# Euroopa Liidu L 241/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.241.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 241 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide14. september 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.241.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 241

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide14. september 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 801/2010, 13. september 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 802/2010, 13. september 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (
  1
  ) | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 803/2010, 13. september 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 804/2010, 13. september 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 10 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/486/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. september 2010, millega muudetakse otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 801/2010, 13. september 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 802/2010, 13. september 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (
  1
  )

1

4

Komisjoni määrus (EL) nr 803/2010, 13. september 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

Komisjoni määrus (EL) nr 804/2010, 13. september 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

10

OTSUSED

2010/486/EL

*

Nõukogu otsus, 7. september 2010, millega muudetakse otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 801/2010,

13. september 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lipuriigi tegevusnäitajad kuuluvad selliste üldiste tegevusnäitajate hulka, mille alusel määratakse laeva riskiprofiil. |
| --- | --- |

(1)

Lipuriigi tegevusnäitajad kuuluvad selliste üldiste tegevusnäitajate hulka, mille alusel määratakse laeva riskiprofiil.

| (2) | Laeva riskiprofiili hindamisel tuleks arvesse võtta kinnipidamiste määra ühenduses ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) piirkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Laeva riskiprofiili hindamisel tuleks arvesse võtta kinnipidamiste määra ühenduses ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) piirkonnas.

| (3) | Lipuriigi tegevusnäitajate hindamisel kasutatava meetodi valimisel on vajalik tugineda Pariisi memorandumi kohaldamisel saadud kogemustele. |
| --- | --- |

(3)

Lipuriigi tegevusnäitajate hindamisel kasutatava meetodi valimisel on vajalik tugineda Pariisi memorandumi kohaldamisel saadud kogemustele.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lipuriikide liigitamine kinnipidamiste määra alusel

1.   Direktiivi 2009/16/EÜ kohaste lipuriigi tegevusnäitajate kindlaksmääramiseks liigitatakse lipuriigid musta, halli või valgesse nimekirja, mis on vastu võetud kooskõlas Pariisi memorandumiga, võttes arvesse kõiki kontrolle ja kinnipidamisi kolme aasta jooksul. Lisaks jagatakse mustas nimekirjas olevad lipuriigid kinnipidamiste määra alusel väga kõrge, kõrge, keskmise kuni kõrge või keskmise ohutasemega lipuriikideks. Kõnealust liigitust ajakohastatakse igal aastal.

2.   Lipuriigi liigitamine musta, halli või valgesse nimekirja eeldab vähemalt kolmekümmet sadamariigi kontrolli.

3.   Lipuriikide liigitamiseks kasutatavad meetodid ja valemid on kooskõlas lisas loetletud lipuriigi kriteeriumidega.

Artikkel 2

Lipuriigi tegevusnäitajad Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni auditi alusel

Direktiivi 2009/16/EÜ I lisa I osa 1. jao punkti c alapunktis iii osutatud vastavus, mille alusel laevu käsitatakse vähem ohtlikena, loetakse olemas olevaks, kui komisjon saab lipuriigilt kirjaliku kinnituse, et lõplik auditiaruanne on valmis ja vajaduse korral on esitatud korrigeerivate meetmete kava. Enne 17. juunit 2009 läbiviidud auditeid võetakse samuti arvesse.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

1

---

LISA

Lipuriigi kriteeriumid

(nagu on osutatud direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõike 3 punktis a)

| 1. | Lipuriigi tegevusnäitajate arvutamise aluseks on statistiliste arvutuste tegemiseks kasutatav standardvalem, mille puhul teatavad väärtused on kindlaks määratud. Musta/halli ning halli/valge nimekirja piirmäärad on määratletud järgmiste valemitega:




  milles:
  N on kontrollimiste arv,
  p on kinnipidamiste lubatav määr,
  z on normaaljaotuse kriitiline väärtus (1,645 usaldusnivoo 95 % puhul). |
| --- | --- |

1.

