# Europos Sąjungos L 298/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.298.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 298 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. lapkričio 16d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.298.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 298

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. lapkričio 16d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. lapkričio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1032/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 174/2005, nustatantis su karine veikla susijusios pagalbos tiekimo į Dramblio Kaulo Krantą apribojimus | 1 |
| | * | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1033/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1505/2006 nuostatos dėl valstybių narių patikrinimų, atliktų avių ir ožkų identifikavimo bei registravimo atžvilgiu, rezultatų metinių ataskaitų (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1034/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1082/2003 nuostatos, susijusios su galvijų identifikavimo ir registravimo reikalavimais (
  1
  ) | 7 |
| | * | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1035/2010, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melaminui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 10 |
| | * | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1036/2010, kuriuo importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 27 |
| | | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1037/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 44 |
| | | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1038/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. lapkričio 16 d. | 46 |
| | | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1039/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais | 49 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/690/ES |
| | * | 2010 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimas dėl valstybinės pagalbos C 40/08 (ex N 163/08), kurią Lenkija suteikė bendrovei PZL Hydral S.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5406)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/ES |
| | * | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo Čekijos Respublikai leidžiama nukrypti nuo Sprendimo 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų taikymo geležinkelio linijai Strančice–České Budějovice
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7789) | 85 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. lapkričio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1032/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 174/2005, nustatantis su karine veikla susijusios pagalbos tiekimo į Dramblio Kaulo Krantą apribojimus

1

*

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1033/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1505/2006 nuostatos dėl valstybių narių patikrinimų, atliktų avių ir ožkų identifikavimo bei registravimo atžvilgiu, rezultatų metinių ataskaitų (
  1
  )

1

5

*

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1034/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1082/2003 nuostatos, susijusios su galvijų identifikavimo ir registravimo reikalavimais (
  1
  )

1

7

*

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1035/2010, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melaminui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

10

*

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1036/2010, kuriuo importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

27

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1037/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

44

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1038/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. lapkričio 16 d.

46

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1039/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

49

SPRENDIMAI

2010/690/ES

*

2010 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimas dėl valstybinės pagalbos C 40/08 (ex N 163/08), kurią Lenkija suteikė bendrovei PZL Hydral S.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5406)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5406)

1

51

2010/691/ES

*

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo Čekijos Respublikai leidžiama nukrypti nuo Sprendimo 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų taikymo geležinkelio linijai Strančice–České Budějovice
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7789)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7789)

85

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1015/2010, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi buitinių skalbyklių ekologinio projektavimo reikalavimai, klaidų ištaisymas (OL L 293, 2010 11 11) | 87 |
| | * | Klaidų ištaisymas 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 klaidų ištaisymas (OL L 39, 2008 2 13) | 87 |

Klaidų ištaisymas

*

2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1015/2010, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi buitinių skalbyklių ekologinio projektavimo reikalavimai, klaidų ištaisymas (OL L 293, 2010 11 11)

(OL L 293, 2010 11 11)

87

*

Klaidų ištaisymas 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 klaidų ištaisymas (OL L 39, 2008 2 13)

(OL L 39, 2008 2 13)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1032/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 174/2005, nustatantis su karine veikla susijusios pagalbos tiekimo į Dramblio Kaulo Krantą apribojimus

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 215 straipsnį,

atsižvelgdama į 2010 m. spalio 29 d. Tarybos sprendimą 2010/656/BUSP, kuriuo atnaujinamos Dramblio Kaulo Krantui taikomos ribojamosios priemonės (1),

atsižvelgdama į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. sausio 31 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 174/2005, nustatančiame su karine veikla susijusios pagalbos tiekimo į Dramblio Kaulo Krantą apribojimus (2), nurodytas draudimas eksportuoti įrangą, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms, ir teikti tam tikrą techninę pagalbą, taip pat finansavimą ir finansinę pagalbą. Šios ribojamosios priemonės pradėtos taikyti pagal 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos bendrąją poziciją 2004/852/BUSP dėl ribojančių priemonių Dramblio Kaulo Krantui (3). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. sausio 31 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 174/2005, nustatančiame su karine veikla susijusios pagalbos tiekimo į Dramblio Kaulo Krantą apribojimus (2), nurodytas draudimas eksportuoti įrangą, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms, ir teikti tam tikrą techninę pagalbą, taip pat finansavimą ir finansinę pagalbą. Šios ribojamosios priemonės pradėtos taikyti pagal 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos bendrąją poziciją 2004/852/BUSP dėl ribojančių priemonių Dramblio Kaulo Krantui (3).

| (2) | Atsižvelgiant į 2010 m. spalio 15 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1946 (2010) ir Sprendimą 2010/656/BUSP, reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 174/2005, siekiant leisti eksportuoti žudyti nepritaikytą įrangą, taip pat žudyti nepritaikytą įrangą, kurią galima panaudoti vidaus represijoms, bet kurią ketinama naudoti tik tam, kad Dramblio Kaulo Kranto saugumo pajėgos, palaikydamos viešąją tvarką, galėtų naudoti tik atitinkamą ir proporcingą jėgą, taip pat leisti teikti susijusią techninę pagalbą, finansavimą ir finansinę pagalbą. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į 2010 m. spalio 15 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1946 (2010) ir Sprendimą 2010/656/BUSP, reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 174/2005, siekiant leisti eksportuoti žudyti nepritaikytą įrangą, taip pat žudyti nepritaikytą įrangą, kurią galima panaudoti vidaus represijoms, bet kurią ketinama naudoti tik tam, kad Dramblio Kaulo Kranto saugumo pajėgos, palaikydamos viešąją tvarką, galėtų naudoti tik atitinkamą ir proporcingą jėgą, taip pat leisti teikti susijusią techninę pagalbą, finansavimą ir finansinę pagalbą.

| (3) | Remiantis ekspertų rekomendacijomis ir atsižvelgiant į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, turėtų būti atnaujintas įrangos, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms, sąrašą (4). |
| --- | --- |

(3)

Remiantis ekspertų rekomendacijomis ir atsižvelgiant į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, turėtų būti atnaujintas įrangos, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms, sąrašą (4).

| (4) | Atsižvelgiant į naują teisės aktų rengimo praktiką, tikslinga atnaujinti straipsnį dėl Sąjungos jurisdikcijos. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į naują teisės aktų rengimo praktiką, tikslinga atnaujinti straipsnį dėl Sąjungos jurisdikcijos.

| (5) | Reglamentas (EB) Nr. 174/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

Reglamentas (EB) Nr. 174/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 174/2005 iš dalies keičiamas taip:

| (1) | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nukrypstant nuo 2 straipsnio, jame nurodyti draudimai netaikomi:






  a) | teikiant techninę pagalbą, finansavimą ir finansinę pagalbą, susijusią su ginklais ir susijusia įranga, jei tokia pagalba ar paslaugos yra skirtos tik Jungtinių Tautų operacijai Dramblio Kaulo Krante (UNOCI) ir ją remiančioms Prancūzijos pajėgoms paremti ir naudoti šioje operacijoje; |
| --- | --- | --- |

(1)

