# Europeiska unionens L 304/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.304.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 304 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången20 november 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.304.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 304

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången20 november 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1064/2010 av den 17 november 2010 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien | 2 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1065/2010 av den 19 november 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1066/2010 av den 19 november 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1067/2010 av den 19 november 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 11 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1068/2010 av den 19 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 14 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1069/2010 av den 19 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 16 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2010/79/EU av den 19 november 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar | 18 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/696/EU |
| | * | Rådets beslut av den 17 november 2010 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten | 20 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 29 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN-ECE) – enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skyddet för passagerare i hytter i kommersiella fordon | 21 |
| | | INTERINSTITUTIONELLA AVTAL |
| | * | Ramavtal om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen | 47 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1064/2010 av den 17 november 2010 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien

2

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1065/2010 av den 19 november 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

7

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1066/2010 av den 19 november 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

9

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1067/2010 av den 19 november 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

11

Kommissionens förordning (EU) nr 1068/2010 av den 19 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

14

Kommissionens förordning (EU) nr 1069/2010 av den 19 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

16

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2010/79/EU av den 19 november 2010 om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar

18

BESLUT

2010/696/EU

*

Rådets beslut av den 17 november 2010 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

20

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 29 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN-ECE) – enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skyddet för passagerare i hytter i kommersiella fordon

21

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

*

Ramavtal om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

47

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/1

---

Information om ikraftträdandet av avtalet om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering

Avtalet om förnyande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Indiens regering (1), som undertecknades den 30 november 2007, trädde, i enlighet med artikel 11, i kraft den 17 maj 2010.

---

(1)  EUT L 171, 1.7.2009, s. 19.

---

FÖRORDNINGAR

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/2

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1064/2010

av den 17 november 2010

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad den grundläggande antidumpningsförordningen), särskilt artikel 11.3 och 11.5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen), särskilt artiklarna 19 och 22.1 första meningen,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

1.1   Tidigare undersökningar och gällande utjämningsåtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2597/1999 (3) införde rådet i december 1999 en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) (nedan kallad den berörda produkten), med ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga antisubventionsundersökningen. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import från alla andra företag. Den ursprungliga antisubventionsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 1997–30 september 1998. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2597/1999 (3) införde rådet i december 1999 en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) (nedan kallad den berörda produkten), med ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga antisubventionsundersökningen. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import från alla andra företag. Den ursprungliga antisubventionsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 1997–30 september 1998.

| (2) | I mars 2006 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (4), som antogs efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i den grundläggande antisubventionsförordningen, att behålla den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Översynsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004. |
| --- | --- |

(2)

I mars 2006 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (4), som antogs efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i den grundläggande antisubventionsförordningen, att behålla den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Översynsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 2003–30 september 2004.

| (3) | I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (5), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (nedan kallad Garware), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (5), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (nedan kallad Garware), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 367/2006.

| (4) | I september 2007 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1124/2007 (6), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en annan indisk PET-filmtillverkare, Jindal Poly Films Limited, tidigare känd som Jindal Polyester Ltd (nedan kallad Jindal), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

I september 2007 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1124/2007 (6), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en annan indisk PET-filmtillverkare, Jindal Poly Films Limited, tidigare känd som Jindal Polyester Ltd (nedan kallad Jindal), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006.

| (5) | I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (7), som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(5)

I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (7), som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006.

| (6) | Efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av Jindal ändrade rådet i juni 2010 genom förordning (EU) nr 579/2010 (8) den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av Jindal ändrade rådet i juni 2010 genom förordning (EU) nr 579/2010 (8) den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006.

1.2   Tidigare undersökningar och gällande antidumpningsåtgärder

| (7) | I augusti 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 1676/2001 (9) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bland annat Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga antidumpningsundersökningen. Åtgärderna bestod av en värdetull på mellan 0 % och 62,6 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 53,3 % på import från alla andra företag. |
| --- | --- |

(7)

I augusti 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 1676/2001 (9) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bland annat Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga antidumpningsundersökningen. Åtgärderna bestod av en värdetull på mellan 0 % och 62,6 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 53,3 % på import från alla andra företag.

| (8) | I mars 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 366/2006 (10) de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1676/2001. Den antidumpningstull som infördes var på mellan 0 % och 18 %, beroende på undersökningsresultaten i översynen vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningsåtgärderna som genomfördes enligt förordning (EG) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(8)

I mars 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 366/2006 (10) de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1676/2001. Den antidumpningstull som infördes var på mellan 0 % och 18 %, beroende på undersökningsresultaten i översynen vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningsåtgärderna som genomfördes enligt förordning (EG) nr 367/2006.

| (9) | I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006, som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(9)

I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006, som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 1676/2001.

| (10) | I september 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1424/2006 (11), som antogs efter en ansökan från en ny exporterande tillverkare, förordning (EG) nr 1676/2001 med avseende på SRF Limited. I den ändrade förordningen fastställdes en dumpningsmarginal på 15,5 % och en antidumpningstull på 3,5 % för det berörda företaget, med hänsyn till företagets exportsubventionsmarginal som fastställdes i den antisubventionsundersökning som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 367/2006. Eftersom företaget inte hade någon individuell utjämningstullsats, gällde den tullsats som fastställts för alla andra företag. |
| --- | --- |

(10)

I september 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1424/2006 (11), som antogs efter en ansökan från en ny exporterande tillverkare, förordning (EG) nr 1676/2001 med avseende på SRF Limited. I den ändrade förordningen fastställdes en dumpningsmarginal på 15,5 % och en antidumpningstull på 3,5 % för det berörda företaget, med hänsyn till företagets exportsubventionsmarginal som fastställdes i den antisubventionsundersökning som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 367/2006. Eftersom företaget inte hade någon individuell utjämningstullsats, gällde den tullsats som fastställts för alla andra företag.

| (11) | I november 2007 införde rådet genom förordning (EG) nr 1292/2007 (12) en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i Indien, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i den grundläggande antidumpningsförordningen. Genom samma förordning avslutades i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen en partiell interimsöversyn, begränsad till en indisk exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(11)

I november 2007 införde rådet genom förordning (EG) nr 1292/2007 (12) en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i Indien, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i den grundläggande antidumpningsförordningen. Genom samma förordning avslutades i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen en partiell interimsöversyn, begränsad till en indisk exporterande tillverkare.

| (12) | I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009, som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 1292/2007. |
| --- | --- |

(12)

I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009, som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 1292/2007.

2.   FÖRFARANDE

2.1   Grund för översynen

| (13) | Begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 19 i den grundläggande antisubventionsförordningen ingavs av Polyplex Corporation Limited, en exporterande tillverkare i Indien (nedan kallad sökanden). Begäran var begränsad till en undersökning av produktomfattningen för att klargöra om vissa produkttyper ska omfattas av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-film. |
| --- | --- |

(13)

Begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 19 i den grundläggande antisubventionsförordningen ingavs av Polyplex Corporation Limited, en exporterande tillverkare i Indien (nedan kallad sökanden). Begäran var begränsad till en undersökning av produktomfattningen för att klargöra om vissa produkttyper ska omfattas av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-film.

| (14) | Sökanden begärde att skyddsliner av polyester överdragen med silikon (nedan kallad SPRL), i den mån den omfattas av definitionen av den berörda produkten, skulle undantas från de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna på polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien. Sökanden lade fram tillräcklig prima facie-bevisning för att SPRL:s grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper markant skiljer sig från den berörda produktens egenskaper. |
| --- | --- |

(14)

Sökanden begärde att skyddsliner av polyester överdragen med silikon (nedan kallad SPRL), i den mån den omfattas av definitionen av den berörda produkten, skulle undantas från de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna på polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien. Sökanden lade fram tillräcklig prima facie-bevisning för att SPRL:s grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper markant skiljer sig från den berörda produktens egenskaper.

2.2   Inledande

| (15) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och offentliggjorde därför den 9 september 2009 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 19 i den grundläggande antisubventionsförordningen och att denna begränsats till en undersökning av produktomfattningen. Genom översynen skulle man särskilt avgöra om huruvida skyddsliner av SPRL omfattas av definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och offentliggjorde därför den 9 september 2009 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 19 i den grundläggande antisubventionsförordningen och att denna begränsats till en undersökning av produktomfattningen. Genom översynen skulle man särskilt avgöra om huruvida skyddsliner av SPRL omfattas av definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen.

2.3   Översynsundersökningen

| (16) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i republiken Indien (nedan kallat det berörda landet) och alla andra parter som den visste var berörda, dvs. exporterande tillverkare i det berörda landet, användare, importörer och tillverkare i unionen om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i republiken Indien (nedan kallat det berörda landet) och alla andra parter som den visste var berörda, dvs. exporterande tillverkare i det berörda landet, användare, importörer och tillverkare i unionen om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (17) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(17)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (18) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste berördes och till alla andra parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste berördes och till alla andra parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.

| (19) | Sökanden, två andra indiska exporterande tillverkare, fyra unionstillverkare och två unionsimportörer besvarade frågeformulären. |
| --- | --- |

(19)

Sökanden, två andra indiska exporterande tillverkare, fyra unionstillverkare och två unionsimportörer besvarade frågeformulären.

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin bedömning av behovet av en ändring av de gällande utjämnings- och antidumpningsåtgärdernas omfattning och genomförde kontroller på plats vid följande företag:






  — | Garware Polyester Limited, Mumbai, Indien |
| --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin bedömning av behovet av en ändring av de gällande utjämnings- och antidumpningsåtgärdernas omfattning och genomförde kontroller på plats vid följande företag:

—

Garware Polyester Limited, Mumbai, Indien

| — | Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Tyskland |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Tyskland

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida, Indien |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida, Indien

| (21) | Undersökningen omfattade perioden 1 april 2008–31 mars 2009 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen omfattade perioden 1 april 2008–31 mars 2009 (nedan kallad översynsperioden).

3.   BERÖRD PRODUKT

| (22) | Den produkt som berörs är samma produkt som definierades i förordningarna (EG) nr 367/2006 och (EG) nr 1292/2007, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som berörs är samma produkt som definierades i förordningarna (EG) nr 367/2006 och (EG) nr 1292/2007, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90.

4.   RESULTATET AV ÖVERSYNSUNDERSÖKNINGEN

4.1   Bakgrund

| (23) | PET-film är en icke-självhäftande film av polyetentereftalat. PET-film tillverkas alltid av PET-polymer och består av en grundfilm som kan genomgå ytterligare behandling antingen under eller efter tillverkningsprocessen. En sådan behandling består ofta av koronabehandling, metallisering eller ytbehandling. |
| --- | --- |

(23)

PET-film är en icke-självhäftande film av polyetentereftalat. PET-film tillverkas alltid av PET-polymer och består av en grundfilm som kan genomgå ytterligare behandling antingen under eller efter tillverkningsprocessen. En sådan behandling består ofta av koronabehandling, metallisering eller ytbehandling.

| (24) | PET-film har särskilda fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som skiljer den från annan plastfilm. Till PET-filmens egenskaper hör exempelvis dess höga draghållfasthet, goda elektriska egenskaper, låga vattenupptagningsförmåga och goda fuktbeständighet, låga krympbenägenhet och goda barriäregenskaper. Även om dessa specifika egenskaper är avgörande för de olika typerna av PET-film, har de olika typerna fortfarande samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som den ursprungliga PET-filmen. PET-film har i huvudsak fem slutliga användningsområden inom följande fem marknadssegment: magnetiska medier, förpackning, elektroteknik, fotografi och reproduktion samt industriella tillämpningar. |
| --- | --- |

(24)

PET-film har särskilda fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som skiljer den från annan plastfilm. Till PET-filmens egenskaper hör exempelvis dess höga draghållfasthet, goda elektriska egenskaper, låga vattenupptagningsförmåga och goda fuktbeständighet, låga krympbenägenhet och goda barriäregenskaper. Även om dessa specifika egenskaper är avgörande för de olika typerna av PET-film, har de olika typerna fortfarande samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som den ursprungliga PET-filmen. PET-film har i huvudsak fem slutliga användningsområden inom följande fem marknadssegment: magnetiska medier, förpackning, elektroteknik, fotografi och reproduktion samt industriella tillämpningar.

4.2   Metod

| (25) | För att bedöma om SPRL och andra typer av PET-film bör betraktas som en enda produkt eller två skilda produkter, undersökte man om SPRL och andra typer av PET-film hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. Man undersökte vidare tillverkningsprocess, olikheter när det gäller slutanvändningsområden och utbytbarhet samt skillnader i kostnader och priser. |
| --- | --- |

(25)

För att bedöma om SPRL och andra typer av PET-film bör betraktas som en enda produkt eller två skilda produkter, undersökte man om SPRL och andra typer av PET-film hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. Man undersökte vidare tillverkningsprocess, olikheter när det gäller slutanvändningsområden och utbytbarhet samt skillnader i kostnader och priser.

4.3   Parternas främsta argument

| (26) | Sökanden hävdade att SPRL:s grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper skiljer sig från den berörda produktens egenskaper. Det är särskilt den relativt låga utlösningskraften och den låga ytspänningen som gör filmen glatt och ytan blir därför inaktiv tillsammans med bläck, ytbehandlingar, lim och metallisering. På grund av rörelsen av ohärdad silikon i SPRL visar enligt sökanden även den motsatta sidan av en enkel sida belagd med SPRL betydande skillnader i fysiska och tekniska egenskaper i jämförelse med andra typer av PET-film. Det hävdas att dessa egenskaper omöjliggör användningen av SPRL i de industrisegment för den ursprungliga PET-filmen som angavs i den ursprungliga undersökningen, dvs. magnetiska medier, förpackning, elektroteknik, fotografi och reproduktion samt industriella tillämpningar. Den funktionellt aktiva ytan på andra typer av PET-film gör det å andra sidan omöjligt att använda dem som skyddsliners, eftersom de ohjälpligt skulle fastna på vidhäftande ytor. Sökanden hävdade således att SPRL när det gäller användningsområden inte är utbytbar mot någon annan typ av PET-film. |
| --- | --- |

(26)

Sökanden hävdade att SPRL:s grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper skiljer sig från den berörda produktens egenskaper. Det är särskilt den relativt låga utlösningskraften och den låga ytspänningen som gör filmen glatt och ytan blir därför inaktiv tillsammans med bläck, ytbehandlingar, lim och metallisering. På grund av rörelsen av ohärdad silikon i SPRL visar enligt sökanden även den motsatta sidan av en enkel sida belagd med SPRL betydande skillnader i fysiska och tekniska egenskaper i jämförelse med andra typer av PET-film. Det hävdas att dessa egenskaper omöjliggör användningen av SPRL i de industrisegment för den ursprungliga PET-filmen som angavs i den ursprungliga undersökningen, dvs. magnetiska medier, förpackning, elektroteknik, fotografi och reproduktion samt industriella tillämpningar. Den funktionellt aktiva ytan på andra typer av PET-film gör det å andra sidan omöjligt att använda dem som skyddsliners, eftersom de ohjälpligt skulle fastna på vidhäftande ytor. Sökanden hävdade således att SPRL när det gäller användningsområden inte är utbytbar mot någon annan typ av PET-film.

| (27) | Unionsindustrin hävdade att sökandens argument byggde på två artificiellt begränsade jämförelser som följde på varandra. För det första jämförde sökanden SPRL med ett litet urval av PET-film, dvs. den vanliga PET-filmen, och inte med andra typer av ytbelagd PET-film som är mer jämförbara med SPRL. För det andra gjordes den begränsade jämförelsen bara utifrån en högst selektiv och begränsade uppsättning fysiska och kemiska egenskaper. Unionsindustrin hävdade att när man jämför SPRL med ett brett urval av andra typer av PET-film och tar hänsyn till ett representativt antal kemiska och fysiska egenskaper, är det tydligt att SPRL är samma produkt som andra typer av PET-film och bör därför fortsätta att omfattas av antidumpnings- och utjämningsåtgärderna. Enligt unionsindustrin är SPRL alltså en PET-film som senare belagts med ett silikonskikt. Den är i grunden inte annorlunda än andra typer av ytbehandlad film, såsom metalliserad film eller film med anti-statiskt ytskikt eller film med ett barriärskikt och är därför helt klart den berörda produkten. Till stöd för sina påståenden tillhandahöll unionsindustrin en jämförelse av ett antal olika fysiska och kemiska egenskaper i ett antal olika typer av PET-film. |
| --- | --- |

(27)

Unionsindustrin hävdade att sökandens argument byggde på två artificiellt begränsade jämförelser som följde på varandra. För det första jämförde sökanden SPRL med ett litet urval av PET-film, dvs. den vanliga PET-filmen, och inte med andra typer av ytbelagd PET-film som är mer jämförbara med SPRL. För det andra gjordes den begränsade jämförelsen bara utifrån en högst selektiv och begränsade uppsättning fysiska och kemiska egenskaper. Unionsindustrin hävdade att när man jämför SPRL med ett brett urval av andra typer av PET-film och tar hänsyn till ett representativt antal kemiska och fysiska egenskaper, är det tydligt att SPRL är samma produkt som andra typer av PET-film och bör därför fortsätta att omfattas av antidumpnings- och utjämningsåtgärderna. Enligt unionsindustrin är SPRL alltså en PET-film som senare belagts med ett silikonskikt. Den är i grunden inte annorlunda än andra typer av ytbehandlad film, såsom metalliserad film eller film med anti-statiskt ytskikt eller film med ett barriärskikt och är därför helt klart den berörda produkten. Till stöd för sina påståenden tillhandahöll unionsindustrin en jämförelse av ett antal olika fysiska och kemiska egenskaper i ett antal olika typer av PET-film.

4.4   Undersökningsresultat

4.4.1   Fysiska och kemiska egenskaper

| (28) | Undersökningen visade att de två egenskaper som nämns i skäl 27, dvs. den relativt låga utlösningskraften och den låga ytspänningen i SPRL, är ytterligare två egenskaper som ska jämföras med PET-filmens grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egenskaper som definierades i den ursprungliga antidumpningsundersökningen (14) och som återges i skäl 24. Det ska alltså noteras att de grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna är desamma för SPRL som för alla andra typer av PET-film. |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen visade att de två egenskaper som nämns i skäl 27, dvs. den relativt låga utlösningskraften och den låga ytspänningen i SPRL, är ytterligare två egenskaper som ska jämföras med PET-filmens grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egenskaper som definierades i den ursprungliga antidumpningsundersökningen (14) och som återges i skäl 24. Det ska alltså noteras att de grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna är desamma för SPRL som för alla andra typer av PET-film.

| (29) | När det gäller de två egenskaper som är specifika för SPRL, dvs. den låga utlösningskraften och den låga ytspänningen, fann man att dessa inte är egenskaper som PET-filmen som sådan har, utan snarare egenskaper som den silikonbelagda ytan eller silikonet i sig självt har. Ytbehandling med silikon, liksom ytbehandling med andra ämnen, ändrar en del egenskaper som filmytan har, men ändrar inte själva PET-filmens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, som under ytskiktet förblir desamma. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller de två egenskaper som är specifika för SPRL, dvs. den låga utlösningskraften och den låga ytspänningen, fann man att dessa inte är egenskaper som PET-filmen som sådan har, utan snarare egenskaper som den silikonbelagda ytan eller silikonet i sig självt har. Ytbehandling med silikon, liksom ytbehandling med andra ämnen, ändrar en del egenskaper som filmytan har, men ändrar inte själva PET-filmens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, som under ytskiktet förblir desamma.

| (30) | Det är visserligen sant att en ytbehandling av PET-filmen med silikon resulterar i en låg utlösningskraft, liksom i en låg ytspänning, men en liknande invändning kan göras om andra typer av ytbehandling, dvs. när PET-filmen täcks med andra typer av ytskikt får PET-filmens yta andra särskilda egenskaper. I vissa fall kan ytbehandlingen resultera i egenskaper som gör att PET-filmen bara lämpar sig för mycket speciella användningsområden. Ytbehandlingen med silikon är inte på något sätt unik i detta avseende. Andra särskilda produkter med andra typer av ytskikt är till exempel förseglingsbar film, imfri film, film som kan öppnas och förslutas och film behandlad med co-polyester. Alla dessa typer har emellertid samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och omfattas av definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(30)

Det är visserligen sant att en ytbehandling av PET-filmen med silikon resulterar i en låg utlösningskraft, liksom i en låg ytspänning, men en liknande invändning kan göras om andra typer av ytbehandling, dvs. när PET-filmen täcks med andra typer av ytskikt får PET-filmens yta andra särskilda egenskaper. I vissa fall kan ytbehandlingen resultera i egenskaper som gör att PET-filmen bara lämpar sig för mycket speciella användningsområden. Ytbehandlingen med silikon är inte på något sätt unik i detta avseende. Andra särskilda produkter med andra typer av ytskikt är till exempel förseglingsbar film, imfri film, film som kan öppnas och förslutas och film behandlad med co-polyester. Alla dessa typer har emellertid samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och omfattas av definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen.

| (31) | Det får därför anses att det inte finns några betydande skillnader när det gäller fysiska, tekniska och kemiska egenskaper hos SPRL och andra typer av PET-film som skulle berättiga att SPRL utesluts från produktomfattningen. |
| --- | --- |

(31)

Det får därför anses att det inte finns några betydande skillnader när det gäller fysiska, tekniska och kemiska egenskaper hos SPRL och andra typer av PET-film som skulle berättiga att SPRL utesluts från produktomfattningen.

4.4.2   Jämförelse av andra kriterier

| (32) | För fullständighetens skull undersöktes också andra argument som sökanden tog upp i sin begäran om översyn och som visar att SPRL och PET-film är olika produkter. |
| --- | --- |

(32)

För fullständighetens skull undersöktes också andra argument som sökanden tog upp i sin begäran om översyn och som visar att SPRL och PET-film är olika produkter.

4.4.2.1   Tillverkningsprocess

| (33) | Sökanden hävdade att SPRL kräver separata tillverkningsanläggningar jämfört med de andra typer av PET-film som tillverkas. |
| --- | --- |

(33)

Sökanden hävdade att SPRL kräver separata tillverkningsanläggningar jämfört med de andra typer av PET-film som tillverkas.

| (34) | Såsom anges i skäl 23 tillverkas PET-film alltid av PET-polymer och består av en grundfilm som kan genomgå ytterligare behandling antingen under eller efter tillverkningsprocessen. En sådan behandling består ofta av koronabehandling, metallisering eller ytbehandling. |
| --- | --- |

(34)

Såsom anges i skäl 23 tillverkas PET-film alltid av PET-polymer och består av en grundfilm som kan genomgå ytterligare behandling antingen under eller efter tillverkningsprocessen. En sådan behandling består ofta av koronabehandling, metallisering eller ytbehandling.

| (35) | SPRL är PET-film som ytbehandlats med ett silikonskikt. Undersökningen visade att det finns två olika typer av teknik för tillverkning av SPRL. Den unionstillverkare som undersöktes använder sig av en ytbehandlingsteknik in-line. Med denna teknik ytbehandlas den ursprungliga PET-filmen under tillverkningsprocessen innan den sträcks ut. Ytbehandlingsmodulen är bara en del av produktionslinjen och den kan läggas till eller tas bort. De indiska tillverkare som undersöktes använder sig däremot av en ytbehandlingsteknik off-line. Med denna teknik tillverkas först PET-filmen och ytbehandlas därefter på en särskild produktionslinje. |
| --- | --- |

(35)

SPRL är PET-film som ytbehandlats med ett silikonskikt. Undersökningen visade att det finns två olika typer av teknik för tillverkning av SPRL. Den unionstillverkare som undersöktes använder sig av en ytbehandlingsteknik in-line. Med denna teknik ytbehandlas den ursprungliga PET-filmen under tillverkningsprocessen innan den sträcks ut. Ytbehandlingsmodulen är bara en del av produktionslinjen och den kan läggas till eller tas bort. De indiska tillverkare som undersöktes använder sig däremot av en ytbehandlingsteknik off-line. Med denna teknik tillverkas först PET-filmen och ytbehandlas därefter på en särskild produktionslinje.

| (36) | Man konstaterade att valet mellan en ytbehandlingsteknik in-line eller off-line bara handlar om ekonomi, eftersom investeringskostnaden för flyttbara moduler vid ytbehandling in-line är ungefär tio gånger högre än investeringen i en ytbehandlingslinje off-line. Fördelen med ytbehandling in-line är att linjen har en mycket högre hastighet som gör det möjligt med betydande produktionsvolymer. Ytbehandling in-line leder också till besparingar per enhet när det gäller silikonkostnaderna, eftersom ytskiktet av silikon är tunnare än i ytbehandlingen off-line. |
| --- | --- |

(36)

Man konstaterade att valet mellan en ytbehandlingsteknik in-line eller off-line bara handlar om ekonomi, eftersom investeringskostnaden för flyttbara moduler vid ytbehandling in-line är ungefär tio gånger högre än investeringen i en ytbehandlingslinje off-line. Fördelen med ytbehandling in-line är att linjen har en mycket högre hastighet som gör det möjligt med betydande produktionsvolymer. Ytbehandling in-line leder också till besparingar per enhet när det gäller silikonkostnaderna, eftersom ytskiktet av silikon är tunnare än i ytbehandlingen off-line.

| (37) | Det bör noteras att befintligheten av två olika sorters ytbehandlingsteknik inte ändrar SPRL:s fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, som är desamma som i andra typer av PET-film. Olika tillverkningsprocesser är inte i sig relevanta när man ska avgöra om en produkttyp är av ett annat slag, under förutsättning att de produkttyper som dessa processer ger upphov till har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

(37)

Det bör noteras att befintligheten av två olika sorters ytbehandlingsteknik inte ändrar SPRL:s fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, som är desamma som i andra typer av PET-film. Olika tillverkningsprocesser är inte i sig relevanta när man ska avgöra om en produkttyp är av ett annat slag, under förutsättning att de produkttyper som dessa processer ger upphov till har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper.