Lipuriigi tegevusnäitajate arvutamise aluseks on statistiliste arvutuste tegemiseks kasutatav standardvalem, mille puhul teatavad väärtused on kindlaks määratud. Musta/halli ning halli/valge nimekirja piirmäärad on määratletud järgmiste valemitega:

Formula
  Formula

milles:

N on kontrollimiste arv,

p on kinnipidamiste lubatav määr,

z on normaaljaotuse kriitiline väärtus (1,645 usaldusnivoo 95 % puhul).

| 2. | Punktis 1 esitatud valemid aitavad leida kinnipidamiste lubatud arvu kas musta või valge nimekirja puhul. Kui kinnipidamiste arv ületab musta kuni halli nimekirja piirmäära, tähendab see keskmisest halvemat tulemust, ja seega tuleb lipuriik esitada mustas nimekirjas, samal ajal kui kinnipidamiste arv, mis on allpool halli kuni valge nimekirja piirmäära, tähendab keskmisest paremat tulemust, ja seega tuleb lipuriik esitada valges nimekirjas. Kui kinnipidamiste arv on teatava lipuriigi puhul kahe vahel, esitatakse lipuriik hallis nimekirjas. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 esitatud valemid aitavad leida kinnipidamiste lubatud arvu kas musta või valge nimekirja puhul. Kui kinnipidamiste arv ületab musta kuni halli nimekirja piirmäära, tähendab see keskmisest halvemat tulemust, ja seega tuleb lipuriik esitada mustas nimekirjas, samal ajal kui kinnipidamiste arv, mis on allpool halli kuni valge nimekirja piirmäära, tähendab keskmisest paremat tulemust, ja seega tuleb lipuriik esitada valges nimekirjas. Kui kinnipidamiste arv on teatava lipuriigi puhul kahe vahel, esitatakse lipuriik hallis nimekirjas.

| 3. | Et võrrelda musta, halli või valgesse nimekirja liigitatud lipuriikide tegevusnäitajaid, korratakse arvutust, kohandades p väärtust punktis 1 esitatud valemites. |
| --- | --- |

3.

Et võrrelda musta, halli või valgesse nimekirja liigitatud lipuriikide tegevusnäitajaid, korratakse arvutust, kohandades p väärtust punktis 1 esitatud valemites.

| 4. | Selleks et lipuriikide tegevusnäitajaid saaks võrrelda, kasutatakse liiategurit (EF). EF näitab mitu korda tuleb p väärtust muuta ja arvutusi korrata nii, et lipuriigi kinnipidamiste arv oleks piirmääraga võrdne. Kui p väärtust suurendatakse või vähendatakse 3 %, vastab see ühele EF-punktile. Halli nimekirja liigitatud laevade puhul arvutatakse EF järgmise valemi alusel. |
| --- | --- |

4.

Selleks et lipuriikide tegevusnäitajaid saaks võrrelda, kasutatakse liiategurit (EF). EF näitab mitu korda tuleb p väärtust muuta ja arvutusi korrata nii, et lipuriigi kinnipidamiste arv oleks piirmääraga võrdne. Kui p väärtust suurendatakse või vähendatakse 3 %, vastab see ühele EF-punktile. Halli nimekirja liigitatud laevade puhul arvutatakse EF järgmise valemi alusel.

Formula

| 5. | Mustas nimekirjas olevate lipuriikide liigitamisel väga kõrge, kõrge, keskmise kuni kõrge või keskmise ohutasemega lipuriikideks kaalutakse EFi järgmisi väärtusi. | EF = 4 ja üle selle tähendab väga kõrget ohutaset |
| --- | --- | --- |

5.

Mustas nimekirjas olevate lipuriikide liigitamisel väga kõrge, kõrge, keskmise kuni kõrge või keskmise ohutasemega lipuriikideks kaalutakse EFi järgmisi väärtusi.

