
| --- | --- |

ii)

užtikrina, kad Tarybos organams būtų laiku priminta nepriimti politinio susitarimo dėl jos pasiūlymų, kol Parlamentas nepatvirtino savo nuomonės. Ji paprašo, kad diskusijos ministrų lygmeniu būtų baigtos po to, kai Tarybos nariams nustatomas tinkamas terminas, iki kurio jie galėtų išnagrinėti Parlamento nuomonę;

| iii) | užtikrina, kad Taryba laikytųsi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo suformuluotų taisyklių, reikalaujančių iš naujo konsultuotis su Parlamentu, jei Taryba iš esmės keičia Komisijos pasiūlymą. Komisija informuoja Parlamentą apie kiekvieną priminimą Tarybai iš naujo konsultuotis su Parlamentu; |
| --- | --- |

iii)

užtikrina, kad Taryba laikytųsi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo suformuluotų taisyklių, reikalaujančių iš naujo konsultuotis su Parlamentu, jei Taryba iš esmės keičia Komisijos pasiūlymą. Komisija informuoja Parlamentą apie kiekvieną priminimą Tarybai iš naujo konsultuotis su Parlamentu;

| iv) | įsipareigoja atšaukti, jei reikia, Parlamento atmestus pasiūlymus dėl teisės aktų. Jei Komisija dėl svarbių priežasčių ir apsvarsčiusi klausimą kolegijoje nusprendžia išlaikyti savo pasiūlymą, ji paaiškina tokio sprendimo motyvus padarydama pareiškimą Parlamente. |
| --- | --- |

iv)

įsipareigoja atšaukti, jei reikia, Parlamento atmestus pasiūlymus dėl teisės aktų. Jei Komisija dėl svarbių priežasčių ir apsvarsčiusi klausimą kolegijoje nusprendžia išlaikyti savo pasiūlymą, ji paaiškina tokio sprendimo motyvus padarydama pareiškimą Parlamente.

| 41. | Savo ruožtu, siekdamas pagerinti teisėkūros planavimą, Parlamentas įsipareigoja:






  i) | planuoti savo darbotvarkių dalis, susijusias su teisėkūra, atsižvelgdamas į galiojančią Komisijos darbo programą ir į priimtas rezoliucijas dėl šios programos, ypač siekdamas pagerinti prioritetinių diskusijų planavimą; |
| --- | --- | --- |

41.

Savo ruožtu, siekdamas pagerinti teisėkūros planavimą, Parlamentas įsipareigoja:

i)

planuoti savo darbotvarkių dalis, susijusias su teisėkūra, atsižvelgdamas į galiojančią Komisijos darbo programą ir į priimtas rezoliucijas dėl šios programos, ypač siekdamas pagerinti prioritetinių diskusijų planavimą;

| ii) | laikytis tinkamų terminų, kiek tai procedūriškai naudinga priimant savo poziciją per pirmąjį svarstymą įprastos teisėkūros procedūros bei konsultavimosi procedūros metu; |
| --- | --- |

ii)

laikytis tinkamų terminų, kiek tai procedūriškai naudinga priimant savo poziciją per pirmąjį svarstymą įprastos teisėkūros procedūros bei konsultavimosi procedūros metu;

| iii) | kiek įmanoma greičiau po Komisijos darbo programos patvirtinimo skirti už būsimus pasiūlymus atsakingus pranešėjus; |
| --- | --- |

iii)

kiek įmanoma greičiau po Komisijos darbo programos patvirtinimo skirti už būsimus pasiūlymus atsakingus pranešėjus;

| iv) | teikti visišką pirmenybę prašymams iš naujo konsultuotis su Parlamentu, su sąlyga, kad jam buvo perduota visa reikalinga informacija. |
| --- | --- |

iv)

teikti visišką pirmenybę prašymams iš naujo konsultuotis su Parlamentu, su sąlyga, kad jam buvo perduota visa reikalinga informacija.

iii)   Geresnės teisėkūros klausimai

| 42. | Komisija užtikrina, kad jai pavestas poveikio vertinimas būtų atliekamas laikantis skaidrios procedūros, pagal kurią užtikrinamas nepriklausomas vertinimas. Poveikio vertinimo ataskaitos turi būti skelbiamos tinkamu laiku, atsižvelgiant į įvairias galimybes, įskaitant galimybę nesiimti jokių veiksmų, ir paprastai turi būti pateiktos atitinkamam Parlamento komitetui SESV protokoluose Nr. 1 ir Nr. 2 numatytu nacionalinių parlamentų informavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

42.

Komisija užtikrina, kad jai pavestas poveikio vertinimas būtų atliekamas laikantis skaidrios procedūros, pagal kurią užtikrinamas nepriklausomas vertinimas. Poveikio vertinimo ataskaitos turi būti skelbiamos tinkamu laiku, atsižvelgiant į įvairias galimybes, įskaitant galimybę nesiimti jokių veiksmų, ir paprastai turi būti pateiktos atitinkamam Parlamento komitetui SESV protokoluose Nr. 1 ir Nr. 2 numatytu nacionalinių parlamentų informavimo laikotarpiu.

| 43. | Srityse, kuriose Parlamentas paprastai dalyvauja teisėkūros procese, prireikus bei tinkamai pagrįstais atvejais Komisija, suteikusi Parlamentui galimybę pateikti savo nuomonę, priima privalomos teisinės galios neturinčius aktus. Komisija pateikia Parlamentui išsamius paaiškinimus, kaip ji atsižvelgė į Parlamento nuomonę priimdama savo pasiūlymą. |
| --- | --- |

43.

Srityse, kuriose Parlamentas paprastai dalyvauja teisėkūros procese, prireikus bei tinkamai pagrįstais atvejais Komisija, suteikusi Parlamentui galimybę pateikti savo nuomonę, priima privalomos teisinės galios neturinčius aktus. Komisija pateikia Parlamentui išsamius paaiškinimus, kaip ji atsižvelgė į Parlamento nuomonę priimdama savo pasiūlymą.

| 44. | Siekdami užtikrinti geresnę Sąjungos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėseną, Komisija ir Parlamentas stengiasi naudoti privalomas atitikties lenteles ir nustatyti privalomus perkėlimo į nacionalinę teisę terminus, kurie direktyvų atveju paprastai neturėtų būti ilgesni negu dveji metai.
  Be specialių ataskaitų ir metinių Sąjungos teisės taikymo ataskaitų Komisija pateikia Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, atskirai apie kiekvieną atvejį ir laikantis konfidencialumo reikalavimų, ypač tų, kuriuos pripažino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo. |
| --- | --- |

44.

Siekdami užtikrinti geresnę Sąjungos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėseną, Komisija ir Parlamentas stengiasi naudoti privalomas atitikties lenteles ir nustatyti privalomus perkėlimo į nacionalinę teisę terminus, kurie direktyvų atveju paprastai neturėtų būti ilgesni negu dveji metai.

Be specialių ataskaitų ir metinių Sąjungos teisės taikymo ataskaitų Komisija pateikia Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, atskirai apie kiekvieną atvejį ir laikantis konfidencialumo reikalavimų, ypač tų, kuriuos pripažino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo.

V.   KOMISIJOS DALYVAVIMAS PARLAMENTO PROCEDŪROSE

| 45. | Jei tuo pat metu vyksta keli renginiai ar gauti kvietimai į kelis renginius, Komisija teikia pirmenybę dalyvavimui (jei prašoma) plenariniuose posėdžiuose ar kitų Parlamento organų posėdžiuose.
  Ypač Komisija užtikrina, kad, kai to prašo Parlamentas, Komisijos nariai paprastai dalyvautų plenariniuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi jų atsakomybės sričiai priklausantys darbotvarkės klausimai. Tai taikytina ir Pirmininkų sueigos per praėjusią mėnesinę sesiją patvirtintiems preliminariems darbotvarkės projektams.
  Paprastai Parlamentas siekia užtikrinti, kad visi mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimai, priklausantys tam tikro Komisijos nario atsakomybės sričiai, būtų svarstomi kartu. |
| --- | --- |

45.