4.4.2.2   Skillnader i slutanvändningsområden och utbytbarhet

| (38) | Sökanden hävdade också att det inte finns någon utbytbarhet när det gäller användningsområden för SPRL och för andra typer av PET-film. Detta bekräftades genom undersökningen. Såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen gäller detta emellertid också andra typer av PET-film som fått en särskild behandling. |
| --- | --- |

(38)

Sökanden hävdade också att det inte finns någon utbytbarhet när det gäller användningsområden för SPRL och för andra typer av PET-film. Detta bekräftades genom undersökningen. Såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen gäller detta emellertid också andra typer av PET-film som fått en särskild behandling.

| (39) | Man bekräftade i undersökningen att syftet med ytbehandlingen, eller annan särskild behandling av PET-film, är att göra den lämplig för vissa särskilda användningsområden. Det ämne som väljs som ytskikt i varje enskilt fall har vissa egenskaper som gör det lämpligt för ändamålet. Silikon ger till exempel en låg utlösningskraft. Ytbehandlingsämnet kan ha andra särskilda egenskaper (när det gäller silikon är det den låga ytspänningen), som gör det omöjligt att använda produkten på andra områden. Det finns ett antal andra typer av PET-film, som behandlats med andra ämnen eller på annat sätt och som därför har specifika och avgränsade användningsområden. |
| --- | --- |

(39)

Man bekräftade i undersökningen att syftet med ytbehandlingen, eller annan särskild behandling av PET-film, är att göra den lämplig för vissa särskilda användningsområden. Det ämne som väljs som ytskikt i varje enskilt fall har vissa egenskaper som gör det lämpligt för ändamålet. Silikon ger till exempel en låg utlösningskraft. Ytbehandlingsämnet kan ha andra särskilda egenskaper (när det gäller silikon är det den låga ytspänningen), som gör det omöjligt att använda produkten på andra områden. Det finns ett antal andra typer av PET-film, som behandlats med andra ämnen eller på annat sätt och som därför har specifika och avgränsade användningsområden.

| (40) | Även om SPRL har vissa särskilda användningsområden, har den samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra typer av PET-film. Utbytbarheten och slutanvändningen är följaktligen inte relevanta för att avgöra om SPRL skulle kunna utgöra en annan produkt. |
| --- | --- |

(40)

Även om SPRL har vissa särskilda användningsområden, har den samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra typer av PET-film. Utbytbarheten och slutanvändningen är följaktligen inte relevanta för att avgöra om SPRL skulle kunna utgöra en annan produkt.

4.4.2.3   Skillnader i kostnader och priser

| (41) | Slutligen hävdade sökanden att behandlingen av den ursprungliga PET-filmen med silikon innebär extra kostnader. |
| --- | --- |

(41)

Slutligen hävdade sökanden att behandlingen av den ursprungliga PET-filmen med silikon innebär extra kostnader.

| (42) | Man fann mycket riktigt att den extra kostnaden för silikonbehandlingen kan uppgå till 10 % av tillverkningskostnaderna, beroende på vilken behandlingsmetod man väljer. Såsom beskrivs i skäl 35 och 36 har sökanden valt en dyrare metod när det gäller silikonkostnaderna per enhet. Det ska understrykas att detta är en kostnad som tillkommer tillverkningskostnaden för den ursprungliga PET-filmen. Ytbehandling med andra ämnen, liksom metalliseringsprocessen, ökar också tillverkningskostnaderna och därmed priserna. |
| --- | --- |

(42)

Man fann mycket riktigt att den extra kostnaden för silikonbehandlingen kan uppgå till 10 % av tillverkningskostnaderna, beroende på vilken behandlingsmetod man väljer. Såsom beskrivs i skäl 35 och 36 har sökanden valt en dyrare metod när det gäller silikonkostnaderna per enhet. Det ska understrykas att detta är en kostnad som tillkommer tillverkningskostnaden för den ursprungliga PET-filmen. Ytbehandling med andra ämnen, liksom metalliseringsprocessen, ökar också tillverkningskostnaderna och därmed priserna.

| (43) | De extra kostnaderna för silikonbehandlingen kan emellertid inte i sig anses som ett avgörande kriterium för att fastställa om SPRL är en separat produkt. Skillnader i kostnader och priser kan alltså inte i sig berättiga slutsatsen att en viss produkttyp bör anses som en annan produkt, så länge som denna produkt har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(43)

De extra kostnaderna för silikonbehandlingen kan emellertid inte i sig anses som ett avgörande kriterium för att fastställa om SPRL är en separat produkt. Skillnader i kostnader och priser kan alltså inte i sig berättiga slutsatsen att en viss produkttyp bör anses som en annan produkt, så länge som denna produkt har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som den berörda produkten.

5.   SLUTSATSER OM PRODUKTOMFATTNINGEN

| (44) | Undersökningsresultaten bekräftade att behandlingen av PET-filmen med silikon resulterar i att slutprodukten får en annan yta jämfört med den ursprungliga PET-filmen. Denna process ändrar emellertid inte produktens grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Undersökningen bekräftade således att det på marknaden finns ett antal särskilt behandlade typer PET-film, som omfattas av definitionen av den berörda produkten såsom denna fastställts i den ursprungliga undersökningen. De andra analyserade kriterierna, dvs. tillverkningsprocessen, utbytbarheten/slutanvändningen och skillnader i kostnader och priser, ändrade inte denna slutsats. |
| --- | --- |

(44)

Undersökningsresultaten bekräftade att behandlingen av PET-filmen med silikon resulterar i att slutprodukten får en annan yta jämfört med den ursprungliga PET-filmen. Denna process ändrar emellertid inte produktens grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Undersökningen bekräftade således att det på marknaden finns ett antal särskilt behandlade typer PET-film, som omfattas av definitionen av den berörda produkten såsom denna fastställts i den ursprungliga undersökningen. De andra analyserade kriterierna, dvs. tillverkningsprocessen, utbytbarheten/slutanvändningen och skillnader i kostnader och priser, ändrade inte denna slutsats.

| (45) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna. Parterna beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

(45)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna. Parterna beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter.

| (46) | De muntliga och skriftliga kommentarer som parterna lämnade in beaktades, men ändrade inte slutsatsen att inte ändra definitionen av vilka produkter som ska omfattas av de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna på import av PET-film. |
| --- | --- |

(46)

De muntliga och skriftliga kommentarer som parterna lämnade in beaktades, men ändrade inte slutsatsen att inte ändra definitionen av vilka produkter som ska omfattas av de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna på import av PET-film.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversynen av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss PET-film med ursprung i Indien avslutas härmed utan att de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna ändras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 november 2010.

På rådets vägnar

D. REYNDERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

2

(3)  EGT L 316, 10.12.1999, s. 1.

3

(4)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 15.

4

(5)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 255, 29.9.2007, s. 1.

6

(7)  EUT L 6, 10.1.2009, s. 1.

7

(8)  EUT L 168, 2.7.2010, s. 1.

8

(9)  EGT L 277, 23.8.2001, s. 1.

9

(10)  EUT L 68, 8.3.2006, s. 6.

10

(11)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 1.

11

(12)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 1.

12

(13)  EUT C 215, 9.9.2009, s. 19.

13

(14)  Skäl 10 i förordning (EG) nr 367/2001.

14

---

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1065/2010

av den 19 november 2010

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter, men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En produkt som består av en rulle i papp och ett handtag i gjuten plast (en så kallad klädvårdsrulle).
  Rullen är täckt med papp som är självhäftande på utsidan och täckt med syntetisk plast på insidan.
  Den självhäftande rullen är av engångstyp och kan bytas ut. Den är omsluten av ett skyddspapper med en beskrivning av produktens funktionssätt.
  Produkten är avsedd för att ta bort exempelvis damm, ludd, hår och mjäll från textilier, etc. | 9603 90 91 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 4 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9603, 9603 90 och 9603 90 91.
  Produkten, som inte direkt kan klassificeras under ett visst KN-nummer, är mest lik borstar i KN-nummer 9603. KN-nummer 9603 omfattar flera olika artiklar som skiljer sig åt både i fråga om både material och form (se även de förklarande anmärkningarna till HS).
  Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9603 90 91 som övriga borstar. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En produkt som består av en rulle i papp och ett handtag i gjuten plast (en så kallad klädvårdsrulle).

Rullen är täckt med papp som är självhäftande på utsidan och täckt med syntetisk plast på insidan.

Den självhäftande rullen är av engångstyp och kan bytas ut. Den är omsluten av ett skyddspapper med en beskrivning av produktens funktionssätt.

Produkten är avsedd för att ta bort exempelvis damm, ludd, hår och mjäll från textilier, etc.

9603 90 91

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 4 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9603, 9603 90 och 9603 90 91.

Produkten, som inte direkt kan klassificeras under ett visst KN-nummer, är mest lik borstar i KN-nummer 9603. KN-nummer 9603 omfattar flera olika artiklar som skiljer sig åt både i fråga om både material och form (se även de förklarande anmärkningarna till HS).

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9603 90 91 som övriga borstar.

---

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1066/2010

av den 19 november 2010

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda EU-bestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda EU-bestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En produkt bestående av en tonfrekvensförstärkare (15 W) och en högtalare (cirka 20 cm, (8 tum)) i samma hölje med ungefär följande dimensioner: 38 × 38 × 20,5 cm och en vikt på ungefär 8 kg.
  Produkten är försedd med gränssnitt (ingångar/utgångar) för






  — | ett musikinstrument, till exempel en elgitarr, |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En produkt bestående av en tonfrekvensförstärkare (15 W) och en högtalare (cirka 20 cm, (8 tum)) i samma hölje med ungefär följande dimensioner: 38 × 38 × 20,5 cm och en vikt på ungefär 8 kg.

Produkten är försedd med gränssnitt (ingångar/utgångar) för

—

ett musikinstrument, till exempel en elgitarr,

| — | ett fotdrivet reglage för ljudeffekter, |
| --- | --- |

—

ett fotdrivet reglage för ljudeffekter,

| — | en apparat för inspelning och återgivning av ljud, till exempel en MP3-spelar eller cd-spelare och |
| --- | --- |

—

en apparat för inspelning och återgivning av ljud, till exempel en MP3-spelar eller cd-spelare och

| — | hörlurar. |
| --- | --- |

—

hörlurar.

Den är också försedd med kontrollknappar för ljudvolym, förstärkning, ljud och ljudeffekter.

Produkten tar emot elektriska signaler från musikinstrumentet, förstärker dessa med hjälp av tonfrekvensförstärkaren och omvandlar dem till hörbara ljudsignaler via högtalarna.

8518 40 89

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 3 till avdelning XVI samt texten till KN-numren 8518, 8518 40 och 8518 40 89.

Eftersom produkten vare sig är utrustad med eller har ett särskilt gränssnitt (ingång) för en mikrofon, kan den inte ta emot hörbara ljud. Följaktligen är klassificering enligt undernummer 8518 50 som elektrisk ljudförstärkningsanläggning utesluten.

Produkten är en maskinkombination enligt anmärkning 3 till avdelning XVI, bestående av en högtalare enligt undernummer 8518 29, en elektrisk tonfrekvensförstärkare enligt undernummer 8518 40 och en anordning för att skapa ljudeffekter enligt undernummer 8543 70.

Tonfrekvensförstärkningsfunktionen är produktens huvudfunktion, med tanke på hur de inkommande signalerna omvandlas.

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8518 40 89 som en elektrisk tonfrekvensförstärkare.

---

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1067/2010

av den 19 november 2010

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda EU-bestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda EU-bestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En produkt (s.k. duschhuvud) av plast med nickelbeläggning som används för att sprida vatten med hjälp av ett munstycke.
  Den är utrustad med en backventil som förhindrar att vattnet strömmar baklänges. Ventilen reglerar dock inte vattenflödet.
  Vattenflödet från munstycket regleras med den kran som produkten är avsedd att anslutas till via en böjlig slang. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En produkt (s.k. duschhuvud) av plast med nickelbeläggning som används för att sprida vatten med hjälp av ett munstycke.

Den är utrustad med en backventil som förhindrar att vattnet strömmar baklänges. Ventilen reglerar dock inte vattenflödet.

Vattenflödet från munstycket regleras med den kran som produkten är avsedd att anslutas till via en böjlig slang.

3924 90 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3924 och 3924 90 00.

Klassificering enligt nr 8481 som en ventil eller liknande anordning är utesluten, eftersom produkten är mer än en ventil med tillhörande funktioner; det rör sig om ett fullständigt duschhuvud (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nr 8481).

Klassificering enligt nr 8424 som mekanisk apparat för utsprutning, spridning eller finfördelning av vätskor är utesluten, eftersom produkten inte innehåller någon mekanism för utsprutning, spridning eller finfördelning av vätskan. Vattenflödet från munstycket regleras enbart med den kran som produkten är avsedd att anslutas till.

Produkten ska därmed klassificeras enligt kapitel 39 i enlighet med det material den är gjord av.

Klassificering enligt nr 3922 som en sanitetsartikel av plast är utesluten, eftersom detta nummer omfattar badkar, duschkar, diskhoar, tvättställ, bidéer, toalettstolar, sitsar och lock till toalettstolar, spolcisterner och liknande sanitetsartiklar av plast som ska vara fast monterade på ett ställe (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nr 3922).

Produkten ska därför klassificeras enligt nr 3924 som en hygien- och toalettartikel, av plast.

| 2. | En produkt (s.k. duschhuvud) av plast med nickelbeläggning som används för att sprida vatten med hjälp av ett munstycke.
  Den är utrustad med en tryckknapp som är förbunden med en ventil som förhindrar att vattnet strömmar baklänges och som även kan ändra vattenstrålens karaktär (”regn” eller ”massage”). Ventilen reglerar dock inte vattenflödet.
  Vattenflödet från munstycket regleras med den kran som produkten är avsedd att anslutas till via en böjlig slang. |
| --- | --- |

2.

En produkt (s.k. duschhuvud) av plast med nickelbeläggning som används för att sprida vatten med hjälp av ett munstycke.

Den är utrustad med en tryckknapp som är förbunden med en ventil som förhindrar att vattnet strömmar baklänges och som även kan ändra vattenstrålens karaktär (”regn” eller ”massage”). Ventilen reglerar dock inte vattenflödet.

Vattenflödet från munstycket regleras med den kran som produkten är avsedd att anslutas till via en böjlig slang.

8424 89 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8424 och 8424 89 00.

Klassificering enligt nr 8481 som en ventil eller liknande anordning är utesluten, eftersom produkten är mer än en ventil med tillhörande funktioner; det rör sig om ett fullständigt duschhuvud (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nummer 8481).

Den mekanism varigenom vattenstrålens karaktär kan ändras gör att produkten är en mekanisk apparat för utsprutning, spridning eller finfördelning av vätskor.

Produkten ska därför klassificeras enligt nr 8424.

| 3. | En produkt (s.k. duschhuvud) av plast med nickelbeläggning som används för att sprida vatten med hjälp av ett munstycke, utan backventil eller mekanism för att ändra typen av vattenstråle.
  Vattenflödet från munstycket regleras med den kran som produkten är avsedd att anslutas till via en böjlig slang. |
| --- | --- |

3.

En produkt (s.k. duschhuvud) av plast med nickelbeläggning som används för att sprida vatten med hjälp av ett munstycke, utan backventil eller mekanism för att ändra typen av vattenstråle.

Vattenflödet från munstycket regleras med den kran som produkten är avsedd att anslutas till via en böjlig slang.

3924 90 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3924 och 3924 90 00.

Klassificering enligt nr 8424 som mekanisk apparat för utsprutning, spridning eller finfördelning av vätskor är utesluten, eftersom produkten inte innehåller någon mekanism för utsprutning, spridning eller finfördelning av vätskan. Vattenflödet från munstycket regleras enbart med den kran som produkten är avsedd att anslutas till.

Produkten ska därmed klassificeras enligt kapitel 39 i enlighet med det material den är gjord av.

Klassificering enligt nr 3922 som en sanitetsartikel av plast är utesluten, eftersom detta nummer omfattar badkar, duschkar, diskhoar, tvättställ, bidéer, toalettstolar, sitsar och lock till toalettstolar, spolcisterner och liknande sanitetsartiklar av plast som ska vara fast monterade på ett ställe (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nr 3922).

Produkten ska därför klassificeras enligt nr 3924 som en hygien- och toalettartikel, av plast.

---

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1068/2010

av den 19 november 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EC | 92,0 |
| IL | 95,1 |
| MA | 70,6 |
| MK | 58,9 |
| ZZ | 76,1 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| JO | 182,1 |
| MK | 59,4 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | MA | 69,0 |
| TR | 151,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0805 20 10 | MA | 66,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 42,1 |
| IL | 75,3 |
| MA | 61,9 |
| TN | 78,6 |
| TR | 58,9 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | AR | 39,6 |
| CL | 79,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 65,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,9 |
| 0806 10 10 | BR | 251,8 |
| LB | 196,9 |
| TR | 141,7 |
| US | 278,0 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 189,5 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 187,8 |
| BR | 49,6 |
| CL | 75,0 |
| CN | 82,6 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 98,9 |
| US | 121,8 |
| ZA | 104,1 |
| ZZ | 91,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 103,9 |
| US | 160,9 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

64,0

EC

92,0

IL

95,1

MA

70,6

MK

58,9

ZZ

76,1

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

JO

182,1

MK

59,4

TR

146,5

ZZ

118,7

0709 90 70

MA

69,0

TR

151,0

ZZ

110,0

0805 20 10

MA

66,9

ZA

141,4

ZZ

104,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

42,1

IL

75,3

MA

61,9

TN

78,6

TR

58,9

UY

58,6

ZZ

62,6

0805 50 10

AR

39,6

CL

79,2

MA

68,0

TR

65,7

UY

57,1

ZZ

61,9

0806 10 10

BR

251,8

LB

196,9

TR

141,7

US

278,0

ZA

79,2

ZZ

189,5

0808 10 80

AR

74,9

AU

187,8

BR

49,6

CL

75,0

CN

82,6

MK

24,7

NZ

98,9

US

121,8

ZA

104,1

ZZ

91,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

103,9

US

160,9

ZZ

114,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1069/2010

av den 19 november 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1050/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1050/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 20 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 299, 17.11.2010, s. 43.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 20 november 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,92 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

57,89

0,00

1701 11 90 (1)

57,89

0,00

1701 12 10 (1)

57,89

0,00

1701 12 90 (1)

57,89

0,00

1701 91 00 (2)

51,92

1,89

1701 99 10 (2)

51,92

0,00

1701 99 90 (2)

51,92

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

DIREKTIV

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/18

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/79/EU

av den 19 november 2010

om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (1), särskilt artikel 11, och

av följande skäl:

| (1) | För de produkter som anges i bilaga I till direktiv 2004/42/EG bör de analysmetoder som anges i bilaga III till direktivet användas för att fastställa efterlevnad av gränsvärdena för halten av flyktiga organiska föreningar (nedan kallade VOC) i bilaga II till direktivet. Dessa metoder bör anpassas till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(1)

För de produkter som anges i bilaga I till direktiv 2004/42/EG bör de analysmetoder som anges i bilaga III till direktivet användas för att fastställa efterlevnad av gränsvärdena för halten av flyktiga organiska föreningar (nedan kallade VOC) i bilaga II till direktivet. Dessa metoder bör anpassas till den tekniska utvecklingen.

| (2) | ISO-metod 11890-2 reviderades 2006 av Internationella standardiseringsorganisationen, och den nya versionen bör inlemmas i bilaga III till direktiv 2004/42/EG. |
| --- | --- |

(2)

ISO-metod 11890-2 reviderades 2006 av Internationella standardiseringsorganisationen, och den nya versionen bör inlemmas i bilaga III till direktiv 2004/42/EG.

| (3) | Enligt ISO 11890-2 är den enklare och billigare ISO 11890-1 ett acceptabelt alternativ i de fall reaktiva förtunningsmedel inte ingår i formuleringen av produkten och VOC-halten är minst 15 viktprocent. Den metoden bör därför vara tillåten enligt direktiv 2004/42/EG, så att provningskostnaderna kan minskas för medlemsstaterna och de ekonomiska operatörer som ska tillämpa direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt ISO 11890-2 är den enklare och billigare ISO 11890-1 ett acceptabelt alternativ i de fall reaktiva förtunningsmedel inte ingår i formuleringen av produkten och VOC-halten är minst 15 viktprocent. Den metoden bör därför vara tillåten enligt direktiv 2004/42/EG, så att provningskostnaderna kan minskas för medlemsstaterna och de ekonomiska operatörer som ska tillämpa direktivet.

| (4) | Direktiv 2004/42/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2004/42/EG bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 12.3 i direktiv 2004/42/EG. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 12.3 i direktiv 2004/42/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 2004/42/EG ska ersättas med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 10 juni 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

1

---

BILAGA

”BILAGA III

METODER ENLIGT ARTIKEL 3.1

Tillåten metod för produkter med en VOC-halt under 15 viktprocent utan förekomst av reaktiva förtunningsmedel:

| Parameter | Enhet | Test |
| --- | --- | --- |
| Metod | Tidpunkt för offentliggörande |
| VOC-halt | g/l | ISO 11890-2 | 2006 |

Parameter

Enhet

Test

Metod

Tidpunkt för offentliggörande

VOC-halt

g/l

ISO 11890-2

2006

Tillåtna metoder för produkter med en VOC-halt på minst 15 viktprocent utan förekomst av reaktiva förtunningsmedel:

| Parameter | Enhet | Test |
| --- | --- | --- |
| Metod | Tidpunkt för offentliggörande |
| VOC-halt | g/l | ISO 11890-1 | 2007 |
| VOC-halt | g/l | ISO 11890-2 | 2006 |

Parameter

Enhet

Test

Metod

Tidpunkt för offentliggörande

VOC-halt

g/l

ISO 11890-1

2007

VOC-halt

g/l

ISO 11890-2

2006

Tillåten metod för produkter med VOC-halt vid förekomst av reaktiva förtunningsmedel:

| Parameter | Enhet | Test |
| --- | --- | --- |
| Metod | Tidpunkt för offentliggörande |
| VOC-halt | g/l | ASTMD 2369 | 2003” |

Parameter

Enhet

Test

Metod

Tidpunkt för offentliggörande

VOC-halt

g/l

ASTMD 2369

2003”

---

BESLUT

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/20

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 november 2010

om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

(2010/696/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 286.5,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Maarten B. ENGWIRDA, ledamot av revisionsrätten, har avgått med verkan från och med den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

(1)

Maarten B. ENGWIRDA, ledamot av revisionsrätten, har avgått med verkan från och med den 1 januari 2011.

| (2) | Maarten B. ENGWIRDA bör därför ersättas för återstoden av sin mandatperiod. |
| --- | --- |

(2)

Maarten B. ENGWIRDA bör därför ersättas för återstoden av sin mandatperiod.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gijs M. de VRIES utnämns härmed till ledamot av revisionsrätten för perioden 1 januari 2011–31 december 2013.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 17 november 2010.

På rådets vägnar

D. REYNDERS

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 7 oktober 2010 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/21

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 29 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN-ECE) – enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skyddet för passagerare i hytter i kommersiella fordon

Inbegripet all giltig text till och med:

ändringsserie 03 – Dag för ikraftträdande: 30 januari 2011.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Krav |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ändring och utvidgning av typgodkännande av fordonstypen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Påföljd vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definitivt nedlagd tillverkning |
| --- | --- |

9.

| 10. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov och till administrativa myndigheter |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Dokumentation av ECE-typgodkännande
  Del 1– Förlaga för informationsdokument
  Del 2– Meddelande |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

Dokumentation av ECE-typgodkännande

Del 1– Förlaga för informationsdokument

Del 2– Meddelande

| Bilaga 2 – | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Provningsförfarande
  Tillägg 1: Instruktioner för att fästa fordonet i provbänken
  Tillägg 2: Docka som ska användas för att kontrollera överlevnadsutrymmet |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

Provningsförfarande

Tillägg 1: Instruktioner för att fästa fordonet i provbänken

Tillägg 2: Docka som ska användas för att kontrollera överlevnadsutrymmet

| Bilaga 4 – | Förfarande för att fastställa H-punkten och den faktiska bröstkorgsvinkeln i fråga om sittplatser i motorfordon
  Tillägg 1: Beskrivning av den tredimensionella H-punktsmaskinen
  Tillägg 2: Tredimensionellt referenssystem |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

Förfarande för att fastställa H-punkten och den faktiska bröstkorgsvinkeln i fråga om sittplatser i motorfordon

Tillägg 1: Beskrivning av den tredimensionella H-punktsmaskinen

Tillägg 2: Tredimensionellt referenssystem

| Bilaga 5 – | Referensuppgifter avseende sittplatser |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller fordon med separat förarhytt i kategori N (1) med avseende på skyddet för passagerare i hytten.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter avses med

2.1   typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av ett fordon i enlighet med kraven i dessa föreskrifter med avseende på skyddet för passagerarna i hytten vid frontalkollision eller voltning,

2.2   fordonstyp: en kategori motorfordon som inte är olika i sådana väsentliga avseenden som

| 2.2.1 | dimensioner, form och material i fråga om fordonshyttens komponenter, eller |
| --- | --- |

2.2.1

dimensioner, form och material i fråga om fordonshyttens komponenter, eller

| 2.2.2 | typ av hyttmontering på chassiramen, |
| --- | --- |

2.2.2

typ av hyttmontering på chassiramen,

2.3   tvärgående plan: ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längsgående plan,

2.4   längsgående plan: ett plan som är parallellt med fordonets längsgående plan,

2.5   frambyggt fordon (cab-over engine vehicle): ett fordon där mer än halva motorn befinner sig bakom den främsta punkten i vindrutans bas och där rattnavet befinner sig i den främre fjärdedelen av fordonets längd,

2.6   R-punkt: den punkt som definieras i punkt 2.4 i bilaga 4,

2.7   H-punkt: den punkt som definieras i punkt 2.3 i bilaga 4,

2.8   Prov A: ett frontalkollisionsprov för att utvärdera hyttens motståndskraft vid den typen av kollision,

2.9   Prov B: ett islagsprov för vindrutestolparna för att utvärdera hyttens motståndskraft vid en olycka med rullning i 90 grader med efterföljande islag,

2.10   Prov C: prov av takets styrka för att utvärdera hyttens motståndskraft vid en olycka med rullning i 180 grader,

2.11   vindrutestolpar: den yttersta och främsta delen av den konstruktion som är avsedd att hålla uppe taket,

2.12   vindruta: fordonets främre glasparti mellan vindrutestolparna.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på skyddet för passagerarna i en fordonshytt ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen godkända representant.