EF = 4 ja üle selle tähendab väga kõrget ohutaset

| | EF = 3 kuni 4 tähendab kõrget ohutaset |
| --- | --- |

EF = 3 kuni 4 tähendab kõrget ohutaset

| | EF = 2 kuni 3 tähendab keskmist kuni kõrget ohutaset |
| --- | --- |

EF = 2 kuni 3 tähendab keskmist kuni kõrget ohutaset

| | EF = 1 kuni 2 tähendab keskmist ohutaset |
| --- | --- |

EF = 1 kuni 2 tähendab keskmist ohutaset

---

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 802/2010,

13. september 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Laevaühingu tegevusnäitajad kuuluvad selliste üldiste tegevusnäitajate hulka, mille alusel määratakse laeva riskiprofiil. |
| --- | --- |

(1)

Laevaühingu tegevusnäitajad kuuluvad selliste üldiste tegevusnäitajate hulka, mille alusel määratakse laeva riskiprofiil.

| (2) | Selleks et määrata kindlaks laevaühingu tegevusnäitajad direktiivi 2009/16/EÜ tähenduses, on tarvis, et inspektor laeva kontrollimisel registreeriks laevaühingu IMO (International Maritime Organisation – Rahvusvaheline Mereorganisatsioon) numbri. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et määrata kindlaks laevaühingu tegevusnäitajad direktiivi 2009/16/EÜ tähenduses, on tarvis, et inspektor laeva kontrollimisel registreeriks laevaühingu IMO (International Maritime Organisation – Rahvusvaheline Mereorganisatsioon) numbri.

| (3) | Laevaühingu tegevusnäitajate hindamisel tuleks arvesse võtta laevaühingu laevastiku kõigi Euroopa Liidus ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) piirkonnas kontrollitud laevade puuduste ja kinnipidamiste määrasid. |
| --- | --- |

(3)

Laevaühingu tegevusnäitajate hindamisel tuleks arvesse võtta laevaühingu laevastiku kõigi Euroopa Liidus ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) piirkonnas kontrollitud laevade puuduste ja kinnipidamiste määrasid.

| (4) | Laevaühingu tegevusnäitajate hindamiseks kasutatava meetodi valimisel on vajalik tugineda Pariisi memorandumi kohaldamisel saadud kogemustele. |
| --- | --- |

(4)

Laevaühingu tegevusnäitajate hindamiseks kasutatava meetodi valimisel on vajalik tugineda Pariisi memorandumi kohaldamisel saadud kogemustele.

| (5) | Komisjon peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (2) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ülesandeks tegema avaldada avalikul veebisaidil halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekiri. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (2) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ülesandeks tegema avaldada avalikul veebisaidil halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekiri.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Laevaühingu identifitseerimine

Liikmesriigid tagavad, et kui laev peab täitma konventsioonis inimelude ohutusest merel (SOLASe konventsioon) IX peatükis osutatud rahvusvahelise meresõiduohutuse korraldamise koodeksit (ISM koodeks), identifitseeritakse direktiivi 2009/16/EÜ artikli 2 lõikes 8 määratletud laevaühing IMO numbri alusel.

Artikkel 2

Laevaühingu tegevusnäitajate hindamise kriteeriumid

1.   Direktiivi 2009/16/EÜ I lisa I osa 1. jao punkti e kohaste laevaühingu tegevusnäitajate hindamisel kasutatakse käesoleva määruse lisas esitatud kriteeriumeid.

2.   Laevaühingute tegevusnäitajaid ajakohastatakse iga päev ja nende arvutamisel võetakse aluseks viimased arvutamisele eelnevad 36 kuud. Arvutatakse alates 17. juunist 2009 kogutud andmete alusel. Kui 17. juunist 2009 on möödas vähem kui 36 kuud, tehakse arvutused olemasolevate andmete põhjal.

3.   Laevaühingud liigitatakse lisa punkti 3 kohaselt väga halbade, halbade, keskmiste või heade tegevusnäitajatega laevaühinguteks.

Artikkel 3

Halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekirjade avaldamine

1.   Euroopa Meresõiduohutuse Amet aitab komisjonil kooskõlas direktiivi 2009/16/EÜ artikliga 27 avaldada avalikul veebisaidil korrapäraselt teavet halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute kohta.

