# Az Európai Unió L 232/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.232.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 232 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 2. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.232.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 232

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 772/2010/EU rendelete (2010. szeptember 1.) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 555/2008/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 773/2010/EU rendelete (2010. szeptember 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/475/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. augusztus 30.) a konvergencia célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló 2006/594/EK határozatnak a Cseh Köztársaság, Lengyelország és Szlovákia számára biztosítandó kiegészítő felosztások tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 5817. számú dokumentummal történt) | 6 |
| | | 2010/476/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. augusztus 30.) a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló 2006/593/EK határozatnak a Cseh Köztársaság és Szlovákia tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 5818. számú dokumentummal történt) | 11 |
| | | 2010/477/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. szeptember 1.) a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumokról és módszertani előírásokról
  (az értesítés a C(2010) 5956. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 772/2010/EU rendelete (2010. szeptember 1.) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 555/2008/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 773/2010/EU rendelete (2010. szeptember 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

4

HATÁROZATOK

2010/475/EU

*

A Bizottság határozata (2010. augusztus 30.) a konvergencia célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló 2006/594/EK határozatnak a Cseh Köztársaság, Lengyelország és Szlovákia számára biztosítandó kiegészítő felosztások tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 5817. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 5817. számú dokumentummal történt)

6

2010/476/EU

*

A Bizottság határozata (2010. augusztus 30.) a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló 2006/593/EK határozatnak a Cseh Köztársaság és Szlovákia tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 5818. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 5818. számú dokumentummal történt)

11

2010/477/EU

*

A Bizottság határozata (2010. szeptember 1.) a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumokról és módszertani előírásokról
  (az értesítés a C(2010) 5956. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 5956. számú dokumentummal történt)

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/1

---

A BIZOTTSÁG 772/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 1.)

a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 555/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 103za. cikkére, összefüggésben a 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikke első bekezdésének d) pontja értelmében a harmadik országok piacán végzendő promóciós és tájékoztatási tevékenységek támogatásának időtartama az egyes érintett, harmadik országban működő kedvezményezettek tekintetében nem haladhatja meg a három évet. |
| --- | --- |

(1)

A borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikke első bekezdésének d) pontja értelmében a harmadik országok piacán végzendő promóciós és tájékoztatási tevékenységek támogatásának időtartama az egyes érintett, harmadik országban működő kedvezményezettek tekintetében nem haladhatja meg a három évet.

| (2) | A szóban forgó támogatási intézkedések végrehajtása során nyert tapasztalatok fényében szükséges lehetővé tenni ezen intézkedések időtartamának legfeljebb két évvel történő meghosszabbítását, tekintettel a harmadik országokban folytatott promóciós és tájékoztatási tevékenységek sajátos jellegére, például a hozzájuk kapcsolódó, a tagállamok és a harmadik országok szintjén elvégzendő adminisztratív formalitások időigényesebb voltára. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó támogatási intézkedések végrehajtása során nyert tapasztalatok fényében szükséges lehetővé tenni ezen intézkedések időtartamának legfeljebb két évvel történő meghosszabbítását, tekintettel a harmadik országokban folytatott promóciós és tájékoztatási tevékenységek sajátos jellegére, például a hozzájuk kapcsolódó, a tagállamok és a harmadik országok szintjén elvégzendő adminisztratív formalitások időigényesebb voltára.

| (3) | Az 555/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak meg kell határozniuk a kérelmezés eljárási rendjét, különös tekintettel az egyes támogatott intézkedések értékelésére vonatkozó részletes szabályokra. Szükséges azt is előírni a tagállamok számára, hogy határozzák meg a támogatás esetleges meghosszabbítására irányuló eljárást, és gondoskodjanak a támogatott intézkedések előzetes értékeléséről. |
| --- | --- |

(3)

Az 555/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak meg kell határozniuk a kérelmezés eljárási rendjét, különös tekintettel az egyes támogatott intézkedések értékelésére vonatkozó részletes szabályokra. Szükséges azt is előírni a tagállamok számára, hogy határozzák meg a támogatás esetleges meghosszabbítására irányuló eljárást, és gondoskodjanak a támogatott intézkedések előzetes értékeléséről.

| (4) | Az 555/2008/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése ismerteti a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó pénzgazdálkodást, ám nem állapít meg konkrét rendelkezéseket az intézkedések ellenőrzésére vonatkozóan. A szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések egyes esetekben többször is helyszíni ellenőrzés tárgyát képezhetik, anélkül, hogy ez javulást eredményezne a hozzájuk kapcsolódó igazgatási és pénzügyi költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Az 555/2008/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése ismerteti a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó pénzgazdálkodást, ám nem állapít meg konkrét rendelkezéseket az intézkedések ellenőrzésére vonatkozóan. A szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések egyes esetekben többször is helyszíni ellenőrzés tárgyát képezhetik, anélkül, hogy ez javulást eredményezne a hozzájuk kapcsolódó igazgatási és pénzügyi költségek tekintetében.

| (5) | Az 555/2008/EK rendelet 81. cikkében megállapított rendelkezések kizárólag a termelési potenciál ellenőrzésére vonatkoznak. Noha a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések szorosan összefüggnek a termelési potenciálhoz kapcsolódó intézkedésekkel, jelenleg ki vannak zárva az említett cikk alkalmazási köréből. Az ellenőrzési rendszer egyszerűbbé tétele érdekében a termelési potenciállal kapcsolatos intézkedések ellenőrzésére vonatkozó szabályokhoz hasonló szabályokat szükséges megállapítani a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések ellenőrzését illetően. |
| --- | --- |

(5)

Az 555/2008/EK rendelet 81. cikkében megállapított rendelkezések kizárólag a termelési potenciál ellenőrzésére vonatkoznak. Noha a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések szorosan összefüggnek a termelési potenciálhoz kapcsolódó intézkedésekkel, jelenleg ki vannak zárva az említett cikk alkalmazási köréből. Az ellenőrzési rendszer egyszerűbbé tétele érdekében a termelési potenciállal kapcsolatos intézkedések ellenőrzésére vonatkozó szabályokhoz hasonló szabályokat szükséges megállapítani a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések ellenőrzését illetően.

| (6) | A szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések ellenőrzésének egyszerűbbé tétele érdekében a grafikai eszközök használata mellett indokolt engedélyezni olyan, ezekkel egyenértékű eszközök használatát is, amelyek szintén lehetővé teszik a parcella azonosítását, mérését és helyzetének meghatározását. |
| --- | --- |

(6)

A szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések ellenőrzésének egyszerűbbé tétele érdekében a grafikai eszközök használata mellett indokolt engedélyezni olyan, ezekkel egyenértékű eszközök használatát is, amelyek szintén lehetővé teszik a parcella azonosítását, mérését és helyzetének meghatározását.

| (7) | Az 555/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(7)

Az 555/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani szükséges.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 555/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk első bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a promóciós és tájékoztatási intézkedések támogatásának időtartama az egyes érintett, harmadik országban működő kedvezményezettek tekintetében nem haladhatja meg a három évet; ez az időtartam azonban szükség esetén egy alkalommal, egy legfeljebb kétéves időszakkal meghosszabbítható;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk első bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a promóciós és tájékoztatási intézkedések támogatásának időtartama az egyes érintett, harmadik országban működő kedvezményezettek tekintetében nem haladhatja meg a három évet; ez az időtartam azonban szükség esetén egy alkalommal, egy legfeljebb kétéves időszakkal meghosszabbítható;”.

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a bevezető fordulat helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok meghatározzák a kérelmezés, valamint a 4. cikk első bekezdésének d) pontjában említett esetleges meghosszabbítás eljárási rendjét, amely tartalmazza különösen a következőkre vonatkozó részletes szabályokat:”; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a bevezető fordulat helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok meghatározzák a kérelmezés, valamint a 4. cikk első bekezdésének d) pontjában említett esetleges meghosszabbítás eljárási rendjét, amely tartalmazza különösen a következőkre vonatkozó részletes szabályokat:”;

| b) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az adott támogatott intézkedés értékelésének szabályai. A 4. cikk első bekezdésének d) pontja szerinti határidő-hosszabbítás esetén ezenkívül a hosszabbítást megelőzően értékelni kell a támogatott intézkedések eredményeit.” |
| --- | --- | --- |

b)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

az adott támogatott intézkedés értékelésének szabályai. A 4. cikk első bekezdésének d) pontja szerinti határidő-hosszabbítás esetén ezenkívül a hosszabbítást megelőzően értékelni kell a támogatott intézkedések eredményeit.”

| 3. | A 9. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A támogatást akkor kell kifizetni, ha már megállapították, hogy az intézkedést vagy a támogatási kérelemben szereplő valamennyi intézkedést – az adott tagállam által az intézkedések végrehajtására vonatkozóan meghozott döntésekkel összhangban, valamint e rendelet 81. cikkének megfelelően – végrehajtották és a helyszínen ellenőrizték.” |
| --- | --- |

3.

A 9. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A támogatást akkor kell kifizetni, ha már megállapították, hogy az intézkedést vagy a támogatási kérelemben szereplő valamennyi intézkedést – az adott tagállam által az intézkedések végrehajtására vonatkozóan meghozott döntésekkel összhangban, valamint e rendelet 81. cikkének megfelelően – végrehajtották és a helyszínen ellenőrizték.”

| 4. | A 81. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „81. cikk
  A termelési potenciál, valamint a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések ellenőrzése
  (1)   Az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezetének IVa. szakaszában foglalt, a termelési potenciálra vonatkozó rendelkezések – beleértve az új telepítéseknek az említett rendelet 85g. cikkének (1) bekezdésében foglalt átmeneti tilalmát is –, valamint az ugyanazon rendelet 103q. cikkében előírt, a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezések betartásának ellenőrzését a tagállamok a szőlőkataszter alapján végzik el.
  (2)   Az újratelepítési jogoknak az 1234/2007/EK rendelet 85i. cikke szerinti odaítélésekor a területeket a szőlőtőkék kivágása előtt és után szisztematikus ellenőrzésnek kell alávetni. Azokat a parcellákat kell ellenőrizni, amelyekre újratelepítési jogokat igényeltek.
  A kivágás előtti ellenőrzésnek ki kell terjednie többek között az érintett szőlőültetvény létezésének igazolására.
  Az ellenőrzést helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani. Amennyiben azonban a tagállam megbízható és naprakész elektronikus szőlőkataszterrel rendelkezik, az ellenőrzés adminisztratív úton is végrehajtható, és a kivágás előtti helyszíni ellenőrzések végrehajtására vonatkozó kötelezettség – amelyet éves szinten, az adminisztratív ellenőrző rendszer megbízhatóságának megerősítése érdekében kell teljesíteni – a kérelmek 5 %-ára korlátozható. Ha a helyszíni ellenőrzés jelentős szabálytalanságokat vagy eltéréseket tár fel egy régióval vagy annak egy részével kapcsolatban, az illetékes hatóság az adott évben és az azt követő évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát.
  (3)   Azokat a területeket, amelyekre kivágási támogatást nyújtanak, a kivágás előtt és után is szisztematikus ellenőrzésnek kell alávetni. Azokat a parcellákat kell ellenőrizni, amelyekre támogatást igényeltek.
  A kivágás előtti ellenőrzésnek ki kell terjednie többek között az érintett szőlőültetvény, a 75. cikkel összhangban meghatározott beültetett terület létezésének igazolására, valamint arra, hogy az adott területet kellően gondozták-e.
  Az ellenőrzést helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani. Amennyiben azonban a tagállam rendelkezik az elektronikus szőlőkataszterben szereplő, a 75. cikk szerinti beültetett terület mérését lehetővé tevő grafikai vagy azzal egyenértékű eszközzel, valamint megbízható és naprakész információkkal arra vonatkozóan, hogy a parcellát kellően gondozzák, az ellenőrzés adminisztratív úton is végrehajtható, és a kivágás előtti helyszíni ellenőrzések végrehajtására vonatkozó kötelezettség – amelyet az adminisztratív ellenőrző rendszer megbízhatóságának megerősítése érdekében kell teljesíteni – a kérelmek 5 %-ára korlátozható. Amennyiben a helyszíni ellenőrzés jelentős szabálytalanságokat vagy eltéréseket tár fel egy régióval vagy annak egy részével kapcsolatban, az illetékes hatóság az adott évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát.
  (4)   A kivágás megtörténtét helyszíni ellenőrzés útján kell ellenőrizni. A teljes szőlőültetvény kivágása esetén, illetve ha a távérzékelés pontossága 1 m2 vagy annál jobb, az ellenőrzés távérzékeléssel is elvégezhető.
  (5)   Azon területek esetében, amelyekre kivágási támogatást nyújtanak – a (3) bekezdés harmadik albekezdése és a (4) bekezdés sérelme nélkül –, a (3) bekezdés első albekezdésében említett két ellenőrzés közül legalább egyet helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani.
  (6)   Azokat a területeket, amelyekre szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedésekre vonatkozó támogatást nyújtanak, az intézkedések végrehajtása előtt és után szisztematikus ellenőrzésnek kell alávetni. Azokat a parcellákat kell ellenőrizni, amelyekre támogatási kérelmet nyújtottak be.
  Az intézkedéseket megelőzően végrehajtandó ellenőrzésnek többek között ki kell terjednie az érintett szőlőültetvény, a 75. cikknek megfelelően meghatározott beültetett terület létezésének igazolására, valamint annak az eshetőségnek a kizárására, hogy az intézkedés a szőlőültetvények 6. cikk szerinti, rendes megújítását szolgálja.
  A második albekezdésben említett ellenőrzést helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani. Amennyiben azonban a tagállam rendelkezik az elektronikus szőlőkataszterben szereplő, a 75. cikk szerinti beültetett terület mérését lehetővé tevő grafikai vagy azzal egyenértékű eszközzel, valamint a telepített szőlőfajtákra vonatkozó megbízható és naprakész információkkal, az ellenőrzés adminisztratív úton is végrehajtható, és így az intézkedések végrehajtását megelőző helyszíni ellenőrzések elvégzésére vonatkozó kötelezettség – amelyet az adminisztratív ellenőrző rendszer megbízhatóságának megerősítése érdekében kell teljesíteni – a kérelmek 5 %-ára korlátozható. Ha a helyszíni ellenőrzés jelentős szabálytalanságokat vagy eltéréseket tár fel egy régióval vagy annak egy részével kapcsolatban, az illetékes hatóság az adott évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát.” |
| --- | --- |

4.