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nukrypstant nuo 2 straipsnio, jame nurodyti draudimai netaikomi:

a)

teikiant techninę pagalbą, finansavimą ir finansinę pagalbą, susijusią su ginklais ir susijusia įranga, jei tokia pagalba ar paslaugos yra skirtos tik Jungtinių Tautų operacijai Dramblio Kaulo Krante (UNOCI) ir ją remiančioms Prancūzijos pajėgoms paremti ir naudoti šioje operacijoje;

| b) | teikiant techninę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, kurią ketinama naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, įskaitant tokią įrangą, skirtą ES, JT, Afrikos Sąjungos ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) vykdomoms krizių valdymo operacijoms, kai tokiai veiklai iš anksto yra pritaręs Sankcijų komitetas; |
| --- | --- |

b)

teikiant techninę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, kurią ketinama naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, įskaitant tokią įrangą, skirtą ES, JT, Afrikos Sąjungos ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) vykdomoms krizių valdymo operacijoms, kai tokiai veiklai iš anksto yra pritaręs Sankcijų komitetas;

| c) | teikiant finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, kurią ketinama naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, įskaitant tokią įrangą, skirtą ES, JT, Afrikos Sąjungos ir VAVEB vykdomoms krizių valdymo operacijoms; |
| --- | --- |

c)

teikiant finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, kurią ketinama naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, įskaitant tokią įrangą, skirtą ES, JT, Afrikos Sąjungos ir VAVEB vykdomoms krizių valdymo operacijoms;

| d) | teikiant techninę pagalbą, susijusią su ginklais ir susijusia įranga, kurie skirti tik gynybos ir saugumo pajėgų reorganizavimo procesui paremti ar naudoti jo metu pagal Linas-Marcoussis susitarimo 3 punkto f papunktį, kai tokiai veiklai iš anksto yra pritaręs Sankcijų komitetas; |
| --- | --- |

d)

teikiant techninę pagalbą, susijusią su ginklais ir susijusia įranga, kurie skirti tik gynybos ir saugumo pajėgų reorganizavimo procesui paremti ar naudoti jo metu pagal Linas-Marcoussis susitarimo 3 punkto f papunktį, kai tokiai veiklai iš anksto yra pritaręs Sankcijų komitetas;

| e) | teikiant finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su ginklais ir susijusia įranga, kuriuos ketinama naudoti tik gynybos ir saugumo pajėgų reorganizavimo procesui paremti ar naudoti jo metu pagal Linas-Marcoussis susitarimo 3 punkto f papunktį; |
| --- | --- |

e)

teikiant finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su ginklais ir susijusia įranga, kuriuos ketinama naudoti tik gynybos ir saugumo pajėgų reorganizavimo procesui paremti ar naudoti jo metu pagal Linas-Marcoussis susitarimo 3 punkto f papunktį;

| f) | pardavimui ar tiekimui, kai laikinai perduodama ar eksportuojama Dramblio Kaulo Krante esančioms kurios nors valstybės, kuri pagal tarptautinę teisę imasi veiksmų, išimtinai ir tiesiogiai skirtų savo piliečių ir asmenų, už kuriuos Dramblio Kaulo Krante ji yra prisiėmusi konsulinę atsakomybę, evakuacijai palengvinti, pajėgoms, kai apie tai iš anksto pranešta Sankcijų komitetui; |
| --- | --- |

f)

pardavimui ar tiekimui, kai laikinai perduodama ar eksportuojama Dramblio Kaulo Krante esančioms kurios nors valstybės, kuri pagal tarptautinę teisę imasi veiksmų, išimtinai ir tiesiogiai skirtų savo piliečių ir asmenų, už kuriuos Dramblio Kaulo Krante ji yra prisiėmusi konsulinę atsakomybę, evakuacijai palengvinti, pajėgoms, kai apie tai iš anksto pranešta Sankcijų komitetui;

| g) | teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, kurią ketinama naudoti tik tam, kad Dramblio Kaulo Kranto saugumo pajėgos, palaikydamos viešąją tvarką, galėtų naudoti tik atitinkamą ir proporcingą jėgą.“; |
| --- | --- |

g)

teikiant techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta karine įranga, kurią ketinama naudoti tik tam, kad Dramblio Kaulo Kranto saugumo pajėgos, palaikydamos viešąją tvarką, galėtų naudoti tik atitinkamą ir proporcingą jėgą.“;

| (2) | įterpiamas šis straipsnis:
  „4a straipsnis
  1.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio, II priede nurodyta valstybės narės, kurioje įsisteigęs eksportuotojas ar paslaugų teikėjas, kompetentinga institucija gali leisti, tokiomis sąlygomis, kurias ji laiko tinkamomis, parduoti, tiekti, perduoti arba eksportuoti I priede nurodytą žudyti nepritaikytą įrangą arba teikti techninę pagalbą, finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su tokia žudyti nepritaikyta įranga, jeigu nustatoma, kad atitinkamą žudyti nepritaikytą įrangą ketinama naudoti tik tam, kad Dramblio Kaulo Kranto saugumo pajėgos, palaikydamos viešąją tvarką, galėtų naudoti tik atitinkamą ir proporcingą jėgą.
  2.   Atitinkama valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visus pagal 1 dalį suteiktus leidimus.
  3.   Leidimai neišduodami veiklai, kuri jau buvo įvykdyta.“; |
| --- | --- |

(2)

įterpiamas šis straipsnis:

„4a straipsnis

1.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio, II priede nurodyta valstybės narės, kurioje įsisteigęs eksportuotojas ar paslaugų teikėjas, kompetentinga institucija gali leisti, tokiomis sąlygomis, kurias ji laiko tinkamomis, parduoti, tiekti, perduoti arba eksportuoti I priede nurodytą žudyti nepritaikytą įrangą arba teikti techninę pagalbą, finansavimą ar finansinę pagalbą, susijusią su tokia žudyti nepritaikyta įranga, jeigu nustatoma, kad atitinkamą žudyti nepritaikytą įrangą ketinama naudoti tik tam, kad Dramblio Kaulo Kranto saugumo pajėgos, palaikydamos viešąją tvarką, galėtų naudoti tik atitinkamą ir proporcingą jėgą.

2.   Atitinkama valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visus pagal 1 dalį suteiktus leidimus.

3.   Leidimai neišduodami veiklai, kuri jau buvo įvykdyta.“;

| (3) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis
  Šis reglamentas taikomas:






  a) | Sąjungos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę; |
| --- | --- | --- |

(3)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Šis reglamentas taikomas:

a)

Sąjungos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę;

| b) | visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose orlaiviuose ar laivuose; |
| --- | --- |

b)

visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose orlaiviuose ar laivuose;

| c) | visiems Sąjungos teritorijoje arba už jos ribų esantiems asmenims, kurie yra valstybės narės piliečiai; |
| --- | --- |

c)

visiems Sąjungos teritorijoje arba už jos ribų esantiems asmenims, kurie yra valstybės narės piliečiai;

| d) | visiems pagal valstybės narės teisę įsteigtiems arba įkurtiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms; |
| --- | --- |

d)

visiems pagal valstybės narės teisę įsteigtiems arba įkurtiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms;

| e) | visiems Sąjungoje visą verslą arba jo dalį vykdantiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms.“; |
| --- | --- |

e)

visiems Sąjungoje visą verslą arba jo dalį vykdantiems juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms.“;

| (4) | I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu; |
| --- | --- |

(4)

I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu;

| (5) | II priedo pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

(5)

II priedo pavadinimas pakeičiamas taip:

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2010 m. spalio 29 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. VANACKERE

---

(1)  OL L 285, 2010 10 30, p. 28.

1

(2)  OL L 29, 2005 2 2, p. 5.

2

(3)  OL L 368, 2004 12 15, p. 50.

3

(4)  OL L 200, 2005 7 30, p. 1.

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

3 ir 4a straipsniuose nurodytos įrangos, kuri gali būti naudojama vidaus represijoms, sąrašas

| 1. | Toliau išvardyti šaunamieji ginklai, šaudmenys ir susiję priedai:






  1.1 | šaunamieji ginklai, nekontroliuojami pagal Europos Sąjungos bendrojo karinės įrangos sąrašo (1) (toliau – ES bendrasis karinės įrangos sąrašas) ML 1 ir ML 2 punktus; |
| --- | --- | --- |

1.