3.2   Ansökan ska innehålla ritningar av fordonet som ska visa hyttens läge på fordonet samt hyttens monteringssätt. Vidare ska den innehålla tillräckligt detaljerade ritningar av hyttens struktur. Alla ritningar ska lämnas in i tre exemplar. I del 1 i bilaga I finns en mall för informationsdokumentet om konstruktionsdetaljerna.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Om den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dem ska typgodkännande utfärdas.

4.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. Dess två första siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03) ska ange den ändringsserie med de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som fanns vid tiden för typgodkännandet. En och samma avtalspart får inte tilldela samma typgodkännandenummer till en annan fordonstyp enligt definitionen i punkt 2.2 ovan.

4.3   Meddelande om typgodkännande, utvidgat typgodkännande, ej beviljat typgodkännande, återkallande av typgodkännande eller definitivt nedlagd tillverkning för en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsparter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter. Detta ske på ett formulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

4.4   På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska det finnas ett internationellt typgodkännandemärke placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget. Märket ska bestå av följande:

| 4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2) och |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2) och

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5   Den symbol som anges i punkt 4.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt en eller flera föreskrifter bifogade till denna överenskommelse har typgodkänts i det land som har beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter. I detta fall ska de ytterligare nummer och symboler för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har utfärdats i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Typgodkännandemärket ska vara tydligt läsbart och outplånligt.

4.7   Typgodkännandemärket ska placeras vid eller på fordonets typskylt.

4.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken kan vara utformade.

5.   KRAV

5.1   Allmänna krav

5.1.1   Fordonshytten ska vara utformad och fästad i fordonet på ett sådant sätt att man i största möjliga mån undviker att passagerarna skadas vid en olycka.

5.1.2   Fordon i kategori N1 och fordon i kategori N2 med en bruttovikt på högst 7,5 ton ska genomgå prov A och C enligt punkterna 5 och 7 i bilaga 3.

En fordonstyp som typgodkänts enligt föreskrifter nr 33 eller nr 94 får anses uppfylla kraven i fråga om frontalkollision (prov A).

5.1.3   Fordon i kategori N3 och fordon i kategori N2 med en bruttovikt på mer än 7,5 ton ska genomgå prov A, B och C enligt punkterna 5, 6 och 7 i bilaga 3.

5.1.4   Prov A (frontalkollision) ska bara utföras på frambyggda fordon.

5.1.5   En, två eller tre hytter, som tillverkaren själv väljer ut, får användas för att visa att punkterna 5.1.2 eller 5.1.3 ovan är uppfyllda. I förekommande fall ska dock bägge delarna av prov C utföras på samma hytt.

5.1.6   Inget av provningarna A, B eller C behöver utföras om tillverkaren kan visa för den tekniska tjänsten att hytten inte kommer att deformeras på ett sätt som är farligt för passagerarna (inträngning i överlevnadsutrymmet) när den utsätts för villkoren i proven. Detta kan ske genom datorsimuleringar, beräkningar av hyttkomponenternas styrka eller på annat sätt.

5.2   Överlevnadsutrymme som krävs efter provningen eller provningarna

5.2.1   Efter provningarna i punkt 5.1.2 eller 5.1.3 ska fordonshytten vid sätet uppvisa ett överlevnadsutrymme som är tillräckligt stort för den docka som definieras i tillägg 2 i bilaga 3, när sätet befinner sig i sitt mittläge, utan kontakt mellan testdockan och de icke-eftergivliga delar som har en Shore-hårdhet som överstiger 50. Ingen hänsyn ska tas till icke-eftergivliga delar som kan avlägsnas utan verktyg från provdockan med hjälp av en kraft som är mindre än 100 N. För att underlätta installationen, får provdockan demonteras och sedan monteras ihop inne i hytten. Sätet ska justeras till sitt bakersta läge, provdockan monteras ihop helt och hållet och placeras så att dess H-punkt sammanfaller med R-punkten. Sätet ska därefter justeras till sitt mittläge så att en bedömning av överlevnadsutrymmet kan ske. Som alternativ till provdockan i tillägg 2 till bilaga 3 kan man använda en Hybrid II- eller III-docka som motsvarar en vuxen genomsnittlig (50 % av befolkningen) man med eller utan mätinstrument. En beskrivning av den dockan finns i föreskrifter nr 94.

5.2.2   Ovanstående utrymme ska verifieras för alla typer av säten som tillverkaren tillhandahåller.

5.3   Övriga villkor

5.3.1   Vid proven får de komponenter som används för att fästa hytten på chassiramen deformeras eller gå sönder under förutsättning att hytten inte lossnar från chassiramen.

5.3.2   Ingen av dörrarna får öppna sig under proven, men det är inget krav på att de ska kunna öppnas efter proven.

6.   ÄNDRING OCH UTVIDGNING AV TYPGODKÄNNANDE AV FORDONSTYPEN

6.1   Varje ändring av fordonstypen ska meddelas den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan därefter antingen:

| 6.1.1 | göra bedömningen att ändringarna sannolikt inte får någon större ogynnsam effekt och att fordonet i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

6.1.1

göra bedömningen att ändringarna sannolikt inte får någon större ogynnsam effekt och att fordonet i varje fall fortfarande uppfyller kraven, eller

| 6.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

6.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

6.2   Bekräftelse av eller avslag på ansökan om typgodkännande ska, med beskrivning av ändringen, anmälas enligt punkt 4.3 till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

6.3   Den behöriga myndighet som utfärdar ett utvidgat typgodkännande ska tilldela typgodkännandet ett serienummer och med hjälp av ett meddelande enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter underrätta övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter.

7.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/version 2), med följande krav:

7.1   Varje fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkt 5 ovan.

7.2   Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas inom varje tillverkningsenhet. Kontrollerna sker i normalfallet vart annat år.

8.   PÅFÖLJD VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

8.1   Ett typgodkännande som utfärdats med avseende på en typ av fordon eller komponent enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 7.1 ovan inte uppfylls.

8.2   Om en part till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska denna part genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande enligt i mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   DEFINITIVT NEDLAGD TILLVERKNING

Om innehavaren av godkännandet lägger ned tillverkningen av en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne underrätta den myndighet som beviljat godkännandet. När myndigheten fått ett sådant meddelande ska den informera övriga parter i 1958 års avtal, som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelande enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

10.1   Från och med den dag då ändringsserie 02 officiellt träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 02.

10.2   Fr.o.m. den 1 oktober 2002 ska de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja ECE-godkännanden bara om kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 02, uppfylls.

10.3   Fr.o.m. den 1 oktober 2006 får de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna typgodkännanden som inte utfärdats enligt ändringsserie 02 till dessa föreskrifter.

10.4   Från och med den dag då ändringsserie 03 officiellt träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

10.5   Från och med 72 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 ska de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-typgodkännanden om de nya hyttyper som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

10.6   De avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utvidgningar av typgodkännande enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

10.7   De avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska under den 72-månadersperiod som följer på dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 fortsätta att bevilja typgodkännanden för de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom föregående ändringsserie.

10.8   Ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter får vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för en fordonstyp som godkänts enligt ändringsserie 03 till dessa föreskrifter.

10.9   Även efter ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter, ska typgodkännanden av fordon enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter fortsätta att vara giltiga och avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska även fortsättningsvis godkänna dem.

11.   NAMN OCH ADRESSER TILL DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROV OCH TILL ADMINISTRATIVA MYNDIGHETER

De avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat meddela namn- och adressuppgifter i fråga om dels de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna, dels de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande, och till vilka man ska skicka meddelandeformulär om godkännande, utvidgning, avslag eller återkallande av typgodkännande, som beviljats i annat land.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP29/78/Rev.1/ändring.2, senast ändrad genom ändring 4).

(2)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska unionen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive UNECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 och 55 (vakanta), 56 för Montenegro, 57 (vakant) och 58 för Tunisien. Följande nummer ska tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt ska meddelas avtalsparterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

---

BILAGA 1

DOKUMENTATION AV ECE-TYPGODKÄNNANDE

Del 1

FÖRLAGA FÖR INFORMATIONSDOKUMENT

Enligt föreskrifter nr 29 om typgodkännande av hytt

Följande upplysningar ska, om tillämpligt, lämnas i tre exemplar och omfatta en innehållsförteckning. Alla ritningar ska tillhandahållas i lämplig skala och med tillräckliga detaljer i A4-format eller i en A4-folder. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

1.   Allmänt ...

1.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

1.2   Typ: ...

1.3   Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet: ...

1.3.3   Märkningens placering: ...

1.4   Fordonskategori (1): ...

1.5   Tillverkarens namn och adress: ...

1.6   Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ...

2.   Allmänna uppgifter om fordonets konstruktion: ...

2.1   Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon: ...

2.2   Måttskiss av hela fordonet: ...

2.3   Antal axlar och hjul: ...

2.6   Motorns placering och montering: ...

2.7   Förarhytt (frambyggt fordon eller fordon med motorhuv) (2): ...

2.8   Höger- eller vänsterstyrning: ...

3.   Mått och vikter (i kg och mm) (hänvisa till ritning i tillämpliga fall): ...

3.1   Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt enligt tillverkarens uppgifter: ...

3.2   Högsta tekniskt tillåtna främre axeltryck (på en eller flera axlar): ...

4.   Hytt: ...

4.1   Typ av hytt: (normal, med sovplats, med sovplats ovanpå hytten) (3): ...

4.2   Förekommande material samt konstruktion: ...

4.3   Antal dörrar och deras placering: ...

4.4   Ritningar av dörrlås och gångjärn och deras placering på dörrarna: ...

4.5   Antal sittplatser: ...

4.6   R-punkter: ...

4.7   Detaljerad beskrivning av fordonstypens förarhytt med mått, uppbyggnad och materialsammansättning samt av monteringen på chassiramen: ...

4.8   Ritningar av hytten och de delar av interiören som påverkar överlevnadsutrymmet: ...

5.   Styrning ...

5.1   Skiss(er) av styrorgan: ...

5.2   Inställningsområde för justerbar ratt, om ratten är ställbar. ...

Del 2

MEDDELANDE

(största format: A4 [210 × 297 mm])

| | Utfärdat av | : | Myndighetens namn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Utfärdat av

:

Myndighetens namn:

...

...

...

| avseende (4) | : | beviljat typgodkännande
  utvidgat typgodkännande
  avslag på ansökan om typgodkännande
  återkallat typgodkännande
  produktionens definitiva upphörande |
| --- | --- | --- |

avseende (4)

:

beviljat typgodkännande

utvidgat typgodkännande

avslag på ansökan om typgodkännande

återkallat typgodkännande

produktionens definitiva upphörande

för en fordonstyp avseende skyddet för passagerarna i hytten enligt föreskrifter nr 29.

Typgodkännande nr: ... Utvidgning nr: ...

1.   Handelsnamn eller varumärke på fordonet: ...

2.   Fordonstyp: ...

3.   Tillverkarens namn och adress: ...

4.   Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud, i förekommande fall: ...

5.   Kort av hyttens utformning och monteringsmetod: ...

6.   Fordonet inlämnat för typgodkännande den: ...

7.   Den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av typgodkännandeprovningarna: ...

8.   Datum för rapport utfärdad av denna tjänst: ...

9.   Nummer på rapport utfärdad av denna tjänst: ...

10.   Beviljat/utvidgat/avslagen ansökan om/återkallat typgodkännande (4): ...

11.   Typgodkännandemärkets placering på fordonet: ...

12.   Ort: ...

13.   Datum: ...

14.   Underskrift: ...

En förteckning över de dokument som finns hos den myndighet som beviljat typgodkännande finns som bilaga till detta meddelande och kan fås på begäran.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3). TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4.

(2)  ”Frambyggd” förarhytt är en utformning där mer än halva motorns längd ligger bakom nedre vindrutekantens främsta punkt och rattnavet ligger i den främre fjärdedelen av fordonets längd.

(3)  Stryk det som inte gäller (om fler än ett alternativ gäller behöver i vissa fall inget strykas).

(4)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

MALL A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter.)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att denna fordonstyp, avseende skyddet av passagerarna i en hytt i ett kommersiellt fordon, godkänts i Nederländerna (E 4) med godkännandenummer 032439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret visar att typgodkännandet utfärdats enligt kraven i föreskrifter nr 29, ändrade genom ändringsserie 03.

MALL B

Image

Ovanstående typgodkännandemärke på ett fordon visar att den berörda fordonstypen har godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifterna nr 29 och 24 (1). (I fråga om föreskrifter nr 24 är den korrigerade absorptionskoefficienten 1,30 m–1. Typgodkännandenumren visar att vid den tidpunkt då typgodkännandena beviljades omfattade föreskrifterna nr 29 och 24 ändringsserie 03.

---

(1)  Den andra siffran ges bara som exempel.

---

BILAGA 3

PROVNINGSFÖRFARANDE

1.   Dörrar

Förarhyttens dörrar ska vara stängda, men inte låsta före provningen.

2.   Motor

För prov A ska fordonet vara utrustat med en motor, eller en modell med samma massa, dimensioner och monteringssätt.

3.   Hytt

Hytten ska vara utrustad med styrmekanism, ratt, instrumentpanel och förar- och passagerarsäte. Ratten och förarsätet ska vara inställda i normalläge enligt tillverkarens specifikationer.

4.   Förarhyttens placering

För prov A ska förarhytten vara monterad på ett fordon. För proven B och C kan tillverkaren välja mellan att ha förarhytten monterad på ett fordon eller på en separat ram. Fordonet eller ramen ska säkras på det sätt som föreskrivs i tillägg 1 till den här bilagan.

5.   Frontalkollisionsprov (prov A)

Figur 1

Frontalkollisionsprov (prov A)

Image

5.1   Pendeln ska vara av stål och dess massa ska vara minst 1 500 kg, och vara jämnt fördelad. Dess träffyta, som ska vara rektangulär och slät, ska vara 2 500 mm bred och 800 mm hög (se b och h i figur 1). Pendelns kanter ska vara rundade med en krökningsradie på 10 mm ± 5 mm.

5.2   Pendeln ska vara av styv konstruktion. Den ska hänga fritt i två bågar som är fast förankrade i pendeln och som står minst 1 000 mm från varandra (se f i figur 1). Bågarna ska vara minst 3 500 mm långa från upphängningsaxeln till pendelns geometriska centrum (se L i figur 1).

5.3   Pendeln ska placeras så att i följande uppnås i vertikalt läge:

| 5.3.1 | Dess träffyta ska nudda fordonets främsta del. |
| --- | --- |

5.3.1

Dess träffyta ska nudda fordonets främsta del.

| 5.3.2 | Dess tyngdpunkt är c = 50 + 5/– 0 mm under förarsätets R-punkt. |
| --- | --- |

5.3.2

Dess tyngdpunkt är c = 50 + 5/– 0 mm under förarsätets R-punkt.

| 5.3.3 | Dess tyngdpunkt befinner sig i fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

5.3.3

Dess tyngdpunkt befinner sig i fordonets längsgående mittplan.

5.4   Pendeln ska träffa hyttens front i riktning mot hyttens bakre del. Träffriktningen ska vara horisontell och parallell med fordonets längsgående mittplan.

5.5   Islagsenergin ska vara

| 5.5.1 | 29,4 kJ i fråga om fordon i kategori N1 och fordon i N2 med en bruttovikt på högst 7,5 ton. |
| --- | --- |

5.5.1

29,4 kJ i fråga om fordon i kategori N1 och fordon i N2 med en bruttovikt på högst 7,5 ton.

| 5.5.2 | 55 kJ i fråga om fordon i kategori N3 och fordon i kategori N2 med en bruttovikt på mer än 7,5 ton. |
| --- | --- |

5.5.2

55 kJ i fråga om fordon i kategori N3 och fordon i kategori N2 med en bruttovikt på mer än 7,5 ton.

6.   Islagsprov för vindrutestolparna (prov B)

Figur 2

Islagsprov för vindrutestolparna (prov B)

Image

6.1   Pendeln ska vara av styv konstruktion och dess massa ska vara minst 1 000 kg, och vara jämnt fördelad. Pendeln ska vara cylinderformad med en diameter d på 600 ± 50 mm och en längd b på minst 2 500 mm. Pendelns kanter ska vara rundade med en krökningsradie på minst 1,5 mm.

6.2   Pendeln ska vara av styv konstruktion. Den ska hänga fritt i två bågar som är fast förankrade i pendeln och som står minst 1 000 mm från varandra (se f i figur 2). Bågarna ska vara minst 3 500 mm långa (se L i figur 2) från upphängningsaxeln till pendelns geometriska centrum.

6.3   Pendeln ska placeras så att i följande uppnås i vertikalt läge:

| 6.3.1 | Dess träffyta nuddar hyttens främsta del. |
| --- | --- |

6.3.1

Dess träffyta nuddar hyttens främsta del.

| 6.3.2 | Dess längsgående mittlinje är horisontell och vinkelrät mot hyttens längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.3.2

Dess längsgående mittlinje är horisontell och vinkelrät mot hyttens längsgående mittplan.

| 6.3.3 | Dess tyngdpunkt befinner sig mittemellan övre och undre vindruteramen, mätt längs vindrutan och hyttens längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.3.3

Dess tyngdpunkt befinner sig mittemellan övre och undre vindruteramen, mätt längs vindrutan och hyttens längsgående mittplan.

| 6.3.4 | Dess tyngdpunkt befinner sig i hyttens längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.3.4

Dess tyngdpunkt befinner sig i hyttens längsgående mittplan.

| 6.3.5 | Dess längd är jämnt fördelad över fordonets bredd, och överlappar bägge vindrutestolparna. |
| --- | --- |

6.3.5

Dess längd är jämnt fördelad över fordonets bredd, och överlappar bägge vindrutestolparna.

6.4   Pendeln ska träffa hyttens front i riktning mot hyttens bakre del. Träffriktningen ska vara horisontell och parallell med fordonets längsgående mittplan.

6.5   Islagsenergin ska vara 29,4 kJ

7.   Prov av takets styrka (prov C)

Figur 3

Prov av takets styrka (prov C)

Image

7.1   I fråga om fordon i N2 med en bruttovikt på mer än 7,5 ton och i kategori N3, ska bägge proven i punkterna 7.3 och 7.4, i den ordningen, utföras på samma hytt.

7.2   I fråga om fordon i kategori N2 med en bruttovikt på högst 7,5 ton och i kategori N1, ska enbart provet i punkt 7.4 utföras.

7.3   Dynamisk förlastning av fordon i kategori N2 med en bruttovikt på mer än 7,5 ton och i kategori N3 (se P1 i figur 3).

7.3.1   Pendeln ska vara av styv konstruktion och dess massa ska vara minst 1 500 kg, och vara jämnt fördelad.

7.3.2   Pendelns träffyta ska vara rektangulär och slät. Pendeln ska vara så stor att inga av pendelns kanter vidrör hytten när pendeln placerats i enlighet med punkt 7.3.3.

7.3.3   Vid islaget ska pendeln och/eller hytten vara placerade så att följande villkor uppnås:

| 7.3.3.1 | Pendelns träffyta ska befinna sig i 20 graders vinkel mot hyttens längsgående mittplan. Pendeln eller hytten får lutas. |
| --- | --- |

7.3.3.1

Pendelns träffyta ska befinna sig i 20 graders vinkel mot hyttens längsgående mittplan. Pendeln eller hytten får lutas.

| 7.3.3.2 | Pendelns träffyta ska täcka hela längden av hyttens överdel. |
| --- | --- |

7.3.3.2

Pendelns träffyta ska täcka hela längden av hyttens överdel.

| 7.3.3.3 | Pendelns längsgående mittplan ska vara horisontellt och parallellt med hyttens längsgående mittplan. |
| --- | --- |

7.3.3.3

Pendelns längsgående mittplan ska vara horisontellt och parallellt med hyttens längsgående mittplan.

7.3.4   Pendeln ska träffa överdelen av hytten så att villkoren i punkt 7.3.3 uppfylls vid islaget. Islagsriktningen ska vara vinkelrät mot pendelns yta och mot hyttens längsgående mittplan. Pendeln eller hytten får röra sig under förutsättning att kraven på positionering är uppfyllda.

7.3.5   Islagsenergin ska vara minst 17,6 kJ.

7.4   Prov av takets styrka (se P2 i figur 3)

7.4.1   Belastningsanordningen ska vara av stål och dess massa ska vara jämnt fördelad.

7.4.2   Dess träffyta ska vara rektangulär och slät. Anordningen ska vara så stor att inga av dess kanter vidrör hytten när anordningen placerats i enlighet med punkt 7.4.4.

7.4.3   Ett linjärt bärsystem får finnas mellan anordningen och det system som håller uppe den så att hyttaket kan röra sig i riktning från den sida som träffas vid islaget enligt punkt 6.3, om det är tillämpligt.

7.4.4   Belastningsanordningen ska placeras så att följande villkor uppnås vid provet:

| 7.4.4.1 | Den ska vara parallell med chassits x-y-plan. |
| --- | --- |

7.4.4.1

Den ska vara parallell med chassits x-y-plan.

| 7.4.4.2 | Den ska röra sig parallellt med chassits vertikala axel. |
| --- | --- |

7.4.4.2

Den ska röra sig parallellt med chassits vertikala axel.

| 7.4.4.3 | Träffytan ska täcka hela taket på hytten. |
| --- | --- |

7.4.4.3

Träffytan ska täcka hela taket på hytten.

7.4.5   En statisk belastning ska tillföras via belastningsanordningen på taket på hytten. Belastningen ska motsvara fordonets maximalt tillåtna främre axeltryck, dock maximalt 98 kN.

Tillägg 1

INSTRUKTIONER FÖR ATT FÄSTA FORDONET I PROVBÄNKEN

1.   Frontalkollision

Prov A ska utföras på en hytt som monterats på fordonet på följande sätt (se figur 1 nedan).

1.1   Fästkedjor eller -rep

Varje fästkedja eller -rep ska vara av stål och ska kunna motstå en dragbelastning på minst 10 ton.

1.2   Blockering av chassiramen

De längsgående delarna av chassiramen ska stödjas på träblock över hela sin bredd och över en längd som är minst 150 mm. Blockens främre kanter får inte befinna sig framför hyttens bakersta punkt eller bakom axelavståndets mittpunkt. På tillverkarens begäran ska chassiramen befinna sig i det läge den har vid belastning.

1.3   Fastsättning i längsled

Chassiramen ska hindras från att röra sig bakåt med hjälp av kedjor eller rep (A) som är fästade i ramens front symmetriskt i förhållande till ramens längsgående axel. Fästpunkterna måste vara minst 600 mm från varandra. När kedjorna eller repen är sträckta ska de bilda en nedåtriktad vinkel på högst 25° mot horisontalplanet och deras projektion på ett horisontalplan ska bilda en vinkel på högst 10° mot fordonets längsgående plan. Kedjorna eller repen får korsa varandra.

1.4   Fastsättning i sidled

Rörelser i sidled ska begränsas genom kedjor eller rep (B) som är fästade i chassiramen symmetriskt i förhållande till ramens längsgående axel. Fästpunkterna i chassit ska vara högst 5 meter och minst 3 meter från fordonsfronten. När kedjorna eller repen är sträckta ska de bilda en nedåtriktad vinkel på högst 20° mot horisontalplanet och deras projektion på ett horisontalplan ska bilda en vinkel på minst 25° och högst 45° mot fordonets längsgående plan.

1.5   Sträckning av kedjorna eller repen och bakre fastsättning

Kedjan eller repet (C) ska inledningsvis utsättas för en belastning på cirka 1 kN. De fyra kedjorna eller repen A och B ska därefter dras åt och kedjan eller repet C ska utsättas för en dragpåkänning på minst 10 kN. Vinkeln i kedja eller rep C mot horisontalplanet får inte överskrida 15°. En vertikal blockerande kraft på minst 500 N ska anbringas på punkt D mellan chassiramen och marken.