A 81. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„81. cikk

A termelési potenciál, valamint a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedések ellenőrzése

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezetének IVa. szakaszában foglalt, a termelési potenciálra vonatkozó rendelkezések – beleértve az új telepítéseknek az említett rendelet 85g. cikkének (1) bekezdésében foglalt átmeneti tilalmát is –, valamint az ugyanazon rendelet 103q. cikkében előírt, a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezések betartásának ellenőrzését a tagállamok a szőlőkataszter alapján végzik el.

(2)   Az újratelepítési jogoknak az 1234/2007/EK rendelet 85i. cikke szerinti odaítélésekor a területeket a szőlőtőkék kivágása előtt és után szisztematikus ellenőrzésnek kell alávetni. Azokat a parcellákat kell ellenőrizni, amelyekre újratelepítési jogokat igényeltek.

A kivágás előtti ellenőrzésnek ki kell terjednie többek között az érintett szőlőültetvény létezésének igazolására.

Az ellenőrzést helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani. Amennyiben azonban a tagállam megbízható és naprakész elektronikus szőlőkataszterrel rendelkezik, az ellenőrzés adminisztratív úton is végrehajtható, és a kivágás előtti helyszíni ellenőrzések végrehajtására vonatkozó kötelezettség – amelyet éves szinten, az adminisztratív ellenőrző rendszer megbízhatóságának megerősítése érdekében kell teljesíteni – a kérelmek 5 %-ára korlátozható. Ha a helyszíni ellenőrzés jelentős szabálytalanságokat vagy eltéréseket tár fel egy régióval vagy annak egy részével kapcsolatban, az illetékes hatóság az adott évben és az azt követő évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát.

(3)   Azokat a területeket, amelyekre kivágási támogatást nyújtanak, a kivágás előtt és után is szisztematikus ellenőrzésnek kell alávetni. Azokat a parcellákat kell ellenőrizni, amelyekre támogatást igényeltek.

A kivágás előtti ellenőrzésnek ki kell terjednie többek között az érintett szőlőültetvény, a 75. cikkel összhangban meghatározott beültetett terület létezésének igazolására, valamint arra, hogy az adott területet kellően gondozták-e.

Az ellenőrzést helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani. Amennyiben azonban a tagállam rendelkezik az elektronikus szőlőkataszterben szereplő, a 75. cikk szerinti beültetett terület mérését lehetővé tevő grafikai vagy azzal egyenértékű eszközzel, valamint megbízható és naprakész információkkal arra vonatkozóan, hogy a parcellát kellően gondozzák, az ellenőrzés adminisztratív úton is végrehajtható, és a kivágás előtti helyszíni ellenőrzések végrehajtására vonatkozó kötelezettség – amelyet az adminisztratív ellenőrző rendszer megbízhatóságának megerősítése érdekében kell teljesíteni – a kérelmek 5 %-ára korlátozható. Amennyiben a helyszíni ellenőrzés jelentős szabálytalanságokat vagy eltéréseket tár fel egy régióval vagy annak egy részével kapcsolatban, az illetékes hatóság az adott évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát.

(4)   A kivágás megtörténtét helyszíni ellenőrzés útján kell ellenőrizni. A teljes szőlőültetvény kivágása esetén, illetve ha a távérzékelés pontossága 1 m2 vagy annál jobb, az ellenőrzés távérzékeléssel is elvégezhető.

(5)   Azon területek esetében, amelyekre kivágási támogatást nyújtanak – a (3) bekezdés harmadik albekezdése és a (4) bekezdés sérelme nélkül –, a (3) bekezdés első albekezdésében említett két ellenőrzés közül legalább egyet helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani.

(6)   Azokat a területeket, amelyekre szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására irányuló intézkedésekre vonatkozó támogatást nyújtanak, az intézkedések végrehajtása előtt és után szisztematikus ellenőrzésnek kell alávetni. Azokat a parcellákat kell ellenőrizni, amelyekre támogatási kérelmet nyújtottak be.

Az intézkedéseket megelőzően végrehajtandó ellenőrzésnek többek között ki kell terjednie az érintett szőlőültetvény, a 75. cikknek megfelelően meghatározott beültetett terület létezésének igazolására, valamint annak az eshetőségnek a kizárására, hogy az intézkedés a szőlőültetvények 6. cikk szerinti, rendes megújítását szolgálja.

A második albekezdésben említett ellenőrzést helyszíni ellenőrzés útján kell végrehajtani. Amennyiben azonban a tagállam rendelkezik az elektronikus szőlőkataszterben szereplő, a 75. cikk szerinti beültetett terület mérését lehetővé tevő grafikai vagy azzal egyenértékű eszközzel, valamint a telepített szőlőfajtákra vonatkozó megbízható és naprakész információkkal, az ellenőrzés adminisztratív úton is végrehajtható, és így az intézkedések végrehajtását megelőző helyszíni ellenőrzések elvégzésére vonatkozó kötelezettség – amelyet az adminisztratív ellenőrző rendszer megbízhatóságának megerősítése érdekében kell teljesíteni – a kérelmek 5 %-ára korlátozható. Ha a helyszíni ellenőrzés jelentős szabálytalanságokat vagy eltéréseket tár fel egy régióval vagy annak egy részével kapcsolatban, az illetékes hatóság az adott évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzések számát.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 170., 2008.6.30., 1. o.

2

---

| 2.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/4

---

A BIZOTTSÁG 773/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 2-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 1-jén.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 141,2 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | TR | 126,2 |
| ZZ | 126,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,0 |
| CL | 159,0 |
| TR | 153,5 |
| UY | 75,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0806 10 10 | BA | 91,2 |
| EG | 131,2 |
| IL | 123,0 |
| TR | 112,7 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 121,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 69,6 |
| CL | 103,2 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 89,6 |
| US | 95,6 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 115,4 |
| CL | 96,6 |
| CN | 70,5 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 53,2 |
| IL | 161,0 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

141,2

ZZ

141,2

0709 90 70

TR

126,2

ZZ

126,2

0805 50 10

AR

107,0

CL

159,0

TR

153,5

UY

75,6

ZA

133,6

ZZ

125,7

0806 10 10

BA

91,2

EG

131,2

IL

123,0

TR

112,7

ZA

147,0

ZZ

121,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

69,6

CL

103,2

CN

65,6

NZ

89,6

US

95,6

ZA

88,5

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

115,4

CL

96,6

CN

70,5

TR

133,1

ZA

100,4

ZZ

103,2

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

53,2

IL

161,0

XS

52,3

ZZ

88,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/6

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. augusztus 30.)

a „konvergencia” célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló 2006/594/EK határozatnak a Cseh Köztársaság, Lengyelország és Szlovákia számára biztosítandó kiegészítő felosztások tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 5817. számú dokumentummal történt)

(2010/475/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007/191/EK határozattal (2) módosított 2006/594/EK határozattal (3) a Bizottság a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a „konvergencia” célkitűzés keretében a kötelezettségvállalási előirányzatok indikatív felosztását tagállamonként rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/191/EK határozattal (2) módosított 2006/594/EK határozattal (3) a Bizottság a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a „konvergencia” célkitűzés keretében a kötelezettségvállalási előirányzatok indikatív felosztását tagállamonként rögzítette.

| (2) | Az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (10) bekezdésének megfelelően 2010-ben megállapították, hogy a 2007–2009 közötti időszakban a Cseh Köztársaságban, Lengyelországban és Szlovákiában az összesített GDP ± 5 %-nál nagyobb mértékben eltért az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (9) bekezdése szerint becsült összesített GDP-től, többek között az árfolyamváltozások következtében. A Cseh Köztársaság, Lengyelország és Szlovákia számára a 2011–2013 közötti időszakra allokált összegeket ezért ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (10) bekezdésének megfelelően 2010-ben megállapították, hogy a 2007–2009 közötti időszakban a Cseh Köztársaságban, Lengyelországban és Szlovákiában az összesített GDP ± 5 %-nál nagyobb mértékben eltért az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (9) bekezdése szerint becsült összesített GDP-től, többek között az árfolyamváltozások következtében. A Cseh Köztársaság, Lengyelország és Szlovákia számára a 2011–2013 közötti időszakra allokált összegeket ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (3) | A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás (4) 16. és 17. pontjának megfelelően a Bizottság 2010. április 16-án elfogadta a pénzügyi keret GNI alakulásának megfelelő, 2011. évre vonatkozó technikai kiigazításáról és a 2007–2009 közötti időszak becsült és tényleges GDP-je között eltéréseket felmutató tagállamok számára a kohézió támogatására szolgáló alapokból allokált összegek kiigazításáról szóló közleményt (5), melyben arról tájékoztatott, hogy a Cseh Köztársaság esetében 237 045 801 EUR, Lengyelország esetében 632 392 153 EUR, Szlovákia esetében pedig 137 711 534 EUR pozitív kiigazításra van szükség, e kiigazításokat egyenletesen kell elosztani 2011-re, 2012-re és 2013-ra. |
| --- | --- |

(3)

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás (4) 16. és 17. pontjának megfelelően a Bizottság 2010. április 16-án elfogadta a pénzügyi keret GNI alakulásának megfelelő, 2011. évre vonatkozó technikai kiigazításáról és a 2007–2009 közötti időszak becsült és tényleges GDP-je között eltéréseket felmutató tagállamok számára a kohézió támogatására szolgáló alapokból allokált összegek kiigazításáról szóló közleményt (5), melyben arról tájékoztatott, hogy a Cseh Köztársaság esetében 237 045 801 EUR, Lengyelország esetében 632 392 153 EUR, Szlovákia esetében pedig 137 711 534 EUR pozitív kiigazításra van szükség, e kiigazításokat egyenletesen kell elosztani 2011-re, 2012-re és 2013-ra.

| (4) | Annak érdekében, hogy megállapítsák az érintett tagállamok számára allokált összegeket, figyelembe kell venni egyrészt a „konvergencia”, illetve a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés közötti arányos felosztást a 2007–2013 közötti, jelenlegi programozási időszakban minden érintett tagállamra vonatkozóan, másrészt annak szükségességét, hogy a jelenleg végrehajtás alatt álló projektekhez a lehető leghatékonyabban használják fel az alapokból allokált összegeket. Emiatt e határozattal a „konvergencia” célkitűzésre vonatkozóan csupán az általános pozitív kiigazítási részt kell allokálni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy megállapítsák az érintett tagállamok számára allokált összegeket, figyelembe kell venni egyrészt a „konvergencia”, illetve a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés közötti arányos felosztást a 2007–2013 közötti, jelenlegi programozási időszakban minden érintett tagállamra vonatkozóan, másrészt annak szükségességét, hogy a jelenleg végrehajtás alatt álló projektekhez a lehető leghatékonyabban használják fel az alapokból allokált összegeket. Emiatt e határozattal a „konvergencia” célkitűzésre vonatkozóan csupán az általános pozitív kiigazítási részt kell allokálni.

| (5) | A hatékonyság érdekében a 2007–2010 közötti időszakot illetően a 2006/594/EK határozat III. melléklete 2. táblázatának „Összesen” sorában szereplő összegeket módosítani kell, mivel azok nem foglalják magukban a Bulgáriára vonatkozó számadatokat. |
| --- | --- |

(5)

A hatékonyság érdekében a 2007–2010 közötti időszakot illetően a 2006/594/EK határozat III. melléklete 2. táblázatának „Összesen” sorában szereplő összegeket módosítani kell, mivel azok nem foglalják magukban a Bulgáriára vonatkozó számadatokat.

| (6) | Ezért a 2006/594/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 2006/594/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/594/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | az I. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép; |
| --- | --- |

1.

az I. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép;

| 2. | a III. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

a III. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 30-án.

a Bizottság részéről

Johannes HAHN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

1

(2)  HL L 243., 2006.9.6., 37. o.

2

(3)  HL L 87., 2007.3.28., 18. o.

3

(4)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

4

(5)  COM(2010) 160 végleges.

5

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A »konvergencia« célkitűzés keretében a Strukturális Alapokból támogatásra jogosult régiók kötelezettségvállalási előirányzatainak tagállamonkénti indikatív felosztása a 2007. január 1-jétől a 2013. december 31-ig terjedő időszakra

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | 1. TÁBLÁZAT – | Az előirányzatok összege (2004. évi árak) |

(EUR)

Tagállam

1. TÁBLÁZAT –

Az előirányzatok összege (2004. évi árak)

A »konvergencia« célkitűzés alapján támogatható régiók

Az 1083/2006/EK rendelet II. mellékletének alábbi pontjaiban említett kiegészítő támogatások:

10

14

20

24

26

28

30

Bulgaria

3 863 601 178

Česká republika

15 111 066 754

197 709 105

Deutschland

10 360 473 669

166 582 500

Eesti

1 955 979 029

31 365 110

Elláda

8 358 352 296

España

17 283 774 067

1 396 500 000

France

2 403 498 342

427 408 905

Italia

17 993 716 405

825 930 000

Latvija

2 586 694 732

53 886 609

Lietuva

3 875 516 071

79 933 567

Magyarország

12 622 187 455

Malta

493 750 177

Polska

38 507 171 321

359 874 111

880 349 050

Portugal

15 143 387 819

58 206 001

România

11 115 420 983

Slovenija

2 401 302 729

Slovensko

6 214 921 468

110 544 803

United Kingdom

2 429 762 895

Összesen

172 720 577 390

668 128 019

880 349 050

485 614 906

165 185 286

1 396 500 000

825 930 000

166 582 500

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | 2. TÁBLÁZAT – | Az előirányzatok éves lebontása (2004. évi árak) |

(EUR)

Tagállam

2. TÁBLÁZAT –

Az előirányzatok éves lebontása (2004. évi árak)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

300 892 058

431 830 557

576 458 082

595 526 527

625 067 349

653 446 232

680 380 373

Česká republika

1 993 246 617

2 050 979 461

2 106 089 584

2 162 632 571

2 283 395 438

2 332 343 673

2 380 088 515

Deutschland

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

Eesti

229 977 253

245 929 572

262 982 602

281 212 290

300 982 256

322 136 118

344 124 048

Elláda

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

España

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

France

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

Italia

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

Latvija

308 012 292

330 054 158

353 328 505

376 808 997

400 322 218

424 084 983

447 970 188

Lietuva

528 903 377

525 252 930

525 724 448

549 071 072

581 530 171

606 085 051

638 882 589

Magyarország

1 838 275 243

1 749 371 409

1 634 208 005

1 659 921 561

1 847 533 517

1 913 391 641

1 979 486 079

Malta

81 152 175

73 854 132

68 610 286

61 225 559

61 225 559

68 610 286

79 072 180

Polska

5 686 360 306

5 705 409 032

5 720 681 799

5 535 346 918

5 679 612 617

5 699 319 089

5 720 664 721

Portugal

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

România

782 254 110

1 123 289 385

1 498 844 810

1 773 286 696

1 875 412 911

1 979 406 577

2 082 926 494

Slovenija

423 258 365

397 135 571

370 643 430

343 781 942

316 551 106

288 950 923

260 981 392

Slovensko

939 878 406

896 645 972

845 960 417

765 136 058

845 313 158

910 570 647

1 121 961 613

United Kingdom

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

Összesen

24 090 437 759

24 507 979 736

24 941 759 525

25 082 177 748

25 795 173 857

26 176 572 777

26 714 765 749”