Toliau išvardyti šaunamieji ginklai, šaudmenys ir susiję priedai:

1.1

šaunamieji ginklai, nekontroliuojami pagal Europos Sąjungos bendrojo karinės įrangos sąrašo (1) (toliau – ES bendrasis karinės įrangos sąrašas) ML 1 ir ML 2 punktus;

| 1.2 | 1.1 punkte išvardytiems šaunamiesiems ginklams specialiai sukurti šaudmenys ir specialiai sukurti jų komponentai; |
| --- | --- |

1.2

1.1 punkte išvardytiems šaunamiesiems ginklams specialiai sukurti šaudmenys ir specialiai sukurti jų komponentai;

| 1.3 | taikikliai, nekontroliuojami pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą. |
| --- | --- |

1.3

taikikliai, nekontroliuojami pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą.

| 2. | Bombos ir granatos, nekontroliuojamos pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą. |
| --- | --- |

2.

Bombos ir granatos, nekontroliuojamos pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą.

| 3. | Toliau išvardytos transporto priemonės:






  3.1 | specialiai riaušėms malšinti sukurtos ar pritaikytos transporto priemonės su įmontuota vandens patranka; |
| --- | --- | --- |

3.

Toliau išvardytos transporto priemonės:

3.1

specialiai riaušėms malšinti sukurtos ar pritaikytos transporto priemonės su įmontuota vandens patranka;

| 3.2 | transporto priemonės, specialiai sukurtos ar pritaikytos elektros srove atremti užpuolimus; |
| --- | --- |

3.2

transporto priemonės, specialiai sukurtos ar pritaikytos elektros srove atremti užpuolimus;

| 3.3 | transporto priemonės, specialiai sukurtos ar pritaikytos užtvaroms šalinti, įskaitant statybos įrangą su balistine apsauga; |
| --- | --- |

3.3

transporto priemonės, specialiai sukurtos ar pritaikytos užtvaroms šalinti, įskaitant statybos įrangą su balistine apsauga;

| 3.4 | transporto priemonės, specialiai sukurtos kaliniams ir (arba) sulaikytiesiems vežti ar pervežti; |
| --- | --- |

3.4

transporto priemonės, specialiai sukurtos kaliniams ir (arba) sulaikytiesiems vežti ar pervežti;

| 3.5 | transporto priemonės, specialiai sukurtos mobiliosioms kliūtims dislokuoti; |
| --- | --- |

3.5

transporto priemonės, specialiai sukurtos mobiliosioms kliūtims dislokuoti;

| 3.6 | 3.1–3.5 punktuose nurodytų transporto priemonių komponentai, specialiai sukurti riaušėms malšinti.







  1 pastaba. | Šis punktas netaikomas transporto priemonėms, specialiai sukurtoms gaisrams gesinti. |
| --- | --- | --- |

3.6

3.1–3.5 punktuose nurodytų transporto priemonių komponentai, specialiai sukurti riaušėms malšinti.

1 pastaba.

| 2 pastaba. | 3.5 punkte vartojamas terminas „transporto priemonės“ apima priekabas. |
| --- | --- |

2 pastaba.

| 4. | Toliau išvardytos sprogstamosios medžiagos ir susijusi įranga:






  4.1 | įranga bei prietaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir neelektrinėmis priemonėmis, įskaitant uždegimo įtaisus, detonatorius, uždegiklius, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus įrangą bei prietaisus, specialiai sukurtus konkrečiai komercinei paskirčiai – naudojant sprogstamąsias medžiagas įjungti kitą įrangą ar prietaisus, kurie neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros viršįtampio iškrovikliai), arba palaikyti jų veikimą; |
| --- | --- | --- |

4.

Toliau išvardytos sprogstamosios medžiagos ir susijusi įranga:

4.1

įranga bei prietaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir neelektrinėmis priemonėmis, įskaitant uždegimo įtaisus, detonatorius, uždegiklius, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus įrangą bei prietaisus, specialiai sukurtus konkrečiai komercinei paskirčiai – naudojant sprogstamąsias medžiagas įjungti kitą įrangą ar prietaisus, kurie neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros viršįtampio iškrovikliai), arba palaikyti jų veikimą;

| 4.2 | linijiniai sprogstamieji užtaisai, nekontroliuojami pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą; |
| --- | --- |

4.2

linijiniai sprogstamieji užtaisai, nekontroliuojami pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą;

| 4.3 | toliau išvardytos kitos sprogstamosios medžiagos, nekontroliuojamos pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą, ir susijusios medžiagos:






  a. | amatolas; |
| --- | --- | --- |

4.3

toliau išvardytos kitos sprogstamosios medžiagos, nekontroliuojamos pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą, ir susijusios medžiagos:

a.

amatolas;

| b. | nitroceliuliozė (su daugiau kaip 12,5 % azoto); |
| --- | --- |

b.

nitroceliuliozė (su daugiau kaip 12,5 % azoto);

| c. | nitroglikolis; |
| --- | --- |

c.

nitroglikolis;

| d. | pentaeritritolio tetranitratas (PETN); |
| --- | --- |

d.

pentaeritritolio tetranitratas (PETN);

| e. | pikrilo chloridas; |
| --- | --- |

e.

pikrilo chloridas;

| f. | 2,4,6-trinitrotoluenas (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotoluenas (TNT).

| 5. | Toliau išvardyta apsauginė įranga, nekontroliuojama pagal ES bendrojo karinės įrangos sąrašo ML 13 punktą:






  5.1 | neperšaunama ir (arba) neperduriama šarvuotė; |
| --- | --- | --- |

5.

Toliau išvardyta apsauginė įranga, nekontroliuojama pagal ES bendrojo karinės įrangos sąrašo ML 13 punktą:

5.1

neperšaunama ir (arba) neperduriama šarvuotė;

| 5.2 | neperšaunami ir (arba) nuo skeveldrų apsaugantys šalmai, apsauginiai šalmai ir skydai gintis nuo riaušininkų bei neperšaunami skydai.







  Pastaba. | Šis punktas netaikomas:






  — | specialiai sporto veiklai sukurtai įrangai; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

neperšaunami ir (arba) nuo skeveldrų apsaugantys šalmai, apsauginiai šalmai ir skydai gintis nuo riaušininkų bei neperšaunami skydai.

Pastaba.

—

specialiai sporto veiklai sukurtai įrangai;

| — | darbo saugos reikalavimams atitikti specialiai sukurtai įrangai. |
| --- | --- |

—

darbo saugos reikalavimams atitikti specialiai sukurtai įrangai.

| 6. | Mokytis šaudyti iš šaunamųjų ginklų skirti simuliatoriai, nekontroliuojami pagal ES bendrojo karinės įrangos sąrašo ML 14 punktą, ir specialiai jiems sukurta programinė įranga. |
| --- | --- |

6.

Mokytis šaudyti iš šaunamųjų ginklų skirti simuliatoriai, nekontroliuojami pagal ES bendrojo karinės įrangos sąrašo ML 14 punktą, ir specialiai jiems sukurta programinė įranga.

| 7. | Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdo skaisčio stiprintuvai, išskyrus kontroliuojamus pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą. |
| --- | --- |

7.

Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdo skaisčio stiprintuvai, išskyrus kontroliuojamus pagal ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą.

| 8. | Spygliuotoji viela. |
| --- | --- |

8.

Spygliuotoji viela.

| 9. | Kariniai peiliai, kovos peiliai ir durtuvai, kurių ašmenys ilgesni kaip 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Kariniai peiliai, kovos peiliai ir durtuvai, kurių ašmenys ilgesni kaip 10 cm.

| 10. | Specialiai sukurta šiame sąraše nurodytų gaminių gamybos įranga. |
| --- | --- |

10.

Specialiai sukurta šiame sąraše nurodytų gaminių gamybos įranga.

| 11. | Šiame sąraše nurodytų gaminių kūrimui, gamybai ar naudojimui skirtos specialios technologijos.“. |
| --- | --- |

11.

Šiame sąraše nurodytų gaminių kūrimui, gamybai ar naudojimui skirtos specialios technologijos.“.

---

(1)  OL C 69, 2010 3 18, p. 19.