1.6   Motsvarande montering

På tillverkarens begäran får provet utföras med hytten fäst på en specialram under förutsättning att det sker på samma sätt som när hytten är monterad på fordonet.

2.   Islagsprov för vindrutestolparna

2.1   Hytt monterad på fordonet (se figur 1)

Åtgärder ska vidtas så att fordonet inte rör sig i nämnvärd utsträckning under provet. Exempelvis ska handbromsen dras åt, en växel ska vara ilagd och kilar ska låsa framhjulen.

2.2   Hytt monterad på en ram

Åtgärder ska vidtas så att hytten inte rör sig i nämnvärd utsträckning under provet.

3.   Takets styrka

3.1   Hytt monterad på fordonet

Åtgärder ska vidtas så att fordonet inte rör sig i nämnvärd utsträckning under provet. Exempelvis ska handbromsen dras åt, en växel ska vara ilagd och kilar ska låsa framhjulen. För att förhindra att olika delar av hjulupphängningen (fjädrar, däck, etc.) deformeras ska hårda föremål användas.

3.2   Hytt monterad på en ram

Åtgärder ska vidtas så att ramen inte rör sig i nämnvärd utsträckning under provet.

Figur 1

Frontalkollisionsprov

Image

Image

Tillägg 2

DOCKA SOM SKA ANVÄNDAS FÖR ATT KONTROLLERA ÖVERLEVNADSUTRYMMET

Image

---

BILAGA 4

FÖRFARANDE FÖR ATT FASTSTÄLLA H-PUNKTEN OCH DEN FAKTISKA BRÖSTKORGSVINKELN I FRÅGA OM SITTPLATSER I MOTORFORDON

1.   Syfte

Förfarandet i den här bilagan används för att bestämma H-punktens placering och den faktiska bröstkorgsvinkeln för en eller flera sittplatser i ett motorfordon och för att kontrollera överensstämmelsen mellan mätningarna och tillverkarens konstruktionsuppgifter (1).

2.   Definitioner

I denna bilaga gäller följande definitioner:

2.1   referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats,

| 2.1.1 | H-punkten och R-punkten och deras inbördes förhållande, |
| --- | --- |

2.1.1

H-punkten och R-punkten och deras inbördes förhållande,

| 2.1.2 | den faktiska bröstkorgsvinkeln och den beräknade bröstkorgsvinkeln och förhållandet mellan dem. |
| --- | --- |

2.1.2

den faktiska bröstkorgsvinkeln och den beräknade bröstkorgsvinkeln och förhållandet mellan dem.

2.2   tredimensionell H-punktsmaskin (3D H-maskinen): den anordning som används för att fastställa H-punkterna och faktiska bröstkorgsvinklar. Anordningen beskrivs i tillägg 1 till den här bilagan.

2.3   H-punkt: svängningscentrum för bröstkorg och höft för 3-D H-maskinen som installeras i fordonssätet enligt punkt 4 nedan. H-punkten sitter mitt på anordningens mittlinje som går mellan H-punktens syftningsknappar på 3-D H-maskinens båda sidor. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan) När H-punkten fastställts enligt förfarandet i punkt 4, anses den fast i förhållande till sätesdynans uppbyggnad och flyttas med denna när sätet ställs in.

2.4   R-punkt eller sätets referenspunkt: den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och som fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet.

2.5   bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3-D H-maskinens givare med givaren placerad i sitt bakersta läge.

2.6   faktisk bröstkorgslinje: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen med hjälp av ryggvinkelskvadranten på 3-D H-maskinen. Den faktiska bröstkorgsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruerade bröstkorgsvinkeln (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan).

2.7   konstruerad bröstkorgslinje: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgslinjen i ett läge som motsvarar det konstruktionsläge för sätets ryggstöd som fastställts av fordonstillverkaren.

2.8   passagerarens mittplan: mittplanet för 3-D H-maskinen i varje avsedd sittplats; det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets mittplan med passagerarens mittplan. För andra säten anges passagerarens mittplan av tillverkaren.

2.9   tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

2.10   referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) på fordonskarossen som anges av tillverkaren.

2.11   fordonets mätläge: fordonets läge såsom det anges av referenspunkterna i det tredimensionella referenssystemet.

3.   Krav

3.1   Uppgiftslämnande

För varje sittplats där referensuppgifter krävs för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i gällande föreskrifter, skall alla eller med ett lämpligt urval av följande uppgifter lämnas i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1 | R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1

R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2 | Den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.1.2

Den konstruktionsmässigt bestämda bröstkorgsvinkeln.

| 3.1.3 | Alla de anvisningar som krävs för att inställa sätet (om det är inställbart) i mätläget i punkt 4.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla de anvisningar som krävs för att inställa sätet (om det är inställbart) i mätläget i punkt 4.3 nedan.

3.2   Förhållande mellan uppmätta data och konstruktionsuppgifterna

| 3.2.1 | H-punktens koordinater och värdet för den faktiska bröstkorgsvinkel som erhålls med förfarandet i punkt 4 nedan ska jämföras med respektive värden på koordinaterna för R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkel som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.2.1

H-punktens koordinater och värdet för den faktiska bröstkorgsvinkel som erhålls med förfarandet i punkt 4 nedan ska jämföras med respektive värden på koordinaterna för R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkel som anges av fordonstillverkaren.

| 3.2.2 | De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade bröstkorgsvinkeln och den faktiska bröstkorgsvinkeln ska anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, som den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln är ± 5° av den konstruerade bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.2.2

De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade bröstkorgsvinkeln och den faktiska bröstkorgsvinkeln ska anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, som den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln är ± 5° av den konstruerade bröstkorgsvinkeln.

| 3.2.3 | Om dessa villkor är uppfyllda ska R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.3

Om dessa villkor är uppfyllda ska R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

| 3.2.4 | Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2, ska H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre åtgärder uppfyller kraven ska villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas. |
| --- | --- |

3.2.4

Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2, ska H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas ytterligare två gånger (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre åtgärder uppfyller kraven ska villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas.

| 3.2.5 | Om resultaten av minst två av de tre förfarandena i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan eller om verifieringen inte kan utföras då fordonstillverkaren inte tillhandahållit uppgifter om R-punktens läge eller om den konstruerade bröstkorgsvinkeln, ska det mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter |
| --- | --- |

3.2.5

Om resultaten av minst två av de tre förfarandena i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan eller om verifieringen inte kan utföras då fordonstillverkaren inte tillhandahållit uppgifter om R-punktens läge eller om den konstruerade bröstkorgsvinkeln, ska det mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter

4.   Förfarande för fastställande av H-punkt och faktisk bröstkorgsvinkel

4.1   Fordonet ska konditioneras enligt tillverkarens önskemål vid en temperatur av 20° ± 10°C för att säkerställa att materialet i sätet uppnått rumstemperatur. Om det säte som ska kontrolleras aldrig använts, ska en person eller anordning som väger 70–80 kg två gånger placeras på sätet under en minut åt gången för att stoppningen ska pressas upp och ned. På tillverkarens begäran ska alla säten vara obelastade under minst 30 minuter före installationen av 3-D H-maskinen.

4.2   Fordonet ska befinna sig i det mätläge som definieras i punkt 2.11 ovan.

4.3   Om sätet är inställbart, ska det först ställas in i det bakersta normala kör- eller åkläget, som anges av fordonstillverkaren, med beaktande endast av sätets inställning i längsled, med undantag för sätets inställning i längsled som används för andra ändamål än det normala kör- eller åkläget. Om det finns andra inställningsmöjligheter för sätet (i höjdled, vinkling, ryggstöd osv.) ska dessa ställas in i det läge som anges av fordonstillverkaren. I fråga om fjädrande säten ska läget i höjdled vara helt fast i ett läge som motsvarar normalt körläge enligt tillverkarens specifikationer.

4.4   Det sittområde som kommer i kontakt med 3-D H-maskinen ska täckas av ett tunt bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig struktur, som beskrivs som en vanlig bomullstextil med 18,9 trådar per cm2 och som väger 0,228 kg/m2 eller ett stickat eller ovävt textilmaterial med samma egenskaper.

Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet ska det golv på vilket sätet är placerat ha samma egenskaper (2) som golvet i det fordon där sätet ska användas.

4.5   Placera 3-D H-maskinens sitt- och rygganordning så att passagerarens mittplan (C/LO) sammanfaller med 3-D H-maskinens mittplan. På tillverkarens begäran kan 3-D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3-D H-maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3-D H-maskinen står rakt.

4.6   Fäst fot- och underbensdelarna i sätesenheten, antingen var för sig eller med hjälp av T-stången och den hopmonterade underbensdelen. En linje genom H-punktens siktknappar ska vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

4.7   Ställ in fot- och benlägen för 3-D H-maskinen enligt följande:

| 4.7.1 | Avsedd sittplats: förare och yttre framsätespassagerare






  4.7.1.1 | Både fötterna och benenheterna ska flyttas framåt så att fötterna intar normalläge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om det är möjligt ska den vänstra foten placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-maskinens mittplan som den högra foten till höger. Det vattenpass som används för att verifiera 3-D H-maskinens inriktning i sidled ska bringas till horisontellt läge genom ny inställning av sätesdelen eller genom att ben- och fotdelarna flyttas bakåt. Den linje som går genom H-punktens siktknappar ska hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan. |
| --- | --- | --- |

4.7.1

Avsedd sittplats: förare och yttre framsätespassagerare

4.7.1.1

Både fötterna och benenheterna ska flyttas framåt så att fötterna intar normalläge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om det är möjligt ska den vänstra foten placeras ungefär lika långt till vänster om 3-D H-maskinens mittplan som den högra foten till höger. Det vattenpass som används för att verifiera 3-D H-maskinens inriktning i sidled ska bringas till horisontellt läge genom ny inställning av sätesdelen eller genom att ben- och fotdelarna flyttas bakåt. Den linje som går genom H-punktens siktknappar ska hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

| 4.7.1.2 | Om det vänstra benet inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte kan stödjas av strukturen ska den flyttas tills den får stöd. Siktknapparnas inbördes position ska bibehållas. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Om det vänstra benet inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte kan stödjas av strukturen ska den flyttas tills den får stöd. Siktknapparnas inbördes position ska bibehållas.

| 4.7.2 | Avsedd sittplats: yttre bakre sittplats
  I fråga om baksäten och extrasäten ska benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar mot de delar av golvet som ligger på olika nivåer, ska den fot som först kommer i beröring med framsätet fungera som referenspunkt medan den andra foten ska ställas in så att det vattenpass, som anger sätets tvärgående lutning, är inställt horisontellt. |
| --- | --- |

4.7.2

Avsedd sittplats: yttre bakre sittplats

I fråga om baksäten och extrasäten ska benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar mot de delar av golvet som ligger på olika nivåer, ska den fot som först kommer i beröring med framsätet fungera som referenspunkt medan den andra foten ska ställas in så att det vattenpass, som anger sätets tvärgående lutning, är inställt horisontellt.

| 4.7.3 | Andra avsedda sittplatser:
  Tillvägagångssättet i punkt 4.7.1 ovan ska följas, men fötterna ska placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

4.7.3

Andra avsedda sittplatser:

Tillvägagångssättet i punkt 4.7.1 ovan ska följas, men fötterna ska placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar.

4.8   Anbringa underbenens och lårens vikter och rikta in 3-D H-maskinen.

4.9   Luta ryggdelen framåt mot det främre stoppet och dra bort 3-D H-maskinen från ryggstödet med T-stången. Sätt tillbaka 3-D H-maskinen på sätet på ett av följande sätt:

| 4.9.1 | Gör enligt följande om 3D H-maskinen tenderar att glida bakåt: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs dvs. tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet. Flytta underbenet igen om det behövs. |
| --- | --- |

4.9.1

Gör enligt följande om 3D H-maskinen tenderar att glida bakåt: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs dvs. tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet. Flytta underbenet igen om det behövs.

| 4.9.2 | Gör enligt följande om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt genom att en bakåtriktad horisontell kraft tillförs på T-stången tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

4.9.2

Gör enligt följande om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt: Låt 3-D H-maskinen glida bakåt genom att en bakåtriktad horisontell kraft tillförs på T-stången tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

4.10   Påför en kraft på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens rygg- och sätesdel i skärningspunkten mellan höftvinkelkvadranten och T-stångsfästet. Riktningen på den tillförda kraften ska hållas längs en linje som går genom ovannämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför lårbensfästet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Låt därefter ryggdelen försiktigt åter ligga an mot ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3-D H-maskinen glider framåt.

4.11   Sätt höger och vänster bakdelsvikt på plats och sedan växelvis de åtta bröstkorgsvikterna. Bibehåll 3D H-maskinens nivå.

4.12   Luta ryggdelen framåt för att avlägsna trycket mot ryggstödet. Gunga 3-D H-maskinen i sidled 10° (5° åt vartdera hållet från det vertikala mittplanet) under tre kompletta cykler för att avlägsna eventuell kvarvarande friktion mellan 3-D H-maskinen och sätet.

Vid gungningen kan 3-D H-maskinens T-stång tendera att avvika från angiven horisontell och vertikal inriktning. T-stången ska därför hållas stilla genom att en lämplig sidokraft tillförs under gungningsrörelserna. Försiktighet ska iakttas vid hållandet av T-stången och gungandet av 3D H-maskinen så att inga oavsiktliga yttre krafter tillförs i vertikal riktning eller framåt och bakåt.

3-D H-maskinens fötter får inte hållas tillbaka eller hållas fast under denna fas. Om fötterna ändrar läge bör de för tillfället tillåtas att behålla det läget.

Återför försiktigt ryggdelen mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i läge noll. Om fötterna har rört sig vid gungningen av 3-D H-maskinen ska de återföras till sina ursprungliga lägen enligt följande:

Lyft växelvis varje fot så litet som krävs från golvet tills ingen ytterligare fotrörelse äger rum. När fötterna lyfts, ska de kunna rotera fritt, och inga krafter bakåt eller åt sidorna ska påföras. När respektive fot placeras tillbaka i nedläge ska hälen beröra den konstruktion som är avsedd för detta.

Kontrollera att sidvattenpasset är i nolläge, och tillför om det är nödvändigt en tillräckligt stor lateral belastning på ryggdelens översida så att 3-D H-apparatens sätesdel befinner sig vågrät på sätet.

4.13   Håll i T-stången för att hindra 3D H-maskinen från att glida framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:

| a) | återför ryggdelen mot ryggstödet, |
| --- | --- |

a)

återför ryggdelen mot ryggstödet,

| b) | tillför och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad kraft, som inte överstiger 25 N mot ryggens vinkelstång vid en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelkvadranten anger att ett stabilt läge uppnåtts efter det att kraften frigjorts. Försiktighet ska iakttas så att ingen yttre belastning nedåt eller i sidled anbringas på 3-D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3D H-maskinen krävs, låt ryggdelen rotera framåt, återställ nivån och upprepa punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

tillför och frigör växelvis en horisontell bakåtriktad kraft, som inte överstiger 25 N mot ryggens vinkelstång vid en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelkvadranten anger att ett stabilt läge uppnåtts efter det att kraften frigjorts. Försiktighet ska iakttas så att ingen yttre belastning nedåt eller i sidled anbringas på 3-D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3D H-maskinen krävs, låt ryggdelen rotera framåt, återställ nivån och upprepa punkt 4.12.

4.14   Gör alla mätningar:

| 4.14.1 | H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

4.14.1

H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 4.14.2 | Den faktiska bröstkorgsvinkeln ska avläsas vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

4.14.2

Den faktiska bröstkorgsvinkeln ska avläsas vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren i sitt bakersta läge.

4.15   Om 3-D H-maskinen behöver återinstalleras ska sätet först förbli obelastat under minst 30 minuter. 3D H-maskinen ska inte lämnas belastad på sätesenheten under längre tid än vad som krävs för att utföra provet.

4.16   Om sätena i samma rad kan anses vara likadana (bänksäten, identiska säten osv.), ska endast en H-punkt och en faktisk bröstkorgsvinkel bestämmas för varje sätesrad. Den 3D H-maskin som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga ska vara placerad på en plats som anses representativ för raden. Denna plats ska vara:

| 4.16.1 | förarplatsen när det gäller den främre raden, |
| --- | --- |

4.16.1

förarplatsen när det gäller den främre raden,

| 4.16.2 | en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna. |
| --- | --- |

4.16.2

en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna.

---

(1)  I varje sittläge andra än framsäten där H-punkten inte kan bestämmas med den ”tredimensionella H-punktsmaskinen” eller förfarandena för denna, kan den R-punkt som anges av tillverkaren användas som referens, om det är tillämpligt enligt den behöriga myndigheten.

(2)  Lutningsvinkel, höjdskillnad med ett sätesbeslag, ytstruktur osv.

Tillägg 1

BESKRIVNING AV DEN TREDIMENSIONELLA H-PUNKTSMASKINEN
   (1)

(3-D H-maskinen)

1.   Rygg- och sätesdelar

Rygg- och sätesdelarna består av förstärkt plast och metall. De simulerar en människas kropp och lår och är mekaniskt ledade i H-punkten. En kvadrant är fastsatt på den givare som är ledad vid H-punkten för att mäta den faktiska bröstkorgsvinkeln. Genom en justerbar lårstång som är fäst vid sätesdelen fastställs lårets mittlinje, och den utgör baslinjen för höftvinkelskvadranten.

2.   Kroppens och benens beståndsdelar

Underbenssegmenten är fastsatta i den sätesdel där T-stången förenar de knän som bildar ett utskott på den justerbara lårstången. Kvadranter är placerade i underbenssegmenten för att mäta knävinklar. Sko- och fotenheterna är kalibrerade för att mäta fotvinkeln. Med två vattenpass riktas anordningen i rummet. Vikter placeras i motsvarande kroppsdelars tyngdpunkter för att belastningen på sätet ska motsvara en manlig person med en vikt på 76 kg. Kontrollera att alla ledpunkter på 3-D H-maskinen rör sig fritt utan märkbar friktion.

Figur 1

Benämning på 3-D H-maskinens beståndsdelar

Image

Figur 2

Mått på 3-D H-maskinens delar och belastningsfördelning

Image

---

(1)  För detaljerade uppgifter om 3–D H-maskinens konstruktion hänvisas till Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Förenta staterna. Maskinen motsvarar den maskin som beskrivs i ISO-standard 6549:19.80.1980.

Tillägg 2

TREDIMENSIONELLT REFERENSSYSTEM

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre ortogonala plan som fastställts av fordonstillverkaren (se figur) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre ortogonala plan som fastställts av fordonstillverkaren (se figur) (1).

| 2. | Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvaras av de värden som angivits av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvaras av de värden som angivits av tillverkaren.

| 3. | R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som angivits av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

3.

R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som angivits av fordonstillverkaren.

Image

---

(1)  Referenssystemet motsvarar standarden ISO 4130, 1978.

---

BILAGA 5

REFERENSUPPGIFTER AVSEENDE SITTPLATSER

1.   Kodning av referensuppgifter

Referensuppgifter förtecknas i följd för varje sittplats. Sittplatser identifieras med hjälp av en tvåställig kod. Det första tecknet är en arabisk siffra som anger sätesrad, räknat framifrån i fordonet. Det andra tecknet är en versal som anger sittplatsens läge i en rad, sett i fordonets körriktning framåt. Följande bokstäver ska användas:

| L | = | vänster |
| --- | --- | --- |
| C | = | mitten |
| R | = | höger |

L

=

vänster

C

=

mitten

R

=

höger

2.   Beskrivning av fordonets mätläge

2.1   Referenspunkternas koordinater

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Förteckning över referenspunkter

3.1   Sittplats: ...

3.1.1   R-punktens koordinater

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2   Konstruerad bröstkorgsvinkel: ...

3.1.3   Specifikationer för inställning av säte (1)

| | i längdled: ... |
| --- | --- |

i längdled: ...

| | i höjdled: ... |
| --- | --- |

i höjdled: ...

| | i vinkel: ... |
| --- | --- |

i vinkel: ...

| | bröstkorgsvinkel: ... |
| --- | --- |

bröstkorgsvinkel: ...

Anmärkning: Ytterligare referensuppgifter avseende sittplatser förtecknas i punkterna 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

| 20.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 304/47

---

Ramavtal om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN (nedan kallade de båda institutionerna) ingår detta avtal

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 295, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallade fördragen),

med beaktande av de interinstitutionella avtal och texter som reglerar förbindelserna mellan de båda institutionerna,

med beaktande av Europaparlamentets arbetsordning (1), särskilt artiklarna 105, 106 och 127 samt bilagorna VIII och XIV,

med beaktande av de politiska riktlinjer som utfärdats och de uttalanden som gjorts av kommissionens valda ordförande den 15 september 2009 och den 9 februari 2010 och de uttalanden som var och en av de nominerade kommissionsledamöterna gjorde under parlamentutskottsutfrågningarna, och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördraget stärker den demokratiska legitimiteten i unionens beslutsprocess. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördraget stärker den demokratiska legitimiteten i unionens beslutsprocess.

| B. | De båda institutionerna lägger mycket stor vikt vid ett effektivt införlivande och genomförande av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

B.

De båda institutionerna lägger mycket stor vikt vid ett effektivt införlivande och genomförande av unionslagstiftningen.

| C. | Detta ramavtal inverkar inte på parlamentets, kommissionens eller någon annan unionsinstitutions eller något annat unionsorgans ansvarsområden eller befogenheter, utan syftar till att dessa ska utövas på bästa sätt och så öppet som möjligt. |
| --- | --- |

C.

Detta ramavtal inverkar inte på parlamentets, kommissionens eller någon annan unionsinstitutions eller något annat unionsorgans ansvarsområden eller befogenheter, utan syftar till att dessa ska utövas på bästa sätt och så öppet som möjligt.

| D. | Detta ramavtal bör tolkas i överensstämmelse med de institutionella ramarna sådana de är utformade i fördragen. |
| --- | --- |

D.

Detta ramavtal bör tolkas i överensstämmelse med de institutionella ramarna sådana de är utformade i fördragen.

| E. | Kommissionen kommer att ta vederbörlig hänsyn till parlamentets och rådets respektive roller enligt fördragen, särskilt avseende den grundläggande principen om lika behandling som fastställs i punkt 9. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen kommer att ta vederbörlig hänsyn till parlamentets och rådets respektive roller enligt fördragen, särskilt avseende den grundläggande principen om lika behandling som fastställs i punkt 9.

| F. | Det ramavtal som ingicks i maj 2005 (2) bör uppdateras och ersättas av nedanstående text. |
| --- | --- |

F.

Det ramavtal som ingicks i maj 2005 (2) bör uppdateras och ersättas av nedanstående text.

HÄRIGENOM AVTALAS FÖLJANDE:

I.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 1. | För att det nya särskilda partnerskapet mellan parlamentet och kommissionen ska återspeglas bättre, beslutar de båda institutionerna om följande åtgärder för att öka kommissionens politiska ansvar och legitimitet, utvidga den konstruktiva dialogen och förbättra informationsflödet mellan de båda institutionerna samt förbättra samarbetet när det gäller förfaranden och planering.
  Institutionerna har även kommit överens om särskilda bestämmelser






  — | om kommissionens möten med nationella experter, enligt bilaga I, |
| --- | --- | --- |

1.

För att det nya särskilda partnerskapet mellan parlamentet och kommissionen ska återspeglas bättre, beslutar de båda institutionerna om följande åtgärder för att öka kommissionens politiska ansvar och legitimitet, utvidga den konstruktiva dialogen och förbättra informationsflödet mellan de båda institutionerna samt förbättra samarbetet när det gäller förfaranden och planering.

Institutionerna har även kommit överens om särskilda bestämmelser

—

om kommissionens möten med nationella experter, enligt bilaga I,

| — | om överlämnande av sekretessbelagd information till parlamentet, enligt bilaga II, |
| --- | --- |

—

om överlämnande av sekretessbelagd information till parlamentet, enligt bilaga II,

| — | om förhandlingar om och ingående av internationella avtal, enligt bilaga III, och |
| --- | --- |

—

om förhandlingar om och ingående av internationella avtal, enligt bilaga III, och

| — | om tidsplanen för kommissionens arbetsprogram, enligt bilaga IV. |
| --- | --- |

—

om tidsplanen för kommissionens arbetsprogram, enligt bilaga IV.

II.   POLITISKT ANSVAR

| 2. | Efter att ha blivit nominerad av Europeiska rådet kommer kommissionens nominerade ordförande att överlämna sitt politiska program för sin mandatperiod till parlamentet, så att en välunderbyggd diskussion kan föras med parlamentet innan det ska rösta om utnämningen. |
| --- | --- |

2.

Efter att ha blivit nominerad av Europeiska rådet kommer kommissionens nominerade ordförande att överlämna sitt politiska program för sin mandatperiod till parlamentet, så att en välunderbyggd diskussion kan föras med parlamentet innan det ska rösta om utnämningen.

| 3. | Parlamentet ska i enlighet med artikel 106 i sin arbetsordning höra kommissionens nyvalde ordförande i god tid innan förfarandet för godkännande av den nya kommissionen inleds. Parlamentet ska beakta eventuella kommentarer från den nyvalde ordföranden.
  De nominerade kommissionsledamöterna ska tillhandahålla alla relevanta uppgifter i enlighet med det krav på oberoende som fastställs i artikel 245 i EUF-fördraget.
  Förfarandena ska vara utformade på ett sätt som säkerställer att den nominerade kommissionen i sin helhet bedöms på ett öppet, rättvist och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet ska i enlighet med artikel 106 i sin arbetsordning höra kommissionens nyvalde ordförande i god tid innan förfarandet för godkännande av den nya kommissionen inleds. Parlamentet ska beakta eventuella kommentarer från den nyvalde ordföranden.