---

II. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A »konvergencia« célkitűzés keretében a Kohéziós Alapból támogatásra jogosult tagállamok kötelezettségvállalási előirányzatainak tagállamonkénti indikatív felosztása a 2007. január 1-jétől a 2013. december 31-ig terjedő időszakra

| (euro) |
| --- |
| Tagállam | 1. TÁBLÁZAT – | Az előirányzatok összege (2004. évi árak) |

(euro)

Tagállam

1. TÁBLÁZAT –

Az előirányzatok összege (2004. évi árak)

Az 1083/2006/EK rendelet II. mellékletének alábbi bekezdéseiben emlitett kiegészitő támogatások:

10

24

Bulgaria

2 009 650 238

Česká republika

7 809 984 551

Eesti

1 000 465 639

16 157 785

Elláda

3 280 399 675

Kýpros/Kibris

193 005 267

Latvija

1 331 962 318

27 759 767

Lietuva

1 987 693 262

41 177 899

Magyarország

7 570 173 505

Malta

251 648 410

Polska

19 512 850 811

179 937 056

Portugal

2 715 031 963

România

5 754 788 708

Slovenija

1 235 595 457

Slovensko

3 424 078 134

Összesen

58 077 327 938

179 937 056

85 095 451

| (euro) |
| --- |
| Tagállam | 2. TÁBLÁZAT – | Az előirányzatok éves lebontása (2004. évi árak) |

(euro)

Tagállam

2. TÁBLÁZAT –

Az előirányzatok éves lebontása (2004. évi árak)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

161 567 407

227 036 657

299 350 419

308 884 642

323 655 053

337 844 495

351 311 565

Česká republika

1 032 973 476

1 061 839 898

1 089 394 960

1 117 666 453

1 144 441 732

1 169 574 794

1 194 093 238

Eesti

118 267 391

126 243 551

134 770 066

143 884 910

153 769 893

164 346 824

175 340 789

Elláda

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

Kýpros/Kibris

52 598 692

42 866 160

33 133 627

23 401 096

13 668 564

13 668 564

13 668 564

Latvija

159 639 206

170 660 138

182 297 312

194 037 557

205 794 168

217 675 551

229 618 153

Lietuva

180 857 472

230 966 558

277 869 373

303 013 907

320 491 883

348 611 677

367 060 291

Magyarország

328 094 604

687 358 082

1 080 433 910

1 308 130 864

1 343 212 938

1 388 664 318

1 434 278 789

Malta

24 809 997

32 469 219

37 971 049

45 716 955

45 716 955

37 971 049

26 993 186

Polska

1 883 652 471

2 208 285 009

2 532 817 229

2 755 750 999

3 136 326 090

3 437 744 747

3 738 211 322

Portugal

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

România

419 281 086

589 798 724

777 576 436

914 797 379

965 860 486

1 017 857 319

1 069 617 278

Slovenija

86 225 407

115 705 905

145 555 750

175 774 942

206 363 481

237 321 369

268 648 603

Slovensko

197 125 902

317 519 267

452 740 053

630 951 164

664 262 430

668 505 352

492 973 966

Összesen

5 501 583 345

6 667 239 402

7 900 400 418

8 778 501 102

9 380 053 907

9 896 276 293

10 218 305 978”

---

| 2.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/11

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. augusztus 30.)

a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés keretében történő kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív felosztásának a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra történő rögzítéséről szóló 2006/593/EK határozatnak a Cseh Köztársaság és Szlovákia tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 5818. számú dokumentummal történt)

(2010/476/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/593/EK határozattal (2) a Bizottság a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés keretében a kötelezettségvállalási előirányzatok indikatív felosztását tagállamonként rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/593/EK határozattal (2) a Bizottság a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés keretében a kötelezettségvállalási előirányzatok indikatív felosztását tagállamonként rögzítette.

| (2) | Az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (10) bekezdésének megfelelően 2010-ben megállapították, hogy a 2007–2009 közötti időszakban a Cseh Köztársaságban, Lengyelországban és Szlovákiában az összesített GDP ± 5 %-nál nagyobb mértékben eltért az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (9) bekezdése szerint becsült összesített GDP-től, többek között az árfolyamváltozások következtében. A Cseh Köztársaság és Szlovákia számára a 2011–2013 közötti időszakra allokált összegeket ezért ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (10) bekezdésének megfelelően 2010-ben megállapították, hogy a 2007–2009 közötti időszakban a Cseh Köztársaságban, Lengyelországban és Szlovákiában az összesített GDP ± 5 %-nál nagyobb mértékben eltért az 1083/2006/EK rendelet II. melléklete (9) bekezdése szerint becsült összesített GDP-től, többek között az árfolyamváltozások következtében. A Cseh Köztársaság és Szlovákia számára a 2011–2013 közötti időszakra allokált összegeket ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (3) | A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás (3) 16. és 17. pontjának megfelelően a Bizottság 2010. április 16-án elfogadta a pénzügyi keret GNI alakulásának megfelelő, 2011. évre vonatkozó technikai kiigazításáról és a 2007–2009 közötti időszak becsült és tényleges GDP-je között eltéréseket felmutató tagállamok számára a kohézió támogatására szolgáló alapokból allokált összegek kiigazításáról szóló közleményt (4), melyben arról tájékoztatott, hogy a Cseh Köztársaság esetében 237 045 801 EUR, Szlovákia esetében pedig 137 711 534 EUR pozitív kiigazításra van szükség, e kiigazításokat egyenletesen kell elosztani 2011-re, 2012-re és 2013-ra. |
| --- | --- |

(3)

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás (3) 16. és 17. pontjának megfelelően a Bizottság 2010. április 16-án elfogadta a pénzügyi keret GNI alakulásának megfelelő, 2011. évre vonatkozó technikai kiigazításáról és a 2007–2009 közötti időszak becsült és tényleges GDP-je között eltéréseket felmutató tagállamok számára a kohézió támogatására szolgáló alapokból allokált összegek kiigazításáról szóló közleményt (4), melyben arról tájékoztatott, hogy a Cseh Köztársaság esetében 237 045 801 EUR, Szlovákia esetében pedig 137 711 534 EUR pozitív kiigazításra van szükség, e kiigazításokat egyenletesen kell elosztani 2011-re, 2012-re és 2013-ra.

| (4) | Annak érdekében, hogy megállapítsák az érintett tagállamok számára allokált összegeket, figyelembe kell venni egyrészt a „konvergencia”, illetve a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés közötti arányos felosztást a 2007–2013 közötti, jelenlegi programozási időszakban mindhárom érintett tagállamra vonatkozóan, másrészt annak szükségességét, hogy a jelenleg végrehajtás alatt álló projektekhez a lehető leghatékonyabban használják fel az alapokból allokált összegeket. Emiatt e határozattal a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzésre vonatkozóan csupán az általános pozitív kiigazítási részt kell allokálni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy megállapítsák az érintett tagállamok számára allokált összegeket, figyelembe kell venni egyrészt a „konvergencia”, illetve a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés közötti arányos felosztást a 2007–2013 közötti, jelenlegi programozási időszakban mindhárom érintett tagállamra vonatkozóan, másrészt annak szükségességét, hogy a jelenleg végrehajtás alatt álló projektekhez a lehető leghatékonyabban használják fel az alapokból allokált összegeket. Emiatt e határozattal a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzésre vonatkozóan csupán az általános pozitív kiigazítási részt kell allokálni.

| (5) | Ezért a 2006/593/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2006/593/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/593/EK határozat I. mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 30-án.

a Bizottság részéről

Johannes HAHN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

1

(2)  HL L 243., 2006.9.6., 32. o.

2

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

3

(4)  COM(2010) 160 végleges.

4

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A »regionális versenyképesség és foglalkoztatás« célkitűzés keretében a Strukturális Alapokból támogatásra jogosult régiók kötelezettségvállalási előirányzatainak tagállamonkénti indikatív felosztása a 2007. január 1-jétől a 2013. december 31-ig terjedő időszakra

| (EUR) |
| --- |
| 1. TÁBLÁZAT – | Az előirányzatok összege (2004. évi árak) |

(EUR)

1. TÁBLÁZAT –

Az előirányzatok összege (2004. évi árak)

Tagállam

A »regionális versenyképesség és foglalkoztatás« célkitűzés alapján támogatható régiók

Az 1083/2006/EK rendelet II. mellékletének alábbi pontjaiban említett kiegészítő támogatások:

10

16

20

23

25

26

28

29

Belgique/België

1 264 522 294

Česká republika

172 351 284

4 633 651

199 500 000

Danmark

452 135 320

Deutschland

8 273 934 718

74 812 500

España

2 925 887 307

199 500 000

France

9 000 763 163

99 750 000

Éire/Ireland

260 155 399

Italia

4 539 667 937

209 475 000

Luxembourg

44 796 164

Nederland

1 472 879 499

Österreich

761 883 269

149 625 000

Portugal

435 196 895

Slovensko

398 057 758

7 006 030

Suomi/Finland

778 631 938

153 552 511

Sverige

1 077 567 589

215 598 656

149 624 993

United Kingdom

5 335 717 800

Összesen

37 194 148 334

11 639 681

199 500 000

369 151 167

149 624 993

224 437 500

199 500 000

209 475 000

99 750 000

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | 2. TÁBLÁZAT – | Az előirányzatok éves lebontása (2004. évi árak) |

(EUR)

Tagállam

2. TÁBLÁZAT –

Az előirányzatok éves lebontása (2004. évi árak)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Belgique/België

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

Česká republika

53 121 612

53 121 612

53 121 612

53 121 612

54 696 847

54 665 961

54 635 679

Danmark

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

Deutschland

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

España

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

France

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

Éire/Ireland

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

Italia

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

Luxembourg

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

Nederland

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

Österreich

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

Portugal

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

Slovensko

59 287 258

57 274 995

54 915 823

51 153 834

55 518 251

58 543 272

68 370 355

Suomi/Finland

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

Sverige

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

United Kingdom

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

Összesen

5 523 220 006

5 521 207 743

5 518 848 571

5 515 086 582

5 521 026 234

5 524 020 369

5 533 817 170”

---

| 2.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 232/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. szeptember 1.)

a tengervizek jó környezeti állapotára vonatkozó kritériumokról és módszertani előírásokról

(az értesítés a C(2010) 5956. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/477/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tengervédelmi stratégiák előkészítő szakaszaiban a jó környezeti állapot elérésére vonatkozó kritériumok jelentik a kiindulópontot a koherens megközelítések – többek között a jó környezeti állapot jellemzőinek meghatározása, valamint egy átfogó környezetvédelmi célrendszer létrehozása – kialakításához, amelyeket a regionális együttműködés keretében koherens és összehangolt módon kell kidolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A tengervédelmi stratégiák előkészítő szakaszaiban a jó környezeti állapot elérésére vonatkozó kritériumok jelentik a kiindulópontot a koherens megközelítések – többek között a jó környezeti állapot jellemzőinek meghatározása, valamint egy átfogó környezetvédelmi célrendszer létrehozása – kialakításához, amelyeket a regionális együttműködés keretében koherens és összehangolt módon kell kidolgozni.

| (2) | A Bizottság konzultált valamennyi érdekelt féllel, többek között a regionális tengeri egyezmények végrehajtásáért felelős szervezetekkel, különösen a Közös Kutatóközpont és a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács által a szóban forgó kritériumok és módszertani előírások kidolgozásának előmozdítására létrehozott munkacsoportok által elkészített tudományos és műszaki értékelés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság konzultált valamennyi érdekelt féllel, többek között a regionális tengeri egyezmények végrehajtásáért felelős szervezetekkel, különösen a Közös Kutatóközpont és a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács által a szóban forgó kritériumok és módszertani előírások kidolgozásának előmozdítására létrehozott munkacsoportok által elkészített tudományos és műszaki értékelés vonatkozásában.

| (3) | Ennek a tudományos és műszaki munkának az egyik legfontosabb megállapítása, hogy – a gazdálkodás ökoszisztéma-alapú szemléletének támogatása érdekében – elengedhetetlenül szükséges a jó környezeti állapot koherens és átfogó értékelésére vonatkozó további tudományos ismeretek kialakítása. Megalapozottabb tudományos ismereteket kell szerezni, különös figyelemmel „A tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiája: az Európai Kutatási Térségen belüli egységes keretrendszer a tengerek és óceánok fenntartható hasznosításáért” című közlemény (2) útmutatásaira, valamint az „EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményben (3) foglaltakkal, illetve más uniós jogszabályokkal és politikákkal összhangban. Emellett helyénvaló később beépíteni a folyamatba a 2008/56/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt tengervédelmi stratégiák előkészítő szakaszainak végrehajtása során nemzeti vagy regionális szinten kialakuló jövőbeli tapasztalatot. |
| --- | --- |

(3)

Ennek a tudományos és műszaki munkának az egyik legfontosabb megállapítása, hogy – a gazdálkodás ökoszisztéma-alapú szemléletének támogatása érdekében – elengedhetetlenül szükséges a jó környezeti állapot koherens és átfogó értékelésére vonatkozó további tudományos ismeretek kialakítása. Megalapozottabb tudományos ismereteket kell szerezni, különös figyelemmel „A tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiája: az Európai Kutatási Térségen belüli egységes keretrendszer a tengerek és óceánok fenntartható hasznosításáért” című közlemény (2) útmutatásaira, valamint az „EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményben (3) foglaltakkal, illetve más uniós jogszabályokkal és politikákkal összhangban. Emellett helyénvaló később beépíteni a folyamatba a 2008/56/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt tengervédelmi stratégiák előkészítő szakaszainak végrehajtása során nemzeti vagy regionális szinten kialakuló jövőbeli tapasztalatot.