1

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1033/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1505/2006 nuostatos dėl valstybių narių patikrinimų, atliktų avių ir ožkų identifikavimo bei registravimo atžvilgiu, rezultatų metinių ataskaitų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 21/2004, nustatantį avių ir ožkų identifikavimo bei registravimo sistemą ir iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 bei direktyvas 92/102/EEB ir 64/432/EEB (1), ypač į jo 10 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir antros pastraipos a punktą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. spalio 11 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1505/2006, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 21/2004 dėl mažiausio patikrinimų, kuriuos reikia atlikti avių ir ožkų identifikavimo bei registravimo atžvilgiu, skaičiaus (2), numatyta, kad valstybės narės turi atlikti patikrinimus, siekiant nustatyti, ar gyvulių augintojai laikosi Reglamento (EB) Nr. 21/2004. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. spalio 11 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1505/2006, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 21/2004 dėl mažiausio patikrinimų, kuriuos reikia atlikti avių ir ožkų identifikavimo bei registravimo atžvilgiu, skaičiaus (2), numatyta, kad valstybės narės turi atlikti patikrinimus, siekiant nustatyti, ar gyvulių augintojai laikosi Reglamento (EB) Nr. 21/2004.

| (2) | Be to, Reglamente (EB) Nr. 1505/2006 numatyta, kad valstybės narės privalo pagal to reglamento priede nurodytą pavyzdį Komisijai kasmet pateikti patikrinimų, atliktų per praeitą metinių patikrinimų laikotarpį, rezultatų metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

(2)

Be to, Reglamente (EB) Nr. 1505/2006 numatyta, kad valstybės narės privalo pagal to reglamento priede nurodytą pavyzdį Komisijai kasmet pateikti patikrinimų, atliktų per praeitą metinių patikrinimų laikotarpį, rezultatų metinę ataskaitą.

| (3) | Ataskaitos rengimo metu renkami duomenys turėtų būti tinkami ir proporcingi siekiamiems tikslams. Siekiant tikslingesnių ir tikslams tinkamesnių ataskaitų, kai kurie reikalavimai ir Reglamento (EB) Nr. 1505/2006 priede pateiktas ataskaitos pavyzdys turėtų būti supaprastinti, kad būtų galima geriau teikti atitinkamą informaciją apie kontrolės įgyvendinimą ir išvengti nereikalingos administracinės naštos. |
| --- | --- |

(3)

Ataskaitos rengimo metu renkami duomenys turėtų būti tinkami ir proporcingi siekiamiems tikslams. Siekiant tikslingesnių ir tikslams tinkamesnių ataskaitų, kai kurie reikalavimai ir Reglamento (EB) Nr. 1505/2006 priede pateiktas ataskaitos pavyzdys turėtų būti supaprastinti, kad būtų galima geriau teikti atitinkamą informaciją apie kontrolės įgyvendinimą ir išvengti nereikalingos administracinės naštos.

| (4) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1505/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1505/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1505/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 7 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | patikrintų ūkių skaičius;“; |
| --- | --- | --- |

1)

7 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:

„b)

patikrintų ūkių skaičius;“;

| 2) | Priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

2)

Priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 5, 2004 1 9, p. 8.

1

(2)  OL L 280, 2006 10 12, p. 3.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1505/2006 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

Pagal Reglamento (EB) Nr. 21/2004 nuostatas avių ir ožkų sektoriuje atliktų patikrinimų dėl šių gyvulių identifikavimo ir registravimo reikalavimų rezultatų ataskaita

1.   Bendra informacija apie ūkius, gyvulius ir patikrinimus

| Bendras valstybėje narėje esančių ūkių skaičius ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1) | |
| --- | --- |
| Bendras ataskaitiniu laikotarpiu tikrintų ūkių skaičius | |
| Bendras valstybėje narėje esančių ūkių skaičius, užregistruotas ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1) | |
| Bendras ataskaitiniu laikotarpiu tikrintų ūkiuose esančių gyvulių skaičius (1) | |

Bendras valstybėje narėje esančių ūkių skaičius ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1)

Bendras ataskaitiniu laikotarpiu tikrintų ūkių skaičius

Bendras valstybėje narėje esančių ūkių skaičius, užregistruotas ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1)

Bendras ataskaitiniu laikotarpiu tikrintų ūkiuose esančių gyvulių skaičius (1)

2.   Pažeidimo atvejai

| Ūkių, kuriuose nustatyta pažeidimų, skaičius | |
| --- | --- |

Ūkių, kuriuose nustatyta pažeidimų, skaičius

3.   Skirtos nuobaudos

| Ūkių, kuriems skirtos nuobaudos, skaičius“ | |
| --- | --- |

Ūkių, kuriems skirtos nuobaudos, skaičius“

---

(1)  Arba kita valstybės narės gyvūnų statistikos tikslais nustatyta atskaitomybės data.

1

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1034/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1082/2003 nuostatos, susijusios su galvijų identifikavimo ir registravimo reikalavimais

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1760/2000, nustatantį galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantį jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 (1), ypač į jo 10 straipsnio įžanginį sakinį ir d punktą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. birželio 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1082/2003, nustatančiame išsamias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000 įgyvendinimo taisykles dėl minimalaus patikrinimų, kurie turi būti atliekami pagal galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, lygio (2), išdėstyti minimalūs tokių patikrinimų reikalavimai. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. birželio 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1082/2003, nustatančiame išsamias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000 įgyvendinimo taisykles dėl minimalaus patikrinimų, kurie turi būti atliekami pagal galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, lygio (2), išdėstyti minimalūs tokių patikrinimų reikalavimai.

| (2) | Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinus Reglamente (EB) Nr. 1082/2003 nustatytas tikrinimo vietoje nuostatas, kaip nurodyta metinėse ataskaitose, ir įgyvendinus avinių ir ožkinių rūšių gyvūnų patikrinimų vietoje nuostatas, kaip išdėstyta Reglamente (EB) Nr. 1505/2006 (3), kasmet tikrinamų ūkių ir gyvūnų dalis yra mažinama. Paprastai turėtų būti tikrinami visi ūkyje esantys gyvūnai. Tačiau ūkiuose, kuriuose yra daugiau nei 20 gyvūnų, kompetentingoms institucijoms reikėtų leisti tikrinti tik tam tikrą tipišką atrinktų gyvūnų kiekį. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinus Reglamente (EB) Nr. 1082/2003 nustatytas tikrinimo vietoje nuostatas, kaip nurodyta metinėse ataskaitose, ir įgyvendinus avinių ir ožkinių rūšių gyvūnų patikrinimų vietoje nuostatas, kaip išdėstyta Reglamente (EB) Nr. 1505/2006 (3), kasmet tikrinamų ūkių ir gyvūnų dalis yra mažinama. Paprastai turėtų būti tikrinami visi ūkyje esantys gyvūnai. Tačiau ūkiuose, kuriuose yra daugiau nei 20 gyvūnų, kompetentingoms institucijoms reikėtų leisti tikrinti tik tam tikrą tipišką atrinktų gyvūnų kiekį.

| (3) | Be to, Reglamente (EB) Nr. 1082/2003 nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti metinę ataskaitą Komisijai, parengtą pagal to reglamento I priede pateiktą pavyzdį, ir nurodyti su minėtų patikrinimų vykdymu susijusią informaciją. |
| --- | --- |

(3)

Be to, Reglamente (EB) Nr. 1082/2003 nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti metinę ataskaitą Komisijai, parengtą pagal to reglamento I priede pateiktą pavyzdį, ir nurodyti su minėtų patikrinimų vykdymu susijusią informaciją.

| (4) | Metinei ataskaitai renkami duomenys turėtų atitikti siekiamus tikslus ir būti jiems proporcingi. Kad ataskaita būtų tikslesnė ir proporcingesnė, reikėtų supaprastinti tam tikrus Reglamente (EB) Nr. 1082/2003 išdėstytus reikalavimus ir to reglamento I priede pateiktą pavyzdį; tokiu būdu būtų teikiama su patikrinimų vykdymu labiau susijusi informacija. |
| --- | --- |

(4)

Metinei ataskaitai renkami duomenys turėtų atitikti siekiamus tikslus ir būti jiems proporcingi. Kad ataskaita būtų tikslesnė ir proporcingesnė, reikėtų supaprastinti tam tikrus Reglamente (EB) Nr. 1082/2003 išdėstytus reikalavimus ir to reglamento I priede pateiktą pavyzdį; tokiu būdu būtų teikiama su patikrinimų vykdymu labiau susijusi informacija.

| (5) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1082/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1082/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (6) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žemės ūkio fondų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žemės ūkio fondų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1082/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:
  „1.   Kompetentinga institucija kasmet atlieka patikrinimus bent 3 % ūkių.
  2.   Tačiau, jeigu atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus nustatoma daug Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 nesilaikymo atvejų, per kitą metinės patikros laikotarpį ši mažiausia patikrinimų procentinė dalis padidinama.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:

„1.   Kompetentinga institucija kasmet atlieka patikrinimus bent 3 % ūkių.