De nominerade kommissionsledamöterna ska tillhandahålla alla relevanta uppgifter i enlighet med det krav på oberoende som fastställs i artikel 245 i EUF-fördraget.

Förfarandena ska vara utformade på ett sätt som säkerställer att den nominerade kommissionen i sin helhet bedöms på ett öppet, rättvist och konsekvent sätt.

| 4. | Varje kommissionsledamot ska ta politiskt ansvar för verksamheten på det område som han eller hon är ansvarig för utan att kommissionens kollegialitetsprincip påverkas.
  Kommissionens ordförande ska ha det fulla ansvaret för att avgöra om det finns någon eventuell intressekonflikt som gör det omöjligt för en kommissionsledamot att fullgöra sina uppgifter.
  Kommissionens ordförande ska även ansvara för alla eventuella åtgärder som vidtas under sådana omständigheter och omedelbart skriftligen underrätta parlamentets talman om detta.
  Kommissionsledamöternas deltagande i valkampanjer regleras i uppförandekoden för kommissionens ledamöter.
  Kommissionsledamöter som deltar aktivt i valkampanjer i egenskap av kandidater i val till Europaparlamentet bör ta obetald valledighet med början från utgången av den sista sammanträdesperioden före valet.
  Kommissionens ordförande ska i god tid informera parlamentet om sitt beslut att bevilja sådan ledighet och om vilken kommissionsledamot som kommer att ta över berörda ansvarsområden under ledighetsperioden. |
| --- | --- |

4.

Varje kommissionsledamot ska ta politiskt ansvar för verksamheten på det område som han eller hon är ansvarig för utan att kommissionens kollegialitetsprincip påverkas.

Kommissionens ordförande ska ha det fulla ansvaret för att avgöra om det finns någon eventuell intressekonflikt som gör det omöjligt för en kommissionsledamot att fullgöra sina uppgifter.

Kommissionens ordförande ska även ansvara för alla eventuella åtgärder som vidtas under sådana omständigheter och omedelbart skriftligen underrätta parlamentets talman om detta.

Kommissionsledamöternas deltagande i valkampanjer regleras i uppförandekoden för kommissionens ledamöter.

Kommissionsledamöter som deltar aktivt i valkampanjer i egenskap av kandidater i val till Europaparlamentet bör ta obetald valledighet med början från utgången av den sista sammanträdesperioden före valet.

Kommissionens ordförande ska i god tid informera parlamentet om sitt beslut att bevilja sådan ledighet och om vilken kommissionsledamot som kommer att ta över berörda ansvarsområden under ledighetsperioden.

| 5. | Om parlamentet ber kommissionens ordförande att dra tillbaka sitt förtroende för en enskild ledamot av kommissionen, kommer ordföranden att allvarligt överväga huruvida ledamoten ska uppmanas att avgå, i enlighet med artikel 17.6 i EU-fördraget. Ordföranden ska antingen begära att ledamoten avgår eller förklara inför parlamentet under följande sammanträdesperiod sitt beslut att inte göra så. |
| --- | --- |

5.

Om parlamentet ber kommissionens ordförande att dra tillbaka sitt förtroende för en enskild ledamot av kommissionen, kommer ordföranden att allvarligt överväga huruvida ledamoten ska uppmanas att avgå, i enlighet med artikel 17.6 i EU-fördraget. Ordföranden ska antingen begära att ledamoten avgår eller förklara inför parlamentet under följande sammanträdesperiod sitt beslut att inte göra så.

| 6. | I de fall en ersättare för en kommissionsledamot måste utses under pågående mandattid enligt artikel 246 andra stycket i EUF-fördraget, kommer kommissionens ordförande att noga beakta resultatet av samrådet med parlamentet innan samtycke ges till rådets beslut.
  Parlamentet ska se till att dess förfaranden genomförs så snabbt som möjligt, så att kommissionens ordförande noga kan beakta parlamentets synpunkter innan den nya kommissionsledamoten utses.
  På samma sätt kommer kommissionens ordförande, när återstoden av kommissionens mandattid är kort, att noga beakta parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 246 tredje stycket i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

6.

I de fall en ersättare för en kommissionsledamot måste utses under pågående mandattid enligt artikel 246 andra stycket i EUF-fördraget, kommer kommissionens ordförande att noga beakta resultatet av samrådet med parlamentet innan samtycke ges till rådets beslut.

Parlamentet ska se till att dess förfaranden genomförs så snabbt som möjligt, så att kommissionens ordförande noga kan beakta parlamentets synpunkter innan den nya kommissionsledamoten utses.

På samma sätt kommer kommissionens ordförande, när återstoden av kommissionens mandattid är kort, att noga beakta parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 246 tredje stycket i EUF-fördraget.

| 7. | Om kommissionens ordförande avser att ändra ansvarsfördelningen mellan kommissionens ledamöter under kommissionens mandattid enligt artikel 248 i EUF-fördraget, ska han eller hon underrätta parlamentet om dessa ändringar i god tid före det relevanta samrådet med parlamentet. Ordförandens beslut att omfördela ansvarsområdena kan träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

7.

Om kommissionens ordförande avser att ändra ansvarsfördelningen mellan kommissionens ledamöter under kommissionens mandattid enligt artikel 248 i EUF-fördraget, ska han eller hon underrätta parlamentet om dessa ändringar i god tid före det relevanta samrådet med parlamentet. Ordförandens beslut att omfördela ansvarsområdena kan träda i kraft omedelbart.

| 8. | När kommissionen föreslår en översyn av uppförandekoden för kommissionsledamöterna vad gäller intressekonflikt eller etiskt uppförande kommer den att inhämta parlamentets synpunkter. |
| --- | --- |

8.

När kommissionen föreslår en översyn av uppförandekoden för kommissionsledamöterna vad gäller intressekonflikt eller etiskt uppförande kommer den att inhämta parlamentets synpunkter.

III.   KONSTRUKTIV DIALOG OCH INFORMATIONSFLÖDE

i)   Allmänna bestämmelser

| 9. | Kommissionen garanterar att den kommer att tillämpa den grundläggande principen om lika behandling av parlamentet och rådet, särskilt när det gäller att få tillträde till sammanträden och få kännedom om inlägg eller annan information, i synnerhet avseende lagstiftnings- och budgetfrågor. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen garanterar att den kommer att tillämpa den grundläggande principen om lika behandling av parlamentet och rådet, särskilt när det gäller att få tillträde till sammanträden och få kännedom om inlägg eller annan information, i synnerhet avseende lagstiftnings- och budgetfrågor.

| 10. | Inom ramen för sina befogenheter ska kommissionen vidta åtgärder för att bättre involvera parlamentet så att dess åsikter i så stor utsträckning som möjligt beaktas när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Inom ramen för sina befogenheter ska kommissionen vidta åtgärder för att bättre involvera parlamentet så att dess åsikter i så stor utsträckning som möjligt beaktas när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| 11. | Ett antal åtgärder kommer att vidtas för att genomföra det särskilda partnerskapet mellan parlamentet och kommissionen enligt följande:






  — | Kommissionens ordförande kommer på parlamentets begäran att träffa talmanskonferensen minst två gånger per år för att diskutera frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- | --- |

11.

Ett antal åtgärder kommer att vidtas för att genomföra det särskilda partnerskapet mellan parlamentet och kommissionen enligt följande:

—

Kommissionens ordförande kommer på parlamentets begäran att träffa talmanskonferensen minst två gånger per år för att diskutera frågor av gemensamt intresse.

| — | Kommissionens ordförande kommer regelbundet att diskutera viktiga övergripande frågor och viktiga lagstiftningsförslag med parlamentets talman. Denna dialog bör också omfatta en inbjudan till parlamentets talman att närvara vid kommissionskollegiets sammanträden. |
| --- | --- |

—

Kommissionens ordförande kommer regelbundet att diskutera viktiga övergripande frågor och viktiga lagstiftningsförslag med parlamentets talman. Denna dialog bör också omfatta en inbjudan till parlamentets talman att närvara vid kommissionskollegiets sammanträden.

| — | Kommissionens ordförande eller vice ordförande med ansvar för interinstitutionella förbindelser kommer att bjudas in till sammanträdena med talmanskonferensen eller utskottsordförandekonferensen när specifika frågor rörande plenarförsamlingens sammanträdeskalender, interinstitutionella förbindelser mellan parlamentet och kommissionen samt lagstiftningsfrågor och budgetfrågor kommer att diskuteras. |
| --- | --- |

—

Kommissionens ordförande eller vice ordförande med ansvar för interinstitutionella förbindelser kommer att bjudas in till sammanträdena med talmanskonferensen eller utskottsordförandekonferensen när specifika frågor rörande plenarförsamlingens sammanträdeskalender, interinstitutionella förbindelser mellan parlamentet och kommissionen samt lagstiftningsfrågor och budgetfrågor kommer att diskuteras.

| — | Varje år ska talmanskonferensen, utskottsordförandekonferensen och kommissionskollegiet träffas för att diskutera relevanta frågor, inklusive förberedelserna och genomförandet av kommissionens arbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Varje år ska talmanskonferensen, utskottsordförandekonferensen och kommissionskollegiet träffas för att diskutera relevanta frågor, inklusive förberedelserna och genomförandet av kommissionens arbetsprogram.

| — | Talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen ska i god tid informera kommissionen om resultaten av sina diskussioner när dessa har en interinstitutionell dimension. Parlamentet ska också regelbundet ge kommissionen fullständig information om resultaten av sina sammanträden där sammanträdesperioderna planeras, med beaktande av kommissionens synpunkter. Detta påverkar inte tillämpningen av punkt 45. |
| --- | --- |

—

Talmanskonferensen och utskottsordförandekonferensen ska i god tid informera kommissionen om resultaten av sina diskussioner när dessa har en interinstitutionell dimension. Parlamentet ska också regelbundet ge kommissionen fullständig information om resultaten av sina sammanträden där sammanträdesperioderna planeras, med beaktande av kommissionens synpunkter. Detta påverkar inte tillämpningen av punkt 45.

| — | För att säkerställa ett regelbundet flöde av relevant information mellan de båda institutionerna ska parlamentets och kommissionens generalsekreterare träffas regelbundet. |
| --- | --- |

—

För att säkerställa ett regelbundet flöde av relevant information mellan de båda institutionerna ska parlamentets och kommissionens generalsekreterare träffas regelbundet.

| 12. | Alla kommissionsledamöter ska se till att det sker ett regelbundet och direkt informationsutbyte mellan dem själva och ordföranden för det ansvariga parlamentsutskottet. |
| --- | --- |

12.

Alla kommissionsledamöter ska se till att det sker ett regelbundet och direkt informationsutbyte mellan dem själva och ordföranden för det ansvariga parlamentsutskottet.

| 13. | Kommissionen får inte offentliggöra lagstiftningsförslag eller viktiga initiativ eller beslut innan parlamentet underrättats skriftligen.
  På grundval av kommissionens arbetsprogram ska de båda institutionerna genom överenskommelse på förhand fastställa centrala initiativ som ska läggas fram i plenum. I princip kommer kommissionen först att presentera dessa initiativ i plenum och endast därefter för allmänheten.
  Institutionerna ska också fastställa vilka förslag och initiativ som talmanskonferensen eller, på lämpligt sätt, det ansvariga parlamentsutskottet eller dess ordförande ska informeras om.
  Dessa beslut ska fattas inom ramen för den löpande dialog mellan de båda institutionerna som anges i punkt 11 och ska regelbundet uppdateras med hänsyn till den politiska utvecklingen. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen får inte offentliggöra lagstiftningsförslag eller viktiga initiativ eller beslut innan parlamentet underrättats skriftligen.

På grundval av kommissionens arbetsprogram ska de båda institutionerna genom överenskommelse på förhand fastställa centrala initiativ som ska läggas fram i plenum. I princip kommer kommissionen först att presentera dessa initiativ i plenum och endast därefter för allmänheten.

Institutionerna ska också fastställa vilka förslag och initiativ som talmanskonferensen eller, på lämpligt sätt, det ansvariga parlamentsutskottet eller dess ordförande ska informeras om.

Dessa beslut ska fattas inom ramen för den löpande dialog mellan de båda institutionerna som anges i punkt 11 och ska regelbundet uppdateras med hänsyn till den politiska utvecklingen.

| 14. | Om ett internt dokument från kommissionen – som parlamentet inte har fått information om i enlighet med detta ramavtal – sprids utanför institutionerna, får parlamentets talman begära att detta dokument överlämnas till parlamentet utan dröjsmål så att det kan vidarebefordras till de ledamöter av parlamentet som så begär. |
| --- | --- |

14.

Om ett internt dokument från kommissionen – som parlamentet inte har fått information om i enlighet med detta ramavtal – sprids utanför institutionerna, får parlamentets talman begära att detta dokument överlämnas till parlamentet utan dröjsmål så att det kan vidarebefordras till de ledamöter av parlamentet som så begär.

| 15. | Kommissionen kommer att ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra unionslagstiftning, även i fråga om icke-bindande bestämmelser och delegerade akter. Om parlamentet så begär får kommissionen också bjuda in parlamentets experter att närvara vid dessa möten.
  Bestämmelserna om detta fastställs i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen kommer att ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra unionslagstiftning, även i fråga om icke-bindande bestämmelser och delegerade akter. Om parlamentet så begär får kommissionen också bjuda in parlamentets experter att närvara vid dessa möten.

Bestämmelserna om detta fastställs i bilaga I.

| 16. | Inom tre månader efter det att Europaparlamentet har antagit en resolution ska kommissionen lämna skriftlig information till parlamentet om åtgärder som vidtagits som ett svar på specifika uppmaningar som parlamentet riktat till kommissionen i sina resolutioner, även i de fall där den inte har kunnat följa parlamentets åsikter. Tidsfristen kan förkortas om en uppmaning är brådskande. Tidsfristen kan förlängas med en månad om en uppmaning kräver mer uttömmande arbete och önskemålet om förlängning är väl underbyggt. Europaparlamentet kommer att se till att denna information får en bred spridning inom institutionen.
  Europaparlamentet kommer att försöka undvika att ställa muntliga eller skriftliga frågor i de fall då kommissionen redan informerat parlamentet om sin ståndpunkt genom en skriftlig uppföljning.
  Kommissionen ska utfästa sig att redogöra för den konkreta uppföljningen av alla uppmaningar om att den ska lägga fram förslag i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget (betänkanden som avser lagstiftningsinitiativ) inom tre månader efter det att motsvarande betänkande antogs i plenum. Senast efter ett år ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag eller låta förslaget ingå i sitt arbetsprogram för det följande året. Om kommissionen inte lägger fram något förslag ska den ge Europaparlamentet en detaljerad förklaring till detta.
  Kommissionen ska också utfästa sig att ha ett nära samarbete, som inleds på ett tidigt stadium, med parlamentet i alla lagstiftningsinitiativ som härrör från medborgarinitiativ.
  När det gäller förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet ska de särskilda bestämmelser som anges i punkt 31 tillämpas. |
| --- | --- |

16.

Inom tre månader efter det att Europaparlamentet har antagit en resolution ska kommissionen lämna skriftlig information till parlamentet om åtgärder som vidtagits som ett svar på specifika uppmaningar som parlamentet riktat till kommissionen i sina resolutioner, även i de fall där den inte har kunnat följa parlamentets åsikter. Tidsfristen kan förkortas om en uppmaning är brådskande. Tidsfristen kan förlängas med en månad om en uppmaning kräver mer uttömmande arbete och önskemålet om förlängning är väl underbyggt. Europaparlamentet kommer att se till att denna information får en bred spridning inom institutionen.

Europaparlamentet kommer att försöka undvika att ställa muntliga eller skriftliga frågor i de fall då kommissionen redan informerat parlamentet om sin ståndpunkt genom en skriftlig uppföljning.

Kommissionen ska utfästa sig att redogöra för den konkreta uppföljningen av alla uppmaningar om att den ska lägga fram förslag i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget (betänkanden som avser lagstiftningsinitiativ) inom tre månader efter det att motsvarande betänkande antogs i plenum. Senast efter ett år ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag eller låta förslaget ingå i sitt arbetsprogram för det följande året. Om kommissionen inte lägger fram något förslag ska den ge Europaparlamentet en detaljerad förklaring till detta.

Kommissionen ska också utfästa sig att ha ett nära samarbete, som inleds på ett tidigt stadium, med parlamentet i alla lagstiftningsinitiativ som härrör från medborgarinitiativ.

När det gäller förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet ska de särskilda bestämmelser som anges i punkt 31 tillämpas.

| 17. | I de fall initiativ, rekommendationer eller uppmaningar att utarbeta lagstiftningsakter görs i enlighet med artikel 289.4 i EUF-fördraget, ska kommissionen på begäran underrätta parlamentet om sin ståndpunkt beträffande dessa förslag inför det ansvariga parlamentsutskottet. |
| --- | --- |

17.

I de fall initiativ, rekommendationer eller uppmaningar att utarbeta lagstiftningsakter görs i enlighet med artikel 289.4 i EUF-fördraget, ska kommissionen på begäran underrätta parlamentet om sin ståndpunkt beträffande dessa förslag inför det ansvariga parlamentsutskottet.

| 18. | De båda institutionerna är eniga om att samarbeta när det gäller förbindelserna med de nationella parlamenten.
  Parlamentet och kommissionen ska samarbeta när det gäller genomförandet av protokoll nr 2 till EUF-fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta samarbete ska inbegripa arrangemang för att ombesörja nödvändiga översättningar av motiverade yttranden från de nationella parlamenten.
  När de trösklar som anges i artikel 7 i protokoll nr 2 till EUF-fördraget har uppnåtts, ska kommissionen tillhandahålla översättningar av samtliga motiverade yttranden från de nationella parlamenten tillsammans med sin ståndpunkt avseende dessa yttranden. |
| --- | --- |

18.

De båda institutionerna är eniga om att samarbeta när det gäller förbindelserna med de nationella parlamenten.

Parlamentet och kommissionen ska samarbeta när det gäller genomförandet av protokoll nr 2 till EUF-fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta samarbete ska inbegripa arrangemang för att ombesörja nödvändiga översättningar av motiverade yttranden från de nationella parlamenten.

När de trösklar som anges i artikel 7 i protokoll nr 2 till EUF-fördraget har uppnåtts, ska kommissionen tillhandahålla översättningar av samtliga motiverade yttranden från de nationella parlamenten tillsammans med sin ståndpunkt avseende dessa yttranden.

| 19. | Kommissionen ska underrätta parlamentet om förteckningen över de av sina expertgrupper som inrättats för att bistå kommissionen när den utövar sin initiativrätt. Förteckningen ska uppdateras regelbundet samt offentliggöras.
  I detta sammanhang ska kommissionen, på särskild och motiverad begäran av utskottsordföranden, på lämpligt sätt informera det ansvariga parlamentsutskottet om dessa gruppers arbete och sammansättning. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen ska underrätta parlamentet om förteckningen över de av sina expertgrupper som inrättats för att bistå kommissionen när den utövar sin initiativrätt. Förteckningen ska uppdateras regelbundet samt offentliggöras.

I detta sammanhang ska kommissionen, på särskild och motiverad begäran av utskottsordföranden, på lämpligt sätt informera det ansvariga parlamentsutskottet om dessa gruppers arbete och sammansättning.

| 20. | De båda institutionerna ska med hjälp av lämpliga mekanismer föra en konstruktiv dialog med varandra om viktiga administrativa frågor, särskilt frågor som direkt påverkar parlamentets egen administration. |
| --- | --- |

20.

De båda institutionerna ska med hjälp av lämpliga mekanismer föra en konstruktiv dialog med varandra om viktiga administrativa frågor, särskilt frågor som direkt påverkar parlamentets egen administration.

| 21. | Parlamentet kommer att be om kommissionens synpunkter när det lägger fram ett förslag till översyn av sin arbetsordning vad gäller förbindelserna med kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Parlamentet kommer att be om kommissionens synpunkter när det lägger fram ett förslag till översyn av sin arbetsordning vad gäller förbindelserna med kommissionen.

| 22. | Om sekretess åberopas i fråga om information som överlämnats i enlighet med detta ramavtal ska bestämmelserna i bilaga II tillämpas. |
| --- | --- |

22.

Om sekretess åberopas i fråga om information som överlämnats i enlighet med detta ramavtal ska bestämmelserna i bilaga II tillämpas.

ii)   Internationella avtal och utvidgning

| 23. | Parlamentet ska informeras omedelbart och fullständigt i alla skeden av förhandlingar om och ingående av internationella avtal, även när det gäller fastställandet av förhandlingsdirektiv. Kommissionen ska agera så att den till fullo uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 218 i EUF-fördraget, samtidigt som varje institutions roll respekteras i enlighet med artikel 13.2 i EU-fördraget.
  Kommissionen ska tillämpa de bestämmelser som fastställs i bilaga III. |
| --- | --- |

23.

Parlamentet ska informeras omedelbart och fullständigt i alla skeden av förhandlingar om och ingående av internationella avtal, även när det gäller fastställandet av förhandlingsdirektiv. Kommissionen ska agera så att den till fullo uppfyller sina skyldigheter enligt artikel 218 i EUF-fördraget, samtidigt som varje institutions roll respekteras i enlighet med artikel 13.2 i EU-fördraget.

Kommissionen ska tillämpa de bestämmelser som fastställs i bilaga III.

| 24. | Sådan information som avses i punkt 23 ska översändas till parlamentet i så god tid att parlamentet ges möjlighet att framföra sina eventuella synpunkter och kommissionen ges möjlighet att i största möjliga mån ta hänsyn till parlamentets synpunkter. Informationen ska, som allmän regel, tillhandahållas parlamentet genom det ansvariga parlamentsutskottet och, vid behov, vid ett plenarsammanträde. I välmotiverade fall ska den ges till mer än ett parlamentsutskott.
  Parlamentet och kommissionen förbinder sig att fastställa förfaranden och vidta lämpliga åtgärder för överlämnande av sekretessbelagd information från kommissionen till parlamentet, i enlighet med bestämmelserna i bilaga II. |
| --- | --- |

24.

Sådan information som avses i punkt 23 ska översändas till parlamentet i så god tid att parlamentet ges möjlighet att framföra sina eventuella synpunkter och kommissionen ges möjlighet att i största möjliga mån ta hänsyn till parlamentets synpunkter. Informationen ska, som allmän regel, tillhandahållas parlamentet genom det ansvariga parlamentsutskottet och, vid behov, vid ett plenarsammanträde. I välmotiverade fall ska den ges till mer än ett parlamentsutskott.

Parlamentet och kommissionen förbinder sig att fastställa förfaranden och vidta lämpliga åtgärder för överlämnande av sekretessbelagd information från kommissionen till parlamentet, i enlighet med bestämmelserna i bilaga II.

| 25. | De båda institutionerna erkänner att det på grund av deras olika institutionella roller är kommissionen som företräder Europeiska unionen i internationella förhandlingar, med undantag för de som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och andra fall såsom fastställs i fördragen.
  När kommissionen företräder unionen vid internationella konferenser ska den på parlamentets begäran underlätta för en delegation av ledamöter i Europaparlamentet att delta som observatörer i unionsdelegationer, så att det omedelbart och fullständigt kan informeras om hur konferensen fortskrider. Kommissionen åtar sig att i tillämpliga fall regelbundet lämna information till parlamentets delegation om förhandlingarnas resultat.
  Europaparlamentets ledamöter får inte delta direkt i dessa förhandlingar. Beroende på de rättsliga, tekniska och diplomatiska möjligheterna kan kommissionen ge dem observatörsstatus. I händelse av en vägran kommer kommissionen att informera parlamentet om skälen till detta.
  Kommissionen ska dessutom underlätta Europaparlamentsledamöternas deltagande som observatörer vid alla relevanta sammanträden som kommissionen ansvarar för, före och efter förhandlingarna. |
| --- | --- |

25.

De båda institutionerna erkänner att det på grund av deras olika institutionella roller är kommissionen som företräder Europeiska unionen i internationella förhandlingar, med undantag för de som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och andra fall såsom fastställs i fördragen.

När kommissionen företräder unionen vid internationella konferenser ska den på parlamentets begäran underlätta för en delegation av ledamöter i Europaparlamentet att delta som observatörer i unionsdelegationer, så att det omedelbart och fullständigt kan informeras om hur konferensen fortskrider. Kommissionen åtar sig att i tillämpliga fall regelbundet lämna information till parlamentets delegation om förhandlingarnas resultat.

Europaparlamentets ledamöter får inte delta direkt i dessa förhandlingar. Beroende på de rättsliga, tekniska och diplomatiska möjligheterna kan kommissionen ge dem observatörsstatus. I händelse av en vägran kommer kommissionen att informera parlamentet om skälen till detta.

Kommissionen ska dessutom underlätta Europaparlamentsledamöternas deltagande som observatörer vid alla relevanta sammanträden som kommissionen ansvarar för, före och efter förhandlingarna.

| 26. | På samma sätt ska kommissionen hålla parlamentet regelbundet informerat om sammanträden med organ som inrättats genom multilaterala internationella avtal där unionen är involverad, och underlätta tillträde för ledamöter i Europaparlamentet som observatörer ingående i EU:s delegationer, när dessa organ har i uppgift att fatta beslut som kräver parlamentets samtycke eller vilkas tillämpning kan kräva antagande av rättsakter enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

26.