| (4) | Ezért helyénvaló, hogy a Bizottság a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálja ezt a határozatot. A kritériumok felülvizsgálatán túlmenően a módszertani előírások továbbfejlesztése is szükséges, amit szorosan össze kell hangolni a nyomonkövetési programok létrehozásával. Ezt a felülvizsgálatot a 2008/56/EK irányelv 12. cikkében előírt értékelés befejezését követően lehetőleg mielőbb el kell végezni, kellő időben ahhoz, hogy általa – az adaptív gazdálkodáshoz való további hozzájárulásként – elő lehessen mozdítani az említett irányelv 17. cikke értelmében 2018-ig esedékes tengervédelmi stratégiák sikeres frissítését. Ez összhangban van azzal a ténnyel, hogy a jó környezeti állapot meghatározását időről időre esetlegesen ki kell igazítani, figyelembe véve a tengeri ökoszisztémák dinamikus jellegét, természetes változékonyságát, valamint azt a tényt, hogy a tengeri környezetet érő terhelések és hatások az emberi tevékenységek különböző mintáinak alakulásával, továbbá az éghajlatváltozás hatása miatt is változhatnak. |
| --- | --- |

(4)

Ezért helyénvaló, hogy a Bizottság a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálja ezt a határozatot. A kritériumok felülvizsgálatán túlmenően a módszertani előírások továbbfejlesztése is szükséges, amit szorosan össze kell hangolni a nyomonkövetési programok létrehozásával. Ezt a felülvizsgálatot a 2008/56/EK irányelv 12. cikkében előírt értékelés befejezését követően lehetőleg mielőbb el kell végezni, kellő időben ahhoz, hogy általa – az adaptív gazdálkodáshoz való további hozzájárulásként – elő lehessen mozdítani az említett irányelv 17. cikke értelmében 2018-ig esedékes tengervédelmi stratégiák sikeres frissítését. Ez összhangban van azzal a ténnyel, hogy a jó környezeti állapot meghatározását időről időre esetlegesen ki kell igazítani, figyelembe véve a tengeri ökoszisztémák dinamikus jellegét, természetes változékonyságát, valamint azt a tényt, hogy a tengeri környezetet érő terhelések és hatások az emberi tevékenységek különböző mintáinak alakulásával, továbbá az éghajlatváltozás hatása miatt is változhatnak.

| (5) | A jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok az alkalmazandó uniós jogszabályok – többek között a parti tengervizekre alkalmazandó, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), továbbá a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (5), a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) és a közös halászati politika keretében kidolgozott számos eszköz – összefüggésében meglévő kötelezettségekre és fejleményekre épülnek, figyelembe véve adott esetben a regionális egyezmények keretében összegyűjtött információkat és ismereteket, illetve kidolgozott megközelítéseket is. Mivel e határozat hozzájárul a tengervizek jó környezeti állapota fogalmának továbbfejlesztéséhez, a tengeri ökoszisztémák vonatkozásában támogatja az Európai Unió 2010 utáni biodiverzitási stratégiája és a biodiverzitási cselekvési terv felülvizsgálati folyamatát. |
| --- | --- |

(5)

A jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok az alkalmazandó uniós jogszabályok – többek között a parti tengervizekre alkalmazandó, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), továbbá a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (5), a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) és a közös halászati politika keretében kidolgozott számos eszköz – összefüggésében meglévő kötelezettségekre és fejleményekre épülnek, figyelembe véve adott esetben a regionális egyezmények keretében összegyűjtött információkat és ismereteket, illetve kidolgozott megközelítéseket is. Mivel e határozat hozzájárul a tengervizek jó környezeti állapota fogalmának továbbfejlesztéséhez, a tengeri ökoszisztémák vonatkozásában támogatja az Európai Unió 2010 utáni biodiverzitási stratégiája és a biodiverzitási cselekvési terv felülvizsgálati folyamatát.

| (6) | Az integrált tengerpolitika környezetvédelmi pillérét jelentő 2008/56/EK irányelv az emberi tevékenységek irányítása tekintetében előírja a tengeri környezetre hatással lévő valamennyi ágazatra kiterjedő, ökoszisztéma-alapú szemlélet alkalmazását. A közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv (7) megállapítja, hogy utóbbit azért kell létrehozni, hogy biztosítsa az említett ökoszisztéma-alapú szemlélet támogatását célzó megfelelő eszközöket. |
| --- | --- |

(6)

Az integrált tengerpolitika környezetvédelmi pillérét jelentő 2008/56/EK irányelv az emberi tevékenységek irányítása tekintetében előírja a tengeri környezetre hatással lévő valamennyi ágazatra kiterjedő, ökoszisztéma-alapú szemlélet alkalmazását. A közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv (7) megállapítja, hogy utóbbit azért kell létrehozni, hogy biztosítsa az említett ökoszisztéma-alapú szemlélet támogatását célzó megfelelő eszközöket.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (1) bekezdésében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/56/EK irányelv 25. cikkének (1) bekezdésében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok által az elért jó környezeti állapot mértékének értékeléséhez használandó kritériumokat, valamint – hozzáférhetőségük esetén – az alkalmazandó módszertani előírásokra utaló hivatkozásokat a melléklet állapítja meg.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 1-jén.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

1

(2)  COM(2008) 534 végleges.

2

(3)  COM(2010) 2020 végleges.

3

(4)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

4

(5)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

5

(6)  HL L 20., 2010.1.26., 7. o.

6

(7)  COM(2009) 163 végleges.

7

---

MELLÉKLET

A JÓ KÖRNYEZETI ÁLLAPOTRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS MÓDSZERTANI ELŐÍRÁSOK

A.   RÉSZ

A jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok alkalmazásának általános feltételei

| 1. | A jó környezeti állapot elérésének mértékét értékelő kritériumokat a B. rész tételesen és pontosan meghatározza, szám szerint a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében a jó környezeti állapot vonatkozásában megállapított tizenegy mutató mindegyikéhez rendelve azokat. A kritériumok működőképessége és későbbi fejlesztésük lehetősége érdekében a kritériumokat a kapcsolódó mutatók felsorolása kíséri. A B. részben a kritériumokat adott esetben az alkalmazandó módszertani előírásokra történő hivatkozások egészítik ki. Számos ilyen kritérium és kapcsolódó mutató esetében megállapítást nyert, hogy további fejlesztésre és információkra van szükség, amit e határozat felülvizsgálati folyamata során figyelembe kell majd venni (1). Ez a rész az adott kritériumok és a kapcsolódó mutatók alkalmazásának általános feltételeit határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A jó környezeti állapot elérésének mértékét értékelő kritériumokat a B. rész tételesen és pontosan meghatározza, szám szerint a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében a jó környezeti állapot vonatkozásában megállapított tizenegy mutató mindegyikéhez rendelve azokat. A kritériumok működőképessége és későbbi fejlesztésük lehetősége érdekében a kritériumokat a kapcsolódó mutatók felsorolása kíséri. A B. részben a kritériumokat adott esetben az alkalmazandó módszertani előírásokra történő hivatkozások egészítik ki. Számos ilyen kritérium és kapcsolódó mutató esetében megállapítást nyert, hogy további fejlesztésre és információkra van szükség, amit e határozat felülvizsgálati folyamata során figyelembe kell majd venni (1). Ez a rész az adott kritériumok és a kapcsolódó mutatók alkalmazásának általános feltételeit határozza meg.

| 2. | Számos kritérium tekintetében az előírt értékelésnek és módszereknek szem előtt kell tartaniuk a hatályos közösségi jogszabályok és különösen a 2000/60/EK irányelv, a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2), a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és más vonatkozó uniós jogszabályok (többek között a közös halászati politika alapján, pl. a 199/2008/EK tanácsi rendelet (3)) szerint alkalmazandó értékelést és módszereket, illetve adott esetben azokon kell alapulniuk, figyelembe véve a Közös Kutatóközpont és a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács által létrehozott munkacsoportok által elkészített jelentéseket (4), valamint adott esetben a regionális tengeri egyezmények keretében összegyűjtött információkat, ismereteket és kidolgozott megközelítéseket is. |
| --- | --- |

2.

Számos kritérium tekintetében az előírt értékelésnek és módszereknek szem előtt kell tartaniuk a hatályos közösségi jogszabályok és különösen a 2000/60/EK irányelv, a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2), a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és más vonatkozó uniós jogszabályok (többek között a közös halászati politika alapján, pl. a 199/2008/EK tanácsi rendelet (3)) szerint alkalmazandó értékelést és módszereket, illetve adott esetben azokon kell alapulniuk, figyelembe véve a Közös Kutatóközpont és a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács által létrehozott munkacsoportok által elkészített jelentéseket (4), valamint adott esetben a regionális tengeri egyezmények keretében összegyűjtött információkat, ismereteket és kidolgozott megközelítéseket is.

| 3. | A jó környezeti állapot előfeltétele, hogy minden vonatkozó emberi tevékenység folytatása összhangban legyen a tengeri környezet védelmére és megőrzésére vonatkozó követelménnyel, valamint a tengeri áruknak és szolgáltatásoknak a jelen és jövő nemzedékek által történő, a 2008/56/EK irányelv 1. cikkében említett fenntartható felhasználásának elvével. A jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok alkalmazása során szem előtt kell tartani a célzottabb értékelés és nyomon követés szükségességét, valamint azt, hogy az intézkedéseket a tengeri ökoszisztémákat és azok összetevőit érő hatások, illetve az azokat fenyegető veszély mértéke alapján rangsorolják. Fontos azonban, hogy az értékelés a tengeri ökoszisztémákra ható tényezők főbb kumulatív és szinergikus hatásait is figyelembe vegye, ahogyan azt a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja említi. |
| --- | --- |

3.

A jó környezeti állapot előfeltétele, hogy minden vonatkozó emberi tevékenység folytatása összhangban legyen a tengeri környezet védelmére és megőrzésére vonatkozó követelménnyel, valamint a tengeri áruknak és szolgáltatásoknak a jelen és jövő nemzedékek által történő, a 2008/56/EK irányelv 1. cikkében említett fenntartható felhasználásának elvével. A jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok alkalmazása során szem előtt kell tartani a célzottabb értékelés és nyomon követés szükségességét, valamint azt, hogy az intézkedéseket a tengeri ökoszisztémákat és azok összetevőit érő hatások, illetve az azokat fenyegető veszély mértéke alapján rangsorolják. Fontos azonban, hogy az értékelés a tengeri ökoszisztémákra ható tényezők főbb kumulatív és szinergikus hatásait is figyelembe vegye, ahogyan azt a 2008/56/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja említi.

| 4. | Számos esetben – különös tekintettel az érintett tengervizek földrajzi kiterjedésére és a velük kapcsolatban fennálló információigényre – első lépésként célszerű lehet néhány kiválasztott kritériumot és kapcsolódó mutatót alkalmazni a környezeti állapot teljes, szélesebb körű átvilágítására, és csak ezt követően meghatározni azokat az eseteket és konkrét területeket, ahol – figyelemmel a környezeti jellemzőkből és/vagy az emberi terhelésből adódó hatások és veszélyek mértékére – a kritériumokhoz kapcsolódó valamennyi releváns mutató alaposabb értékelésre van szükség. |
| --- | --- |

4.

Számos esetben – különös tekintettel az érintett tengervizek földrajzi kiterjedésére és a velük kapcsolatban fennálló információigényre – első lépésként célszerű lehet néhány kiválasztott kritériumot és kapcsolódó mutatót alkalmazni a környezeti állapot teljes, szélesebb körű átvilágítására, és csak ezt követően meghatározni azokat az eseteket és konkrét területeket, ahol – figyelemmel a környezeti jellemzőkből és/vagy az emberi terhelésből adódó hatások és veszélyek mértékére – a kritériumokhoz kapcsolódó valamennyi releváns mutató alaposabb értékelésre van szükség.

| 5. | A hatások időbeli eloszlása és térbeli kiterjedése – a terhelés jellegétől és az érintett ökoszisztéma-összetevők érzékenységétől függően – jelentősen eltér. Eredendő jellemzőikből adódóan egyes kritériumok és mutatók a különböző folyamatok körének lefedéséhez különféle időintervallumok alkalmazását tehetik szükségessé. Amikor az értékelésnek viszonylag kis léptékkel kell kezdődnie ahhoz, hogy ökológiai szempontból értelmezhető legyen (például azért, mert a terhelések lokalizáltak), szükség lehet az értékelés nagyobb léptékre, pl. az alkörzetek, az alrégiók és a régiók szintjére való átváltására. |
| --- | --- |

5.

A hatások időbeli eloszlása és térbeli kiterjedése – a terhelés jellegétől és az érintett ökoszisztéma-összetevők érzékenységétől függően – jelentősen eltér. Eredendő jellemzőikből adódóan egyes kritériumok és mutatók a különböző folyamatok körének lefedéséhez különféle időintervallumok alkalmazását tehetik szükségessé. Amikor az értékelésnek viszonylag kis léptékkel kell kezdődnie ahhoz, hogy ökológiai szempontból értelmezhető legyen (például azért, mert a terhelések lokalizáltak), szükség lehet az értékelés nagyobb léptékre, pl. az alkörzetek, az alrégiók és a régiók szintjére való átváltására.

| 6. | A terhelések mértékének, eloszlásának és intenzitásának, valamint a különböző ökoszisztéma-összetevők kiterjedésének, sérülékenységének és ellenálló képességének együttes értékelése – amennyiben lehetséges, feltérképezésüket is ideértve – lehetővé teszi azon területek azonosítását, amelyeket káros hatások értek vagy érhettek. Ez egyúttal hasznos alapot képez a tengeri ökoszisztémákat érő tényleges vagy potenciális hatások mértékének értékelésére. Ez a megközelítés – amely figyelembe veszi a kockázatalapú megfontolásokat – előmozdítja azoknak a legmegfelelőbb mutatóknak a kiválasztását is, amelyek a jó környezeti állapot irányába mutató előrehaladás felmérésére vonatkozó kritériumokhoz kapcsolódnak. Ez a folyamat elősegíti olyan célzott eszközök kifejlesztését is, amelyek a terhelések és hatások forrásainak – valamint ezek kumulatív és szinergikus hatásainak – azonosítása révén támogathatják a jó környezeti állapot eléréséhez szükséges emberi tevékenységek irányításának ökoszisztéma-alapú szemléletét. Ezen eszközök között szerepelnek területvédelmi intézkedések és a 2008/56/EK irányelv VI. mellékletében felsorolt intézkedések, különösen a térbeli és időbeli eloszlás ellenőrzése, mint például a tengeri területrendezés. |
| --- | --- |

6.