2.   Tačiau, jeigu atliekant 1 dalyje nurodytus patikrinimus nustatoma daug Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 nesilaikymo atvejų, per kitą metinės patikros laikotarpį ši mažiausia patikrinimų procentinė dalis padidinama.“

| 2) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  Kompetentinga institucija tikrina visų ūkyje esančių gyvūnų identifikavimo duomenis.
  Tačiau, jei ūkyje yra daugiau nei dvidešimt gyvūnų, kompetentinga institucija, vadovaudamasi tarptautiniu mastu pripažintais standartais, gali nuspręsti patikrinti atrinktų tipiško skaičiaus gyvūnų identifikavimo priemones, jeigu tikrintų gyvūnų skaičiaus pakanka, kad būtų galima nustatyti (95 % patikimumu), jog šių gyvūnų augintojai 5 % atvejų nesilaikė Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 nuostatų.“ |
| --- | --- |

2)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Kompetentinga institucija tikrina visų ūkyje esančių gyvūnų identifikavimo duomenis.

Tačiau, jei ūkyje yra daugiau nei dvidešimt gyvūnų, kompetentinga institucija, vadovaudamasi tarptautiniu mastu pripažintais standartais, gali nuspręsti patikrinti atrinktų tipiško skaičiaus gyvūnų identifikavimo priemones, jeigu tikrintų gyvūnų skaičiaus pakanka, kad būtų galima nustatyti (95 % patikimumu), jog šių gyvūnų augintojai 5 % atvejų nesilaikė Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 nuostatų.“

| 3) | 5 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | patikrintų ūkių skaičius;“ |
| --- | --- | --- |

3)

5 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

patikrintų ūkių skaičius;“

| 4) | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

4)

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 204, 2000 8 11, p. 1.

1

(2)  OL L 156, 2003 6 25, p. 9.

2

(3)  OL L 280, 2006 10 12, p. 3.

3

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1082/2003 I priedas pakeičiamas taip:

„I PRIEDAS

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 I antraštinę dalį atliktų patikrinimų rezultatai

1.   Bendra informacija apie ūkius ir gyvūnus

| Bendras valstybėje narėje esančių ūkių skaičius užregistruotas ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1) | |
| --- | --- |
| Bendras per ataskaitinį laikotarpį patikrintų ūkių skaičius | |
| Bendras valstybėje narėje užregistruotų gyvūnų skaičius ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1) | |
| Bendras per ataskaitinį laikotarpį ūkiuose patikrintų gyvūnų skaičius | |

Bendras valstybėje narėje esančių ūkių skaičius užregistruotas ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1)

Bendras per ataskaitinį laikotarpį patikrintų ūkių skaičius

Bendras valstybėje narėje užregistruotų gyvūnų skaičius ataskaitinio laikotarpio pradžioje (1)

Bendras per ataskaitinį laikotarpį ūkiuose patikrintų gyvūnų skaičius

2.   Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 nuostatų nesilaikymas

| Ūkiai, kuriuose nesilaikoma nuostatų | |
| --- | --- |

Ūkiai, kuriuose nesilaikoma nuostatų

Remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 494/98 (2) nustatytos nuobaudos

| | Susiję gyvūnai | Susiję ūkiai |
| --- | --- | --- |
| 1. | Atskirų gyvūnų judėjimo apribojimas |

Susiję gyvūnai

Susiję ūkiai

1.

Atskirų gyvūnų judėjimo apribojimas

| 2. | Visų ūkyje esančių gyvūnų judėjimo apribojimas |
| --- | --- |

2.

Visų ūkyje esančių gyvūnų judėjimo apribojimas

| 3. | Gyvūnų sunaikinimas |
| --- | --- |

3.

Gyvūnų sunaikinimas

Iš viso

---

(1)  Arba kita valstybės narės gyvūnų statistikos tikslais nustatyta atskaitomybės data.

1

(2)  OL L 60, 1998 2 28, p. 78.“

2

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1035/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melaminui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2010 m. sausio 4 d. Komisija gavo skundą dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melamino, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė bendrovės Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ir Zaklady Azotowe Pulawy (toliau – skundo pateikėjai), kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso Sąjungoje pagaminamo melamino. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. sausio 4 d. Komisija gavo skundą dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melamino, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė bendrovės Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ir Zaklady Azotowe Pulawy (toliau – skundo pateikėjai), kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso Sąjungoje pagaminamo melamino.

| (2) | Skunde pateikta dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(2)

Skunde pateikta dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.

| (3) | 2010 m. vasario 17 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės melamino importo į Sąjungą inicijavimą. |
| --- | --- |

(3)

2010 m. vasario 17 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės melamino importo į Sąjungą inicijavimą.

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, KLR eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, KLR eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, prašyta, kad visi eksportuojantys KLR gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą numatyta vykdyti atranką dempingui ir žalai nustatyti. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, prašyta, kad visi eksportuojantys KLR gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.

| (6) | Atliekant atranką septynis atsakymus pateikė eksportuojantys KLR gamintojai arba eksportuojančių KLR gamintojų grupės. Tačiau dvi bendrovės netrukus atsisakė toliau bendradarbiauti. Todėl atranka buvo nebereikalinga ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma. |
| --- | --- |

(6)

Atliekant atranką septynis atsakymus pateikė eksportuojantys KLR gamintojai arba eksportuojančių KLR gamintojų grupės. Tačiau dvi bendrovės netrukus atsisakė toliau bendradarbiauti. Todėl atranka buvo nebereikalinga ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma.

| (7) | Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms ir kitiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą, išsiuntė prašymų formas. Trys eksportuojančių Kinijos gamintojų grupės ir viena atskira bendrovė prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms taikyti RER, arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, taikyti IR. Dar viena grupė prašė taikyti tik IR. |
| --- | --- |

(7)

Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms ir kitiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą, išsiuntė prašymų formas. Trys eksportuojančių Kinijos gamintojų grupės ir viena atskira bendrovė prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms taikyti RER, arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, taikyti IR. Dar viena grupė prašė taikyti tik IR.

| (8) | Visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį, išsiųsti klausimynai. Atsakymus pateikė penki eksportuojantys KLR gamintojai ir susijusios KLR bendrovės, vienas Jungtinių Amerikos Valstijų, kurios, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, buvo pasiūlytos panašia šalimi, gamintojas ir vienas kitos galimos panašios šalies gamintojas. Be to, klausimyno atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojai, o septyni naudotojai bendradarbiavo pateikdami klausimyno atsakymus. Atliekant šį tyrimą nė vienas importuotojas nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save. |
| --- | --- |

(8)

Visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį, išsiųsti klausimynai. Atsakymus pateikė penki eksportuojantys KLR gamintojai ir susijusios KLR bendrovės, vienas Jungtinių Amerikos Valstijų, kurios, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, buvo pasiūlytos panašia šalimi, gamintojas ir vienas kitos galimos panašios šalies gamintojas. Be to, klausimyno atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojai, o septyni naudotojai bendradarbiavo pateikdami klausimyno atsakymus. Atliekant šį tyrimą nė vienas importuotojas nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.