Jei tuo pat metu vyksta keli renginiai ar gauti kvietimai į kelis renginius, Komisija teikia pirmenybę dalyvavimui (jei prašoma) plenariniuose posėdžiuose ar kitų Parlamento organų posėdžiuose.

Ypač Komisija užtikrina, kad, kai to prašo Parlamentas, Komisijos nariai paprastai dalyvautų plenariniuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi jų atsakomybės sričiai priklausantys darbotvarkės klausimai. Tai taikytina ir Pirmininkų sueigos per praėjusią mėnesinę sesiją patvirtintiems preliminariems darbotvarkės projektams.

Paprastai Parlamentas siekia užtikrinti, kad visi mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimai, priklausantys tam tikro Komisijos nario atsakomybės sričiai, būtų svarstomi kartu.

| 46. | Parlamento prašymu bus pasirūpinama reguliariai rengti klausimų valandą, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas. Šią klausimų valandą sudarys dvi dalys: pirma dalis, dalyvaujant frakcijų vadovams ar jų atstovams, pagrįsta visišku spontaniškumu; antra dalis skirta iš anksto, ne vėliau kaip ketvirtadienį prieš atitinkamą mėnesinę sesiją, sutartai politikos temai, tačiau klausimai iš anksto neruošiami.
  Be to, siekiant pertvarkyti esamą klausimų valandą ir vadovaujantis dabartiniu klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, pradedama rengti klausimų valanda, kurioje dalyvauja Komisijos nariai, įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai. Ši klausimų valanda susijusi su atitinkamų Komisijos narių atsakomybės sritimis. |
| --- | --- |

46.

Parlamento prašymu bus pasirūpinama reguliariai rengti klausimų valandą, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas. Šią klausimų valandą sudarys dvi dalys: pirma dalis, dalyvaujant frakcijų vadovams ar jų atstovams, pagrįsta visišku spontaniškumu; antra dalis skirta iš anksto, ne vėliau kaip ketvirtadienį prieš atitinkamą mėnesinę sesiją, sutartai politikos temai, tačiau klausimai iš anksto neruošiami.

Be to, siekiant pertvarkyti esamą klausimų valandą ir vadovaujantis dabartiniu klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, pradedama rengti klausimų valanda, kurioje dalyvauja Komisijos nariai, įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai. Ši klausimų valanda susijusi su atitinkamų Komisijos narių atsakomybės sritimis.

| 47. | Žodžio prašantys Komisijos nariai turi būti išklausyti.
  Nepažeisdamos SESV 230 straipsnio, dvi institucijos susitaria dėl bendrųjų žodžio suteikimo institucijoms reikalavimų.
  Dvi institucijos susitaria, kad turėtų būti laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos. |
| --- | --- |

47.

Žodžio prašantys Komisijos nariai turi būti išklausyti.

Nepažeisdamos SESV 230 straipsnio, dvi institucijos susitaria dėl bendrųjų žodžio suteikimo institucijoms reikalavimų.

Dvi institucijos susitaria, kad turėtų būti laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos.

| 48. | Siekdamas užtikrinti Komisijos narių dalyvavimą, Parlamentas įsipareigoja stengtis, kad galutiniai darbotvarkės projektai nebūtų keičiami.
  Parlamentas, keisdamas savo galutinį darbotvarkės projektą arba perkeldamas mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimus, nedelsdamas praneša Komisijai. Komisija stengiasi užtikrinti, kad atsakingas Komisijos narys dalyvautų posėdyje. |
| --- | --- |

48.

Siekdamas užtikrinti Komisijos narių dalyvavimą, Parlamentas įsipareigoja stengtis, kad galutiniai darbotvarkės projektai nebūtų keičiami.

Parlamentas, keisdamas savo galutinį darbotvarkės projektą arba perkeldamas mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimus, nedelsdamas praneša Komisijai. Komisija stengiasi užtikrinti, kad atsakingas Komisijos narys dalyvautų posėdyje.

| 49. | Komisija gali siūlyti įrašyti tam tikrus klausimus į darbotvarkę ne vėliau kaip iki galutinio Pirmininkų sueigos posėdžio, kuriame patvirtinamas galutinis sesijos darbotvarkės projektas. Parlamentas deramai atsižvelgia į šiuos pasiūlymus. |
| --- | --- |

49.

Komisija gali siūlyti įrašyti tam tikrus klausimus į darbotvarkę ne vėliau kaip iki galutinio Pirmininkų sueigos posėdžio, kuriame patvirtinamas galutinis sesijos darbotvarkės projektas. Parlamentas deramai atsižvelgia į šiuos pasiūlymus.

| 50. | Parlamento komitetai stengiasi nekeisti savo darbotvarkių projektų ir galutinių darbotvarkių.
  Jei Parlamento komitetas pakeičia darbotvarkės projektą arba galutinę darbotvarkę, apie tai nedelsiant pranešama Komisijai. Ypač Parlamento komitetai siekia laikytis tinkamų terminų, kad Komisijos nariai galėtų dalyvauti jų posėdžiuose.
  Kai Komisijos nario dalyvavimas Parlamento komiteto posėdyje nėra aiškiai reikalingas, Komisija pasirūpina, kad jai atstovautų kompetentingas atitinkamo lygio pareigūnas.
  Parlamento komitetai sieks derinti savo darbą, taip pat vengti vienu metu vykstančių posėdžių ta pačia tema, be to, sieks nenukrypti nuo darbotvarkės projekto, kad Komisija galėtų užtikrinti atitinkamą jos atstovų dalyvavimą.
  Jei prašoma, kad komiteto posėdyje, kuriame svarstomas Komisijos pasiūlymas, dalyvautų aukšto lygio pareigūnas (generalinis direktorius ar direktorius), Komisijos atstovui turi būti leista pasisakyti. |
| --- | --- |

50.

Parlamento komitetai stengiasi nekeisti savo darbotvarkių projektų ir galutinių darbotvarkių.

Jei Parlamento komitetas pakeičia darbotvarkės projektą arba galutinę darbotvarkę, apie tai nedelsiant pranešama Komisijai. Ypač Parlamento komitetai siekia laikytis tinkamų terminų, kad Komisijos nariai galėtų dalyvauti jų posėdžiuose.

Kai Komisijos nario dalyvavimas Parlamento komiteto posėdyje nėra aiškiai reikalingas, Komisija pasirūpina, kad jai atstovautų kompetentingas atitinkamo lygio pareigūnas.

Parlamento komitetai sieks derinti savo darbą, taip pat vengti vienu metu vykstančių posėdžių ta pačia tema, be to, sieks nenukrypti nuo darbotvarkės projekto, kad Komisija galėtų užtikrinti atitinkamą jos atstovų dalyvavimą.

Jei prašoma, kad komiteto posėdyje, kuriame svarstomas Komisijos pasiūlymas, dalyvautų aukšto lygio pareigūnas (generalinis direktorius ar direktorius), Komisijos atstovui turi būti leista pasisakyti.

VI.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| 51. | Komisija patvirtina savo įsipareigojimą kuo greičiau persvarstyti teisės aktus, kurie prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai nebuvo suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kad įvertintų, ar šios priemonės turi būti suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta deleguotų teisės aktų priėmimo tvarka.
  Galiausiai turėtų būti nustatyta nuosekli, su Sutartimi suderinta deleguotų teisės aktų ir įgyvendinimo aktų sistema, palaipsniui vertinant priemonių, kurioms šiuo metu taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pobūdį ir turinį, kad per tinkamą laiką šios priemonės būtų suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

51.

Komisija patvirtina savo įsipareigojimą kuo greičiau persvarstyti teisės aktus, kurie prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai nebuvo suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kad įvertintų, ar šios priemonės turi būti suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta deleguotų teisės aktų priėmimo tvarka.