A terhelések mértékének, eloszlásának és intenzitásának, valamint a különböző ökoszisztéma-összetevők kiterjedésének, sérülékenységének és ellenálló képességének együttes értékelése – amennyiben lehetséges, feltérképezésüket is ideértve – lehetővé teszi azon területek azonosítását, amelyeket káros hatások értek vagy érhettek. Ez egyúttal hasznos alapot képez a tengeri ökoszisztémákat érő tényleges vagy potenciális hatások mértékének értékelésére. Ez a megközelítés – amely figyelembe veszi a kockázatalapú megfontolásokat – előmozdítja azoknak a legmegfelelőbb mutatóknak a kiválasztását is, amelyek a jó környezeti állapot irányába mutató előrehaladás felmérésére vonatkozó kritériumokhoz kapcsolódnak. Ez a folyamat elősegíti olyan célzott eszközök kifejlesztését is, amelyek a terhelések és hatások forrásainak – valamint ezek kumulatív és szinergikus hatásainak – azonosítása révén támogathatják a jó környezeti állapot eléréséhez szükséges emberi tevékenységek irányításának ökoszisztéma-alapú szemléletét. Ezen eszközök között szerepelnek területvédelmi intézkedések és a 2008/56/EK irányelv VI. mellékletében felsorolt intézkedések, különösen a térbeli és időbeli eloszlás ellenőrzése, mint például a tengeri területrendezés.

| 7. | Erre változatos tengeri környezeti feltételek és emberi tevékenységek vannak hatással. Különösen a régiók között, sőt a tengeri régiókon, alrégiókon és alkörzeteken belül is van változatosság. Ebből az okból kifolyólag a kritériumokhoz kapcsolódó konkrét mutatók alkalmazhatósága miatt szükség lehet annak mérlegelésére, hogy azok az egyes értékelt helyzetek tekintetében ökológiai szempontból relevánsak-e. |
| --- | --- |

7.

Erre változatos tengeri környezeti feltételek és emberi tevékenységek vannak hatással. Különösen a régiók között, sőt a tengeri régiókon, alrégiókon és alkörzeteken belül is van változatosság. Ebből az okból kifolyólag a kritériumokhoz kapcsolódó konkrét mutatók alkalmazhatósága miatt szükség lehet annak mérlegelésére, hogy azok az egyes értékelt helyzetek tekintetében ökológiai szempontból relevánsak-e.

| 8. | A tagállamoknak az e mellékletben felsorolt kritériumok és kapcsolódó mutatók mindegyikét figyelembe kell venniük a jó környezeti állapot meghatározásához alkalmazandó kritériumok és kapcsolódó mutatók azonosítása érdekében. A kezdő értékelés alapján, amennyiben valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy azok közül egy vagy több kritérium alkalmazása nem helyénvaló, a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítés keretében indokolást kell benyújtania a Bizottsághoz, amennyiben az a régiók és alrégiók közötti összhang és összehasonlítás szempontjából releváns. Ebben az összefüggésben a tagállamok a 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkében megállapított regionális együttműködési kötelezettség és különösen azon követelmény hatálya alá tartoznak, amely biztosítja, hogy a tengervédelmi stratégiák különböző elemei az érintett tengeri régió vagy alrégió egészében egységesek és összehangoltak legyenek. |
| --- | --- |

8.

A tagállamoknak az e mellékletben felsorolt kritériumok és kapcsolódó mutatók mindegyikét figyelembe kell venniük a jó környezeti állapot meghatározásához alkalmazandó kritériumok és kapcsolódó mutatók azonosítása érdekében. A kezdő értékelés alapján, amennyiben valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy azok közül egy vagy több kritérium alkalmazása nem helyénvaló, a 2008/56/EK irányelv 9. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítés keretében indokolást kell benyújtania a Bizottsághoz, amennyiben az a régiók és alrégiók közötti összhang és összehasonlítás szempontjából releváns. Ebben az összefüggésben a tagállamok a 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkében megállapított regionális együttműködési kötelezettség és különösen azon követelmény hatálya alá tartoznak, amely biztosítja, hogy a tengervédelmi stratégiák különböző elemei az érintett tengeri régió vagy alrégió egészében egységesek és összehangoltak legyenek.

| 9. | Fontos, hogy a kritériumok alkalmazásakor figyelembe vegyék a 2008/56/EK irányelv 8. cikke és III. melléklete értelmében előírt kezdő értékelés eredményét, valamint hogy az alkalmazás ne elszigetelt módon történjen. A kezdő értékelés a tengeri környezet alapvető tulajdonságai és jellemzői, valamint a tengeri környezetet érő terhelések és hatások azonosításának legfontosabb folyamata, annak rendszeres frissítéseire és a nyomonkövetési programokra is figyelemmel. Ezt az első értékelést a 2008/56/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időpontig véglegesíteni kell az említett irányelv III. mellékletében szereplő elemek indikatív felsorolása alapján és a meglévő adatok figyelembevétele mellett, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Figyelembe kell venni azt, hogy ebben a kezdeti időszakban bizonyos kritériumok és a hozzájuk kapcsolódó mutatók nem minősülnek véglegesnek. |
| --- | --- |

9.

Fontos, hogy a kritériumok alkalmazásakor figyelembe vegyék a 2008/56/EK irányelv 8. cikke és III. melléklete értelmében előírt kezdő értékelés eredményét, valamint hogy az alkalmazás ne elszigetelt módon történjen. A kezdő értékelés a tengeri környezet alapvető tulajdonságai és jellemzői, valamint a tengeri környezetet érő terhelések és hatások azonosításának legfontosabb folyamata, annak rendszeres frissítéseire és a nyomonkövetési programokra is figyelemmel. Ezt az első értékelést a 2008/56/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időpontig véglegesíteni kell az említett irányelv III. mellékletében szereplő elemek indikatív felsorolása alapján és a meglévő adatok figyelembevétele mellett, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Figyelembe kell venni azt, hogy ebben a kezdeti időszakban bizonyos kritériumok és a hozzájuk kapcsolódó mutatók nem minősülnek véglegesnek.

| 10. | A jó környezeti állapot irányába mutató fejlődés a tengeri környezetben végbemenő folyamatos és szélesebb körű változások összefüggésében történik. Már érzékelhető az éghajlatváltozásnak a tengeri környezetre, azon belül az ökoszisztémák folyamataira és funkcióira gyakorolt hatása. A tagállamoknak a tengervédelmi stratégiáik kialakításakor adott esetben pontosítaniuk kell az éghajlatváltozás hatásainak bármely bizonyítékát. Az ökoszisztéma-alapú szemléletre épülő adaptív irányítás magában foglalja a jó környezeti állapot meghatározásának rendszeres frissítését. |
| --- | --- |

10.

A jó környezeti állapot irányába mutató fejlődés a tengeri környezetben végbemenő folyamatos és szélesebb körű változások összefüggésében történik. Már érzékelhető az éghajlatváltozásnak a tengeri környezetre, azon belül az ökoszisztémák folyamataira és funkcióira gyakorolt hatása. A tagállamoknak a tengervédelmi stratégiáik kialakításakor adott esetben pontosítaniuk kell az éghajlatváltozás hatásainak bármely bizonyítékát. Az ökoszisztéma-alapú szemléletre épülő adaptív irányítás magában foglalja a jó környezeti állapot meghatározásának rendszeres frissítését.

B.   RÉSZ

A 2008/56/EK irányelv I. mellékletében szereplő mutatók szempontjából releváns, a jó környezeti állapotra vonatkozó kritériumok

1. mutató:   A biológiai sokféleség fenntartása. Az élőhelyek minősége és előfordulása, valamint a fajok eloszlása és abundanciája összhangban van az uralkodó fiziográfiai, földrajzi és éghajlati feltételekkel.

Több ökológiai szinten – ökoszisztémák, élőhelyek (beleértve az azokhoz tartozó életközösségeket is, biotóp értelemben véve) és fajok szintjén – szükséges az értékelés; ezt adja vissza e szakasz felépítése, az A. rész 2. pontjának figyelembevételével. E mutató bizonyos aspektusai tekintetében további tudományos és műszaki támogatás szükséges (5). A mutató széles alkalmazási köréből adódóan – a 2008/56/EK irányelv III. mellékletére való tekintettel – a biológiai sokféleség jellemzői között prioritási sorrendet kell megállapítani a fajok, az élőhelyek és az ökoszisztémák szintjén. Ez lehetővé teszi azon jellemzők és területek azonosítását, amelyeket hatások érnek, illetve amelyekkel kapcsolatban veszélyek merülnek fel, ezenkívül támogatja az érintett területek és jellemzők szempontjából megfelelő kritériumok azonosítását a kiválasztott kritériumok közül (6). A 2008/56/EK irányelv 5. és 6. cikkében foglalt regionális együttműködési kötelezettség közvetlen jelentőséggel bír a biológiai sokféleség jellemzőinek régiókon, alrégiókon és alkörzeteken belüli kiválasztási folyamata szempontjából, többek között – adott esetben – a 2008/56/EK irányelv IV. melléklete szerinti referenciafeltételek megállapításához is. A földrajzi információs rendszer segítségével végzett modellezés hasznos alapot szolgáltathat a biológiai sokféleség számos jellemzője, valamint az emberi tevékenységek és az általuk okozott terhelések feltérképezéséhez, amennyiben az eredmények hasznosításakor minden előforduló modellezési hiba értékelése és leírása megfelelő. Az ilyen fajta adatok előfeltételei az emberi tevékenységek ökoszisztéma-alapú irányításának és a kapcsolódó térbeli eszközök fejlesztésének (7).

Fajok szintje

Az egyes régiók, alrégiók vagy alkörzetek esetében – figyelembe véve a 2008/56/EK irányelv III. mellékletének 1. táblázatában megadott indikatív listában szereplő különböző fajokat és életközösségeket (például fitoplanktonok és zooplanktonok esetében) – a releváns fajok és funkcionális csoportok halmazát az A. rész 2. pontjára tekintettel kell megállapítani. Bármely faj értékelésére vonatkozó három kritérium a következő: a fajok eloszlása, a populációméret és a populáció állapota. Ami ez utóbbit illeti, vannak olyan esetek, amikor a populáció egészségének, valamint a fajok közötti és a fajokon belüli kapcsolatoknak az értelmezését is magában foglalja. Külön-külön szükséges értékelni azokat az alfajokat és populációkat is, amelyeknél a kezdő értékelés vagy a megszerzett új információ némelyikük állapotát érintő hatásokat vagy potenciális veszélyt tár fel. A 92/43/EGK irányelvben (8) és a 2009/147/EK irányelvben megállapított követelményekkel összhangban a fajok értékelése szükségessé teszi eloszlásuk, elterjedésük, valamint élőhelyeik állapotának átfogó értelmezését is annak biztosítására, hogy e fajok populációinak fenntartásához kellően nagy élőhely álljon rendelkezésre, figyelembe véve az adott élőhelyek romlásával vagy elvesztésével fenyegető bármely veszélyt. Ami a fajok szintjén létező biológiai sokféleséget illeti, a jó környezeti állapot irányába mutató előrehaladás értékelésére szolgáló három kritérium és a hozzájuk kapcsolódó mutatók a következők:

1.1.   Fajok eloszlása

| — | Eloszlási tartomány (1.1.1.) |
| --- | --- |

—

Eloszlási tartomány (1.1.1.)

| — | Az utóbbin belüli eloszlási minta, adott esetben (1.1.2.) |
| --- | --- |

—

Az utóbbin belüli eloszlási minta, adott esetben (1.1.2.)

| — | A fajok által lefedett terület (helyhez kötött/fenéklakó fajok esetében) (1.1.3.) |
| --- | --- |

—

A fajok által lefedett terület (helyhez kötött/fenéklakó fajok esetében) (1.1.3.)

1.2.   Populációméret

| — | Populáció abundanciája és/vagy biomassza, esettől függően (1.2.1.) |
| --- | --- |

—

Populáció abundanciája és/vagy biomassza, esettől függően (1.2.1.)

1.3.   Populáció állapota

| — | A populáció demográfiai jellemzői (például testméret vagy életkorcsoport szerinti összetétel, nemek aránya, termékenységi arányok, túlélési/elhullási arányok) (1.3.1.) |
| --- | --- |

—

A populáció demográfiai jellemzői (például testméret vagy életkorcsoport szerinti összetétel, nemek aránya, termékenységi arányok, túlélési/elhullási arányok) (1.3.1.)

| — | A populáció genetikai szerkezete, adott esetben (1.3.2.) |
| --- | --- |

—

A populáció genetikai szerkezete, adott esetben (1.3.2.)

Élőhelyek szintje

A 2008/56/EK irányelv alkalmazásában az élőhely szakkifejezés az abiotikus tulajdonságokra és az élőhelyhez tartozó biológiai életközösségre egyaránt vonatkozik, együtt kezeli mindkét elemet a biotóp szakkifejezéssel. Minden egyes régió, alrégió vagy alkörzet esetében meg kell állapítani egy élőhelytípus-halmazt, a III. melléklet 1. táblázatában megadott indikatív listában szereplő különböző élőhelyek figyelembevételével, valamint az A. rész 2. pontjában említett eszközökre való tekintettel. Ezek az eszközök számos élőhelykomplexumra is utalnak (ez adott esetben az ilyen komplexumokon belüli élőhelyek összetételének, kiterjedésének és relatív arányainak értékelését jelenti), továbbá a funkcionális élőhelyekre is (ilyenek például az ívó, szaporodási és táplálkozási területek, valamint a vándorlási útvonalak). A tengeri élőhelyek – megfelelő feltérképezéssel alátámasztott – egységes besorolására tett további erőfeszítések elengedhetetlenek az élőhelyi szintű értékeléshez, figyelembe véve a parttól való távolság meredekségének ingadozásait és a (parti, talapzati és mélytengeri stb.) mélységet. Az élőhelyek értékelésének három kritériuma a következő: eloszlásuk, kiterjedésük és állapotuk (ez utóbbi esetében különösen a jellegzetes fajok és életközösségek állapota), amelyeket kiegészítenek a hozzájuk kapcsolódó kritériumok. Az élőhely állapotának értékelése szükségessé teszi az ahhoz tartozó életközösségek és fajok állapotának átfogó értékelését, a 92/43/EGK irányelvben (9) és a 2009/147/EK irányelvben megállapított követelményekkel összhangban, beleértve adott esetben funkcionális jellegzetességeik értékelését is.

1.4.   Élőhelyek eloszlása

| — | Eloszlási tartomány (1.4.1.) |
| --- | --- |

—

Eloszlási tartomány (1.4.1.)

| — | Eloszlási minta (1.4.2.) |
| --- | --- |

—

Eloszlási minta (1.4.2.)

1.5.   Élőhely kiterjedése

| — | Élőhely területe (1.5.1.) |
| --- | --- |

—

Élőhely területe (1.5.1.)

| — | Élőhely térfogata, amennyiben releváns (1.5.2.) |
| --- | --- |

—

Élőhely térfogata, amennyiben releváns (1.5.2.)