| (9) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:






  (a) | Sąjungos gamintojai:






  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų ir atliko tikrinimą šių bendrovių patalpose:

(a)

Sąjungos gamintojai:

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austrija,

| — | DSM Melamine B.V. (dabar OCI Melamine B.V.), Nyderlandai, |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (dabar OCI Melamine B.V.), Nyderlandai,

| — | Zaklady Azotowe Pulawy, Lenkija; |
| --- | --- |

—

Zaklady Azotowe Pulawy, Lenkija;

| (b) | eksportuojantys KLR gamintojai:






  — | Grupė Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ir M&A Chemicals Corporation, |
| --- | --- | --- |

(b)

eksportuojantys KLR gamintojai:

—

Grupė Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ir M&A Chemicals Corporation,

| — | Grupė Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ir Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Grupė Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ir Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd,

| — | Grupė Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ir Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Grupė Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ir Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd,

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd,

| — | Grupė Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd ir Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Grupė Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd ir Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Kadangi reikia nustatyti normaliąją vertę eksportuojančiam gamintojui, kuris prašė taikyti tik IR, ir eksportuojantiems gamintojams, kuriems negali būti taikomas RER, toliau išvardytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis Indonezijos, kaip panašios šalies, duomenimis:






  (c) | Indonezijos gamintojas:






  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kadangi reikia nustatyti normaliąją vertę eksportuojančiam gamintojui, kuris prašė taikyti tik IR, ir eksportuojantiems gamintojams, kuriems negali būti taikomas RER, toliau išvardytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis Indonezijos, kaip panašios šalies, duomenimis:

(c)

Indonezijos gamintojas:

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (12) | Nagrinėjamasis produktas – tai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melaminas, kurio KN kodas šiuo metu yra 2933 61 00. |
| --- | --- |

(12)

Nagrinėjamasis produktas – tai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melaminas, kurio KN kodas šiuo metu yra 2933 61 00.

| (13) | Melaminas yra balti kristaliniai milteliai, gaunami iš karbamido. Melaminas daugiausiai naudojamas laminatams, liejimo milteliams, medienos pagrindo plokštėms ir dengimo dervoms. |
| --- | --- |

(13)

Melaminas yra balti kristaliniai milteliai, gaunami iš karbamido. Melaminas daugiausiai naudojamas laminatams, liejimo milteliams, medienos pagrindo plokštėms ir dengimo dervoms.

2.   Panašus produktas

| (14) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas melaminas, KLR gaminamas ir KLR vidaus rinkoje parduodamas melaminas ir iš KLR į Sąjungą importuojamas melaminas, kaip ir Indonezijoje, kuri pasirinkta panašia šalimi, gaminamas ir parduodamas melaminas, iš esmės pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo galutinio vartojimo paskirtis yra ta pati. |
| --- | --- |

(14)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas melaminas, KLR gaminamas ir KLR vidaus rinkoje parduodamas melaminas ir iš KLR į Sąjungą importuojamas melaminas, kaip ir Indonezijoje, kuri pasirinkta panašia šalimi, gaminamas ir parduodamas melaminas, iš esmės pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir jo galutinio vartojimo paskirtis yra ta pati.

| (15) | Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(15)

Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas

| (16) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma pagal minėto straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  — | verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, valstybei per daug nesikišant, o sąnaudos atitinka rinkos kainas, |
| --- | --- | --- |

(16)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma pagal minėto straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

—

verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, valstybei per daug nesikišant, o sąnaudos atitinka rinkos kainas,

| — | įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiems tikslams, rinkinį, |
| --- | --- |

—

įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiems tikslams, rinkinį,

| — | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, |
| --- | --- |

—

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,

| — | bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas pastovumas ir teisinis tikrumas, ir |
| --- | --- |

—

bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas pastovumas ir teisinis tikrumas, ir

| — | valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

—

valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.

| (17) | Trys eksportuojančių KLR gamintojų grupės ir vienas eksportuojantis KLR gamintojas prašė taikyti RER ir pateikė užpildytą prašymo taikyti RER formą per nurodytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(17)

Trys eksportuojančių KLR gamintojų grupės ir vienas eksportuojantis KLR gamintojas prašė taikyti RER ir pateikė užpildytą prašymo taikyti RER formą per nurodytą laikotarpį.

| (18) | Dėl šių bendradarbiaujančių KLR bendrovių – Komisija rinko visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga, ir tikrino prašyme taikyti RER pateiktą informaciją aptariamų bendrovių patalpose. |
| --- | --- |

(18)

Dėl šių bendradarbiaujančių KLR bendrovių – Komisija rinko visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga, ir tikrino prašyme taikyti RER pateiktą informaciją aptariamų bendrovių patalpose.

| (19) | Nustatyta, kad visi bendradarbiaujantys eksportuojantys KLR gamintojai ir visos bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų grupės neatitinka kriterijų, pagal kuriuos būtų galima taikyti RER. Visos KLR įsikūrusios bendrovės, susijusios su melamino gamyba arba komercializacija, buvo paskatintos prašyti taikyti RER. Jeigu vienai grupės bendrovei atsisakoma taikyti RER, tuomet visai grupei taip pat netaikomas RER. |
| --- | --- |

(19)

Nustatyta, kad visi bendradarbiaujantys eksportuojantys KLR gamintojai ir visos bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų grupės neatitinka kriterijų, pagal kuriuos būtų galima taikyti RER. Visos KLR įsikūrusios bendrovės, susijusios su melamino gamyba arba komercializacija, buvo paskatintos prašyti taikyti RER. Jeigu vienai grupės bendrovei atsisakoma taikyti RER, tuomet visai grupei taip pat netaikomas RER.

| (20) | Iš gamtinių dujų melamino gamybai skirtą karbamidą gaminančioms bendrovėms šis atsisakymas taikyti RER buvo grindžiamas tuo, kad pagrindinės žaliavos, t. y. gamtinių dujų, sąnaudos iš esmės neatitiko rinkos kainų, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Atlikus RER tyrimą nustatyta, kad taip įvyko dėl valstybės kišimosi į KLR gamtinių dujų rinką. |
| --- | --- |

(20)

Iš gamtinių dujų melamino gamybai skirtą karbamidą gaminančioms bendrovėms šis atsisakymas taikyti RER buvo grindžiamas tuo, kad pagrindinės žaliavos, t. y. gamtinių dujų, sąnaudos iš esmės neatitiko rinkos kainų, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Atlikus RER tyrimą nustatyta, kad taip įvyko dėl valstybės kišimosi į KLR gamtinių dujų rinką.

| (21) | KLR gamtinių dujų rinkoje dominuoja trys valstybei priklausančios bendrovės. Bendrovėms, gaminančioms karbamidą ir vėliau jį naudojančioms melaminui gaminti, valstybė taiko mažą karbamidui gaminti skirtų dujų kainą. Bendrovė, gaminanti karbamidą (kuris yra trąša, dėl to svarbus Kinijos žemės ūkio produktų perdirbimo pramonėje), už dujas moka daug mažesnę kainą nei bendrovės, kurioms dujos reikalingos kitoms pramoninėms reikmėms. Be šios dvigubos kainų sistemos gamtinių dujų pramoninėms reikmėms kaina dar iškreipiama dėl valstybės kišimosi, todėl tokių dujų kaina yra žymiai mažesnė nei pasaulio rinkos dujų kaina. |
| --- | --- |

(21)

KLR gamtinių dujų rinkoje dominuoja trys valstybei priklausančios bendrovės. Bendrovėms, gaminančioms karbamidą ir vėliau jį naudojančioms melaminui gaminti, valstybė taiko mažą karbamidui gaminti skirtų dujų kainą. Bendrovė, gaminanti karbamidą (kuris yra trąša, dėl to svarbus Kinijos žemės ūkio produktų perdirbimo pramonėje), už dujas moka daug mažesnę kainą nei bendrovės, kurioms dujos reikalingos kitoms pramoninėms reikmėms. Be šios dvigubos kainų sistemos gamtinių dujų pramoninėms reikmėms kaina dar iškreipiama dėl valstybės kišimosi, todėl tokių dujų kaina yra žymiai mažesnė nei pasaulio rinkos dujų kaina.