På samma sätt ska kommissionen hålla parlamentet regelbundet informerat om sammanträden med organ som inrättats genom multilaterala internationella avtal där unionen är involverad, och underlätta tillträde för ledamöter i Europaparlamentet som observatörer ingående i EU:s delegationer, när dessa organ har i uppgift att fatta beslut som kräver parlamentets samtycke eller vilkas tillämpning kan kräva antagande av rättsakter enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 27. | Kommissionen ska också ge parlamentsdelegationer som ingår i unionsdelegationer till internationella konferenser möjlighet att använda unionsdelegationernas alla hjälpmedel vid dessa tillfällen, i linje med den allmänna principen om ett gott samarbete mellan institutionerna och med hänsyn till tillgänglig logistik.
  Parlamentets talman ska senast fyra veckor före en konferens början sända ett förslag till kommissionens ordförande om att låta en delegation från parlamentet ingå i unionsdelegationen, och ange vem som ska leda parlamentsdelegationen och hur många av Europaparlamentets ledamöter som ska ingå i delegationen. I välmotiverade fall kan denna tidsfrist undantagsvis förkortas.
  Antalet ledamöter av Europaparlamentet som ska ingå i parlamentets delegation och antalet övriga medarbetare ska stå i proportion till hur stor hela unionsdelegationen är. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen ska också ge parlamentsdelegationer som ingår i unionsdelegationer till internationella konferenser möjlighet att använda unionsdelegationernas alla hjälpmedel vid dessa tillfällen, i linje med den allmänna principen om ett gott samarbete mellan institutionerna och med hänsyn till tillgänglig logistik.

Parlamentets talman ska senast fyra veckor före en konferens början sända ett förslag till kommissionens ordförande om att låta en delegation från parlamentet ingå i unionsdelegationen, och ange vem som ska leda parlamentsdelegationen och hur många av Europaparlamentets ledamöter som ska ingå i delegationen. I välmotiverade fall kan denna tidsfrist undantagsvis förkortas.

Antalet ledamöter av Europaparlamentet som ska ingå i parlamentets delegation och antalet övriga medarbetare ska stå i proportion till hur stor hela unionsdelegationen är.

| 28. | Kommissionen ska hålla parlamentet fullständigt underrättat om läget i anslutningsförhandlingar, särskilt om viktigare aspekter och händelser, så att parlamentet ges möjlighet att i god tid lämna synpunkter genom de tillämpliga parlamentariska förfarandena. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen ska hålla parlamentet fullständigt underrättat om läget i anslutningsförhandlingar, särskilt om viktigare aspekter och händelser, så att parlamentet ges möjlighet att i god tid lämna synpunkter genom de tillämpliga parlamentariska förfarandena.

| 29. | Om kommissionen av tungt vägande skäl beslutar att inte stödja en rekommendation som parlamentet antagit om de frågor som avses i punkt 28 i enlighet med artikel 90.4 i sin arbetsordning, ska den redogöra för dessa skäl inför parlamentet vid ett plenarsammanträde eller vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde. |
| --- | --- |

29.

Om kommissionen av tungt vägande skäl beslutar att inte stödja en rekommendation som parlamentet antagit om de frågor som avses i punkt 28 i enlighet med artikel 90.4 i sin arbetsordning, ska den redogöra för dessa skäl inför parlamentet vid ett plenarsammanträde eller vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde.

iii)   Budgetgenomförande

| 30. | Innan kommissionen gör sådana utfästelser om finansiellt stöd vid givarkonferenser som medför nya ekonomiska åtaganden och för vilka budgetmyndighetens godkännande krävs, ska den informera budgetmyndigheten och beakta dess synpunkter. |
| --- | --- |

30.

Innan kommissionen gör sådana utfästelser om finansiellt stöd vid givarkonferenser som medför nya ekonomiska åtaganden och för vilka budgetmyndighetens godkännande krävs, ska den informera budgetmyndigheten och beakta dess synpunkter.

| 31. | Kommissionen ska inom ramen för det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, vilket regleras genom artikel 319 i EUF-fördraget, översända all information som krävs för att kontrollera budgetgenomförandet för det berörda året och som begärs för detta ändamål av ordföranden för det parlamentsutskott som är ansvarigt för förfarandet för beviljandet av ansvarsfrihet i enlighet med bilaga VII till parlamentets arbetsordning.
  Om det kommer fram nya uppgifter om tidigare år för vilka ansvarsfrihet redan beviljats ska kommissionen översända all relevant information, i syfte att uppnå en lösning som är acceptabel för båda parter. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen ska inom ramen för det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, vilket regleras genom artikel 319 i EUF-fördraget, översända all information som krävs för att kontrollera budgetgenomförandet för det berörda året och som begärs för detta ändamål av ordföranden för det parlamentsutskott som är ansvarigt för förfarandet för beviljandet av ansvarsfrihet i enlighet med bilaga VII till parlamentets arbetsordning.

Om det kommer fram nya uppgifter om tidigare år för vilka ansvarsfrihet redan beviljats ska kommissionen översända all relevant information, i syfte att uppnå en lösning som är acceptabel för båda parter.

iv)   Förbindelser med tillsynsmyndigheter

| 32. | De som nominerats som kandidater till tjänsten som verkställande direktör i tillsynsmyndigheter bör frågas ut av parlamentets utskott
  Dessutom kommer kommissionen och parlamentet, till följd av de diskussioner som förts inom den interinstitutionella arbetsgrupp om tillsynsmyndigheter som inrättades i mars 2009, att sträva efter en gemensam strategi i fråga om decentraliserade organs roll och ställning i unionens institutionella landskap, åtföljd av gemensamma riktlinjer för dessa organs inrättande, struktur och drift, tillsammans med frågor som rör finansiering, budget, övervakning och förvaltning. |
| --- | --- |

32.

De som nominerats som kandidater till tjänsten som verkställande direktör i tillsynsmyndigheter bör frågas ut av parlamentets utskott

Dessutom kommer kommissionen och parlamentet, till följd av de diskussioner som förts inom den interinstitutionella arbetsgrupp om tillsynsmyndigheter som inrättades i mars 2009, att sträva efter en gemensam strategi i fråga om decentraliserade organs roll och ställning i unionens institutionella landskap, åtföljd av gemensamma riktlinjer för dessa organs inrättande, struktur och drift, tillsammans med frågor som rör finansiering, budget, övervakning och förvaltning.

IV.   SAMARBETE KRING FÖRFARANDEN FÖR OCH PLANERING AV LAGSTIFTNING

i)   Kommissionens arbetsprogram och Europeiska unionens programplanering

| 33. | Kommissionen ska initiera unionens årliga och fleråriga programplanering, i syfte att uppnå interinstitutionella avtal. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen ska initiera unionens årliga och fleråriga programplanering, i syfte att uppnå interinstitutionella avtal.

| 34. | Varje år ska kommissionen lägga fram sitt arbetsprogram. |
| --- | --- |

34.

Varje år ska kommissionen lägga fram sitt arbetsprogram.

| 35. | De båda institutionerna ska samarbeta i enlighet med tidsplanen i bilaga IV.
  Kommissionen ska ta hänsyn till de eventuella prioriteringar som parlamentet gett uttryck för.
  Kommissionen ska tillhandahålla tillräckliga uppgifter om planerade åtgärder för varje punkt i dess arbetsprogram. |
| --- | --- |

35.

De båda institutionerna ska samarbeta i enlighet med tidsplanen i bilaga IV.

Kommissionen ska ta hänsyn till de eventuella prioriteringar som parlamentet gett uttryck för.

Kommissionen ska tillhandahålla tillräckliga uppgifter om planerade åtgärder för varje punkt i dess arbetsprogram.

| 36. | Kommissionen ska lämna en förklaring när den inte kan lägga fram enskilda förslag i dess arbetsprogram för året i fråga eller när den avviker från programmet. Den vice kommissionsordförande som ansvarar för de interinstitutionella förbindelserna åtar sig att regelbundet inför utskottsordförandekonferensen redogöra för huvuddragen i det politiska genomförandet av kommissionens arbetsprogram för det berörda året. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen ska lämna en förklaring när den inte kan lägga fram enskilda förslag i dess arbetsprogram för året i fråga eller när den avviker från programmet. Den vice kommissionsordförande som ansvarar för de interinstitutionella förbindelserna åtar sig att regelbundet inför utskottsordförandekonferensen redogöra för huvuddragen i det politiska genomförandet av kommissionens arbetsprogram för det berörda året.

ii)   Förfaranden för antagande av akter

| 37. | Kommissionen åtar sig att noga granska de ändringar av kommissionens lagförslag som parlamentet antagit, i syfte att ta hänsyn till dessa ändringar i eventuellt ändrade förslag.
  Vidare åtar sig kommissionen att när den i enlighet med artikel 294 i EUF-fördraget avger yttranden över parlamentets ändringar ta största möjliga hänsyn till de ändringar som antagits under andra behandlingen. Om kommissionen på grund av tungt vägande skäl och efter en behandling i kollegiet av kommissionsledamöter beslutar att inte anta eller stödja sådana ändringar ska den redogöra för sitt beslut inför parlamentet samt under alla förhållanden i det yttrande över parlamentets ändringar som kommissionen ska avge i enlighet med artikel 294.7 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

37.

Kommissionen åtar sig att noga granska de ändringar av kommissionens lagförslag som parlamentet antagit, i syfte att ta hänsyn till dessa ändringar i eventuellt ändrade förslag.

Vidare åtar sig kommissionen att när den i enlighet med artikel 294 i EUF-fördraget avger yttranden över parlamentets ändringar ta största möjliga hänsyn till de ändringar som antagits under andra behandlingen. Om kommissionen på grund av tungt vägande skäl och efter en behandling i kollegiet av kommissionsledamöter beslutar att inte anta eller stödja sådana ändringar ska den redogöra för sitt beslut inför parlamentet samt under alla förhållanden i det yttrande över parlamentets ändringar som kommissionen ska avge i enlighet med artikel 294.7 c i EUF-fördraget.

| 38. | Parlamentet åtar sig, när det rör sig om ett initiativ som föreslagits av minst en fjärdedel av medlemsstaterna i enlighet med artikel 76 i EUF-fördraget, att inte anta något betänkande i sitt ansvariga utskott förrän parlamentet tagit emot kommissionens yttrande över initiativet.
  Kommissionen åtar sig att avge sitt yttrande över ett sådant initiativ senast tio veckor efter det att initiativet lagts fram. |
| --- | --- |

38.

Parlamentet åtar sig, när det rör sig om ett initiativ som föreslagits av minst en fjärdedel av medlemsstaterna i enlighet med artikel 76 i EUF-fördraget, att inte anta något betänkande i sitt ansvariga utskott förrän parlamentet tagit emot kommissionens yttrande över initiativet.

Kommissionen åtar sig att avge sitt yttrande över ett sådant initiativ senast tio veckor efter det att initiativet lagts fram.

| 39. | Kommissionen ska i god tid tillhandahålla en noggrann förklaring innan den drar tillbaka eventuella förslag om vilka parlamentet redan har lagt fram en ståndpunkt vid första behandlingen.
  När en ny kommission inleder sin mandattid ska den göra en översyn av alla förslag vars behandling ännu inte avslutats i syfte att politiskt bekräfta eller dra tillbaka dem, med vederbörlig hänsyn till parlamentets synpunkter. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen ska i god tid tillhandahålla en noggrann förklaring innan den drar tillbaka eventuella förslag om vilka parlamentet redan har lagt fram en ståndpunkt vid första behandlingen.

När en ny kommission inleder sin mandattid ska den göra en översyn av alla förslag vars behandling ännu inte avslutats i syfte att politiskt bekräfta eller dra tillbaka dem, med vederbörlig hänsyn till parlamentets synpunkter.

| 40. | Vid särskilda lagstiftningsförfaranden för vilka parlamentet måste höras och andra förfaranden såsom det som fastställs i artikel 148 i EUF-fördraget gäller att kommissionen






  i) | ska vidta åtgärder för att bättre involvera parlamentet så att dess synpunkter beaktas så långt möjligt, särskilt för att se till att parlamentet har tillräckligt med tid för att behandla kommissionens förslag, |
| --- | --- | --- |

40.

Vid särskilda lagstiftningsförfaranden för vilka parlamentet måste höras och andra förfaranden såsom det som fastställs i artikel 148 i EUF-fördraget gäller att kommissionen

i)

ska vidta åtgärder för att bättre involvera parlamentet så att dess synpunkter beaktas så långt möjligt, särskilt för att se till att parlamentet har tillräckligt med tid för att behandla kommissionens förslag,

| ii) | i god tid ska se till att rådets instanser påminns om att de inte bör träffa någon politisk överenskommelse om kommissionens förslag innan parlamentet antagit sitt yttrande; kommissionen ska begära att diskussionen slutförs på ministernivå efter det att rådsmedlemmarna har fått en rimlig tidsfrist för att behandla parlamentets yttrande, |
| --- | --- |

ii)

i god tid ska se till att rådets instanser påminns om att de inte bör träffa någon politisk överenskommelse om kommissionens förslag innan parlamentet antagit sitt yttrande; kommissionen ska begära att diskussionen slutförs på ministernivå efter det att rådsmedlemmarna har fått en rimlig tidsfrist för att behandla parlamentets yttrande,

| iii) | ska se till att rådet respekterar de principer för nytt samråd med parlamentet som fastställts av Europeiska unionens domstol i de fall rådet väsentligt ändrar ett förslag från kommissionen; kommissionen ska underrätta parlamentet i det fall den påmint rådet om behovet av ett nytt samråd, |
| --- | --- |

iii)

ska se till att rådet respekterar de principer för nytt samråd med parlamentet som fastställts av Europeiska unionens domstol i de fall rådet väsentligt ändrar ett förslag från kommissionen; kommissionen ska underrätta parlamentet i det fall den påmint rådet om behovet av ett nytt samråd,

| iv) | åtar sig att, vid behov, dra tillbaka de lagstiftningsförslag som avvisats av parlamentet; om kommissionen av tungt vägande skäl och efter diskussion i kollegiet av kommissionsledamöter beslutar att vidhålla sitt förslag ska den motivera detta beslut i ett uttalande inför parlamentet. |
| --- | --- |

iv)

åtar sig att, vid behov, dra tillbaka de lagstiftningsförslag som avvisats av parlamentet; om kommissionen av tungt vägande skäl och efter diskussion i kollegiet av kommissionsledamöter beslutar att vidhålla sitt förslag ska den motivera detta beslut i ett uttalande inför parlamentet.

| 41. | I syfte att förbättra lagstiftningsplaneringen åtar sig Europaparlamentet å sin sida att






  i) | planera de lagstiftningsrelaterade delarna av föredragningslistan så att de anpassas till kommissionens gällande arbetsprogram och till de resolutioner som parlamentet har antagit rörande detta program, särskilt med tanke på förbättrad planering av prioriterade debatter, |
| --- | --- | --- |

41.

I syfte att förbättra lagstiftningsplaneringen åtar sig Europaparlamentet å sin sida att

i)

planera de lagstiftningsrelaterade delarna av föredragningslistan så att de anpassas till kommissionens gällande arbetsprogram och till de resolutioner som parlamentet har antagit rörande detta program, särskilt med tanke på förbättrad planering av prioriterade debatter,

| ii) | respektera rimliga tidsfrister, om detta är till fördel för förfarandet, när det gäller att anta sin ståndpunkt vid första behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet eller sin ståndpunkt i samrådsförfarandet, |
| --- | --- |

ii)

respektera rimliga tidsfrister, om detta är till fördel för förfarandet, när det gäller att anta sin ståndpunkt vid första behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet eller sin ståndpunkt i samrådsförfarandet,

| iii) | i så hög grad som möjligt utnämna föredragande för kommande förslag så snart kommissionens arbetsprogram har antagits, |
| --- | --- |

iii)

i så hög grad som möjligt utnämna föredragande för kommande förslag så snart kommissionens arbetsprogram har antagits,

| iv) | ge absolut prioritet åt behandlingen av förfrågningar om nytt samråd, under förutsättning att all nödvändig information har översänts till parlamentet. |
| --- | --- |

iv)

ge absolut prioritet åt behandlingen av förfrågningar om nytt samråd, under förutsättning att all nödvändig information har översänts till parlamentet.

iii)   Frågor med koppling till bättre lagstiftning

| 42. | Kommissionen ska se till att dess konsekvensanalyser genomförs på dess ansvar och enligt en öppen process som garanterar en oberoende utvärdering. Konsekvensanalyserna ska offentliggöras vid lämplig tidpunkt, och beakta ett antal olika scenarier, inklusive alternativet att ”inte göra någonting”, och ska i princip presenteras för det ansvariga parlamentsutskottet inom ramen för tillhandahållande av information till de nationella parlamenten enligt protokoll nr 1 och nr 2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen ska se till att dess konsekvensanalyser genomförs på dess ansvar och enligt en öppen process som garanterar en oberoende utvärdering. Konsekvensanalyserna ska offentliggöras vid lämplig tidpunkt, och beakta ett antal olika scenarier, inklusive alternativet att ”inte göra någonting”, och ska i princip presenteras för det ansvariga parlamentsutskottet inom ramen för tillhandahållande av information till de nationella parlamenten enligt protokoll nr 1 och nr 2 i EUF-fördraget.

| 43. | Inom områden där parlamentet vanligtvis deltar i lagstiftningsprocessen ska kommissionen använda sig av icke-bindande bestämmelser när så är lämpligt, och med vederbörlig motivering efter att parlamentet har fått möjlighet att ge sina synpunkter. Kommissionen ska ge parlamentet en detaljerad förklaring om hur dess synpunkter har beaktats när förslaget antas. |
| --- | --- |

43.

Inom områden där parlamentet vanligtvis deltar i lagstiftningsprocessen ska kommissionen använda sig av icke-bindande bestämmelser när så är lämpligt, och med vederbörlig motivering efter att parlamentet har fått möjlighet att ge sina synpunkter. Kommissionen ska ge parlamentet en detaljerad förklaring om hur dess synpunkter har beaktats när förslaget antas.

| 44. | För att säkerställa bättre övervakning av införlivande och tillämpning av unionslagstiftningen ska kommissionen och parlamentet sträva efter att införa obligatoriska jämförelsetabeller och en bindande tidsfrist för införlivandet, vilken i direktiv normalt inte bör överskrida två år.
  Förutom särskilda rapporter och den årliga rapporten om genomförandet av unionens lagstiftning ska kommissionen ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det, i enskilda fall och med respekt för reglerna om konfidentialitet, särskilt de som Europeiska unionens domstol har erkänt, information om de frågor som överträdelseförfarandet rör. |
| --- | --- |

44.

För att säkerställa bättre övervakning av införlivande och tillämpning av unionslagstiftningen ska kommissionen och parlamentet sträva efter att införa obligatoriska jämförelsetabeller och en bindande tidsfrist för införlivandet, vilken i direktiv normalt inte bör överskrida två år.

Förutom särskilda rapporter och den årliga rapporten om genomförandet av unionens lagstiftning ska kommissionen ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det, i enskilda fall och med respekt för reglerna om konfidentialitet, särskilt de som Europeiska unionens domstol har erkänt, information om de frågor som överträdelseförfarandet rör.

V.   KOMMISSIONENS DELTAGANDE I PARLAMENTETS FÖRFARANDEN

| 45. | Om kommissionen har flera evenemang eller inbjudningar att välja mellan ska den prioritera att närvara, om detta begärs, vid plenarsammanträden eller sammanträden med andra instanser inom parlamentet.
  Kommissionen ska som en allmän regel se till att den ansvariga kommissionsledamoten, om parlamentet så begär, närvarar vid plenarsammanträden då ärenden som ingår i kommissionsledamotens ansvarsområde behandlas. Detta är tillämpligt på de preliminära förslagen till föredragningslista som talmanskonferensen antagit under föregående sammanträdesperiod.
  Parlamentet ska som en allmän regel försöka se till att punkter på föredragningslistan som ingår i en viss kommissionsledamots ansvarsområde behandlas vid ett och samma tillfälle. |
| --- | --- |

45.

Om kommissionen har flera evenemang eller inbjudningar att välja mellan ska den prioritera att närvara, om detta begärs, vid plenarsammanträden eller sammanträden med andra instanser inom parlamentet.

Kommissionen ska som en allmän regel se till att den ansvariga kommissionsledamoten, om parlamentet så begär, närvarar vid plenarsammanträden då ärenden som ingår i kommissionsledamotens ansvarsområde behandlas. Detta är tillämpligt på de preliminära förslagen till föredragningslista som talmanskonferensen antagit under föregående sammanträdesperiod.

Parlamentet ska som en allmän regel försöka se till att punkter på föredragningslistan som ingår i en viss kommissionsledamots ansvarsområde behandlas vid ett och samma tillfälle.

| 46. | På parlamentets begäran kommer en regelbunden frågetimme med kommissionens ordförande att inrättas. Denna frågetimme kommer att delas in i två delar: en första del med ledarna för de politiska grupperna eller deras företrädare, som förlöper helt spontant; en andra del som ägnas åt ett politiskt tema som man kommit överens om på förhand, senast torsdagen före den berörda sammanträdesperioden, men utan förberedda frågor.
  Dessutom ska det inrättas en frågetimme med ledamöter av kommissionen, inbegripet dess vice ordförande med ansvar för yttre förbindelser/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, enligt samma modell som frågetimmen med kommissionens ordförande och i syfte att förändra den befintliga frågestunden. Denna frågetimme ska vara knuten till respektive kommissionsledamots ansvarsområde. |
| --- | --- |

46.

På parlamentets begäran kommer en regelbunden frågetimme med kommissionens ordförande att inrättas. Denna frågetimme kommer att delas in i två delar: en första del med ledarna för de politiska grupperna eller deras företrädare, som förlöper helt spontant; en andra del som ägnas åt ett politiskt tema som man kommit överens om på förhand, senast torsdagen före den berörda sammanträdesperioden, men utan förberedda frågor.

Dessutom ska det inrättas en frågetimme med ledamöter av kommissionen, inbegripet dess vice ordförande med ansvar för yttre förbindelser/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, enligt samma modell som frågetimmen med kommissionens ordförande och i syfte att förändra den befintliga frågestunden. Denna frågetimme ska vara knuten till respektive kommissionsledamots ansvarsområde.

| 47. | Kommissionsledamöter ska höras på egen begäran.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 230 i EUF-fördraget ska de båda institutionerna enas om allmänna regler för fördelningen av talartid mellan de båda institutionerna.
  De båda institutionerna är eniga om att deras vägledande fördelning av talartid bör respekteras. |
| --- | --- |

47.

Kommissionsledamöter ska höras på egen begäran.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 230 i EUF-fördraget ska de båda institutionerna enas om allmänna regler för fördelningen av talartid mellan de båda institutionerna.

De båda institutionerna är eniga om att deras vägledande fördelning av talartid bör respekteras.

| 48. | I syfte att säkra kommissionsledamöternas närvaro åtar sig parlamentet att göra sitt bästa för att inte ändra sina slutgiltiga förslag till föredragningslista.
  Om parlamentet ändrar sitt slutgiltiga förslag till föredragningslista eller flyttar om punkterna på föredragningslistan för en sammanträdesperiod ska det omedelbart informera kommissionen om detta. Kommissionen ska göra sitt bästa för att garantera att den ansvariga kommissionsledamoten närvarar. |
| --- | --- |

48.

I syfte att säkra kommissionsledamöternas närvaro åtar sig parlamentet att göra sitt bästa för att inte ändra sina slutgiltiga förslag till föredragningslista.

Om parlamentet ändrar sitt slutgiltiga förslag till föredragningslista eller flyttar om punkterna på föredragningslistan för en sammanträdesperiod ska det omedelbart informera kommissionen om detta. Kommissionen ska göra sitt bästa för att garantera att den ansvariga kommissionsledamoten närvarar.

| 49. | Kommissionen kan föreslå att punkter förs upp på föredragningslistan fram till det sammanträde under vilket talmanskonferensen fastställer ett slutgiltigt förslag till föredragningslista för en sammanträdesperiod. Parlamentet ska ta största möjliga hänsyn till sådana förslag. |
| --- | --- |

49.

Kommissionen kan föreslå att punkter förs upp på föredragningslistan fram till det sammanträde under vilket talmanskonferensen fastställer ett slutgiltigt förslag till föredragningslista för en sammanträdesperiod. Parlamentet ska ta största möjliga hänsyn till sådana förslag.

| 50. | Parlamentsutskotten ska sträva efter att inte ändra sitt förslag till föredragningslista eller sin föredragningslista.
  När ett parlamentsutskott ändrar sitt förslag till föredragningslista eller sin föredragningslista ska kommissionen omedelbart informeras om detta. Parlamentsutskotten ska särskilt sträva efter att respektera en rimlig tidsfrist för att kommissionsledamöter ska kunna närvara vid deras sammanträden.
  Om det inte uttryckligen begärs att en kommissionsledamot ska närvara vid ett utskottssammanträde ska kommissionen se till att den företräds av en behörig tjänsteman på lämplig nivå.
  Parlamentsutskotten kommer att sträva efter att samordna sitt arbete och undvika att hålla parallella sammanträden i samma fråga, och kommer att sträva efter att inte avvika från förslaget till föredragningslista, så att kommissionen har möjlighet att vara representerad på lämplig nivå.
  Om man har begärt att en hög tjänsteman (generaldirektör eller direktör) ska närvara vid ett utskottssammanträde där ett kommissionsförslag behandlas, ska kommissionens företrädare ha möjlighet att yttra sig. |
| --- | --- |

50.