1.6.   Élőhely állapota

| — | A jellegzetes fajok és életközösségek állapota (1.6.1.) |
| --- | --- |

—

A jellegzetes fajok és életközösségek állapota (1.6.1.)

| — | Relatív abundancia és/vagy biomassza, esettől függően (1.6.2.) |
| --- | --- |

—

Relatív abundancia és/vagy biomassza, esettől függően (1.6.2.)

| — | Fizikai, hidrológiai és kémiai feltételek (1.6.3.) |
| --- | --- |

—

Fizikai, hidrológiai és kémiai feltételek (1.6.3.)

Ökoszisztéma szintje

1.7.   Ökoszisztéma-szerkezet

| — | Az ökoszisztéma összetevőinek összetétele és relatív részarányai (élőhelyek és fajok) (1.7.1.) |
| --- | --- |

—

Az ökoszisztéma összetevőinek összetétele és relatív részarányai (élőhelyek és fajok) (1.7.1.)

Ezen túlmenően az ökoszisztéma szerkezeti összetevői közötti kölcsönhatások alapvető fontosságúak az ökoszisztéma folyamatainak és funkcióinak értékelésében a jó környezeti állapot átfogó meghatározása keretében, tekintettel többek között a 2008/56/EK irányelv 1. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére és 9. cikkének (1) bekezdésére. A jó környezeti állapot más mutatói (például a 4. és a 6. mutató) segítségével kezelt egyéb funkcionális szempontok, valamint az összekapcsolhatósági és rugalmassági megfontolások ugyancsak fontosak az ökoszisztémák folyamatainak és funkcióinak kezeléséhez.

2. mutató:   Az emberi tevékenységek során betelepített nem őshonos fajok olyan mértékben vannak jelen, hogy az nem károsítja az ökoszisztémákat.

A nem őshonos fajok emberi tevékenységek miatti elterjedési útvonalainak és vektorainak azonosítása és értékelése előfeltétele annak megelőzéséhez, hogy az emberi tevékenységek következtében betelepített fajok egyedszáma az ökoszisztémákat károsító szinteket érjen el, továbbá a hatások enyhítésének is előfeltétele. A kezdő értékelésnek figyelembe kell vennie, hogy az emberi tevékenységek miatti bizonyos betelepítések – a vízi ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásuk értékelése és minimálisra csökkentése érdekében – már szabályozva vannak uniós szinten (10), valamint azt, hogy bizonyos, nem őshonos fajokat régóta általánosan használnak az akvakultúrában, és azokra már külön engedélyezés vonatkozik a hatályos rendeletek (11) értelmében. Még mindig csak korlátozott ismereteink vannak a nem őshonos fajok környezetre gyakorolt hatásait illetően. További tudományos és műszaki fejlesztésre van szükség a ténylegesen hasznos mutatók – különösen az invazív, nem őshonos fajok hatásaira vonatkozó mutatók (12) (például bioszennyeződési indexek) kifejlesztéséhez, amelyek továbbra is a legfőbb gondot jelentik a jó környezeti állapot elérése szempontjából. Az értékelésben és a nyomon követésben (13) az állapot jellemzése élvez elsőbbséget, amely előfeltétel a hatások nagyságrendjének értékeléséhez, de önmagában nem határozza meg a jó környezeti állapot elérését e mutató tekintetében.

2.1.   Nem őshonos fajok, különösen az invazív fajok abundanciája és állapotának jellemzése

| — | A nem őshonos fajok, különösen az invazív, nem őshonos fajok abundanciájának, időbeli előfordulásának és vadonbeli térbeli eloszlásának alakulása, mégpedig a veszélyeztetett területeken, e fajok legfőbb terjedési vektorai és útvonalai tekintetében (2.1.1.) |
| --- | --- |

—

A nem őshonos fajok, különösen az invazív, nem őshonos fajok abundanciájának, időbeli előfordulásának és vadonbeli térbeli eloszlásának alakulása, mégpedig a veszélyeztetett területeken, e fajok legfőbb terjedési vektorai és útvonalai tekintetében (2.1.1.)

2.2.   Az invazív, nem őshonos fajok környezeti hatása

| — | Néhány már alaposan tanulmányozott taxonómiai csoportban (például a halak, makroalgák, puhatestűek esetében) az invazív, nem őshonos és az őshonos fajok közötti arány adhatja meg a fajösszetételben történő változás mértékét (például az őshonos fajok további kiszorítása révén) (2.2.1.) |
| --- | --- |

—

Néhány már alaposan tanulmányozott taxonómiai csoportban (például a halak, makroalgák, puhatestűek esetében) az invazív, nem őshonos és az őshonos fajok közötti arány adhatja meg a fajösszetételben történő változás mértékét (például az őshonos fajok további kiszorítása révén) (2.2.1.)

| — | Az invazív, nem őshonos fajok hatásai fajok, élőhelyek és ökoszisztéma szintjén, amennyiben lehetséges (2.2.2.) |
| --- | --- |

—

Az invazív, nem őshonos fajok hatásai fajok, élőhelyek és ökoszisztéma szintjén, amennyiben lehetséges (2.2.2.)

3. mutató:   Valamennyi gazdaságilag hasznosított hal és kagyló populációja a biológiailag biztonságos korlátok között marad, a populáció életkor és méret szerinti megoszlása pedig az állomány jó egészségi állapotáról tanúskodik.

Ez a szakasz (a 2008/56/EK irányelv területi hatályán belül) a 199/2008/EK rendelet és a közös halászati politika szerinti hasonló kötelezettségek hatálya alá tartozó valamennyi állományra alkalmazandó. Ezen és más állományok esetében a szakasz alkalmazása a rendelkezésre álló adatoktól függ (figyelembe véve a 199/2008/EK rendelet adatgyűjtésre vonatkozó rendelkezéseit), amelyek alapján meghatározhatók az alkalmazandó legmegfelelőbb mutatók. E mutatóra vonatkozóan a jó környezeti állapot irányába mutató előrehaladás értékelésére vonatkozó három kritérium, illetve a hozzájuk kapcsolódó mutatók a következők.

3.1.   A halászati tevékenység terhelési szintje

| | Elsődleges mutató. A halászati tevékenység terhelési szintjének elsődleges mutatója a következő:






  — | A halászat okozta állománypusztulás (F) (3.1.1.) |
| --- | --- | --- |

Elsődleges mutató. A halászati tevékenység terhelési szintjének elsődleges mutatója a következő:

—

A halászat okozta állománypusztulás (F) (3.1.1.)

A jó környezeti állapot elérése vagy fenntartása megköveteli, hogy az F értékei legfeljebb az FMSY – a legnagyobb fenntartható hozam (Maximum Sustainable Yield; MSY) létrehozására képes szintjén – legyenek. Ez azt jelenti, hogy vegyes halászatban, valamint ott, ahol az ökoszisztémák kölcsönhatásai jelentősek, előfordulhat, hogy hosszú távú gazdálkodási tervek eredményeként egyes állományokat az FMSY-szinteknél alacsonyabb mértékben aknáznak ki annak érdekében, hogy ne károsítsák más fajok FMSY-szinten történő kiaknázását (14).

Az F-érték becslése életkor vagy hosszúság szerinti fogáselemzésen (a fogás az állományból eltávolított valamennyi halat jelenti, beleértve a visszadobott halakat és a számításba nem vett fogást is), valamint járulékos információkon alapuló megfelelő analitikus értékelések alapján történik. Amennyiben az állomány populációdinamikájára vonatkozó ismeretek szimulációk végrehajtását nem teszik lehetővé, a hozam/állománypótlódás (Y/R) görbéhez tartozó F-értékekre vonatkozó tudományos szakvélemény, valamint a halászat korábbi teljesítményére vagy a hasonló állományok populációdinamikájára vonatkozó információk használhatók.

| | Másodlagos mutatók (ha az F tekintetében a hozamértékekre vonatkozó analitikus értékelések nem állnak rendelkezésre):






  — | A fogás és a biomassza arányát jelző index (a továbbiakban: fogás/biomassza arány) (3.1.2.) |
| --- | --- | --- |

Másodlagos mutatók (ha az F tekintetében a hozamértékekre vonatkozó analitikus értékelések nem állnak rendelkezésre):

—

A fogás és a biomassza arányát jelző index (a továbbiakban: fogás/biomassza arány) (3.1.2.)

Az FMSY-értéket tükröző mutató értékét tudományos megítéléssel kell meghatározni a mutató korábban megfigyelt alakulásának, valamint a halászat korábbi teljesítményére vonatkozó információknak az elemzését követően. Amennyiben rendelkezésre állnak az állomány hozamán alapuló értékelések, a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező fogás/biomassza arány irányadó referenciaértéknek tekinthető.

A fogás/biomassza arány alternatívájaként a halászat okozta állománypusztulás bármely más megfelelő, kielégítően megindokolt helyettesítője alapján ki lehet alakítani másodlagos mutatókat.

3.2.   Az állomány szaporodási kapacitása

| | Elsődleges mutató. Az állomány szaporodási kapacitásának elsődleges mutatója a következő:






  — | Szaporodóképes állomány biomasszája (Spawning Stock Biomass; SBB) (3.2.1.) |
| --- | --- | --- |

Elsődleges mutató. Az állomány szaporodási kapacitásának elsődleges mutatója a következő:

—

Szaporodóképes állomány biomasszája (Spawning Stock Biomass; SBB) (3.2.1.)

Ennek a mutatónak a becslése életkor vagy hosszúság szerinti fogáselemzésen, valamint járulékos információkon alapuló megfelelő analitikus értékelések alapján történik.

Amennyiben analitikus értékelés lehetővé teszi a szaporodóképes állomány biomasszájának becslését, a teljes szaporodási kapacitást tükröző referenciaérték az SSBMSY, azaz a szaporodóképes állomány biomasszája, amely az FMSY-értékkel egyenlő halászat okozta állománypusztulás mellett elérné a legnagyobb fenntartható hozamot. Bármely, az SSBMSY-értéket meghaladó megfigyelt SSB-érték az e kritériumot kielégítőnek minősül.

További kutatást indokol az a tény, hogy az állományok közötti esetleges interakciók miatt a legnagyobb fenntartható hozamnak megfelelő SSB-érték nem minden esetben érhető el egyidejűleg valamennyi állomány vonatkozásában.

Amennyiben szimulációs modellek nem teszik lehetővé az SSBMSY megbízható értékének becslését, akkor az e kritériumhoz alkalmazandó referenciaérték az SSBpa, amely az a legalacsonyabb SSB-érték, amelynek esetében nagy a valószínűsége annak, hogy az állomány képes megújulni a fennálló kiaknázási feltételek mellett.

| | Másodlagos mutatók (ha az SSB tekintetében a hozamértékekre vonatkozó analitikus értékelések nem állnak rendelkezésre):






  — | Biomasszaindexek (3.2.2.) |
| --- | --- | --- |

Másodlagos mutatók (ha az SSB tekintetében a hozamértékekre vonatkozó analitikus értékelések nem állnak rendelkezésre):

—

Biomasszaindexek (3.2.2.)

Akkor használhatók, ha ezek az indexek kiszámíthatók a populáció ivarérett részarányára. Ilyen esetekben ezeket az indexeket akkor kell használni, ha tudományos szakvélemény – a mutató korábbi alakulásának, valamint a halászat korábbi teljesítményére vonatkozó egyéb információk részletes elemzésének segítségével – képes meghatározni, hogy nagy-e a valószínűsége annak, hogy az állomány a fennálló kiaknázási feltételek mellett képes lesz megújulni.

3.3.   A populáció életkor és méret szerinti megoszlása

| | Elsődleges mutatók. Az egészséges állományokat az idős, nagy egyedek magas aránya jellemzi. A nagy halak relatív abundanciáján alapuló mutatók többek között a következők:






  — | Az ivarérettségkori átlagos méretnél nagyobb halak aránya (3.3.1.) |
| --- | --- | --- |

Elsődleges mutatók. Az egészséges állományokat az idős, nagy egyedek magas aránya jellemzi. A nagy halak relatív abundanciáján alapuló mutatók többek között a következők:

—

Az ivarérettségkori átlagos méretnél nagyobb halak aránya (3.3.1.)

| — | A kutatóhajók felmérései során megállapított legnagyobb átlaghosszúság valamennyi faj tekintetében (3.3.2.) |
| --- | --- |

—

A kutatóhajók felmérései során megállapított legnagyobb átlaghosszúság valamennyi faj tekintetében (3.3.2.)

| — | A kutatóhajók felmérései során megfigyelt halhosszúság megoszlásának 95. százalékosztálya (3.3.3.) |
| --- | --- |

—

A kutatóhajók felmérései során megfigyelt halhosszúság megoszlásának 95. százalékosztálya (3.3.3.)

| | Másodlagos mutató:







  — | Az első ivarzáskor elért méret, amely tükrözheti a kiaknázás nem kívánt genetikai hatásainak mértékét (3.3.4.) |
| --- | --- | --- |

Másodlagos mutató:

—

Az első ivarzáskor elért méret, amely tükrözheti a kiaknázás nem kívánt genetikai hatásainak mértékét (3.3.4.)

A két mutatókészlet (az idős halak aránya és az ivarérettségkori legkisebb méret) esetében szakértői véleményre van szükség annak meghatározásához, hogy nagy-e a valószínűsége annak, hogy az állománybeli genetikai sokféleség nem kerül veszélybe. A szakértői véleményt a mutató esetében rendelkezésre álló idősor elemzését követően kell elkészíteni a faj biológiájára vonatkozó bármely más információval együtt.

4. mutató:   A tengeri táplálékláncok valamennyi ismert eleme normális abundanciával és diverzitással van jelen, és olyan szinten, amelyen biztosított a fajok hosszú távú bősége és teljes szaporodási kapacitása.

Ez a mutató olyan fontos funkcionális szempontokra vonatkozik, mint az energiaáramlás és a táplálékláncok szerkezete (mérete és abundanciája). Ebben a szakaszban kiegészítő tudományos és műszaki támogatásra van szükség a táplálékláncon belüli kapcsolatok kezelését célzó kritériumok és potenciálisan hasznos mutatók továbbfejlesztéséhez (15).

4.1.   Kulcsfontosságú fajok vagy trofikus csoportok produktivitása (egységnyi biomasszára jutó produktuma)

A táplálékláncokon belüli energiaáramlás kezeléséhez – a megfelelő fajok (például emlősök, tengeri madarak) kiválasztása során egyes alrégiókban szerzett tapasztalatok alapján – a megfelelő mutatókat kell továbbfejleszteni a tápláléklánc azon ragadozó- és zsákmányállatai közötti folyamatok teljesítményének értékeléséhez, amelyek az összetevők hosszú távú életképességét tükrözik a táplálékláncnak azon a részén, ahol élnek.

| — | A kulcsfontosságú ragadozó fajok teljesítménye az egységnyi biomasszára jutó produktumuk (produktivitásuk) segítségével (4.1.1.) |
| --- | --- |

—

A kulcsfontosságú ragadozó fajok teljesítménye az egységnyi biomasszára jutó produktumuk (produktivitásuk) segítségével (4.1.1.)