| (22) | Dėl šios mažos dujų kainos minėti melamino gamintojai, pasinaudodami iškreipta maža gamtinių dujų kaina, gali gaminti melaminą nenatūraliai mažomis kainomis. Kadangi gamtinės dujos sudaro didžiąją dalį (apie 80 %) karbamido gamybos sąnaudų, o karbamidas – nuo 50 % iki 60 % melamino gamybos sąnaudų, negalima laikyti, kad iš gamtinių dujų karbamidą gaminančios KLR bendrovės atitinka pirmąjį kriterijų. |
| --- | --- |

(22)

Dėl šios mažos dujų kainos minėti melamino gamintojai, pasinaudodami iškreipta maža gamtinių dujų kaina, gali gaminti melaminą nenatūraliai mažomis kainomis. Kadangi gamtinės dujos sudaro didžiąją dalį (apie 80 %) karbamido gamybos sąnaudų, o karbamidas – nuo 50 % iki 60 % melamino gamybos sąnaudų, negalima laikyti, kad iš gamtinių dujų karbamidą gaminančios KLR bendrovės atitinka pirmąjį kriterijų.

| (23) | Kelios bendrovės pačios karbamido negamina, bet perka iš nesusijusių tiekėjų. Tačiau karbamido rinka taip pat yra iškreipta dėl trijų pagrindinių valstybės kišimosi būdų. Pirma, griežtai nustatytos karbamido importo kvotos ir eksporto mokesčiai (110 % sezono metu ir 10 % ne sezono metu) per TL. Antra, Kinijos vyriausybė nuo 2005 m. liepos 1 d. vidaus rinkoje parduodamam karbamidui netaiko PVM. Trečia, Kinijos vyriausybė tiesiogiai dalyvauja rinkoje, nes nuo 2004 m. veikia Valstybinė trąšų sistema, kuria naudodamasi valstybė perka karbamidą tiesiai iš gamintojų, siekdama sukaupti strategines atsargas, ir taip pat gali išleisti tam tikrą karbamido kiekį vidaus vartojimui. Karbamido gamintojams taip pat taikomi lengvatiniai elektros energijos tarifai, lengvatiniai vežimo geležinkelių transportu tarifai ir, kaip minėta, lengvatinės gamtinių dujų kainos. |
| --- | --- |

(23)

Kelios bendrovės pačios karbamido negamina, bet perka iš nesusijusių tiekėjų. Tačiau karbamido rinka taip pat yra iškreipta dėl trijų pagrindinių valstybės kišimosi būdų. Pirma, griežtai nustatytos karbamido importo kvotos ir eksporto mokesčiai (110 % sezono metu ir 10 % ne sezono metu) per TL. Antra, Kinijos vyriausybė nuo 2005 m. liepos 1 d. vidaus rinkoje parduodamam karbamidui netaiko PVM. Trečia, Kinijos vyriausybė tiesiogiai dalyvauja rinkoje, nes nuo 2004 m. veikia Valstybinė trąšų sistema, kuria naudodamasi valstybė perka karbamidą tiesiai iš gamintojų, siekdama sukaupti strategines atsargas, ir taip pat gali išleisti tam tikrą karbamido kiekį vidaus vartojimui. Karbamido gamintojams taip pat taikomi lengvatiniai elektros energijos tarifai, lengvatiniai vežimo geležinkelių transportu tarifai ir, kaip minėta, lengvatinės gamtinių dujų kainos.

| (24) | Dėl eksporto suvaržymo ir lengvatų pardavimo vidaus rinkoje atveju sumažėja karbamido eksporto apimtys, todėl tiekimas nukreipiamas į vidaus rinką ir sukuriamas vidaus rinkos kainos mažinimo spaudimas. Šią mažą vidaus rinkos kainą tiesiogiai lemia valstybės kišimasis į KLR karbamido rinką. Todėl negalima laikyti, kad karbamido negaminančios, bet perkančios jį iš trečiųjų šalių KLR bendrovės atitinka pirmąjį kriterijų. |
| --- | --- |

(24)

Dėl eksporto suvaržymo ir lengvatų pardavimo vidaus rinkoje atveju sumažėja karbamido eksporto apimtys, todėl tiekimas nukreipiamas į vidaus rinką ir sukuriamas vidaus rinkos kainos mažinimo spaudimas. Šią mažą vidaus rinkos kainą tiesiogiai lemia valstybės kišimasis į KLR karbamido rinką. Todėl negalima laikyti, kad karbamido negaminančios, bet perkančios jį iš trečiųjų šalių KLR bendrovės atitinka pirmąjį kriterijų.

| (25) | Be to, be pirmiau aprašytos bendros padėties, viena bendrovių grupė neatitiko kitų pirmojo kriterijaus reikalavimų, nes kontroliuojančioji bendrovė visiškai priklauso valstybei, o dauguma atskirų grupės bendrovių taip pat priklauso valstybei. Todėl, šiai grupei priimant svarbus verslo sprendimus, valstybės kišimasis yra didelis. |
| --- | --- |

(25)

Be to, be pirmiau aprašytos bendros padėties, viena bendrovių grupė neatitiko kitų pirmojo kriterijaus reikalavimų, nes kontroliuojančioji bendrovė visiškai priklauso valstybei, o dauguma atskirų grupės bendrovių taip pat priklauso valstybei. Todėl, šiai grupei priimant svarbus verslo sprendimus, valstybės kišimasis yra didelis.

| (26) | Dvi bendrovės neatitiko nei antrojo, nei trečiojo kriterijų. Viena iš jų negalėjo pateikti visų apskaitos įrašų ir nemokamai naudojosi viešojo sektoriaus įstaigos biuro patalpomis. Kitos bendrovės vykdoma apskaita neatitiko tarptautinių apskaitos standartų ir ji negalėjo įrodyti, kad valstybei priklausiusią bendrovę perėmė tikra kaina. |
| --- | --- |

(26)

Dvi bendrovės neatitiko nei antrojo, nei trečiojo kriterijų. Viena iš jų negalėjo pateikti visų apskaitos įrašų ir nemokamai naudojosi viešojo sektoriaus įstaigos biuro patalpomis. Kitos bendrovės vykdoma apskaita neatitiko tarptautinių apskaitos standartų ir ji negalėjo įrodyti, kad valstybei priklausiusią bendrovę perėmė tikra kaina.

| (27) | Viena bendrovė neįrodė, kad atitinka trečiąjį kriterijų, nes nebuvo mokamos palūkanos už įsiskolinimą, susijusį su būtinybe parduoti savo akcijas dėl privatizavimo proceso. Konkrečiau, privatizavimo proceso pradžioje akcininkui buvo paskolintas kapitalas, kurį jis anksčiau buvo investavęs. Vėliau, perduodant akcijas, skolos įsipareigojimai panaudoti mokėjimams. Tik po dešimties metų paskolą grąžino to laikotarpio privatus tų akcijų turėtojas, ir nuo tos sumos nebuvo nei skaičiuojamos, nei mokamos jokios palūkanos. |
| --- | --- |

(27)

Viena bendrovė neįrodė, kad atitinka trečiąjį kriterijų, nes nebuvo mokamos palūkanos už įsiskolinimą, susijusį su būtinybe parduoti savo akcijas dėl privatizavimo proceso. Konkrečiau, privatizavimo proceso pradžioje akcininkui buvo paskolintas kapitalas, kurį jis anksčiau buvo investavęs. Vėliau, perduodant akcijas, skolos įsipareigojimai panaudoti mokėjimams. Tik po dešimties metų paskolą grąžino to laikotarpio privatus tų akcijų turėtojas, ir nuo tos sumos nebuvo nei skaičiuojamos, nei mokamos jokios palūkanos.