Galiausiai turėtų būti nustatyta nuosekli, su Sutartimi suderinta deleguotų teisės aktų ir įgyvendinimo aktų sistema, palaipsniui vertinant priemonių, kurioms šiuo metu taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pobūdį ir turinį, kad per tinkamą laiką šios priemonės būtų suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta tvarka.

| 52. | Šio pagrindų susitarimo nuostatos papildo Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (3) ir nedaro jam įtakos bei neriboja teisės jį peržiūrėti. Nedarydamos poveikio būsimoms Parlamento, Komisijos ir Tarybos deryboms, dvi institucijos įsipareigoja susitarti dėl pagrindinių pokyčių rengiantis būsimoms deryboms dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros suderinimo su naujomis Lisabonos sutartimi numatytomis nuostatomis, atsižvelgdamos į galiojančią tvarką ir šį pagrindų susitarimą.
  Jos taip pat susitaria politiniu ir techniniu lygmeniu sustiprinti esamą tarpinstitucinių ryšių sistemą, kad atsižvelgiant į geresnę teisėkūrą būtų užtikrintas veiksmingas Parlamento, Komisijos ir Tarybos tarpinstitucinis bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

52.

Šio pagrindų susitarimo nuostatos papildo Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (3) ir nedaro jam įtakos bei neriboja teisės jį peržiūrėti. Nedarydamos poveikio būsimoms Parlamento, Komisijos ir Tarybos deryboms, dvi institucijos įsipareigoja susitarti dėl pagrindinių pokyčių rengiantis būsimoms deryboms dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros suderinimo su naujomis Lisabonos sutartimi numatytomis nuostatomis, atsižvelgdamos į galiojančią tvarką ir šį pagrindų susitarimą.

Jos taip pat susitaria politiniu ir techniniu lygmeniu sustiprinti esamą tarpinstitucinių ryšių sistemą, kad atsižvelgiant į geresnę teisėkūrą būtų užtikrintas veiksmingas Parlamento, Komisijos ir Tarybos tarpinstitucinis bendradarbiavimas.

| 53. | Komisija įsipareigoja skubiai inicijuoti Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą, kad būtų sudaryti tarpinstituciniai susitarimai, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.
  Komisijos darbo programa – tai Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą. Komisijai patvirtinus savo darbo programą, turėtų būti surengtas Parlamento, Tarybos ir Komisijos trialogas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl Sąjungos programos sudarymo.
  Atsižvelgiant į tai ir kai tik Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekia bendrą susitarimą dėl Sąjungos programos sudarymo, dvi institucijos peržiūri šio pagrindų susitarimo nuostatas, susijusias su programų sudarymu.
  Parlamentas ir Komisija ragina Tarybą kuo skubiau pradėti dalyvauti diskusijose dėl Sąjungos programų sudarymo, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje. |
| --- | --- |

53.

Komisija įsipareigoja skubiai inicijuoti Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą, kad būtų sudaryti tarpinstituciniai susitarimai, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.

Komisijos darbo programa – tai Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą. Komisijai patvirtinus savo darbo programą, turėtų būti surengtas Parlamento, Tarybos ir Komisijos trialogas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl Sąjungos programos sudarymo.

Atsižvelgiant į tai ir kai tik Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekia bendrą susitarimą dėl Sąjungos programos sudarymo, dvi institucijos peržiūri šio pagrindų susitarimo nuostatas, susijusias su programų sudarymu.

Parlamentas ir Komisija ragina Tarybą kuo skubiau pradėti dalyvauti diskusijose dėl Sąjungos programų sudarymo, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.

| 54. | Dvi institucijos nuolat vertina, kaip praktiškai įgyvendinamos šio pagrindų susitarimo ir jo priedų nuostatos. Peržiūra atliekama iki 2011 m. pabaigos, atsižvelgiant į praktinę patirtį. |
| --- | --- |

54.

Dvi institucijos nuolat vertina, kaip praktiškai įgyvendinamos šio pagrindų susitarimo ir jo priedų nuostatos. Peržiūra atliekama iki 2011 m. pabaigos, atsižvelgiant į praktinę patirtį.

Priimta Strasbūre 2010 m. spalio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BUZEK

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 44, 2005 2 15, p. 1.

1

(2)  OL C 117 E, 2006 5 18, p. 125.

2

(3)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

3

---

I PRIEDAS

Komisijos atstovų susitikimai su nacionaliniais ekspertais

Šiame priede numatomos pagrindų susitarimo 15 punkto įgyvendinimo nuostatos.

1.   Taikymo sritis

Pagrindų susitarimo 15 punkto nuostatos taikomos šiems susitikimams:

| 1) | Komisijos susitikimams, kurie yra Komisijos sudarytų ekspertų grupės susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų atstovai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

1)

Komisijos susitikimams, kurie yra Komisijos sudarytų ekspertų grupės susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų atstovai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu;

| 2) | ad hoc Komisijos susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionaliniai ekspertai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu. |
| --- | --- |

2)

ad hoc Komisijos susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionaliniai ekspertai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu.

Nedarant poveikio esamoms ir būsimoms specialioms nuostatoms dėl Parlamento informavimo apie Komisijos įgyvendinimo įgaliojimų vykdymą (1), šios nuostatos netaikomos komitologijos komitetų posėdžiams.

2.   Parlamentui perduodama informacija

Komisija įsipareigoja persiųsti Parlamentui tuos pačius pirmiau minėtų susitikimų dokumentus, kuriuos ji siunčia nacionalinėms valdžios institucijoms. Komisija persiųs šiuos dokumentus, įskaitant darbotvarkes, į tam skirtą Parlamento pašto dėžutę tuo pačiu metu kaip ir nacionaliniams ekspertams.

3.   Parlamento ekspertų kvietimas

Parlamento prašymu Komisija gali nuspręsti pasiūlyti Parlamentui deleguoti Parlamento ekspertus į Komisijos atstovų susitikimą su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta 1 punkte.

---

(1)  Parlamentui teikiama informacija apie komitologijos komitetų darbą ir išimtines Parlamento dalyvavimo komitologijos procedūrose teises aiškiai apibrėžtos kitose priemonėse: 1) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23); 2) 2008 m. birželio 3 d. Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl komitologijos procedūrų; ir 3) priemonės, kurių reikia siekiant įgyvendinti SESV 291 straipsnį.

---

II PRIEDAS

Konfidencialios informacijos perdavimas Parlamentui

1.   Taikymo sritis

| 1.1. | Šis priedas reglamentuoja 1.2 punkte apibrėžtos konfidencialios informacijos perdavimą iš Komisijos Parlamentui, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis ir įgaliojimais. Dvi institucijos dirba atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti visiško abipusio pasitikėjimo dvasia ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarčių nuostatų. |
| --- | --- |

1.1.

Šis priedas reglamentuoja 1.2 punkte apibrėžtos konfidencialios informacijos perdavimą iš Komisijos Parlamentui, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis ir įgaliojimais. Dvi institucijos dirba atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti visiško abipusio pasitikėjimo dvasia ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarčių nuostatų.

| 1.2. | „Informacija“ reiškia rašytinę ar žodinę informaciją, kokia bebūtų jos laikmena ar autorius.






  1.2.1. | „Konfidenciali informacija“ reiškia „ES įslaptintą informaciją“ (ESĮI) ir neįslaptintą „kitą konfidencialią informaciją“. |
| --- | --- | --- |

1.2.

„Informacija“ reiškia rašytinę ar žodinę informaciją, kokia bebūtų jos laikmena ar autorius.

1.2.1.

„Konfidenciali informacija“ reiškia „ES įslaptintą informaciją“ (ESĮI) ir neįslaptintą „kitą konfidencialią informaciją“.

| 1.2.2. | „ES įslaptinta informacija“ (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“, „RESTREINT UE“ ar kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis slaptumo žymomis, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos Sąjungos interesams arba vienai ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija atsirado Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų.
  a)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta ypatingai didelė žala esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
  b)   „SECRET UE“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti labai pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
  c)   „CONFIDENTIEL UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
  d)   „RESTREINT UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurių atskleidimas be leidimo gali būti nenaudingas Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. |
| --- | --- |

1.2.2.

„ES įslaptinta informacija“ (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“, „RESTREINT UE“ ar kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis slaptumo žymomis, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos Sąjungos interesams arba vienai ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija atsirado Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų.

a)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta ypatingai didelė žala esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.

b)   „SECRET UE“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti labai pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.

c)   „CONFIDENTIEL UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.

d)   „RESTREINT UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurių atskleidimas be leidimo gali būti nenaudingas Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.

| 1.2.3. | „Kita konfidenciali informacija“ reiškia bet kokią kitą Parlamento prašomą perduoti ir (arba) Komisijos perduodamą konfidencialią informaciją, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga. |
| --- | --- |

1.2.3.