2.   Euroopa Meresõiduohutuse Amet avaldab ja ajakohastab iga päev oma avalikul veebisaidil järgmise teabe:

| a) | nimekiri laevaühingutest, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt väga halvad vähemalt kolme kuu pikkuse ajavahemiku vältel; |
| --- | --- |

a)

nimekiri laevaühingutest, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt väga halvad vähemalt kolme kuu pikkuse ajavahemiku vältel;

| b) | nimekiri laevaühingutest, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud vaheldumisi halvad ja väga halvad vähemalt kolme kuu pikkuse ajavahemiku vältel; |
| --- | --- |

b)

nimekiri laevaühingutest, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud vaheldumisi halvad ja väga halvad vähemalt kolme kuu pikkuse ajavahemiku vältel;

| c) | nimekiri laevaühingutest, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt halvad vähemalt kuue kuu pikkuse ajavahemiku vältel. |
| --- | --- |

c)

nimekiri laevaühingutest, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt halvad vähemalt kuue kuu pikkuse ajavahemiku vältel.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

1

(2)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

2

---

LISA

LAEVAÜHINGU TEGEVUSNÄITAJATE KRITEERIUMID

(nagu on osutatud direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõikes 3)

1.   Laevaühingu kinnipidamiste näitaja

Kinnipidamiste näitaja on laevaühingu kõigi eelneva 36 kuu jooksul kinnipeetud laevade arvu ja laevaühingu kõigi eelneva 36 kuu jooksul kontrollitud laevade arvu suhe, võrreldes Pariisi memorandumi piirkonna kõigi eelneva 36 kuu jooksul kontrollitud laevade kinnipidamiste keskmise määraga.

Kinnipidamiste näitaja väärtus on keskmine, kui see ei erine eelneva 36 kuu Pariisi memorandumi piirkonna kinnipidamiste keskmisest määrast rohkem kui ± 2 protsendipunkti.

Kinnipidamiste näitaja väärtus on üle keskmise, kui see ületab eelneva 36 kuu Pariisi memorandumi piirkonna kinnipidamiste keskmist määra rohkem kui 2 protsendipunkti.

Kinnipidamiste näitaja väärtus on alla keskmise, kui see on eelneva 36 kuu Pariisi memorandumi piirkonna kinnipidamiste keskmisest määrast rohkem kui 2 protsendipunkti võrra väiksem.

Laevaühingu kinnipidamiste näitaja väärtust peetakse üle keskmise olevaks, hoolimata muudest kontrollitulemustest, kui eelneva 36 kuu jooksul on laevaühingu laeva suhtes kehtestatud direktiivi 2009/16/EÜ kohane sissesõidukeeld.

2.   Laevaühingu puuduste näitaja

Puuduste näitaja on laevaühingu kõigi laevade kõigi puuduste punktisumma ja laevaühingu kõigi eelneva 36 kuu jooksul kontrollitud laevade arvu suhe, võrreldes Pariisi memorandumi piirkonna kõigi eelneva 36 kuu jooksul kontrollitud laevade puuduste keskmise määraga.

ISM koodeksiga seotud puuduste statistiline kaal on 5 punkti ning kõigi muude puuduste kaal 1 punkt. Pariisi memorandumi piirkonna keskmise puuduste määra arvutamisel arvestatakse statististiliste kaaludena ISM koodeksiga seotud puuduste esinemise ja selle koodeksiga mitteseotud puuduste esinemise keskmist määra kontrolli kohta.

Puuduste näitaja väärtus on keskmine, kui see ei erine eelneva 36 kuu Pariisi memorandumi piirkonnas avastatud puuduste kaalutud keskmisest rohkem kui ± 2 protsendipunkti.

Puuduste näitaja väärtus üle keskmise, kui see ületab eelneva 36 kuu Pariisi memorandumi piirkonnas avastatud puuduste kaalutud keskmist rohkem kui 2 protsendipunkti.

Puuduste näitaja väärtus alla keskmise, kui see on eelneva 36 kuu Pariisi memorandumi piirkonnas avastatud puuduste kaalutud keskmisest rohkem kui 2 protsendipunkti võrra väiksem.