Parlamentsutskotten ska sträva efter att inte ändra sitt förslag till föredragningslista eller sin föredragningslista.

När ett parlamentsutskott ändrar sitt förslag till föredragningslista eller sin föredragningslista ska kommissionen omedelbart informeras om detta. Parlamentsutskotten ska särskilt sträva efter att respektera en rimlig tidsfrist för att kommissionsledamöter ska kunna närvara vid deras sammanträden.

Om det inte uttryckligen begärs att en kommissionsledamot ska närvara vid ett utskottssammanträde ska kommissionen se till att den företräds av en behörig tjänsteman på lämplig nivå.

Parlamentsutskotten kommer att sträva efter att samordna sitt arbete och undvika att hålla parallella sammanträden i samma fråga, och kommer att sträva efter att inte avvika från förslaget till föredragningslista, så att kommissionen har möjlighet att vara representerad på lämplig nivå.

Om man har begärt att en hög tjänsteman (generaldirektör eller direktör) ska närvara vid ett utskottssammanträde där ett kommissionsförslag behandlas, ska kommissionens företrädare ha möjlighet att yttra sig.

VI.   SLUTBESTÄMMELSER

| 51. | Kommissionen bekräftar sitt åtagande att så snart som möjligt undersöka de lagstiftningsakter som inte anpassades till det föreskrivande förfarandet med kontroll innan Lissabonfördraget trädde i kraft, för att se huruvida dessa instrument behöver anpassas till systemet med delegerade akter, som införts genom artikel 290 i EUF-fördraget.
  Det slutliga målet – ett sammanhängande system av delegerade akter och genomförandeakter som är helt och hållet i linje med fördraget – bör uppnås genom en fortlöpande utvärdering av karaktären och innehållet i de åtgärder som för närvarande omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll, för att de i sinom tid ska kunna anpassas till det system som fastställs i artikel 290 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen bekräftar sitt åtagande att så snart som möjligt undersöka de lagstiftningsakter som inte anpassades till det föreskrivande förfarandet med kontroll innan Lissabonfördraget trädde i kraft, för att se huruvida dessa instrument behöver anpassas till systemet med delegerade akter, som införts genom artikel 290 i EUF-fördraget.

Det slutliga målet – ett sammanhängande system av delegerade akter och genomförandeakter som är helt och hållet i linje med fördraget – bör uppnås genom en fortlöpande utvärdering av karaktären och innehållet i de åtgärder som för närvarande omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll, för att de i sinom tid ska kunna anpassas till det system som fastställs i artikel 290 i EUF-fördraget.

| 52. | Bestämmelserna i detta ramavtal kompletterar det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (3) utan att påverka det, och hindrar inte en eventuell framtida revidering. Utan att föregripa kommande förhandlingar mellan parlamentet, kommissionen och rådet, utfäster sig de båda institutionerna att samtycka till avgörande förändringar som förberedelse för de framtida förhandlingarna om anpassning av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning till de nya bestämmelser som införts genom Lissabonfördraget, med beaktande av nuvarande praxis och detta ramavtal.
  De är också överens om att den nuvarande interinstitutionella kontaktmekanismen behöver förstärkas på politisk och teknisk nivå i fråga om ”bättre lagstiftning” för att säkerställa ett effektivt interinstitutionellt samarbete mellan parlamentet, kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

52.

Bestämmelserna i detta ramavtal kompletterar det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (3) utan att påverka det, och hindrar inte en eventuell framtida revidering. Utan att föregripa kommande förhandlingar mellan parlamentet, kommissionen och rådet, utfäster sig de båda institutionerna att samtycka till avgörande förändringar som förberedelse för de framtida förhandlingarna om anpassning av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning till de nya bestämmelser som införts genom Lissabonfördraget, med beaktande av nuvarande praxis och detta ramavtal.

De är också överens om att den nuvarande interinstitutionella kontaktmekanismen behöver förstärkas på politisk och teknisk nivå i fråga om ”bättre lagstiftning” för att säkerställa ett effektivt interinstitutionellt samarbete mellan parlamentet, kommissionen och rådet.

| 53. | Kommissionen utfäster sig att snabbt inleda unionens årliga och fleråriga programplanering för att få till stånd interinstitutionella avtal i enlighet med artikel 17 i EU-fördraget.
  Kommissionens arbetsprogram är kommissionens bidrag till unionens årliga och fleråriga programplanering. Efter att det har antagits av kommissionen bör trepartsöverläggningar inledas mellan parlamentet, rådet och kommissionen för att man ska nå en överenskommelse om unionens programplanering.
  I detta sammanhang, och så snart som parlamentet, rådet och kommissionen har enats om unionens programplanering, ska de båda institutionerna se över bestämmelserna om programplanering i detta ramavtal.
  Europaparlamentet och kommissionen uppmanar rådet att snarast börja diskutera unionens programplanering, i enlighet med artikel 17 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

53.

Kommissionen utfäster sig att snabbt inleda unionens årliga och fleråriga programplanering för att få till stånd interinstitutionella avtal i enlighet med artikel 17 i EU-fördraget.

Kommissionens arbetsprogram är kommissionens bidrag till unionens årliga och fleråriga programplanering. Efter att det har antagits av kommissionen bör trepartsöverläggningar inledas mellan parlamentet, rådet och kommissionen för att man ska nå en överenskommelse om unionens programplanering.

I detta sammanhang, och så snart som parlamentet, rådet och kommissionen har enats om unionens programplanering, ska de båda institutionerna se över bestämmelserna om programplanering i detta ramavtal.

Europaparlamentet och kommissionen uppmanar rådet att snarast börja diskutera unionens programplanering, i enlighet med artikel 17 i EU-fördraget.

| 54. | De båda institutionerna ska regelbundet utvärdera den praktiska tillämpningen av detta ramavtal och dess bilagor. Senast 2011 ska en översyn göras mot bakgrund av praktiska erfarenheter. |
| --- | --- |

54.

De båda institutionerna ska regelbundet utvärdera den praktiska tillämpningen av detta ramavtal och dess bilagor. Senast 2011 ska en översyn göras mot bakgrund av praktiska erfarenheter.

Utfärdat i Strasbourg den 20 oktober 2010.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 44, 15.2.2005, s. 1.

1

(2)  EGT C 117 E, 18.5.2006, s. 125.

2

(3)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

3

---

BILAGA I

Kommissionens möten med nationella experter

I denna bilaga fastställs de bestämmelser om genomförande som avses i punkt 15 i ramavtalet.

1.   Tillämpningsområde

Bestämmelserna i punkt 15 i ramavtalet gäller följande möten:

| 1. | Kommissionens möten inom ramen för expertgrupper som inrättats av kommissionen och dit nationella myndigheter från samtliga medlemsstater bjudits in, när de avser utarbetande och genomförande av unionslagstiftning, inklusive icke-bindande bestämmelser och delegerade akter. |
| --- | --- |

1.

Kommissionens möten inom ramen för expertgrupper som inrättats av kommissionen och dit nationella myndigheter från samtliga medlemsstater bjudits in, när de avser utarbetande och genomförande av unionslagstiftning, inklusive icke-bindande bestämmelser och delegerade akter.

| 2. | Kommissionens särskilda möten dit man bjudit in nationella experter från samtliga medlemsstater, när de avser utarbetande och genomförande av unionslagstiftning, inklusive icke-bindande bestämmelser och delegerade akter. |
| --- | --- |

2.

Kommissionens särskilda möten dit man bjudit in nationella experter från samtliga medlemsstater, när de avser utarbetande och genomförande av unionslagstiftning, inklusive icke-bindande bestämmelser och delegerade akter.

Kommittémöten inom ramen för kommittéförfarandet är undantagna, utan att det påverkar gällande och framtida särskilda bestämmelser avseende information till parlamentet om utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (1).

2.   Information som ska ges till parlamentet

Kommissionen åtar sig att till parlamentet ge samma information som den sänder till de nationella myndigheterna i samband med ovan nämnda möten. Kommissionen ska översända dessa handlingar, även föredragningslistor, till en elektronisk brevlåda samtidigt som handlingarna skickas till de nationella experterna.

3.   Inbjudan av parlamentets sakkunniga

På begäran av parlamentet kan kommissionen besluta att erbjuda parlamentet att skicka sakkunniga från parlamentet till kommissionens möten med nationella experter enligt punkt 1.

---

(1)  Informationen till parlamentet om arbetet i kommittéer inom ramen för kommittéförfarandet och parlamentets befogenheter i samband med kommittéförfaranden fastställs tydligt i andra instrument: 1. rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23), 2. det interinstitutionella avtalet av den 3 juni 2008 mellan Europaparlamentet och kommissionen om kommittéförfaranden, och 3. de instrument som krävs för genomförandet av artikel 291 i EUF-fördraget.

---

BILAGA II

Överlämnande av sekretessbelagda uppgifter till parlamentet

1.   Tillämpningsområde

| 1.1 | I denna bilaga regleras hur sekretessbelagda uppgifter enligt definitionen i punkt 1.2 ska överlämnas från kommissionen till parlamentet och hanteras i samband med parlamentets utövande av sina rättigheter och befogenheter. De båda institutionerna ska verka i enlighet med sina respektive skyldigheter att samarbeta lojalt i en anda av fullständigt ömsesidigt förtroende samt i strikt överensstämmelse med fördragens tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

1.1

I denna bilaga regleras hur sekretessbelagda uppgifter enligt definitionen i punkt 1.2 ska överlämnas från kommissionen till parlamentet och hanteras i samband med parlamentets utövande av sina rättigheter och befogenheter. De båda institutionerna ska verka i enlighet med sina respektive skyldigheter att samarbeta lojalt i en anda av fullständigt ömsesidigt förtroende samt i strikt överensstämmelse med fördragens tillämpliga bestämmelser.

| 1.2 | Med uppgifter/information avses alla muntliga eller skriftliga uppgifter, oavsett överföringsmedium eller upphovsman.






  1.2.1 | Med sekretessbelagda uppgifter avses säkerhetsklassificerade sekretessbelagda EU-uppgifter och andra sekretessbelagda uppgifter som inte säkerhetsklassificerats. |
| --- | --- | --- |

1.2

Med uppgifter/information avses alla muntliga eller skriftliga uppgifter, oavsett överföringsmedium eller upphovsman.

1.2.1

Med sekretessbelagda uppgifter avses säkerhetsklassificerade sekretessbelagda EU-uppgifter och andra sekretessbelagda uppgifter som inte säkerhetsklassificerats.

| 1.2.2 | Med sekretessbelagda EU-uppgifter avses alla uppgifter och allt material som klassificerats som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE eller RESTREINT UE, eller som betecknats med likvärdiga nationella eller internationella säkerhetsklassificeringar, vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionens eller en eller flera av medlemsstaters intressen skada i varierande grad, oavsett om upphovet till uppgifterna finns inom unionen eller om uppgifterna har erhållits från en medlemsstat, ett tredjeland eller en internationell organisation.
  a)   TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: Denna sekretessgrad ska endast användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen synnerligen allvarlig skada.
  b)   SECRET UE: Denna sekretessgrad ska endast användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen allvarlig skada.
  c)   CONFIDENTIEL UE: Denna sekretessgrad ska användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen skada.
  d)   RESTREINT UE: Denna sekretessgrad ska användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vara till nackdel för unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen. |
| --- | --- |

1.2.2

Med sekretessbelagda EU-uppgifter avses alla uppgifter och allt material som klassificerats som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE eller RESTREINT UE, eller som betecknats med likvärdiga nationella eller internationella säkerhetsklassificeringar, vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionens eller en eller flera av medlemsstaters intressen skada i varierande grad, oavsett om upphovet till uppgifterna finns inom unionen eller om uppgifterna har erhållits från en medlemsstat, ett tredjeland eller en internationell organisation.

a)   TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: Denna sekretessgrad ska endast användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen synnerligen allvarlig skada.

b)   SECRET UE: Denna sekretessgrad ska endast användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen allvarlig skada.

c)   CONFIDENTIEL UE: Denna sekretessgrad ska användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vålla unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen skada.

d)   RESTREINT UE: Denna sekretessgrad ska användas för uppgifter och material vilkas röjande utan tillstånd skulle kunna vara till nackdel för unionen eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen.

| 1.2.3 | Med andra sekretessbelagda uppgifter avses alla andra känsliga uppgifter, inklusive uppgifter som omfattas av kravet på yrkessekretess, som begärts av parlamentet och/eller överlämnats av kommissionen. |
| --- | --- |

1.2.3

Med andra sekretessbelagda uppgifter avses alla andra känsliga uppgifter, inklusive uppgifter som omfattas av kravet på yrkessekretess, som begärts av parlamentet och/eller överlämnats av kommissionen.

| 1.3 | Kommissionen ska se till att parlamentet får tillgång till sekretessbelagda uppgifter i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga när någon av de parlamentsinstanser eller befattningshavare som anges i punkt 1.4 lämnar in en begäran om överlämnande av sekretessbelagda uppgifter. Kommissionen får dessutom på eget initiativ överlämna sekretessbelagda uppgifter till parlamentet i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Kommissionen ska se till att parlamentet får tillgång till sekretessbelagda uppgifter i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga när någon av de parlamentsinstanser eller befattningshavare som anges i punkt 1.4 lämnar in en begäran om överlämnande av sekretessbelagda uppgifter. Kommissionen får dessutom på eget initiativ överlämna sekretessbelagda uppgifter till parlamentet i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga.

| 1.4 | Följande instanser får inom ramen för denna bilaga begära sekretessbelagda uppgifter från kommissionen






  — | parlamentets talman, |
| --- | --- | --- |

1.4

Följande instanser får inom ramen för denna bilaga begära sekretessbelagda uppgifter från kommissionen

—

parlamentets talman,

| — | berörda parlamentsutskotts ordförande, |
| --- | --- |

—

berörda parlamentsutskotts ordförande,

| — | presidiet och talmanskonferensen, och |
| --- | --- |

—

presidiet och talmanskonferensen, och

| — | ordföranden för en parlamentsdelegation som ingår i en unionsdelegation vid en internationell konferens. |
| --- | --- |

—

ordföranden för en parlamentsdelegation som ingår i en unionsdelegation vid en internationell konferens.

| 1.5 | Information om överträdelseförfaranden och förfaranden i konkurrensfrågor, med undantag för de fall då uppgifterna redan omfattas av ett slutligt beslut från kommissionen eller av en dom från Europeiska unionens domstol när begäran inkommer från en av de parlamentsinstanser eller befattningshavare som anges i punkt 1.4, och information som rör skyddet av Europeiska unionen ekonomiska intressen omfattas inte av denna bilagas tillämpningsområde. Denna bestämmelse påverkar inte punkt 44 i ramavtalet eller parlamentets rätt att utöva budgetkontroll. |
| --- | --- |

1.5

Information om överträdelseförfaranden och förfaranden i konkurrensfrågor, med undantag för de fall då uppgifterna redan omfattas av ett slutligt beslut från kommissionen eller av en dom från Europeiska unionens domstol när begäran inkommer från en av de parlamentsinstanser eller befattningshavare som anges i punkt 1.4, och information som rör skyddet av Europeiska unionen ekonomiska intressen omfattas inte av denna bilagas tillämpningsområde. Denna bestämmelse påverkar inte punkt 44 i ramavtalet eller parlamentets rätt att utöva budgetkontroll.

| 1.6 | Dessa bestämmelser ska tillämpas utan att det påverkar Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1) eller tillämpliga bestämmelser i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (OLAF) (2). |
| --- | --- |

1.6

Dessa bestämmelser ska tillämpas utan att det påverkar Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1) eller tillämpliga bestämmelser i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (OLAF) (2).

2.   Allmänna bestämmelser

| 2.1 | Kommissionen ska på begäran av en av de parlamentsinstanser eller befattningshavare som anges i punkt 1.4 till denna parlamentsinstans eller befattningshavare utan dröjsmål överlämna alla sekretessbelagda uppgifter som krävs för att parlamentet ska kunna utöva sina rättigheter och befogenheter. De båda institutionerna ska inom ramen för sina respektive befogenheter och ansvarsområden respektera






  — | grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till en rättvis rättegång och rätten till respekt för privatlivet, |
| --- | --- | --- |

2.1

Kommissionen ska på begäran av en av de parlamentsinstanser eller befattningshavare som anges i punkt 1.4 till denna parlamentsinstans eller befattningshavare utan dröjsmål överlämna alla sekretessbelagda uppgifter som krävs för att parlamentet ska kunna utöva sina rättigheter och befogenheter. De båda institutionerna ska inom ramen för sina respektive befogenheter och ansvarsområden respektera

—

grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till en rättvis rättegång och rätten till respekt för privatlivet,

| — | bestämmelser om rättsliga och disciplinära förfaranden, |
| --- | --- |

—

bestämmelser om rättsliga och disciplinära förfaranden,

| — | skydd av affärshemligheter och handelsförbindelser, |
| --- | --- |

—

skydd av affärshemligheter och handelsförbindelser,

| — | skydd av unionens intressen, särskilt sådana intressen som rör den allmänna säkerheten, försvarsfrågor, internationella förbindelser, valutastabilitet och ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

skydd av unionens intressen, särskilt sådana intressen som rör den allmänna säkerheten, försvarsfrågor, internationella förbindelser, valutastabilitet och ekonomiska intressen.

Om de båda institutionerna är oeniga ska frågan hänskjutas till kommissionens ordförande och parlamentets talman för att de ska kunna finna en lösning.

Sekretessbelagda uppgifter från en stat, en institution eller en internationell organisation ska endast överlämnas med dess samtycke.

| 2.2 | Sekretessbelagda EU-uppgifter ska överlämnas till och hanteras och skyddas av parlamentet enligt de gemensamma miniminormer för säkerhet som tillämpas av övriga unionsinstitutioner, särskilt kommissionen.
  När kommissionen säkerhetsklassificerar egna uppgifter, kommer den att se till att använda lämpliga sekretessgrader i överensstämmelse med internationella normer och definitioner och i enlighet med sina egna interna bestämmelser, samtidigt som den tar hänsyn till parlamentets behov av att få tillgång till sekretessbelagda handlingar för att kunna utöva sina rättigheter och befogenheter på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.2

Sekretessbelagda EU-uppgifter ska överlämnas till och hanteras och skyddas av parlamentet enligt de gemensamma miniminormer för säkerhet som tillämpas av övriga unionsinstitutioner, särskilt kommissionen.

När kommissionen säkerhetsklassificerar egna uppgifter, kommer den att se till att använda lämpliga sekretessgrader i överensstämmelse med internationella normer och definitioner och i enlighet med sina egna interna bestämmelser, samtidigt som den tar hänsyn till parlamentets behov av att få tillgång till sekretessbelagda handlingar för att kunna utöva sina rättigheter och befogenheter på ett effektivt sätt.

| 2.3 | Om det råder tvivel om huruvida vissa uppgifter är sekretessbelagda eller om vilken sekretessgrad som ska användas, eller om formerna för att överlämna uppgifterna behöver preciseras i enlighet med de alternativ som anges i punkt 3.2, ska de båda institutionerna samråda med varandra utan dröjsmål och innan handlingarna överlämnas. Vid dessa samråd ska parlamentet företrädas av den ansvariga parlamentsinstansens ordförande, vid behov tillsammans med den föredragande eller den befattningshavare som begärt fram uppgifterna. Kommissionen ska företrädas av sin ansvariga ledamot, efter samråd med den kommissionsledamot som ansvarar för säkerhetsfrågor. Om de inte kan enas ska frågan hänskjutas till kommissionens ordförande och parlamentets talman för att de ska kunna finna en lösning. |
| --- | --- |

2.3

Om det råder tvivel om huruvida vissa uppgifter är sekretessbelagda eller om vilken sekretessgrad som ska användas, eller om formerna för att överlämna uppgifterna behöver preciseras i enlighet med de alternativ som anges i punkt 3.2, ska de båda institutionerna samråda med varandra utan dröjsmål och innan handlingarna överlämnas. Vid dessa samråd ska parlamentet företrädas av den ansvariga parlamentsinstansens ordförande, vid behov tillsammans med den föredragande eller den befattningshavare som begärt fram uppgifterna. Kommissionen ska företrädas av sin ansvariga ledamot, efter samråd med den kommissionsledamot som ansvarar för säkerhetsfrågor. Om de inte kan enas ska frågan hänskjutas till kommissionens ordförande och parlamentets talman för att de ska kunna finna en lösning.

| 2.4 | Om oenigheten kvarstår efter förfarandet i punkt 2.3 ska parlamentets talman på motiverad begäran av den ansvariga parlamentsinstans eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna uppmana kommissionen att inom en lämplig och på vederbörligt sätt angiven tidsfrist överlämna de sekretessbelagda uppgifterna samt precisera formerna för detta i enlighet med de alternativ som anges i punkt 3.2 i denna bilaga. Kommissionen ska före utgången av denna tidsfrist skriftligen underrätta parlamentet om sin slutliga ståndpunkt beträffande vilken parlamentet förbehåller sig rätten att vid behov väcka talan. |
| --- | --- |

2.4

Om oenigheten kvarstår efter förfarandet i punkt 2.3 ska parlamentets talman på motiverad begäran av den ansvariga parlamentsinstans eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna uppmana kommissionen att inom en lämplig och på vederbörligt sätt angiven tidsfrist överlämna de sekretessbelagda uppgifterna samt precisera formerna för detta i enlighet med de alternativ som anges i punkt 3.2 i denna bilaga. Kommissionen ska före utgången av denna tidsfrist skriftligen underrätta parlamentet om sin slutliga ståndpunkt beträffande vilken parlamentet förbehåller sig rätten att vid behov väcka talan.

| 2.5 | Tillgång till sekretessbelagda EU-uppgifter ska beviljas i enlighet med tillämpliga bestämmelser för säkerhetsprövning av personal.






  2.5.1 | Tillgång till uppgifter som klassificerats som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE och CONFIDENTIEL UE får endast beviljas tjänstemän inom parlamentet eller sådana personer som är anställda inom parlamentet för att arbeta för de politiska grupperna och som absolut behöver uppgifterna, har blivit utsedda på förhand och av parlamentsinstansen eller befattningshavaren förklarats behöva få kännedom om uppgifterna samt har genomgått lämplig säkerhetsprövning. |
| --- | --- | --- |

2.5

Tillgång till sekretessbelagda EU-uppgifter ska beviljas i enlighet med tillämpliga bestämmelser för säkerhetsprövning av personal.

2.5.1

Tillgång till uppgifter som klassificerats som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE och CONFIDENTIEL UE får endast beviljas tjänstemän inom parlamentet eller sådana personer som är anställda inom parlamentet för att arbeta för de politiska grupperna och som absolut behöver uppgifterna, har blivit utsedda på förhand och av parlamentsinstansen eller befattningshavaren förklarats behöva få kännedom om uppgifterna samt har genomgått lämplig säkerhetsprövning.

| 2.5.2 | Mot bakgrund av parlamentets rättigheter och befogenheter ska ledamöter som inte har genomgått personlig säkerhetsprövning ges tillgång till handlingar med sekretessgraden CONFIDENTIEL UE enligt praktiska arrangemang som fastställs genom gemensam överenskommelse, inklusive undertecknande av en försäkran på heder och samvete att de inte kommer att röja handlingarnas innehåll för tredje part.
  Tillgång till handlingar med sekretessgraden SECRET UE ska beviljas ledamöter som genomgått lämplig personlig säkerhetsprövning. |
| --- | --- |

2.5.2

Mot bakgrund av parlamentets rättigheter och befogenheter ska ledamöter som inte har genomgått personlig säkerhetsprövning ges tillgång till handlingar med sekretessgraden CONFIDENTIEL UE enligt praktiska arrangemang som fastställs genom gemensam överenskommelse, inklusive undertecknande av en försäkran på heder och samvete att de inte kommer att röja handlingarnas innehåll för tredje part.

Tillgång till handlingar med sekretessgraden SECRET UE ska beviljas ledamöter som genomgått lämplig personlig säkerhetsprövning.

| 2.5.3 | Med stöd av kommissionen ska ett system inrättas för att se till att parlamentet så snabbt som möjligt kan få den hjälp som behövs från nationella myndigheter i samband med säkerhetsprövningen.
  Samtidigt som en begäran om att få fram sekretessbelagda uppgifter inlämnas ska det meddelas vilken kategori eller vilka kategorier av personer som ska få tillgång till dem.
  Innan en person ges tillgång till uppgifterna ska han eller hon kort informeras om uppgifternas sekretessgrad och därav följande säkerhetsregler.
  I samband med översynen av denna bilaga och framtida säkerhetsarrangemang som avses i punkt 4.1 och 4.2 kommer frågan om säkerhetsprövningar att behandlas på nytt. |
| --- | --- |

2.5.3

Med stöd av kommissionen ska ett system inrättas för att se till att parlamentet så snabbt som möjligt kan få den hjälp som behövs från nationella myndigheter i samband med säkerhetsprövningen.

Samtidigt som en begäran om att få fram sekretessbelagda uppgifter inlämnas ska det meddelas vilken kategori eller vilka kategorier av personer som ska få tillgång till dem.

Innan en person ges tillgång till uppgifterna ska han eller hon kort informeras om uppgifternas sekretessgrad och därav följande säkerhetsregler.