„Kita konfidenciali informacija“ reiškia bet kokią kitą Parlamento prašomą perduoti ir (arba) Komisijos perduodamą konfidencialią informaciją, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga.

| 1.3. | Komisija pasirūpina, kad Parlamentas galėtų susipažinti, remiantis šio priedo nuostatomis, su konfidencialia informacija, gavusi vieno iš 1.4 punkte paminėtų Parlamento organų ar atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymą dėl konfidencialios informacijos perdavimo. Be to, Komisija, vadovaudamasi šio priedo nuostatomis, savo iniciatyva gali perduoti Parlamentui bet kokią konfidencialią informaciją. |
| --- | --- |

1.3.

Komisija pasirūpina, kad Parlamentas galėtų susipažinti, remiantis šio priedo nuostatomis, su konfidencialia informacija, gavusi vieno iš 1.4 punkte paminėtų Parlamento organų ar atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymą dėl konfidencialios informacijos perdavimo. Be to, Komisija, vadovaudamasi šio priedo nuostatomis, savo iniciatyva gali perduoti Parlamentui bet kokią konfidencialią informaciją.

| 1.4. | Pagal šį priedą prašyti Komisijos pateikti konfidencialią informaciją gali:






  — | Europos Parlamento pirmininkas, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Pagal šį priedą prašyti Komisijos pateikti konfidencialią informaciją gali:

—

Europos Parlamento pirmininkas,

| — | atitinkamų Parlamento komitetų pirmininkai, |
| --- | --- |

—

atitinkamų Parlamento komitetų pirmininkai,

| — | Biuras bei Pirmininkų sueiga ir |
| --- | --- |

—

Biuras bei Pirmininkų sueiga ir

| — | Parlamento delegacijos, įtrauktos į Sąjungos delegaciją tarptautinėje konferencijoje, vadovas. |
| --- | --- |

—

Parlamento delegacijos, įtrauktos į Sąjungos delegaciją tarptautinėje konferencijoje, vadovas.

| 1.5. | Į šio priedo taikymo sritį nepatenka informacija, susijusi su įsipareigojimų nevykdymo procedūromis ir procedūromis konkurencijos srityje, jei dėl šių procedūrų Parlamento organų ir (arba) 1.4 punkte minimų atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymo gavimo dieną nėra priimtas galutinis Komisijos sprendimas arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, ir taip pat informacija, susijusi su Sąjungos finansinių interesų apsauga. Ši nuostata nedaro poveikio pagrindų susitarimo 44 punktui ir Parlamento biudžeto kontrolės teisėms. |
| --- | --- |

1.5.

Į šio priedo taikymo sritį nepatenka informacija, susijusi su įsipareigojimų nevykdymo procedūromis ir procedūromis konkurencijos srityje, jei dėl šių procedūrų Parlamento organų ir (arba) 1.4 punkte minimų atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymo gavimo dieną nėra priimtas galutinis Komisijos sprendimas arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, ir taip pat informacija, susijusi su Sąjungos finansinių interesų apsauga. Ši nuostata nedaro poveikio pagrindų susitarimo 44 punktui ir Parlamento biudžeto kontrolės teisėms.

| 1.6. | Šios nuostatos taikomos nedarant poveikio 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1), taip pat 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 352/1999/EB, EAPB, Euratomas, dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (2) atitinkamoms nuostatoms. |
| --- | --- |

1.6.

Šios nuostatos taikomos nedarant poveikio 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1), taip pat 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 352/1999/EB, EAPB, Euratomas, dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (2) atitinkamoms nuostatoms.

2.   Bendrosios taisyklės

| 2.1. | Vieno iš 1.4 punkte minimų Parlamento organų ir (arba) atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymu Komisija kaip galima greičiau perduoda tam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui konfidencialią informaciją, būtiną Parlamentui vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis. Dvi institucijos, kiekviena savo kompetencijos ir atsakomybės srityje, gerbia:






  — | pagrindines žmogaus teises, įskaitant teisę į teisingą teismą ir teisę į privatumo neliečiamumą, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Vieno iš 1.4 punkte minimų Parlamento organų ir (arba) atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymu Komisija kaip galima greičiau perduoda tam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui konfidencialią informaciją, būtiną Parlamentui vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis. Dvi institucijos, kiekviena savo kompetencijos ir atsakomybės srityje, gerbia:

—

pagrindines žmogaus teises, įskaitant teisę į teisingą teismą ir teisę į privatumo neliečiamumą,

| — | teisminių ir drausminių procedūrų nuostatas, |
| --- | --- |

—

teisminių ir drausminių procedūrų nuostatas,

| — | komercinės paslapties ir komercinių santykių apsaugą, |
| --- | --- |

—

komercinės paslapties ir komercinių santykių apsaugą,

| — | Sąjungos interesų, ypač susijusių su visuomenės apsauga, gynyba, tarptautiniais santykiais, monetariniu stabilumu ir finansiniais interesais, apsaugą. |
| --- | --- |

—

Sąjungos interesų, ypač susijusių su visuomenės apsauga, gynyba, tarptautiniais santykiais, monetariniu stabilumu ir finansiniais interesais, apsaugą.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas dviejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą.

Iš valstybės, institucijos ar tarptautinės organizacijos atėjusi konfidenciali informacija perduodama tik jų sutikimu.

| 2.2. | ESĮI perduodama Parlamentui, kuris ją tvarko ir saugo, vadovaudamasis bendraisiais būtiniausiais saugumo standartais, kuriuos taiko kitos Sąjungos institucijos, visų pirma Komisija.
  Įslaptindama informaciją, kurios autorius yra ji pati, Komisija užtikrins, kad būtų taikomas tinkamas slaptumo lygis, atsižvelgiant į tarptautinius standartus bei apibrėžtis ir jos vidaus taisykles, tuo pačiu skirdama pakankamai dėmesio Parlamento poreikiui susipažinti su įslaptintais dokumentais, kad šis galėtų veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

2.2.

ESĮI perduodama Parlamentui, kuris ją tvarko ir saugo, vadovaudamasis bendraisiais būtiniausiais saugumo standartais, kuriuos taiko kitos Sąjungos institucijos, visų pirma Komisija.

Įslaptindama informaciją, kurios autorius yra ji pati, Komisija užtikrins, kad būtų taikomas tinkamas slaptumo lygis, atsižvelgiant į tarptautinius standartus bei apibrėžtis ir jos vidaus taisykles, tuo pačiu skirdama pakankamai dėmesio Parlamento poreikiui susipažinti su įslaptintais dokumentais, kad šis galėtų veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis.

| 2.3. | Jei kyla abejonių dėl konfidencialaus informacijos vieneto pobūdžio ar jo slaptumo lygmens tinkamumo arba jei būtina nustatyti jo perdavimo tvarką pasirenkant vieną iš 3.2 punkte numatytų galimybių, dvi institucijos, prieš perduodamos dokumentą, nedelsdamos konsultuojasi viena su kita. Vykstant šioms konsultacijoms Parlamentui atstovauja prašymą pateikęs susijusio Parlamento organo pirmininkas, jei reikia, kartu su pranešėju, arba prašymą pateikęs atitinkamas pareigas einantis asmuo. Komisijai atstovauja už tą sritį atsakingas Komisijos narys, pasikonsultavęs su Komisijos nariu, atsakingu už saugumo klausimus. Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas abiejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą. |
| --- | --- |

2.3.