3.   Laevaühingu tegevusnäitajate maatriks

Laevaühingu tegevusnäitajaid hinnatakse järgmiselt:

| Kinnipidamiste näitaja väärtus | Puuduste näitaja väärtus | Laevaühingu tegevusnäitajad |
| --- | --- | --- |
| üle keskmise | üle keskmise | väga halvad |
| üle keskmise | keskmine | halvad |
| üle keskmise | alla keskmise |
| keskmine | üle keskmise |
| alla keskmise | üle keskmise |
| keskmine | keskmine | keskmised |
| keskmine | alla keskmise |
| alla keskmise | keskmine |
| alla keskmise | alla keskmise | head |

Kinnipidamiste näitaja väärtus

Puuduste näitaja väärtus

Laevaühingu tegevusnäitajad

üle keskmise

üle keskmise

väga halvad

üle keskmise

keskmine

halvad

üle keskmise

alla keskmise

keskmine

üle keskmise

alla keskmise

üle keskmise

keskmine

keskmine

keskmised

keskmine

alla keskmise

alla keskmise

keskmine

alla keskmise

alla keskmise

head

Kui laevaühingu laevastiku kohta ei ole olemas varasemaid kontrollidokumente või tal ei pea olema IMO numbrit, käsitatakse laevaühingut keskmiste näitajatega laevaühinguna.

---

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 803/2010,

13. september 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 61,0 |
| XS | 45,6 |
| ZZ | 53,3 |
| 0707 00 05 | MK | 55,0 |
| TR | 144,2 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 90 70 | TR | 114,3 |
| ZZ | 114,3 |
| 0805 50 10 | AR | 93,1 |
| BR | 122,7 |
| CL | 128,4 |
| IL | 141,4 |
| TR | 146,0 |
| UY | 133,6 |
| ZA | 117,2 |
| ZZ | 126,1 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 111,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,8 |
| BR | 70,5 |
| CL | 95,9 |
| CN | 56,6 |
| NZ | 110,7 |
| US | 87,4 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 80,1 |
| CL | 150,5 |
| CN | 69,9 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0809 30 | AR | 55,2 |
| TR | 152,2 |
| ZZ | 103,7 |
| 0809 40 05 | BA | 54,7 |
| IL | 165,3 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 90,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

61,0

XS

45,6

ZZ

53,3

0707 00 05

MK

55,0

TR

144,2

ZZ

99,6

0709 90 70

TR

114,3

ZZ

114,3

0805 50 10

AR

93,1

BR

122,7

CL

128,4

IL

141,4

TR

146,0

UY

133,6

ZA

117,2

ZZ

126,1

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

111,5

ZA

92,1

ZZ

118,5

0808 10 80

AR

100,8

BR

70,5

CL

95,9

CN

56,6

NZ

110,7

US

87,4

ZA

84,5

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

80,1

CL

150,5

CN

69,9

ZA

82,6

ZZ

95,8

0809 30

AR

55,2

TR

152,2

ZZ

103,7

0809 40 05

BA

54,7

IL

165,3

XS

52,3

ZZ

90,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 804/2010,

13. september 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 800/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 800/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 240, 11.9.2010, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 14. septembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,99 | 2,47 |
| 1701 99 10 (2) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,99 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

54,18

0,00

1701 11 90 (1)

54,18

0,00

1701 12 10 (1)

54,18

0,00

1701 12 90 (1)

54,18

0,00

1701 91 00 (2)

49,99

2,47

1701 99 10 (2)

49,99

0,00

1701 99 90 (2)

49,99

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. september 2010,

millega muudetakse otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

(2010/486/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a nähakse ette võimalus võtta vastu meetmed nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tugevdada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(1)

ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a nähakse ette võimalus võtta vastu meetmed nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tugevdada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.

| (2) | ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatakse, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatakse, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.

| (3) | Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (4) | Nõukogu võttis 10. mail 2010 vastu otsuse 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (1) (edaspidi „otsus”). Otsusega kehtestati, et Kreeka peab otsuse täitmiseks vajalikud meetmed võtma hiljemalt 2014. aastaks. Nõukogu kehtestas eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks järgmise kava: valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 8 % SKPst 2010. aastal, 7,6 % SKPst 2011. aastal, 6,5 % SKPst 2012. aastal, 4,9 % SKPst 2013. aastal ja 2,6 % SKPst 2014. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 10. mail 2010 vastu otsuse 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (1) (edaspidi „otsus”). Otsusega kehtestati, et Kreeka peab otsuse täitmiseks vajalikud meetmed võtma hiljemalt 2014. aastaks. Nõukogu kehtestas eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks järgmise kava: valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 8 % SKPst 2010. aastal, 7,6 % SKPst 2011. aastal, 6,5 % SKPst 2012. aastal, 4,9 % SKPst 2013. aastal ja 2,6 % SKPst 2014. aastal.