I samband med översynen av denna bilaga och framtida säkerhetsarrangemang som avses i punkt 4.1 och 4.2 kommer frågan om säkerhetsprövningar att behandlas på nytt.

3.   Former för tillgång till och hantering av sekretessbelagda uppgifter

| 3.1 | Sekretessbelagda uppgifter som överlämnats i enlighet med förfarandena i punkt 2.3 och, i förekommande fall, punkt 2.4 ska på kommissionsordförandens eller en kommissionsledamots ansvar göras tillgängliga för den parlamentsinstans eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna, enligt följande villkor:
  Parlamentet och kommissionen kommer att ansvara för att de sekretessbelagda uppgifterna registreras och går att spåra.
  Sekretessbelagda EU-uppgifter som klassificerats som CONFIDENTIEL UE eller SECRET UE ska överlämnas från kommissionens generalsekretariats centrala register till motsvarande instans inom parlamentet, som kommer att ha ansvaret för att i enlighet med de arrangemang som avtalats ge den parlamentsinstans eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna tillgång till dem.
  Överlämnande av sekretessbelagda EU-uppgifter som klassificerats som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ska ske i enlighet med ytterligare bestämmelser som avtalas mellan kommissionen och den instans eller befattningshavare inom parlamentet som begärt fram uppgifterna, så att skyddsnivån motsvarar deras sekretessgrad. |
| --- | --- |

3.1

Sekretessbelagda uppgifter som överlämnats i enlighet med förfarandena i punkt 2.3 och, i förekommande fall, punkt 2.4 ska på kommissionsordförandens eller en kommissionsledamots ansvar göras tillgängliga för den parlamentsinstans eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna, enligt följande villkor:

Parlamentet och kommissionen kommer att ansvara för att de sekretessbelagda uppgifterna registreras och går att spåra.

Sekretessbelagda EU-uppgifter som klassificerats som CONFIDENTIEL UE eller SECRET UE ska överlämnas från kommissionens generalsekretariats centrala register till motsvarande instans inom parlamentet, som kommer att ha ansvaret för att i enlighet med de arrangemang som avtalats ge den parlamentsinstans eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna tillgång till dem.

Överlämnande av sekretessbelagda EU-uppgifter som klassificerats som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ska ske i enlighet med ytterligare bestämmelser som avtalas mellan kommissionen och den instans eller befattningshavare inom parlamentet som begärt fram uppgifterna, så att skyddsnivån motsvarar deras sekretessgrad.

| 3.2 | Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 2.2 och 2.4 och de framtida säkerhetsarrangemang som avses i punkt 4.1, ska tillgången till uppgifterna och formerna för skydd av deras sekretess fastställas genom en gemensam överenskommelse innan uppgifterna överlämnas. I denna överenskommelse mellan den kommissionsledamot som ansvarar för det berörda politikområdet och den parlamentsinstans (företrädd av sin ordförande) eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna, ska något av de alternativ som fastställs i punkt 3.2.1 och 3.2.2 väljas i syfte att garantera lämplig sekretessgrad.






  3.2.1 | När det gäller mottagarna av sekretessbelagda uppgifter bör ett av följande alternativ finnas:






  — | Uppgifter avsedda endast för parlamentets talman, i välmotiverade och exceptionella fall, |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 2.2 och 2.4 och de framtida säkerhetsarrangemang som avses i punkt 4.1, ska tillgången till uppgifterna och formerna för skydd av deras sekretess fastställas genom en gemensam överenskommelse innan uppgifterna överlämnas. I denna överenskommelse mellan den kommissionsledamot som ansvarar för det berörda politikområdet och den parlamentsinstans (företrädd av sin ordförande) eller befattningshavare som begärt fram uppgifterna, ska något av de alternativ som fastställs i punkt 3.2.1 och 3.2.2 väljas i syfte att garantera lämplig sekretessgrad.

3.2.1

När det gäller mottagarna av sekretessbelagda uppgifter bör ett av följande alternativ finnas:

—

Uppgifter avsedda endast för parlamentets talman, i välmotiverade och exceptionella fall,

| — | presidiet och talmanskonferensen, |
| --- | --- |

—

presidiet och talmanskonferensen,

| — | ordföranden och föredraganden i det ansvariga parlamentsutskottet, |
| --- | --- |

—

ordföranden och föredraganden i det ansvariga parlamentsutskottet,

| — | alla ledamöter (inklusive suppleanter) i det ansvariga parlamentsutskottet, |
| --- | --- |

—

alla ledamöter (inklusive suppleanter) i det ansvariga parlamentsutskottet,

| — | alla ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

alla ledamöter av Europaparlamentet.

De sekretessbelagda uppgifterna får inte offentliggöras eller vidarebefordras till någon som helst annan mottagare utan kommissionens samtycke.

| 3.2.2 | När det gäller system för hur de sekretessbelagda uppgifterna ska hanteras bör följande alternativ finnas:






  a) | Läsning av handlingar i en säker läsesal om uppgifterna är klassificerade som CONFIDENTIEL UE eller med högre sekretessgrad. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

När det gäller system för hur de sekretessbelagda uppgifterna ska hanteras bör följande alternativ finnas:

a)

Läsning av handlingar i en säker läsesal om uppgifterna är klassificerade som CONFIDENTIEL UE eller med högre sekretessgrad.

| b) | Sammanträden inom stängda dörrar, dit endast följande personer har tillträde: ledamöter tillhörande presidiet och talmanskonferensen samt det ansvariga parlamentsutskottets ledamöter och suppleanter, parlamentets tjänstemän eller personer som är anställda inom parlamentet för att arbeta för de politiska grupperna och som har blivit utsedda av ordföranden på förhand för att de behöver få kännedom om uppgifterna och för att deras närvaro är absolut nödvändig, under förutsättning att de har genomgått lämplig säkerhetsprövning och enligt följande villkor:






  — | Alla handlingar kan numreras, delas ut i början av sammanträdet och samlas in igen i slutet. Inga anteckningar av dessa handlingar får göras och inga fotokopior får tas. |
| --- | --- | --- |

b)

Sammanträden inom stängda dörrar, dit endast följande personer har tillträde: ledamöter tillhörande presidiet och talmanskonferensen samt det ansvariga parlamentsutskottets ledamöter och suppleanter, parlamentets tjänstemän eller personer som är anställda inom parlamentet för att arbeta för de politiska grupperna och som har blivit utsedda av ordföranden på förhand för att de behöver få kännedom om uppgifterna och för att deras närvaro är absolut nödvändig, under förutsättning att de har genomgått lämplig säkerhetsprövning och enligt följande villkor:

—

Alla handlingar kan numreras, delas ut i början av sammanträdet och samlas in igen i slutet. Inga anteckningar av dessa handlingar får göras och inga fotokopior får tas.

| — | Protokollet från sammanträdet ska inte redogöra för behandlingen av en punkt som behandlats under sekretess. |
| --- | --- |

—

Protokollet från sammanträdet ska inte redogöra för behandlingen av en punkt som behandlats under sekretess.

Innan handlingarna överlämnas får alla personuppgifter i dem tas bort.

Sekretessbelagda uppgifter som överförs muntligen till mottagare i parlamentet ska behandlas enligt samma sekretessgrad som motsvarande skriftliga sekretessbelagda uppgifter. Detta kan innebära att uppgifternas mottagare måste försäkra på heder och samvete att de inte ska sprida uppgifterna till tredje part.

| 3.2.3 | När skriftliga uppgifter ska granskas i en säker läsesal ska parlamentet se till att följande arrangemang tillämpas:






  — | Ett säkert förvaringssystem för sekretessbelagda uppgifter. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

När skriftliga uppgifter ska granskas i en säker läsesal ska parlamentet se till att följande arrangemang tillämpas:

—

Ett säkert förvaringssystem för sekretessbelagda uppgifter.

| — | En läsesal som uppfyller säkerhetskraven (utan kopieringsmaskiner, telefoner, telefax, skanner eller annan teknisk utrustning för reproduktion eller överföring av handlingarna osv.). |
| --- | --- |

—

En läsesal som uppfyller säkerhetskraven (utan kopieringsmaskiner, telefoner, telefax, skanner eller annan teknisk utrustning för reproduktion eller överföring av handlingarna osv.).

| — | Säkerhetsbestämmelser om tillträde till läsesalen, i vilka det bl.a. ska finnas krav på underskrift av en tillträdeslista och på en förklaring i vilken den som tar del av sekretessbelagda uppgifter intygar på heder och samvete att de inte kommer att spridas. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsbestämmelser om tillträde till läsesalen, i vilka det bl.a. ska finnas krav på underskrift av en tillträdeslista och på en förklaring i vilken den som tar del av sekretessbelagda uppgifter intygar på heder och samvete att de inte kommer att spridas.

| 3.2.4 | Det ovannämnda utesluter inte andra likvärdiga bestämmelser som institutionerna kommer överens om. |
| --- | --- |

3.2.4

Det ovannämnda utesluter inte andra likvärdiga bestämmelser som institutionerna kommer överens om.

| 3.3 | Om dessa föreskrifter inte följs ska bestämmelserna om påföljder för ledamöterna i bilaga VIII till parlamentets arbetsordning tillämpas. För parlamentets tjänstemän och övriga anställda ska bestämmelserna i artikel 86 i tjänsteföreskrifterna (3) respektive artikel 49 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna tillämpas. |
| --- | --- |

3.3

Om dessa föreskrifter inte följs ska bestämmelserna om påföljder för ledamöterna i bilaga VIII till parlamentets arbetsordning tillämpas. För parlamentets tjänstemän och övriga anställda ska bestämmelserna i artikel 86 i tjänsteföreskrifterna (3) respektive artikel 49 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna tillämpas.

4.   Slutbestämmelser

| 4.1 | Kommissionen och parlamentet ska vidta alla åtgärder som behövs för att genomföra bestämmelserna i denna bilaga.
  För detta syfte ska kommissionens och parlamentets ansvariga avdelningar tillsammans samordna genomförandet av denna bilaga. Deras arbete ska omfatta övervakning av sekretessbelagda uppgifters spårbarhet och regelbunden gemensam kontroll av de säkerhetsarrangemang och säkerhetsnormer som används.
  Parlamentet åtar sig att om det behövs anpassa sina interna bestämmelser för att genomföra de säkerhetsbestämmelser för sekretessbelagda uppgifter som fastställs i denna bilaga.
  Parlamentet åtar sig att så snart som möjligt anta sina framtida säkerhetsbestämmelser och att verifiera dessa bestämmelser enligt överenskommelse med kommissionen, i syfte att uppnå likvärdiga säkerhetsnormer. Denna bilaga kommer därmed att börja tillämpas avseende






  — | tekniska säkerhetsföreskrifter och säkerhetsnormer för hantering och lagring av sekretessbelagda uppgifter, inklusive säkerhetsåtgärder som gäller fysisk säkerhet, personers säkerhet, handlingars säkerhet och IT-säkerhet, |
| --- | --- | --- |

4.1

Kommissionen och parlamentet ska vidta alla åtgärder som behövs för att genomföra bestämmelserna i denna bilaga.

För detta syfte ska kommissionens och parlamentets ansvariga avdelningar tillsammans samordna genomförandet av denna bilaga. Deras arbete ska omfatta övervakning av sekretessbelagda uppgifters spårbarhet och regelbunden gemensam kontroll av de säkerhetsarrangemang och säkerhetsnormer som används.

Parlamentet åtar sig att om det behövs anpassa sina interna bestämmelser för att genomföra de säkerhetsbestämmelser för sekretessbelagda uppgifter som fastställs i denna bilaga.

Parlamentet åtar sig att så snart som möjligt anta sina framtida säkerhetsbestämmelser och att verifiera dessa bestämmelser enligt överenskommelse med kommissionen, i syfte att uppnå likvärdiga säkerhetsnormer. Denna bilaga kommer därmed att börja tillämpas avseende

—

tekniska säkerhetsföreskrifter och säkerhetsnormer för hantering och lagring av sekretessbelagda uppgifter, inklusive säkerhetsåtgärder som gäller fysisk säkerhet, personers säkerhet, handlingars säkerhet och IT-säkerhet,

| — | inrättande av en särskild övervakningskommitté, bestående av ledamöter som genomgått lämplig säkerhetsprövning för hantering av sekretessbelagda EU-uppgifter klassificerade som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET. |
| --- | --- |

—

inrättande av en särskild övervakningskommitté, bestående av ledamöter som genomgått lämplig säkerhetsprövning för hantering av sekretessbelagda EU-uppgifter klassificerade som TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.

| 4.2 | Parlamentet och kommissionen kommer att se över denna bilaga och om det behövs anpassa den senast det datum för översyn som anges i punkt 54 i ramavtalet, med beaktande av utvecklingen i fråga om






  — | framtida säkerhetsarrangemang som berör parlamentet och kommissionen, |
| --- | --- | --- |

4.2

Parlamentet och kommissionen kommer att se över denna bilaga och om det behövs anpassa den senast det datum för översyn som anges i punkt 54 i ramavtalet, med beaktande av utvecklingen i fråga om

—

framtida säkerhetsarrangemang som berör parlamentet och kommissionen,

| — | andra avtal eller rättsakter som är relevanta för överlämnandet av uppgifter mellan institutionerna. |
| --- | --- |

—

andra avtal eller rättsakter som är relevanta för överlämnandet av uppgifter mellan institutionerna.

---

(1)  EGT L 113, 19.5.1995, s. 1.

(2)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 20.

(3)  Rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän.

---

BILAGA III

Förhandlingar om och ingående av internationella avtal

Denna bilaga innehåller detaljerade bestämmelser för tillhandahållande av information till parlamentet om förhandlingar och ingående av sådana internationella avtal som avses i punkterna 23, 24 och 25 i ramavtalet:

| 1. | Kommissionen ska informera parlamentet om sin avsikt att lägga fram förslag om inledande av förhandlingar samtidigt som den informerar rådet. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen ska informera parlamentet om sin avsikt att lägga fram förslag om inledande av förhandlingar samtidigt som den informerar rådet.

| 2. | I enlighet med bestämmelserna i punkt 24 i ramavtalet ska kommissionen när den lägger fram förslag till förhandlingsdirektiv som ska antas av rådet samtidigt presentera dem för parlamentet. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med bestämmelserna i punkt 24 i ramavtalet ska kommissionen när den lägger fram förslag till förhandlingsdirektiv som ska antas av rådet samtidigt presentera dem för parlamentet.

| 3. | Kommissionen ska ta vederbörlig hänsyn till parlamentets synpunkter under hela förhandlingens gång. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen ska ta vederbörlig hänsyn till parlamentets synpunkter under hela förhandlingens gång.

| 4. | I enlighet med bestämmelserna i punkt 23 i ramavtalet ska kommissionen löpande och utan dröjsmål hålla parlamentet informerat om läget i förhandlingarna tills avtalet har paraferats och redogöra för om och hur parlamentets synpunkter tagits med i skrivningarna och, om så inte skett, ange skälen till detta. |
| --- | --- |

4.

I enlighet med bestämmelserna i punkt 23 i ramavtalet ska kommissionen löpande och utan dröjsmål hålla parlamentet informerat om läget i förhandlingarna tills avtalet har paraferats och redogöra för om och hur parlamentets synpunkter tagits med i skrivningarna och, om så inte skett, ange skälen till detta.

| 5. | Vid internationella avtal där parlamentets godkännande krävs ska kommissionen ge parlamentet all relevant information som den även ger rådet (eller den särskilda kommitté som rådet utsett). Denna information ska omfatta samtliga förslag till ändringar av antagna förhandlingsdirektiv, förslag till förhandlingstexter, artiklar som godkänts, fastställt datum för parafering av avtalet samt den avtalstext som ska paraferas. Kommissionen ska även till parlamentet, som den gör till rådet (eller till den särskilda kommitté som rådet utsett), översända samtliga relevanta handlingar som inkommit från tredje part, under förutsättning att handlingarnas upphovsman medger detta. Kommissionen ska informera parlamentets ansvariga utskott om hur förhandlingarna utvecklas och särskilt redogöra för hur parlamentets synpunkter har beaktats. |
| --- | --- |

5.

Vid internationella avtal där parlamentets godkännande krävs ska kommissionen ge parlamentet all relevant information som den även ger rådet (eller den särskilda kommitté som rådet utsett). Denna information ska omfatta samtliga förslag till ändringar av antagna förhandlingsdirektiv, förslag till förhandlingstexter, artiklar som godkänts, fastställt datum för parafering av avtalet samt den avtalstext som ska paraferas. Kommissionen ska även till parlamentet, som den gör till rådet (eller till den särskilda kommitté som rådet utsett), översända samtliga relevanta handlingar som inkommit från tredje part, under förutsättning att handlingarnas upphovsman medger detta. Kommissionen ska informera parlamentets ansvariga utskott om hur förhandlingarna utvecklas och särskilt redogöra för hur parlamentets synpunkter har beaktats.

| 6. | Vid ingående av internationella avtal där parlamentets godkännande inte krävs ska kommissionen se till att parlamentet informeras omedelbart och fullständigt genom att ge information som omfattar åtminstone förslagen till förhandlingsdirektiv, de antagna förhandlingsdirektiven, hur förhandlingarna sedan förts och hur förhandlingarna avslutats. |
| --- | --- |

6.

Vid ingående av internationella avtal där parlamentets godkännande inte krävs ska kommissionen se till att parlamentet informeras omedelbart och fullständigt genom att ge information som omfattar åtminstone förslagen till förhandlingsdirektiv, de antagna förhandlingsdirektiven, hur förhandlingarna sedan förts och hur förhandlingarna avslutats.

| 7. | I enlighet med bestämmelserna i punkt 24 i ramavtalet ska kommissionen i god tid lämna grundlig information till parlamentet när ett internationellt avtal ska paraferas och informera parlamentet så tidigt som möjligt när den avser att föreslå rådet att avtalet ska tillämpas provisoriskt och ange skälen till detta, om inte brådskande skäl hindrar den att göra det. |
| --- | --- |

7.

I enlighet med bestämmelserna i punkt 24 i ramavtalet ska kommissionen i god tid lämna grundlig information till parlamentet när ett internationellt avtal ska paraferas och informera parlamentet så tidigt som möjligt när den avser att föreslå rådet att avtalet ska tillämpas provisoriskt och ange skälen till detta, om inte brådskande skäl hindrar den att göra det.

| 8. | Kommissionen ska informera rådet och parlamentet samtidigt och i god tid om sin avsikt att lägga fram förslag för rådet om upphävande av ett internationellt avtal och om skälen till detta. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen ska informera rådet och parlamentet samtidigt och i god tid om sin avsikt att lägga fram förslag för rådet om upphävande av ett internationellt avtal och om skälen till detta.

| 9. | För internationella avtal som enligt EUF-fördraget omfattas av godkännandeförfarandet, ska kommissionen även hålla parlamentet fullständigt informerat innan den godkänner ändringar av ett avtal som rådet genom ett undantag gett tillstånd till i enlighet med artikel 218.7 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

9.

För internationella avtal som enligt EUF-fördraget omfattas av godkännandeförfarandet, ska kommissionen även hålla parlamentet fullständigt informerat innan den godkänner ändringar av ett avtal som rådet genom ett undantag gett tillstånd till i enlighet med artikel 218.7 i EUF-fördraget.

---

BILAGA IV

Tidsplan för kommissionens arbetsprogram

Kommissionens arbetsprogram ska åtföljas av en förteckning över förslag till lagstiftning och andra åtgärder för kommande år. Kommissionens arbetsprogram täcker nästa år, och innehåller detaljerad information om kommissionens prioriteringar för följande år. Kommissionens arbetsprogram kan alltså utgöra grunden för en strukturerad dialog med parlamentet, i syfte att nå en gemensam överenskommelse.

Kommissionens arbetsprogram ska även omfatta planerade initiativ avseende icke-bindande bestämmelser, tillbakadraganden och förenklingar.

| 1. | Under första halvåret ett givet år ska kommissionens ledamöter ha en löpande dialog med motsvarande parlamentsutskott om genomförandet av kommissionens arbetsprogram för detta år och om utarbetandet av kommissionens framtida arbetsprogram. Utifrån denna dialog ska parlamentsutskotten rapportera om resultatet av denna till utskottsordförandekonferensen. |
| --- | --- |

1.

Under första halvåret ett givet år ska kommissionens ledamöter ha en löpande dialog med motsvarande parlamentsutskott om genomförandet av kommissionens arbetsprogram för detta år och om utarbetandet av kommissionens framtida arbetsprogram. Utifrån denna dialog ska parlamentsutskotten rapportera om resultatet av denna till utskottsordförandekonferensen.

| 2. | Utskottsordförandekonferensen ska parallellt med detta föra löpande diskussioner med kommissionens vice ordförande med ansvar för de interinstitutionella förbindelserna, för att bedöma hur långt man kommit i genomförandet av kommissionens pågående arbetsprogram, diskutera utarbetandet av kommissionens framtida arbetsprogram och undersöka resultaten av den pågående bilaterala dialogen mellan berörda parlamentsutskott och kommissionsledamöter. |
| --- | --- |

2.

Utskottsordförandekonferensen ska parallellt med detta föra löpande diskussioner med kommissionens vice ordförande med ansvar för de interinstitutionella förbindelserna, för att bedöma hur långt man kommit i genomförandet av kommissionens pågående arbetsprogram, diskutera utarbetandet av kommissionens framtida arbetsprogram och undersöka resultaten av den pågående bilaterala dialogen mellan berörda parlamentsutskott och kommissionsledamöter.

| 3. | I juni ska utskottsordförandekonferensen lägga fram en sammanfattande rapport, som bör innehålla resultaten av undersökningen av kommissionens arbetsprograms genomförande och parlamentets prioriteringar för kommissionens kommande arbetsprogram, för talmanskonferensen, som i sin tur ska informera kommissionen om detta. |
| --- | --- |

3.

I juni ska utskottsordförandekonferensen lägga fram en sammanfattande rapport, som bör innehålla resultaten av undersökningen av kommissionens arbetsprograms genomförande och parlamentets prioriteringar för kommissionens kommande arbetsprogram, för talmanskonferensen, som i sin tur ska informera kommissionen om detta.

| 4. | Utifrån denna sammanfattande rapport ska parlamentet under sammanträdesperioden i juli anta en resolution som ska innehålla parlamentets ståndpunkter och särskilt inkludera önskemål i betänkanden som avser lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

4.

Utifrån denna sammanfattande rapport ska parlamentet under sammanträdesperioden i juli anta en resolution som ska innehålla parlamentets ståndpunkter och särskilt inkludera önskemål i betänkanden som avser lagstiftningsinitiativ.

| 5. | Varje år under första sammanträdesperioden i september ska en debatt om läget i unionen anordnas, där kommissionens ordförande ska hålla ett anförande där han eller hon utvärderar innevarande år och blickar framåt mot prioriteringar för följande år. I samma syfte ska kommissionens ordförande parallellt med detta för parlamentet skriftligen redogöra för de viktigaste element som ligger till grund för utarbetandet av kommissionens arbetsprogram för följande år. |
| --- | --- |

5.

Varje år under första sammanträdesperioden i september ska en debatt om läget i unionen anordnas, där kommissionens ordförande ska hålla ett anförande där han eller hon utvärderar innevarande år och blickar framåt mot prioriteringar för följande år. I samma syfte ska kommissionens ordförande parallellt med detta för parlamentet skriftligen redogöra för de viktigaste element som ligger till grund för utarbetandet av kommissionens arbetsprogram för följande år.

| 6. | Från och med september kan de ansvariga parlamentsutskotten och de berörda kommissionsledamöterna hålla sammanträden för att föra en mer detaljerad diskussion om framtida prioriteringar inom vart och ett av politikområdena. Dessa sammanträden ska avslutas med ett möte mellan utskottsordförandekonferensen och kommissionskollegiet och ett möte mellan talmanskonferensen och kommissionens ordförande, enligt vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

6.

Från och med september kan de ansvariga parlamentsutskotten och de berörda kommissionsledamöterna hålla sammanträden för att föra en mer detaljerad diskussion om framtida prioriteringar inom vart och ett av politikområdena. Dessa sammanträden ska avslutas med ett möte mellan utskottsordförandekonferensen och kommissionskollegiet och ett möte mellan talmanskonferensen och kommissionens ordförande, enligt vad som är lämpligt.

| 7. | I oktober ska kommissionen anta sitt arbetsprogram för det följande året. Därefter ska kommissionens ordförande lägga fram arbetsprogrammet för parlamentet på lämplig nivå. |
| --- | --- |

7.

I oktober ska kommissionen anta sitt arbetsprogram för det följande året. Därefter ska kommissionens ordförande lägga fram arbetsprogrammet för parlamentet på lämplig nivå.

| 8. | Parlamentet kan hålla en debatt och anta en resolution under sammanträdesperioden i december. |
| --- | --- |

8.

Parlamentet kan hålla en debatt och anta en resolution under sammanträdesperioden i december.

| 9. | Denna tidsplan ska tillämpas på varje normal programcykel, med undantag för år då val till parlamentet sammanfaller med att kommissionens mandatperiod löper ut. |
| --- | --- |

9.

Denna tidsplan ska tillämpas på varje normal programcykel, med undantag för år då val till parlamentet sammanfaller med att kommissionens mandatperiod löper ut.

| 10. | Denna tidsplan ska inte inverka på några framtida överenskommelser om interinstitutionell planering. |
| --- | --- |

10.

Denna tidsplan ska inte inverka på några framtida överenskommelser om interinstitutionell planering.

---