Jei kyla abejonių dėl konfidencialaus informacijos vieneto pobūdžio ar jo slaptumo lygmens tinkamumo arba jei būtina nustatyti jo perdavimo tvarką pasirenkant vieną iš 3.2 punkte numatytų galimybių, dvi institucijos, prieš perduodamos dokumentą, nedelsdamos konsultuojasi viena su kita. Vykstant šioms konsultacijoms Parlamentui atstovauja prašymą pateikęs susijusio Parlamento organo pirmininkas, jei reikia, kartu su pranešėju, arba prašymą pateikęs atitinkamas pareigas einantis asmuo. Komisijai atstovauja už tą sritį atsakingas Komisijos narys, pasikonsultavęs su Komisijos nariu, atsakingu už saugumo klausimus. Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas abiejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą.

| 2.4. | Jei po 2.3 punkte nurodytos procedūros susitarimas nepasiekiamas, Parlamento pirmininkas Parlamento organo ar prašymą pateikusio atitinkamas pareigas einančio asmens motyvuotu prašymu pasiūlo Komisijai iki aiškiai nurodyto termino šią konfidencialią informaciją perduoti pasirenkant perdavimo tvarką iš šio priedo 3.2 punkte numatytų galimybių. Komisija raštu informuoja Parlamentą iki pasibaigiant šiam terminui apie savo galutinę poziciją, dėl kurios Parlamentas pasilieka sau teisę, jei reikalinga, pasinaudoti apskundimo teise. |
| --- | --- |

2.4.

Jei po 2.3 punkte nurodytos procedūros susitarimas nepasiekiamas, Parlamento pirmininkas Parlamento organo ar prašymą pateikusio atitinkamas pareigas einančio asmens motyvuotu prašymu pasiūlo Komisijai iki aiškiai nurodyto termino šią konfidencialią informaciją perduoti pasirenkant perdavimo tvarką iš šio priedo 3.2 punkte numatytų galimybių. Komisija raštu informuoja Parlamentą iki pasibaigiant šiam terminui apie savo galutinę poziciją, dėl kurios Parlamentas pasilieka sau teisę, jei reikalinga, pasinaudoti apskundimo teise.

| 2.5. | Su ESĮI leidžiama susipažinti taikant galiojančias asmenų patikimumo tikrinimo taisykles.






  2.5.1. | Su informacija, pažymėta slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET “, „SECRET UE“ ir „CONFIDENTIEL UE“, gali būti leista susipažinti tik tiems Parlamento pareigūnams ir griežtą būtinybę turintiems Parlamento frakcijų darbuotojams, kuriuos Parlamento organas ir (arba) atitinkamas pareigas einantis asmuo iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kuriems išduotas atitinkamas patikimumo pažymėjimas. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Su ESĮI leidžiama susipažinti taikant galiojančias asmenų patikimumo tikrinimo taisykles.

2.5.1.

Su informacija, pažymėta slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET “, „SECRET UE“ ir „CONFIDENTIEL UE“, gali būti leista susipažinti tik tiems Parlamento pareigūnams ir griežtą būtinybę turintiems Parlamento frakcijų darbuotojams, kuriuos Parlamento organas ir (arba) atitinkamas pareigas einantis asmuo iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kuriems išduotas atitinkamas patikimumo pažymėjimas.

| 2.5.2. | Atsižvelgiant į Parlamento išimtines teises ir įgaliojimus, tiems Parlamento nariams, kuriems neišduotas asmeninis patikimumo pažymėjimas, leidžiama susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE“ pažymėtais dokumentais, vadovaujantis bendruoju susitarimu apibrėžtomis praktinėmis nuostatomis, įskaitant iškilmingo pasižadėjimo, kad jie neatskleis šių dokumentų turinio jokiam trečiam asmeniui, pasirašymą.
  Su dokumentais, pažymėtais slaptumo žyma „SECRET UE“, leidžiama susipažinti Parlamento nariams, kuriems išduotas atitinkamas asmeninis patikimumo pažymėjimas. |
| --- | --- |

2.5.2.

Atsižvelgiant į Parlamento išimtines teises ir įgaliojimus, tiems Parlamento nariams, kuriems neišduotas asmeninis patikimumo pažymėjimas, leidžiama susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE“ pažymėtais dokumentais, vadovaujantis bendruoju susitarimu apibrėžtomis praktinėmis nuostatomis, įskaitant iškilmingo pasižadėjimo, kad jie neatskleis šių dokumentų turinio jokiam trečiam asmeniui, pasirašymą.

Su dokumentais, pažymėtais slaptumo žyma „SECRET UE“, leidžiama susipažinti Parlamento nariams, kuriems išduotas atitinkamas asmeninis patikimumo pažymėjimas.

| 2.5.3. | Komisijai padedant priimamos nuostatos, pagal kurias užtikrinama, kad nacionalinės valdžios institucijos kuo greičiau suteiktų Parlamentui reikiamą paramą atliekant patikimumo patikrinimo procedūrą.
  Išsamesnė informacija apie asmenų, kuriems turi būti leidžiama susipažinti su konfidencialia informacija, kategoriją ar kategorijas nurodoma pateikiant prašymą.
  Prieš asmeniui suteikiant leidimą susipažinti su tokia informacija, jis iš anksto informuojamas apie informacijos konfidencialumo lygį ir su juo susijusius saugumo įsipareigojimus.
  Peržiūrint šį priedą ir būsimąsias saugumo nuostatas, nurodytas 4.1 ir 4.2 punktuose, patikimumo tikrinimo klausimas bus svarstomas dar kartą. |
| --- | --- |

2.5.3.

Komisijai padedant priimamos nuostatos, pagal kurias užtikrinama, kad nacionalinės valdžios institucijos kuo greičiau suteiktų Parlamentui reikiamą paramą atliekant patikimumo patikrinimo procedūrą.

Išsamesnė informacija apie asmenų, kuriems turi būti leidžiama susipažinti su konfidencialia informacija, kategoriją ar kategorijas nurodoma pateikiant prašymą.

Prieš asmeniui suteikiant leidimą susipažinti su tokia informacija, jis iš anksto informuojamas apie informacijos konfidencialumo lygį ir su juo susijusius saugumo įsipareigojimus.

Peržiūrint šį priedą ir būsimąsias saugumo nuostatas, nurodytas 4.1 ir 4.2 punktuose, patikimumo tikrinimo klausimas bus svarstomas dar kartą.

3.   Susipažinimo su konfidencialia informacija ir jos naudojimo tvarka

| 3.1. | Pagal 2.3 punkte, ir, jei reikia, 2.4 punktą nurodytas procedūras pateikta konfidenciali informacija Komisijos pirmininko ar jos nario atsakomybe suteikiama jos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, vadovaujantis šiomis sąlygomis:
  Parlamentas ir Komisija užtikrins, kad konfidenciali informacija būtų registruojama ir atsekama.
  Konkrečiai, ESĮI, įslaptinta kaip „CONFIDENTIEL UE“ ir „SECRET UE“, perduodama iš Komisijos generalinio sekretoriato centrinio registro atitinkamai kompetentingai Parlamento tarnybai, kuri bus atsakinga už informacijos pateikimą pagal sutartas nuostatas šios informacijos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui.
  ESĮI, įslaptintos kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET “, perdavimas priklauso nuo papildomų sąlygų, sutartų Komisijos ir šios informacijos paprašiusio Parlamento organo ir (arba) atitinkamo pareigas einančio asmens, pagal kurias siekiama užtikrinti šį įslaptinimo lygį atitinkantį apsaugos lygį. |
| --- | --- |

3.1.

Pagal 2.3 punkte, ir, jei reikia, 2.4 punktą nurodytas procedūras pateikta konfidenciali informacija Komisijos pirmininko ar jos nario atsakomybe suteikiama jos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, vadovaujantis šiomis sąlygomis:

Parlamentas ir Komisija užtikrins, kad konfidenciali informacija būtų registruojama ir atsekama.

Konkrečiai, ESĮI, įslaptinta kaip „CONFIDENTIEL UE“ ir „SECRET UE“, perduodama iš Komisijos generalinio sekretoriato centrinio registro atitinkamai kompetentingai Parlamento tarnybai, kuri bus atsakinga už informacijos pateikimą pagal sutartas nuostatas šios informacijos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui.