4.2.   A táplálékláncok tetején elhelyezkedő, kiválasztott fajok aránya

A táplálékláncok szerkezetének, az összetevők méretének és abundanciájának tárgyalásához értékelni kell a táplálékláncok tetején elhelyezkedő kiválasztott fajok arányát. Mutatókat kell továbbfejleszteni bizonyos alrégiókban szerzett tapasztalatok alapján. A nagy halak esetében halak nyomon követésére vonatkozó felmérésekből állnak rendelkezésre adatok.

| — | Nagy halak (tömegüket tekintve) (4.2.1.) |
| --- | --- |

—

Nagy halak (tömegüket tekintve) (4.2.1.)

4.3.   Kulcsfontosságú trofikus csoportok abundanciája/eloszlása

| — | Funkcionálisan jelentős csoportok/fajok abundanciájának alakulása (4.3.1.) |
| --- | --- |

—

Funkcionálisan jelentős csoportok/fajok abundanciájának alakulása (4.3.1.)

Meg kell határozni a populáció állapotának azon változásait, amelyek befolyásolhatják a tápláléklánc szerkezetét. A tápláléklánc szempontjából vett jelentőségük figyelembevételével részletes mutatókat kell pontosabban meghatározni valamely régióban, alrégióban vagy alkörzetben élő megfelelő csoportok/fajok alapján, ideértve adott esetben a következőket:

| — | gyors állománycserélődéssel jellemzett csoportok (például fitoplanktonok, zooplanktonok, medúzák, kéthéjú kagylók, rövid életű nyíltvízi halak), amelyek gyorsan reagálnak az ökoszisztéma-változásra és hasznosak korai előrejelző mutatóként, |
| --- | --- |

—

gyors állománycserélődéssel jellemzett csoportok (például fitoplanktonok, zooplanktonok, medúzák, kéthéjú kagylók, rövid életű nyíltvízi halak), amelyek gyorsan reagálnak az ökoszisztéma-változásra és hasznosak korai előrejelző mutatóként,

| — | olyan csoportok/fajok, amelyekre emberi tevékenységek irányulnak, vagy amelyeket e tevékenységek közvetetten érintenek (különlegesen a járulékos fogás és a visszadobott halak), |
| --- | --- |

—

olyan csoportok/fajok, amelyekre emberi tevékenységek irányulnak, vagy amelyeket e tevékenységek közvetetten érintenek (különlegesen a járulékos fogás és a visszadobott halak),

| — | élőhelyet meghatározó csoportok/fajok, |
| --- | --- |

—

élőhelyet meghatározó csoportok/fajok,

| — | a tápláléklánc csúcsán elhelyezkedő csoportok/fajok, |
| --- | --- |

—

a tápláléklánc csúcsán elhelyezkedő csoportok/fajok,

| — | hosszú távon vándorló anadrom és katadrom fajok, |
| --- | --- |

—

hosszú távon vándorló anadrom és katadrom fajok,

| — | olyan csoportok/fajok, amelyek szorosan kapcsolódnak más trofikus szintek adott csoportjaihoz/fajaihoz. |
| --- | --- |

—

olyan csoportok/fajok, amelyek szorosan kapcsolódnak más trofikus szintek adott csoportjaihoz/fajaihoz.

5. mutató:   Minimálisra csökken az ember által előidézett eutrofizáció, különös tekintettel annak káros hatásaira, így a biológiai sokféleség csökkenésére, az ökoszisztéma eróziójára, az ártalmas algavirágzásokra és az alsó vízrétegek oxigénhiányára.

A tengervizekben végbemenő eutrofizáció értékelésekor az összehasonlíthatóság érdekében szem előtt kell tartani a 2000/60/EK irányelv (V. mellékletének 1.2.3. és 1.2.4. pontja) szerinti parti tengervizek és átmeneti vizek értékelését és a kapcsolódó útmutatást (16), figyelembe véve a regionális tengeri egyezmények keretében összegyűjtött információkat és ismereteket, illetve kidolgozott megközelítéseket is. A kezdő értékelés részét képező átvilágítási eljárás alapján az eutrofizáció hatékony értékelése érdekében figyelembe vehetők a kockázaton alapuló megfontolások (17). Az értékelésnek ötvöznie kell a tápanyagszintekre, valamint az ökológiai szempontból releváns elsődleges és másodlagos hatásokra vonatkozó információkat (18), figyelembe véve a vonatkozó időbeli kiterjedést. Tekintettel arra, hogy a tápanyag-koncentráció összefügg a vízgyűjtő területen lévő folyókból származó tápanyagterheléssel, különösen lényeges a tengerparttal nem rendelkező tagállamokkal a 2008/56/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, létező együttműködési struktúrák igénybevételével folytatott együttműködés.

5.1.   Tápanyagszintek

| — | Tápanyag-koncentráció a vízoszlopban (5.1.1.) |
| --- | --- |

—

Tápanyag-koncentráció a vízoszlopban (5.1.1.)

| — | Tápanyagarányok (kovaföld, nitrogén és foszfor), adott esetben (5.1.2.) |
| --- | --- |

—

Tápanyagarányok (kovaföld, nitrogén és foszfor), adott esetben (5.1.2.)

5.2.   A tápanyagok feldúsulásának közvetlen hatásai

| — | Klorofillkoncentráció a vízoszlopban (5.2.1.) |
| --- | --- |

—

Klorofillkoncentráció a vízoszlopban (5.2.1.)

| — | A víz áttetszősége a lebegő algák gyarapodásával összefüggésben, adott esetben (5.2.2.) |
| --- | --- |

—

A víz áttetszősége a lebegő algák gyarapodásával összefüggésben, adott esetben (5.2.2.)

| — | Opportunista makroalgák abundanciája (5.2.3.) |
| --- | --- |

—

Opportunista makroalgák abundanciája (5.2.3.)

| — | Emberi tevékenységek miatt a növényvilág összetételében bekövetkezett fajváltozás, például a kovamoszat és az ostoros moszat arányának megváltozása, a fenéklakó fajoktól a nyíltvízi fajok irányában bekövetkezett változás, valamint káros virágzás/mérgező algavirágzás (például cianobaktériumok) (5.2.4.) |
| --- | --- |

—

Emberi tevékenységek miatt a növényvilág összetételében bekövetkezett fajváltozás, például a kovamoszat és az ostoros moszat arányának megváltozása, a fenéklakó fajoktól a nyíltvízi fajok irányában bekövetkezett változás, valamint káros virágzás/mérgező algavirágzás (például cianobaktériumok) (5.2.4.)

5.3.   A tápanyagok feldúsulásának közvetett hatásai

| — | Az évelő tengeri hínárfélék és fűfélék (például moszatfélék, angolnafű és neptunfű) abundanciáját kedvezőtlenül befolyásolja a víz áttetszőségének csökkenése (5.3.1.) |
| --- | --- |

—

Az évelő tengeri hínárfélék és fűfélék (például moszatfélék, angolnafű és neptunfű) abundanciáját kedvezőtlenül befolyásolja a víz áttetszőségének csökkenése (5.3.1.)

| — | Oldott oxigén, azaz a megnövekedett szervesanyag-bomlás miatti változások, valamint az érintett terület nagysága (5.3.2.) |
| --- | --- |

—

Oldott oxigén, azaz a megnövekedett szervesanyag-bomlás miatti változások, valamint az érintett terület nagysága (5.3.2.)

6. mutató:   A tengerfenék épsége olyan szinten van, amely biztosítja az ökoszisztémák szerkezetét és működését és különösen a fenéklakó ökoszisztémákat nem éri káros hatás.

A cél az, hogy a tengerfenéket érő, ember okozta terhelések ne gátolják az ökoszisztéma alkotóelemeit természetes sokféleségük, produktivitásuk és dinamikus ökológiai folyamataik megőrzésében, tekintetbe véve az ökoszisztéma rugalmasságát. Számos tengerfenéki terület nem felel meg ezeknek az előírásoknak, és az állapot javítása érdekében gazdálkodási intézkedésekre van szükség. E mutató esetében az értékelés terjedelme bizonyos fenéklakó ökoszisztémák tulajdonságai és számos, az ember okozta terhelés sokrétűsége miatt különösen nagy kihívást jelenthet. A biológiai sokféleség jellemzőit fenyegető hatások és veszélyek és az ember okozta terhelés kezdeti vizsgálata, valamint az értékelési eredmények szűkebb körből szélesebb körre, adott esetben valamely alkörzetre, alrégióra vagy régióra történő kiterjesztése nyomán értékelést és nyomon követést kell végezni (19).

6.1.   Fizikai rongálás, tekintettel a szubsztrátum jellemzőire

Gazdálkodási célok tekintetében a legnagyobb aggodalmat az emberi tevékenységek által a tengerfenéki élőhelyeket alkotó tengerfenék-szubsztrátumokra gyakorolt hatások nagyságrendje jelenti. A szubsztrátumtípusok közül a fizikai zavarásra legérzékenyebb biogén szubsztrátumok számos olyan funkciót biztosítanak, amelyek támogatják a tengerfenéki élőhelyeket és életközösségeket.

| — | A vonatkozó biogén szubsztrátum típusa, abundanciája, biomasszája és területi kiterjedése (6.1.1.) |
| --- | --- |

—

A vonatkozó biogén szubsztrátum típusa, abundanciája, biomasszája és területi kiterjedése (6.1.1.)

| — | A tengerfenék emberi tevékenységek által jelentős mértékben érintett részének kiterjedése a különböző szubsztrátumtípusok esetében (6.1.2.) |
| --- | --- |

—

A tengerfenék emberi tevékenységek által jelentős mértékben érintett részének kiterjedése a különböző szubsztrátumtípusok esetében (6.1.2.)

6.2.   A fenéklakó életközösség állapota

A fenéklakó életközösség jellemzői – például a fajösszetétel, méretösszetétel és a funkcionális jellegzetességek – fontos jelzést adnak arról, hogy az ökoszisztéma képes-e jól működni. Az életközösségek szerkezetére és dinamikájára vonatkozó információk adott esetben a fajok sokféleségének, produktivitásának (abundanciájának vagy biomasszájának), valamely életközösség – kis vagy nagy egyedei arányában tükröződő – toleráns vagy szenzitív taxonjainak, valamint taxoncsoportjai dominanciájának és méretösszetételének mérésével jönnek létre.

| — | Különösen érzékeny és/vagy toleráns fajok jelenléte (6.2.1.) |
| --- | --- |

—

Különösen érzékeny és/vagy toleráns fajok jelenléte (6.2.1.)

| — | A fenéklakó életközösség állapotát és funkcionalitását, például a fajok sokféleségét és gazdagságát, az opportunista és az érzékeny fajok arányát értékelő multimetrikus indexek (6.2.2.) |
| --- | --- |

—

A fenéklakó életközösség állapotát és funkcionalitását, például a fajok sokféleségét és gazdagságát, az opportunista és az érzékeny fajok arányát értékelő multimetrikus indexek (6.2.2.)

| — | A biomasszaarány vagy egy meghatározott hosszúság/méret feletti egyedek száma a makrobentoszban (6.2.3.) |
| --- | --- |

—

A biomasszaarány vagy egy meghatározott hosszúság/méret feletti egyedek száma a makrobentoszban (6.2.3.)

| — | A fenéklakó közösség méretspektrumának jellemzőit leíró paraméterek (alak, meredekség és ordinátatengely-metszet) (6.2.4.) |
| --- | --- |

—

A fenéklakó közösség méretspektrumának jellemzőit leíró paraméterek (alak, meredekség és ordinátatengely-metszet) (6.2.4.)

7. mutató:   A tengervíz hidrográfiai feltételeinek tartós megváltozása nem károsítja a tengeri ökoszisztémákat.

A hidrográfiai feltételek emberi tevékenységek miatti tartós megváltozása állhat például az árapály-váltakozásban, az üledék- és édesvízszállításban, az áramlat vagy hullám hatásában bekövetkezett változásokból, amelyek a 2008/56/EK irányelv III. melléklete 1. táblázatában meghatározott fizikai és kémiai sajátosságok módosulását eredményezik. Ezek a változások különösen lényegesek lehetnek akkor, amikor nagyobb mértékben érinthetnek tengeri ökoszisztémákat, értékelésük pedig korai előrejelzést nyújthat az ökoszisztémára gyakorolt lehetséges hatásokról. A parti tengervizek tekintetében a 2000/60/EK irányelv megállapítja azokat a hidromorfológiai célkitűzéseket, amelyekkel a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek összefüggésében teendő intézkedések segítségével kell foglalkozni. Az intézkedések hatásának értékeléséhez eseti megközelítésre van szükség. Olyan eszközök, mint a környezeti hatásvizsgálat, a stratégiai környezetértékelés és a tengeri területrendezés, hozzájárulhatnak az ilyen tevékenységek által kiváltott hatások mértékének és kumulatív szempontjainak értékeléséhez és felméréséhez. Fontos azonban biztosítani, hogy bármely ilyen eszköz megfelelő elemeket szolgáltasson a tengeri környezetre gyakorolt lehetséges hatások felméréséhez, határokon átnyúló megfontolásokat is ideértve.

7.1.   Tartós megváltozások térbeli jellemzése

| — | A megváltozás által érintett terület kiterjedése (7.1.1.) |
| --- | --- |

—

A megváltozás által érintett terület kiterjedése (7.1.1.)

7.2.   Tartós hidrográfiai változások hatása

| — | A tartós megváltozás által érintett élőhelyek térbeli kiterjedése (7.2.1.) |
| --- | --- |

—

A tartós megváltozás által érintett élőhelyek térbeli kiterjedése (7.2.1.)

| — | A megváltozott hidrográfiai feltételek miatt az élőhelyeken, különösen az általuk biztosított funkciókban (például ívási, tenyésztési és táplálékszerzési területekben, valamint a halak, madarak és emlősök vándorlási útvonalaiban) bekövetkezett változások (7.2.2.) |
| --- | --- |

—

A megváltozott hidrográfiai feltételek miatt az élőhelyeken, különösen az általuk biztosított funkciókban (például ívási, tenyésztési és táplálékszerzési területekben, valamint a halak, madarak és emlősök vándorlási útvonalaiban) bekövetkezett változások (7.2.2.)

8. mutató:   A szennyező anyagok koncentrációja olyan mértékű, hogy nem okoz szennyező hatást.