| (5) | Selle prognoosi kohaselt, mis oli kättesaadav nõukogu kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal, peaks reaalne SKP vähenema 2010. aastal 4 % ja 2011. aastal 2,6 % ning seejärel suurenema 2012. aastal 1,1 % ning 2013. ja 2014. aastal 2,1 %. SKP deflaator peaks olema aastatel 2010–2014 vastavalt 1,2 %, – 0,5 %, 1,0 %, 0,7 % ja 1,0 %. Võttes arvesse seniseid majanduslikke arenguid, jäävad eespool märgitud SKP kasvumäärad keskseks stsenaariumiks, mille puhul positiivsed ja negatiivsed riskid on tasakaalus, samas kui deflaator peaks praeguste prognooside kohaselt olema esimestel aastatel oluliselt suurem, st aastatel 2010–2012 vastavalt 31⁄2 %, 11⁄4 % ja 1⁄2 %. |
| --- | --- |

(5)

Selle prognoosi kohaselt, mis oli kättesaadav nõukogu kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal, peaks reaalne SKP vähenema 2010. aastal 4 % ja 2011. aastal 2,6 % ning seejärel suurenema 2012. aastal 1,1 % ning 2013. ja 2014. aastal 2,1 %. SKP deflaator peaks olema aastatel 2010–2014 vastavalt 1,2 %, – 0,5 %, 1,0 %, 0,7 % ja 1,0 %. Võttes arvesse seniseid majanduslikke arenguid, jäävad eespool märgitud SKP kasvumäärad keskseks stsenaariumiks, mille puhul positiivsed ja negatiivsed riskid on tasakaalus, samas kui deflaator peaks praeguste prognooside kohaselt olema esimestel aastatel oluliselt suurem, st aastatel 2010–2012 vastavalt 31⁄2 %, 11⁄4 % ja 1⁄2 %.

| (6) | Kreeka on teinud suuri edusamme otsusega ettenähtud meetmete rakendamisel. Mitmes valdkonnas on meetmeid võetud nõutust varem. Eelkõige on seda tehtud pensionireformi, kohalike omavalitsuste reformi ning riigi tulusid ja kulusid käsitlevate andmete igakuise avaldamise valdkonnas. Kõigis kõnealustes valdkondades tuleb siiski võtta veel täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Kreeka on teinud suuri edusamme otsusega ettenähtud meetmete rakendamisel. Mitmes valdkonnas on meetmeid võetud nõutust varem. Eelkõige on seda tehtud pensionireformi, kohalike omavalitsuste reformi ning riigi tulusid ja kulusid käsitlevate andmete igakuise avaldamise valdkonnas. Kõigis kõnealustes valdkondades tuleb siiski võtta veel täiendavaid meetmeid.

| (7) | Kreeka esitas 6. augustil 2010 nõukogule ja komisjonile aruande otsuse täitmiseks võetud poliitiliste meetmete kohta. Komisjon hindas aruannet ja jõudis järeldusele, et Kreeka on otsust rahuldavalt järginud. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka esitas 6. augustil 2010 nõukogule ja komisjonile aruande otsuse täitmiseks võetud poliitiliste meetmete kohta. Komisjon hindas aruannet ja jõudis järeldusele, et Kreeka on otsust rahuldavalt järginud.

| (8) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane vaadata läbi otsuse mitmed aspektid, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtpäeva ning puudujäägi ja valitsemissektori võlga käsitleva kohandamiskava, |
| --- | --- |

(8)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane vaadata läbi otsuse mitmed aspektid, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtpäeva ning puudujäägi ja valitsemissektori võlga käsitleva kohandamiskava,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/320/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga.”

| 2) | Artikli 2 lõike 2 punkt b jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõike 2 punkt b jäetakse välja.

| 3) | Artikli 2 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;”. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 2 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;”.

| 4) | Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:






  „j) | luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:

„j)

luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister;

| k) | tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks; |
| --- | --- |

k)

tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks;

| l) | õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust; |
| --- | --- |

l)

õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust;

| m) | Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük.”. |
| --- | --- |

m)

Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük.”.

| 5) | Artikli 2 lõikele 2 lisatakse uus punkt n artikli 2 lõike 3 punkti c sõnastuses. |
| --- | --- |

5)

Artikli 2 lõikele 2 lisatakse uus punkt n artikli 2 lõike 3 punkti c sõnastuses.

| 6) | Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:






  „o) | töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmised punktid:

„o)

töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist;

| p) | vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga; |
| --- | --- |

p)

vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga;

| q) | vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest.” |
| --- | --- |

q)

vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest.”

| 7) | Artikli 2 lõikes 3 asendatakse punkt a järgmisega:






  „a) | artikli 2 puntis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine;”. |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 2 lõikes 3 asendatakse punkt a järgmisega:

„a)

artikli 2 puntis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine;”.

| 8) | Artikli 2 lõike 3 punkt c muutub artikli 2 lõike 2 punktiks n. |
| --- | --- |

8)

Artikli 2 lõike 3 punkt c muutub artikli 2 lõike 2 punktiks n.

| 9) | Artikli 2 lõike 3 lõiked d, e ja h jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikli 2 lõike 3 lõiked d, e ja h jäetakse välja.

| 10) | Artikli 2 lõikele 3 lisatakse järgmised punktid:






  „m) | õigusakt, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 2 lõikele 3 lisatakse järgmised punktid:

„m)

õigusakt, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani;

| n) | pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE); |
| --- | --- |

n)

pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE);

| o) | rahvusvahelistelt ekspertidelt tehnilise abi taotlemine tervishoiusüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse teatavate aspektide osas, et suurendada tõhusust ja vähendada asjatut kulu; |
| --- | --- |

o)

rahvusvahelistelt ekspertidelt tehnilise abi taotlemine tervishoiusüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse teatavate aspektide osas, et suurendada tõhusust ja vähendada asjatut kulu;

| p) | riigihaiglates tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 3 euro suuruse tasu rakendamine.” |
| --- | --- |

p)

riigihaiglates tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 3 euro suuruse tasu rakendamine.”

| 11) | Artikli 2 lõikele 4 lisatakse järgmine punkt:






  „b) | avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee.” |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 2 lõikele 4 lisatakse järgmine punkt:

„b)

avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee.”

| 12) | Artikli 2 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | meetmeid, millega rakendatakse keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi järeldusi;”. |
| --- | --- | --- |

12)

Artikli 2 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

meetmeid, millega rakendatakse keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi järeldusi;”.

| 13) | Artikli 2 lõikele 5 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul 2010–2060, kui lõike 3 punkti n ja lõike 4 punkti b kohased pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 2 lõikele 5 lisatakse järgmised punktid:

„d)

õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul 2010–2060, kui lõike 3 punkti n ja lõike 4 punkti b kohased pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra;

| e) | vaadatakse läbi riiklike täiendavate/lisapensioniskeemide toimimine, et stabiliseerida kulud ja tagada eelarve neutraalsus kõnealuste skeemide suhtes; |
| --- | --- |

e)

vaadatakse läbi riiklike täiendavate/lisapensioniskeemide toimimine, et stabiliseerida kulud ja tagada eelarve neutraalsus kõnealuste skeemide suhtes;

| f) | vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööjõust; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. juulist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes; |
| --- | --- |

f)

vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööjõust; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. juulist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes;

| g) | riigihankesüsteeni reformi rakendamine vastavalt tegevuskavale.” |
| --- | --- |

g)

riigihankesüsteeni reformi rakendamine vastavalt tegevuskavale.”

| 14) | Artikli 4 lõikele 7 lisatakse järgmine punkt:






  „c) | meetmeid, millega rakendatakse keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise teise etapi järeldusi;”. |
| --- | --- | --- |

14)

Artikli 4 lõikele 7 lisatakse järgmine punkt:

„c)

meetmeid, millega rakendatakse keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise teise etapi järeldusi;”.

| 15) | Artikli 4 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud.” |
| --- | --- | --- |

15)

Artikli 4 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 7. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

D. REYNDERS

---

(1)  ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

1

---