ESĮI, įslaptintos kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET “, perdavimas priklauso nuo papildomų sąlygų, sutartų Komisijos ir šios informacijos paprašiusio Parlamento organo ir (arba) atitinkamo pareigas einančio asmens, pagal kurias siekiama užtikrinti šį įslaptinimo lygį atitinkantį apsaugos lygį.

| 3.2. | Nedarant poveikio 2.2 ir 2.4 punktų nuostatoms bei būsimų 4.1 punkte nurodytų saugumo nuostatoms, susipažinimo su konfidencialia informacija ir informacijos konfidencialumo apsaugojimo tvarka nustatoma bendru susitarimu prieš šios informacijos perdavimą. Šiame už atitinkamą politikos sritį atsakingo Komisijos nario ir prašymą pateikusio Parlamento organo (atstovaujamo jo pirmininko) ir (arba) atitinkamas pareigas einančio asmens susitarime numatoma, kad siekiant užtikrinti tinkamą konfidencialumo lygį, pasirenkama viena iš 3.2.1 ir 3.2.2 punktuose numatytų galimybių.






  3.2.1. | Konfidencialios informacijos gavėjai turėtų būti vieni iš šiame sąraše nurodytų subjektų:






  — | informacija skiriama tik Europos Parlamento pirmininkui, absoliučiai išimtiniais atvejais, |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Nedarant poveikio 2.2 ir 2.4 punktų nuostatoms bei būsimų 4.1 punkte nurodytų saugumo nuostatoms, susipažinimo su konfidencialia informacija ir informacijos konfidencialumo apsaugojimo tvarka nustatoma bendru susitarimu prieš šios informacijos perdavimą. Šiame už atitinkamą politikos sritį atsakingo Komisijos nario ir prašymą pateikusio Parlamento organo (atstovaujamo jo pirmininko) ir (arba) atitinkamas pareigas einančio asmens susitarime numatoma, kad siekiant užtikrinti tinkamą konfidencialumo lygį, pasirenkama viena iš 3.2.1 ir 3.2.2 punktuose numatytų galimybių.

3.2.1.

Konfidencialios informacijos gavėjai turėtų būti vieni iš šiame sąraše nurodytų subjektų:

—

informacija skiriama tik Europos Parlamento pirmininkui, absoliučiai išimtiniais atvejais,

| — | Biuras ir (arba) Pirmininkų sueiga, |
| --- | --- |

—

Biuras ir (arba) Pirmininkų sueiga,

| — | atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas ir pranešėjas, |
| --- | --- |

—

atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas ir pranešėjas,

| — | visi (tikrieji ir pavaduojantieji) atitinkamo Parlamento komiteto nariai, |
| --- | --- |

—

visi (tikrieji ir pavaduojantieji) atitinkamo Parlamento komiteto nariai,

| — | visi Europos Parlamento nariai. |
| --- | --- |

—

visi Europos Parlamento nariai.

Be Komisijos sutikimo draudžiama skelbti šią konfidencialią informaciją ar perduoti ją bet kuriam kitam asmeniui.

| 3.2.2. | Turėtų būti numatytos šios konfidencialios informacijos naudojimo tvarkos galimybės:






  a) | jei informacijos slaptumo lygis yra „CONFIDENTIEL UE“ ir didesnis, su dokumentais susipažįstama saugioje skaitykloje; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Turėtų būti numatytos šios konfidencialios informacijos naudojimo tvarkos galimybės:

a)

jei informacijos slaptumo lygis yra „CONFIDENTIEL UE“ ir didesnis, su dokumentais susipažįstama saugioje skaitykloje;

| b) | organizuojamas uždaras posėdis, kuriame dalyvauja tik Biuro nariai, Pirmininkų sueigos nariai ar atsakingo Parlamento komiteto tikrieji bei pavaduojantieji nariai, taip pat Parlamento pareigūnai ir tie Parlamento frakcijų darbuotojai, kuriuos frakcijos pirmininkas iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kurių dalyvavimas yra griežtai būtinas, su sąlyga, kad jiems išduotas atitinkamo lygmens patikimumo pažymėjimas; organizuojant posėdį laikomasi šių sąlygų:






  — | visi dokumentai gali būti sunumeruoti, išdalijami posėdžio pradžioje ir vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Negalima konspektuoti ir daryti tų dokumentų kopijų, |
| --- | --- | --- |

b)

organizuojamas uždaras posėdis, kuriame dalyvauja tik Biuro nariai, Pirmininkų sueigos nariai ar atsakingo Parlamento komiteto tikrieji bei pavaduojantieji nariai, taip pat Parlamento pareigūnai ir tie Parlamento frakcijų darbuotojai, kuriuos frakcijos pirmininkas iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kurių dalyvavimas yra griežtai būtinas, su sąlyga, kad jiems išduotas atitinkamo lygmens patikimumo pažymėjimas; organizuojant posėdį laikomasi šių sąlygų:

—

visi dokumentai gali būti sunumeruoti, išdalijami posėdžio pradžioje ir vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Negalima konspektuoti ir daryti tų dokumentų kopijų,

| — | posėdžio protokole klausimo, kuris buvo svarstomas taikant konfidencialumo procedūrą, nagrinėjimas neminimas. |
| --- | --- |

—

posėdžio protokole klausimo, kuris buvo svarstomas taikant konfidencialumo procedūrą, nagrinėjimas neminimas.

Prieš pateikiant dokumentą visi asmens duomenys gali būti išbraukti.

Konfidencialiai informacijai, kuri pateikiama žodžiu Parlamento adresatams, taikomas toks pat apsaugos lygis, koks taikomas raštu pateikiamai konfidencialiai informacijai. Gali būti numatytas iškilmingas šios informacijos gavėjų pasižadėjimas, kad jie neatskleis šios informacijos turinio jokiam trečiam asmeniui.

| 3.2.3. | Kai su raštu pateikta informacija turi būti susipažįstama saugioje skaitykloje, Europos Parlamentas pasirūpina, kad būtų veiksmingai įdiegtos šios priemonės:






  — | saugi konfidencialios informacijos saugojimo sistema, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Kai su raštu pateikta informacija turi būti susipažįstama saugioje skaitykloje, Europos Parlamentas pasirūpina, kad būtų veiksmingai įdiegtos šios priemonės:

—

saugi konfidencialios informacijos saugojimo sistema,

| — | saugi skaitykla, kurioje nėra kopijavimo aparatų, telefonų, faksų, skaitytuvų ar kitų dauginimo ar dokumentų perdavimo priemonių ir t. t., |
| --- | --- |

—

saugi skaitykla, kurioje nėra kopijavimo aparatų, telefonų, faksų, skaitytuvų ar kitų dauginimo ar dokumentų perdavimo priemonių ir t. t.,

| — | patekimą į skaityklą reglamentuojančios saugumo nuostatos, numatančios reikalavimą pasirašyti lankytojų registre ir pasižadėti neplatinti konfidencialios informacijos, su kuria buvo susipažinta. |
| --- | --- |

—

patekimą į skaityklą reglamentuojančios saugumo nuostatos, numatančios reikalavimą pasirašyti lankytojų registre ir pasižadėti neplatinti konfidencialios informacijos, su kuria buvo susipažinta.

| 3.2.4. | Pirmiau numatytos nuostatos neužkerta kelio nustatyti kitokią lygiavertę dviejų institucijų sutartą tvarką. |
| --- | --- |

3.2.4.

Pirmiau numatytos nuostatos neužkerta kelio nustatyti kitokią lygiavertę dviejų institucijų sutartą tvarką.

| 3.3. | Jei nesilaikoma šios tvarkos, taikomos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių VIII priedo nuostatos dėl sankcijų Parlamento nariams, o Parlamento pareigūnų ir kitų darbuotojų atžvilgiu taikomos galiojančios Pareigūnų tarnybos nuostatų (3) 86 straipsnio arba Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 49 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

3.3.

Jei nesilaikoma šios tvarkos, taikomos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių VIII priedo nuostatos dėl sankcijų Parlamento nariams, o Parlamento pareigūnų ir kitų darbuotojų atžvilgiu taikomos galiojančios Pareigūnų tarnybos nuostatų (3) 86 straipsnio arba Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 49 straipsnio nuostatos.