A tengeri környezetben a szennyező anyagok koncentrációját és hatásait az ökoszisztémát érő hatások és az azt fenyegető veszélyek figyelembevételével kell értékelni (20). A 2000/60/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit figyelembe kell venni a felségvizeken és/vagy parti tengervizeken, a két jogi keretrendszer végrehajtása megfelelő koordinálásának biztosítása érdekében, figyelembe véve a regionális tengeri egyezmények végrehajtása során felhalmozódott információkat és ismereteket, illetve kidolgozott megközelítéseket is. A tagállamoknak figyelembe kell venniük azokat az anyagokat vagy anyagcsoportokat – amennyiben a tengeri környezet szempontjából relevánsak –, amelyek:

| i. | meghaladják a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (35) bekezdése és V. melléklete értelmében megállapított, vonatkozó környezetminőségi szabványokat a tengeri régióval vagy alrégióval határos parti tengervizekben vagy felségvizekben, akár a vízben, akár az üledékben és a biótában; és/vagy |
| --- | --- |

i.

meghaladják a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (35) bekezdése és V. melléklete értelmében megállapított, vonatkozó környezetminőségi szabványokat a tengeri régióval vagy alrégióval határos parti tengervizekben vagy felségvizekben, akár a vízben, akár az üledékben és a biótában; és/vagy

| ii. | a 2000/60/EK irányelv X. mellékletében elsőbbségi anyagként vannak felsorolva, és a 2008/105/EK irányelvben további szabályozás tárgyát képezik, és azokat az érintett tengeri régióba, alrégióba, alkörzetbe vezetik be; és/vagy |
| --- | --- |

ii.

a 2000/60/EK irányelv X. mellékletében elsőbbségi anyagként vannak felsorolva, és a 2008/105/EK irányelvben további szabályozás tárgyát képezik, és azokat az érintett tengeri régióba, alrégióba, alkörzetbe vezetik be; és/vagy

| iii. | szennyező anyagok, és összes kibocsátásuk (beleértve a veszteségeket, bevezetéseket vagy kibocsátásokat is) jelentős kockázatokkal járhat – múltbéli vagy jelenlegi szennyezés miatt – az érintett tengeri régió, alrégió vagy alkörzet tengeri környezetére, többek között a veszélyes vagy ártalmas anyagok által okozott baleseteket követő akut szennyezési események következményeként. |
| --- | --- |

iii.

szennyező anyagok, és összes kibocsátásuk (beleértve a veszteségeket, bevezetéseket vagy kibocsátásokat is) jelentős kockázatokkal járhat – múltbéli vagy jelenlegi szennyezés miatt – az érintett tengeri régió, alrégió vagy alkörzet tengeri környezetére, többek között a veszélyes vagy ártalmas anyagok által okozott baleseteket követő akut szennyezési események következményeként.

A jó környezeti állapot irányába mutató előrehaladás annak függvénye lesz, hogy képesek-e a szennyezés fokozatos megszüntetésére, azaz a tengeri környezetben a szennyező anyagok jelenlétét és biológiai hatásaikat elfogadható határértékeken belül tartják-e, annak biztosítása érdekében, hogy ne legyenek jelentős hatások vagy kockázatok a tengeri környezetre nézve.

8.1.   Szennyező anyagok koncentrációja

| — | A fent említett szennyező anyagok koncentrációja, amelyet a vonatkozó mátrixban (például biótában, üledékben és vízben) mérnek, oly módon, hogy biztosítsa a 2000/60/EK irányelv szerinti értékelésekkel való összehasonlíthatóságot (8.1.1.) |
| --- | --- |

—

A fent említett szennyező anyagok koncentrációja, amelyet a vonatkozó mátrixban (például biótában, üledékben és vízben) mérnek, oly módon, hogy biztosítsa a 2000/60/EK irányelv szerinti értékelésekkel való összehasonlíthatóságot (8.1.1.)

8.2.   Szennyező anyagok hatásai

| — | A szennyezés hatásszintjei az érintett ökoszisztéma-összetevőkre, tekintetbe véve azokat a kiválasztott biológiai folyamatokat és taxonómiai csoportokat, amelyek esetében ok-okozati összefüggést fedeztek fel, amelyet nyomon kell követni (8.2.1.) |
| --- | --- |

—

A szennyezés hatásszintjei az érintett ökoszisztéma-összetevőkre, tekintetbe véve azokat a kiválasztott biológiai folyamatokat és taxonómiai csoportokat, amelyek esetében ok-okozati összefüggést fedeztek fel, amelyet nyomon kell követni (8.2.1.)

| — | A jelentős mértékű akut szennyezési események (például olaj és olajtermékek miatt kialakult rétegek) előfordulása, eredete (amennyiben ismert), kiterjedése, valamint az adott szennyezéssel fizikailag érintett biótára gyakorolt hatásuk (8.2.2.) |
| --- | --- |

—

A jelentős mértékű akut szennyezési események (például olaj és olajtermékek miatt kialakult rétegek) előfordulása, eredete (amennyiben ismert), kiterjedése, valamint az adott szennyezéssel fizikailag érintett biótára gyakorolt hatásuk (8.2.2.)

9. mutató:   Az emberi fogyasztásra szánt halakban és egyéb tengeri eredetű élelmiszerekben lévő szennyező anyagok nem haladják meg a közösségi jogszabályokban vagy más vonatkozó előírásokban meghatározott szintet.

A különböző régiókban vagy alrégiókban a tagállamoknak a vadon fogott vagy lehalászott halak, rákalakúak, puhatestűek és tüskésbőrűek ehető szöveteiben (esettől függően izom, máj, ikra vagy hús), valamint a tengeri hínárban nyomon kell követniük az olyan anyagok lehetséges jelenlétét, amelyek tekintetében az emberi fogyasztásra szánt termékekre európai uniós, regionális vagy nemzeti szinten maximális szinteket állapítanak meg.

9.1.   Szennyező anyagok szintjei, száma és gyakorisága

| — | Az észlelt szennyező anyagok tényleges szintjei és a maximális szabályozási szinteket meghaladó szennyező anyagok száma (9.1.1.) |
| --- | --- |

—

Az észlelt szennyező anyagok tényleges szintjei és a maximális szabályozási szinteket meghaladó szennyező anyagok száma (9.1.1.)

| — | A szabályozási szintek túllépésének gyakorisága (9.1.2.) |
| --- | --- |

—

A szabályozási szintek túllépésének gyakorisága (9.1.2.)

10. mutató:   A tengeri hulladék jellemzői és mennyiségei nem okoznak károsodást a parti és a tengeri környezetben.

A hulladék eloszlása rendkívül változó, ezt figyelembe kell venni a nyomonkövetési programok esetében. Meg kell határozni azt a tevékenységet, amelyhez kapcsolódik, beleértve lehetőség szerint az eredetét is. Még mindig szükség van számos mutató – mégpedig a biológiai hatásokhoz és a mikrorészecskékhez kapcsolódó mutatók – továbbfejlesztésére, valamint a potenciális toxicitásuk pontosabb értékelésére (21).

10.1.   A tengeri és a parti környezetben előforduló hulladék jellemzői

| — | A partra kimosott és/vagy a partvonalakon lerakódott hulladék mennyiségének alakulása, beleértve összetételének, térbeli eloszlásának és – lehetőség szerint – forrásának elemzését is (10.1.1.) |
| --- | --- |

—

A partra kimosott és/vagy a partvonalakon lerakódott hulladék mennyiségének alakulása, beleértve összetételének, térbeli eloszlásának és – lehetőség szerint – forrásának elemzését is (10.1.1.)

| — | A vízoszlopban lévő (ideértve a felszínen lebegő) és a tengerfenékre lerakódott hulladék mennyiségének alakulása, beleértve összetételének, térbeli eloszlásának és – lehetőség szerint – forrásának elemzését is (10.1.2.) |
| --- | --- |

—

A vízoszlopban lévő (ideértve a felszínen lebegő) és a tengerfenékre lerakódott hulladék mennyiségének alakulása, beleértve összetételének, térbeli eloszlásának és – lehetőség szerint – forrásának elemzését is (10.1.2.)

| — | A mikrorészecskék (különösen a mikroműanyag) mennyiségének, eloszlásának és összetételének alakulása (10.1.3.) |
| --- | --- |

—

A mikrorészecskék (különösen a mikroműanyag) mennyiségének, eloszlásának és összetételének alakulása (10.1.3.)

10.2.   A hulladék hatásai a tengeri élővilágra

| — | A tengeri állatok által elfogyasztott hulladék mennyiségének és – amennyiben megadható – összetételének alakulása (például gyomorelemzés) (10.2.1.) |
| --- | --- |

—

A tengeri állatok által elfogyasztott hulladék mennyiségének és – amennyiben megadható – összetételének alakulása (például gyomorelemzés) (10.2.1.)

Ezt a mutatót bizonyos alrégiókban (például az Északi-tengeren) szerzett tapasztalatok alapján tovább kell fejleszteni, más régiókban ki kell igazítani.

11. mutató:   Az energiának – többek között a víz alatti zajnak – a tengeri környezetbe juttatása olyan szinten van, amely nem okoz abban károsodást.

A 2008/56/EK irányelv egészében hangsúlyos víz alatti zaj mellett más energiabeviteli formák hatással lehetnek a tengeri ökoszisztémák összetevőire, például a hőenergia, az elektromágneses mezők és a fény. További tudományos és műszaki fejlődésre még mindig szükség van az e mutatóhoz kapcsolódó kritériumok továbbfejlesztésének alátámasztásához (22), többek között az energiabevitel tengeri élővilágra gyakorolt hatásaival, valamint a vonatkozó zaj- és frekvenciaszintekkel összefüggésben (a regionális együttműködés követelménye alapján adott esetben szükség lehet az utóbbiak kiigazítására). Jelenleg a víz alatti zaj mérésének főbb irányvonalait az értékeléssel és a nyomon követéssel kapcsolatban (23) első számú prioritásként határozzák meg a továbbfejlesztésre is figyelemmel (többek között a térképezéssel összefüggésben). Az emberi eredetű hangok lehetnek rövid időtartamúak (például impulzívak, mint a szeizmográfiai vizsgálatokból, valamint a szélerőműparkok és platformok céljára szolgáló cölöpverésből, illetve a robbantásokból eredőek) vagy hosszan tartóak (például folyamatosak, mint a kotrásé, a hajózásé és az energetikai létesítményeké), amelyek különféleképpen érintik az organizmusokat. A magas zajszinttel járó, viszonylag nagy kiterjedésű területeket érintő kereskedelmi tevékenységek többségét szabályozott feltételek mellett, engedélyköteles módon végzik. Ez megteremti a lehetőséget arra, hogy össze lehessen hangolni ezeknek a hangos, impulzív hangoknak a mérésére vonatkozó egységes követelményeket.

11.1.   Hangos, halk és középfrekvenciás impulzív hangok időbeli és térbeli eloszlása

| — | Azon hanghatásos napok aránya és egy naptári évre vetített, egy meghatározott felület területeire vonatkozó eloszlása, valamint térbeli eloszlása, amelyeken az emberi eredetű hangforrások szintje – amelyet zajexpozíciós szintként (dB re 1μPa2.s) vagy a hangnyomás egy méteres távolságnál mért csúcsszintjeként (dB re 1μPacsúcs), a 10 Hz–10 kHz közötti frekvenciasávban kell mérni – meghaladja azokat az értékeket, amelyek valószínűleg jelentős hatást gyakorolnak a tengeri állatokra (11.1.1.) |
| --- | --- |

—

Azon hanghatásos napok aránya és egy naptári évre vetített, egy meghatározott felület területeire vonatkozó eloszlása, valamint térbeli eloszlása, amelyeken az emberi eredetű hangforrások szintje – amelyet zajexpozíciós szintként (dB re 1μPa2.s) vagy a hangnyomás egy méteres távolságnál mért csúcsszintjeként (dB re 1μPacsúcs), a 10 Hz–10 kHz közötti frekvenciasávban kell mérni – meghaladja azokat az értékeket, amelyek valószínűleg jelentős hatást gyakorolnak a tengeri állatokra (11.1.1.)

11.2.   Folyamatos alacsony frekvenciájú hang

| — | A környezeti zajszint alakulása megfigyelőállomások csoportja által és/vagy adott esetben modellek segítségével mért, a 63–125 Hz közötti, egyharmad oktávot jelentő (középfrekvenciájú) sávokon belül (ezekben az oktávsávokban egy éven keresztül mért átlagos zajszint négyzetes középértéke: re 1μΡa) (11.2.1.). |
| --- | --- |

—

A környezeti zajszint alakulása megfigyelőállomások csoportja által és/vagy adott esetben modellek segítségével mért, a 63–125 Hz közötti, egyharmad oktávot jelentő (középfrekvenciájú) sávokon belül (ezekben az oktávsávokban egy éven keresztül mért átlagos zajszint négyzetes középértéke: re 1μΡa) (11.2.1.).

---

(1)  Lásd a (3) és a (4) preambulumbekezdést.

(2)  HL L 348., 2008.12.24., 84. o.

(3)  HL L 60., 2008.3.5., 1. o.

(4)  Lásd a (2) preambulumbekezdést.

(5)  Lásd a (3) és a (4) preambulumbekezdést.

(6)  Lásd az A. rész 3–6. pontját.

(7)  Lásd az A. rész 6. pontját.

(8)  „A védettségi helyzet értékelése, nyomon követése és bejelentése – a 2001–2007 közötti időszakra vonatkozó, az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt jelentés elkészítése”, 2005. március 15., elfogadta: az Élőhelyvédelmi Bizottság 2005. április 20-án.

(9)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

(10)  A Tanács 708/2007/EK rendelete (2007. június 11.) az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról (HL L 168., 2007.6.28., 1. o.).

(11)  Lásd a 708/2007/EK rendelet IV. mellékletét.

(12)  Lásd a (3) és a (4) preambulumbekezdést.

(13)  Lásd az A. rész 9. pontját.

(14)  Közlemény az EU halászatában a fenntarthatóság elvének a legnagyobb fenntartható hozamon keresztül történő végrehajtásáról, COM(2006) 360 végleges.

(15)  Lásd a (3) és a (4) preambulumbekezdést.

(16)  Útmutató az eutrofizáció európai vízpolitikák összefüggésében történő értékeléséről, dokumentumszám: 23. Európai Bizottság (2009). Lásd: http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library

(17)  Lásd az A. rész 3–6. pontját.

(18)  Lásd az A. rész 7. pontját.

(19)  Lásd az A. rész 3–6. pontját.

(20)  Lásd az A. rész 3. és 4. pontját.

(21)  Lásd a (3) és a (4) preambulumbekezdést.

(22)  Lásd a (3) és a (4) preambulumbekezdést.

(23)  Lásd az A. rész 9. pontját.

---