4.   Baigiamosios nuostatos

| 4.1. | Komisija ir Parlamentas imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendintos šio priedo nuostatos.
  Šiuo tikslu kompetentingos Komisijos ir Parlamento tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, koordinuodamos šio priedo įgyvendinimą. Ši veikla apima konfidencialių dokumentų atsekamumo tikrinimą ir periodiškai atliekamą bendrą taikomų saugumo nuostatų ir standartų stebėseną.
  Parlamentas įsipareigoja, prireikus, pritaikyti savo vidaus nuostatas, kad įgyvendintų šiame priede įtvirtintas konfidencialios informacijos saugumo nuostatas.
  Parlamentas įsipareigoja kuo greičiau priimti būsimas saugumo nuostatas ir bendru sutarimu su Komisija patikrinti šias nuostatas, kad būtų nustatyti lygiaverčiai saugumo standartai. Šio priedo nuostatos galios:






  — | techniniams saugumo standartams ir konfidencialios informacijos naudojimo bei saugojimo standartams, įskaitant saugumo priemones fizinio, personalo, dokumentų ir IT saugumo srityse, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija ir Parlamentas imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendintos šio priedo nuostatos.

Šiuo tikslu kompetentingos Komisijos ir Parlamento tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, koordinuodamos šio priedo įgyvendinimą. Ši veikla apima konfidencialių dokumentų atsekamumo tikrinimą ir periodiškai atliekamą bendrą taikomų saugumo nuostatų ir standartų stebėseną.

Parlamentas įsipareigoja, prireikus, pritaikyti savo vidaus nuostatas, kad įgyvendintų šiame priede įtvirtintas konfidencialios informacijos saugumo nuostatas.

Parlamentas įsipareigoja kuo greičiau priimti būsimas saugumo nuostatas ir bendru sutarimu su Komisija patikrinti šias nuostatas, kad būtų nustatyti lygiaverčiai saugumo standartai. Šio priedo nuostatos galios:

—

techniniams saugumo standartams ir konfidencialios informacijos naudojimo bei saugojimo standartams, įskaitant saugumo priemones fizinio, personalo, dokumentų ir IT saugumo srityse,

| — | specialiojo priežiūros komiteto, sudaryto iš Parlamento narių, kurių patikimumas buvo atitinkamai patikrintas ir kurie gavo leidimą naudotis ESĮI, įslaptinta kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, įkūrimui. |
| --- | --- |

—

specialiojo priežiūros komiteto, sudaryto iš Parlamento narių, kurių patikimumas buvo atitinkamai patikrintas ir kurie gavo leidimą naudotis ESĮI, įslaptinta kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, įkūrimui.

| 4.2. | Parlamentas ir Komisija ne vėliau kaip iki pagrindų susitarimo 54 punkte nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos peržiūrės šį priedą ir prireikus pakeis jį, atsižvelgdami į pokyčius, susijusius su:






  — | būsimomis saugumo nuostatomis, turinčiomis ryšį su Parlamentu ir Komisija, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Parlamentas ir Komisija ne vėliau kaip iki pagrindų susitarimo 54 punkte nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos peržiūrės šį priedą ir prireikus pakeis jį, atsižvelgdami į pokyčius, susijusius su:

—

būsimomis saugumo nuostatomis, turinčiomis ryšį su Parlamentu ir Komisija,

| — | kitomis nuostatomis ar teisės aktais, susijusiais su informacijos perdavimo iš vienos institucijos į kitą. |
| --- | --- |

—

kitomis nuostatomis ar teisės aktais, susijusiais su informacijos perdavimo iš vienos institucijos į kitą.

---

(1)  OL L 113, 1995 5 19, p. 1.

(2)  OL L 136, 1999 5 31, p. 20.

(3)  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones.

---

III PRIEDAS

Derybos dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymas

Šiame priede išsamiau reglamentuojama pagrindų susitarimo 23, 24 ir 25 punktuose minima Parlamento informavimo apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo tvarka:

| 1. | Apie savo ketinimą pasiūlyti pradėti derybas Komisija informuoja Parlamentą ir Tarybą tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

1.

Apie savo ketinimą pasiūlyti pradėti derybas Komisija informuoja Parlamentą ir Tarybą tuo pačiu metu.

| 2. | Kai Komisija siūlo Tarybai patvirtinti derybinių nurodymų projektą, pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas ji tuo pat metu pateikia šį projektą ir Parlamentui. |
| --- | --- |

2.

Kai Komisija siūlo Tarybai patvirtinti derybinių nurodymų projektą, pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas ji tuo pat metu pateikia šį projektą ir Parlamentui.

| 3. | Komisija tinkamai atsižvelgia į Parlamento pastabas, padarytas derybų metu. |
| --- | --- |

3.

Komisija tinkamai atsižvelgia į Parlamento pastabas, padarytas derybų metu.

| 4. | Pagal pagrindų susitarimo 23 punkto nuostatas iki susitarimo parafavimo Komisija reguliariai ir nedelsdama informuoja Parlamentą apie derybų eigą ir paaiškina, ar į derybinius tekstus buvo įtraukti Parlamento komentarai ir kokiu būdu, o jei ne – kodėl. |
| --- | --- |

4.

Pagal pagrindų susitarimo 23 punkto nuostatas iki susitarimo parafavimo Komisija reguliariai ir nedelsdama informuoja Parlamentą apie derybų eigą ir paaiškina, ar į derybinius tekstus buvo įtraukti Parlamento komentarai ir kokiu būdu, o jei ne – kodėl.

| 5. | Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti reikia gauti Parlamento sutikimą, atveju Komisija viso derybų proceso metu pateikia Parlamentui visą susijusią informaciją, kurią ji taip pat pateikia Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui). Ši informacija apima priimtų derybinių nurodymų pakeitimų projektus, derybinių tekstų projektus, sutartus straipsnius, dieną, kurią sutarta parafuoti susitarimą, ir parafuojamo susitarimo tekstą. Kaip ir Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui) Komisija taip pat perduoda Parlamentui visus iš trečiųjų šalių gautus susijusius dokumentus, gavusi dokumentų rengėjo sutikimą. Komisija informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie derybų eigą ir, visų pirma, paaiškina, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento nuomonę. |
| --- | --- |

5.

Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti reikia gauti Parlamento sutikimą, atveju Komisija viso derybų proceso metu pateikia Parlamentui visą susijusią informaciją, kurią ji taip pat pateikia Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui). Ši informacija apima priimtų derybinių nurodymų pakeitimų projektus, derybinių tekstų projektus, sutartus straipsnius, dieną, kurią sutarta parafuoti susitarimą, ir parafuojamo susitarimo tekstą. Kaip ir Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui) Komisija taip pat perduoda Parlamentui visus iš trečiųjų šalių gautus susijusius dokumentus, gavusi dokumentų rengėjo sutikimą. Komisija informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie derybų eigą ir, visų pirma, paaiškina, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento nuomonę.

| 6. | Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti nereikia gauti Parlamento sutikimo, atveju Komisija užtikrina, kad Parlamentas būtų nedelsiant visapusiškai informuotas ir jam būtų suteikta informacija bent apie derybinių nurodymų projektą, priimtus derybinius nurodymus, tolesnę derybų eigą ir derybų rezultatus. |
| --- | --- |

6.

Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti nereikia gauti Parlamento sutikimo, atveju Komisija užtikrina, kad Parlamentas būtų nedelsiant visapusiškai informuotas ir jam būtų suteikta informacija bent apie derybinių nurodymų projektą, priimtus derybinius nurodymus, tolesnę derybų eigą ir derybų rezultatus.

| 7. | Pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas Komisija tinkamu laiku pateikia Parlamentui išsamią informaciją apie tai, kada tarptautinis susitarimas bus parafuojamas ir kuo anksčiau informuoja Parlamentą apie tai, kada ji ketina pasiūlyti Tarybai pradėti preliminariai jį taikyti, ir pateikia to priežastis, išskyrus skubos atvejus, sutrukdančius jai tą padaryti. |
| --- | --- |

7.

Pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas Komisija tinkamu laiku pateikia Parlamentui išsamią informaciją apie tai, kada tarptautinis susitarimas bus parafuojamas ir kuo anksčiau informuoja Parlamentą apie tai, kada ji ketina pasiūlyti Tarybai pradėti preliminariai jį taikyti, ir pateikia to priežastis, išskyrus skubos atvejus, sutrukdančius jai tą padaryti.

| 8. | Komisija tinkamu laiku vienu metu informuoja Tarybą ir Parlamentą apie savo ketinimą pasiūlyti Tarybai sustabdyti tarptautinio susitarimo taikymą ir pateikia to priežastis. |
| --- | --- |

8.

Komisija tinkamu laiku vienu metu informuoja Tarybą ir Parlamentą apie savo ketinimą pasiūlyti Tarybai sustabdyti tarptautinio susitarimo taikymą ir pateikia to priežastis.

| 9. | Tarptautinių susitarimų, kuriems taikoma pritarimo procedūra, kaip numatyta SESV, atveju Komisija taip pat visapusiškai informuoja Parlamentą prieš patvirtindama susitarimo pakeitimus, kuriems pritarė Taryba, nukrypdama nuo atitinkamų nuostatų pagal SESV 218 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

9.

Tarptautinių susitarimų, kuriems taikoma pritarimo procedūra, kaip numatyta SESV, atveju Komisija taip pat visapusiškai informuoja Parlamentą prieš patvirtindama susitarimo pakeitimus, kuriems pritarė Taryba, nukrypdama nuo atitinkamų nuostatų pagal SESV 218 straipsnio 7 dalį.

---

IV PRIEDAS

Komisijos darbo programos grafikas

Prie Komisijos darbo programos pridedami pasiūlymai dėl įstatymo galią turinčių ir įstatymo galios neturinčių teisės aktų ateinantiems metams. Komisijos darbo programa sudaroma atitinkamai kitiems metams ir joje išsamiai nurodomi Komisijos kitų metų prioritetai. Taigi Komisijos darbo programa gali sudaryti struktūrinio dialogo su Parlamentu pagrindą, siekiant tarpusavio supratimo.

Komisijos darbo programoje taip pat nurodomos planuojamos iniciatyvos dėl privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų, dėl pasiūlymų panaikinimo ir supaprastinimo.

| 1. | Pirmąjį metų pusmetį Komisijos nariai su atitinkamais Parlamento komitetais pradeda nenutrūkstamą reguliarų dialogą dėl Komisijos tų metų darbo programos įgyvendinimo ir dėl būsimos Komisijos darbo programos rengimo. Remiantis tuo dialogui kiekvienas Parlamento komitetas praneša apie jo rezultatus Komitetų pirmininkų sueigai. |
| --- | --- |

1.

Pirmąjį metų pusmetį Komisijos nariai su atitinkamais Parlamento komitetais pradeda nenutrūkstamą reguliarų dialogą dėl Komisijos tų metų darbo programos įgyvendinimo ir dėl būsimos Komisijos darbo programos rengimo. Remiantis tuo dialogui kiekvienas Parlamento komitetas praneša apie jo rezultatus Komitetų pirmininkų sueigai.

| 2. | Tuo pat metu Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai keičiasi nuomonėmis su Komisijos Pirmininko pavaduotoju, atsakingu už tarpinstitucinius ryšius, kad būtų įvertinta dabartinė Komisijos darbo programos įgyvendinimo padėtis, aptaria, kaip ruošiama būsima Komisijos darbo programa, ir įvertina vykstančios dvišalės diskusijos tarp susijusių Parlamento komitetų ir Komisijos narių rezultatus. |
| --- | --- |

2.

Tuo pat metu Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai keičiasi nuomonėmis su Komisijos Pirmininko pavaduotoju, atsakingu už tarpinstitucinius ryšius, kad būtų įvertinta dabartinė Komisijos darbo programos įgyvendinimo padėtis, aptaria, kaip ruošiama būsima Komisijos darbo programa, ir įvertina vykstančios dvišalės diskusijos tarp susijusių Parlamento komitetų ir Komisijos narių rezultatus.

| 3. | Birželio mėnesį Komitetų pirmininkų sueiga pateikia Pirmininkų sueigai apibendrinamąją ataskaitą, kurioje turėtų būti pateikiami Komisijos darbo programos įgyvendinimo tikrinimo rezultatai ir Parlamento prioritetai būsimos Komisijos darbo programos atžvilgiu, ir Parlamentas informuoja apie tai Komisiją. |
| --- | --- |

3.

Birželio mėnesį Komitetų pirmininkų sueiga pateikia Pirmininkų sueigai apibendrinamąją ataskaitą, kurioje turėtų būti pateikiami Komisijos darbo programos įgyvendinimo tikrinimo rezultatai ir Parlamento prioritetai būsimos Komisijos darbo programos atžvilgiu, ir Parlamentas informuoja apie tai Komisiją.

| 4. | Remdamasis ta apibendrinamąja ataskaita Parlamentas priima rezoliuciją per liepos mėnesinę sesiją, pabrėždamas savo poziciją ir ypač įtraukdamas prašymus, paremtus teisėkūros pranešimais savo iniciatyva. |
| --- | --- |

4.

Remdamasis ta apibendrinamąja ataskaita Parlamentas priima rezoliuciją per liepos mėnesinę sesiją, pabrėždamas savo poziciją ir ypač įtraukdamas prašymus, paremtus teisėkūros pranešimais savo iniciatyva.

| 5. | Kiekvienais metais per pirmąją rugsėjo mėnesinę sesiją bus organizuojamos „Sąjungos padėties“ diskusijos, kurių metu Komisijos pirmininkas pateikia pranešimą, kuriame įvertina einamuosius metus ir apžvelgia kitų metų prioritetus. Šiuo tikslu Komisijos pirmininkas tuo pat metu raštu pateiks Parlamentui pagrindines pasirengimo kitų metų Komisijos darbo programai gaires. |
| --- | --- |

5.

Kiekvienais metais per pirmąją rugsėjo mėnesinę sesiją bus organizuojamos „Sąjungos padėties“ diskusijos, kurių metu Komisijos pirmininkas pateikia pranešimą, kuriame įvertina einamuosius metus ir apžvelgia kitų metų prioritetus. Šiuo tikslu Komisijos pirmininkas tuo pat metu raštu pateiks Parlamentui pagrindines pasirengimo kitų metų Komisijos darbo programai gaires.

| 6. | Nuo rugsėjo mėnesio pradžios atsakingi Parlamento komitetai ir atitinkami Komisijos nariai gali susitikti, kad išsamiau aptartų kiekvienos politikos srities būsimus prioritetus. Šie susitikimai baigiami atitinkamai Komitetų pirmininkų sueigos bei Komisijos narių kolegijos posėdžiu ir Pirmininkų sueigos bei Komisijos pirmininko posėdžiu. |
| --- | --- |

6.

Nuo rugsėjo mėnesio pradžios atsakingi Parlamento komitetai ir atitinkami Komisijos nariai gali susitikti, kad išsamiau aptartų kiekvienos politikos srities būsimus prioritetus. Šie susitikimai baigiami atitinkamai Komitetų pirmininkų sueigos bei Komisijos narių kolegijos posėdžiu ir Pirmininkų sueigos bei Komisijos pirmininko posėdžiu.

| 7. | Spalio mėnesį Komisija priima kitų metų savo darbo programą. Po to Komisijos pirmininkas atitinkamu lygmeniu pristato šią darbo programą Parlamentui. |
| --- | --- |

7.

Spalio mėnesį Komisija priima kitų metų savo darbo programą. Po to Komisijos pirmininkas atitinkamu lygmeniu pristato šią darbo programą Parlamentui.

| 8. | Parlamentas gali surengti diskusijas ir per gruodžio mėnesinę sesiją priimti rezoliuciją. |
| --- | --- |

8.

Parlamentas gali surengti diskusijas ir per gruodžio mėnesinę sesiją priimti rezoliuciją.

| 9. | Toks grafikas taikomas kiekvieno reguliaraus programų sudarymo ciklo atveju, išskyrus rinkimų į Parlamentą metus, sutampančius su Komisijos kadencijos pabaiga. |
| --- | --- |

9.

Toks grafikas taikomas kiekvieno reguliaraus programų sudarymo ciklo atveju, išskyrus rinkimų į Parlamentą metus, sutampančius su Komisijos kadencijos pabaiga.

| 10. | Šiuo grafiku nedaromas poveikis jokių būsimų susitarimų dėl tarpinstitucinių programų sudarymui. |
| --- | --- |

10.

Šiuo grafiku nedaromas poveikis jokių būsimų susitarimų dėl tarpinstitucinių programų sudarymui.

---