| (28) | Vienai bendrovei buvo atsisakyta taikyti RER, nes susijusi jos pardavimo bendrovė, kuri taip pat yra susijusi su nagrinėjamuoju produktu, nepateikė teisingai užpildytos prašymo taikyti RER formos. |
| --- | --- |

(28)

Vienai bendrovei buvo atsisakyta taikyti RER, nes susijusi jos pardavimo bendrovė, kuri taip pat yra susijusi su nagrinėjamuoju produktu, nepateikė teisingai užpildytos prašymo taikyti RER formos.

| (29) | Komisija susijusioms KLR bendrovėms, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, joms buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti, jei tam būtų svarbių priežasčių. |
| --- | --- |

(29)

Komisija susijusioms KLR bendrovėms, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, joms buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti, jei tam būtų svarbių priežasčių.

| (30) | Buvo pateikti keli rašytiniai pareiškimai ir keli eksportuojantys gamintojai buvo išklausyti. Eksportuojantys gamintojai teigė, kad KLR apie 70 % karbamido daugiausia pagaminama kaip pagrindinę žaliavą naudojant anglis, ir tik apie 30 % karbamido gaminama iš gamtinių dujų. Tačiau dėl to, kad, kaip nurodyta 23 ir 24 konstatuojamosiose dalyse, valstybė taip pat kišasi į karbamido rinką, išvada, kad melamino gamybos sąnaudos yra labai iškreiptos, nėra keičiama. Todėl pateiktas teiginys yra atmetamas. |
| --- | --- |

(30)

Buvo pateikti keli rašytiniai pareiškimai ir keli eksportuojantys gamintojai buvo išklausyti. Eksportuojantys gamintojai teigė, kad KLR apie 70 % karbamido daugiausia pagaminama kaip pagrindinę žaliavą naudojant anglis, ir tik apie 30 % karbamido gaminama iš gamtinių dujų. Tačiau dėl to, kad, kaip nurodyta 23 ir 24 konstatuojamosiose dalyse, valstybė taip pat kišasi į karbamido rinką, išvada, kad melamino gamybos sąnaudos yra labai iškreiptos, nėra keičiama. Todėl pateiktas teiginys yra atmetamas.

| (31) | Kitų rašytiniuose pareiškimuose pateiktų ir po atskleidimo surengtame išklausyme išsakytų teiginių nepakako, kad pasiūlymas atsisakyti taikyti RER visoms to prašiusioms bendrovėms būtų pakeistas. |
| --- | --- |

(31)

Kitų rašytiniuose pareiškimuose pateiktų ir po atskleidimo surengtame išklausyme išsakytų teiginių nepakako, kad pasiūlymas atsisakyti taikyti RER visoms to prašiusioms bendrovėms būtų pakeistas.

| (32) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nė viena iš bendradarbiaujančių KLR bendrovių, kurios buvo prašiusios taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. Todėl buvo padaryta išvada, kad visoms šioms bendrovėms turėtų būti atsisakyta taikyti RER. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šioms išvadoms. |
| --- | --- |

(32)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nė viena iš bendradarbiaujančių KLR bendrovių, kurios buvo prašiusios taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. Todėl buvo padaryta išvada, kad visoms šioms bendrovėms turėtų būti atsisakyta taikyti RER. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šioms išvadoms.

2.   Individualus režimas

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje išdėstytus kriterijus.

| (34) | Galiausiai visoms prašiusioms taikyti RER ir IR bendrovėms ir grupėms RER nebuvo suteiktas. Be to, viena grupė prašė taikyti tik IR. Remiantis turima informacija preliminariai nustatyta, kad trys iš penkių eksportuojančių KLR gamintojų bendrovių arba grupių atitiko visus IR reikalavimus. Vienai KLR bendrovių grupei atsisakyta taikyti IR remiantis tuo, kad ši kontroliuojančioji bendrovė visiškai priklauso valstybei, o dauguma atskirų grupės bendrovių taip pat priklauso valstybei. Kitai bendrovei buvo atsisakyta taikyti IR, nes susijusi pardavimo bendrovė nepateikė teisingai užpildytos prašymo taikyti RER ir (arba) IR formos. Todėl nebuvo įmanoma įvertinti atitikties IR kriterijams. |
| --- | --- |

(34)

Galiausiai visoms prašiusioms taikyti RER ir IR bendrovėms ir grupėms RER nebuvo suteiktas. Be to, viena grupė prašė taikyti tik IR. Remiantis turima informacija preliminariai nustatyta, kad trys iš penkių eksportuojančių KLR gamintojų bendrovių arba grupių atitiko visus IR reikalavimus. Vienai KLR bendrovių grupei atsisakyta taikyti IR remiantis tuo, kad ši kontroliuojančioji bendrovė visiškai priklauso valstybei, o dauguma atskirų grupės bendrovių taip pat priklauso valstybei. Kitai bendrovei buvo atsisakyta taikyti IR, nes susijusi pardavimo bendrovė nepateikė teisingai užpildytos prašymo taikyti RER ir (arba) IR formos. Todėl nebuvo įmanoma įvertinti atitikties IR kriterijams.

3.   Normalioji vertė

a)   Panašios šalies pasirinkimas

| (35) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuota normaliąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(35)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis vidaus rinkos kainomis arba apskaičiuota normaliąja verte panašioje šalyje.

| (36) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė ketinanti pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(36)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė ketinanti pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasirinkimo.

| (37) | Komisija nagrinėjo, ar kitos šalys galėtų būti pagrįstai pasirinktos panašiomis šalimis, todėl buvo išsiųsti klausimynai Indijos, Irano, Indonezijos ir Jungtinių Amerikos valstijų melamino gamintojams. Klausimyno atsakymus pateikė tik JAV ir Indonezijos melamino gamintojai. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nagrinėjo, ar kitos šalys galėtų būti pagrįstai pasirinktos panašiomis šalimis, todėl buvo išsiųsti klausimynai Indijos, Irano, Indonezijos ir Jungtinių Amerikos valstijų melamino gamintojams. Klausimyno atsakymus pateikė tik JAV ir Indonezijos melamino gamintojai.

| (38) | Išnagrinėjus atsakymus Indonezija buvo pasirinkta panašia šalimi, kurioje rinka yra atvira, taikomas mažas importo muitas ir daug importuojama iš kelių trečiųjų šalių. Be to, nustatyta, kad Indonezijos gamintojo sąnaudų struktūra, palyginti su JAV gamintojo sąnaudų struktūra, buvo panašesnė į Kinijos gamintojo struktūrą, todėl būtų galima tiksliau nustatyti normaliąją vertę. Atlikus tyrimą nenustatyta priežasčių, dėl kurių Indonezija nebūtų tinkama šalis normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(38)

Išnagrinėjus atsakymus Indonezija buvo pasirinkta panašia šalimi, kurioje rinka yra atvira, taikomas mažas importo muitas ir daug importuojama iš kelių trečiųjų šalių. Be to, nustatyta, kad Indonezijos gamintojo sąnaudų struktūra, palyginti su JAV gamintojo sąnaudų struktūra, buvo panašesnė į Kinijos gamintojo struktūrą, todėl būtų galima tiksliau nustatyti normaliąją vertę. Atlikus tyrimą nenustatyta priežasčių, dėl kurių Indonezija nebūtų tinkama šalis normaliajai vertei nustatyti.

| (39) | Be to, nė viena suinteresuotoji šalis, įskaitant skundo pateikėjus, neteigė, kad, atliekant šį tyrimą, JAV turėtų būti pasirinkta tinkama panašia šalimi. |
| --- | --- |

(39)

Be to, nė viena suinteresuotoji šalis, įskaitant skundo pateikėjus, neteigė, kad, atliekant šį tyrimą, JAV turėtų būti pasirinkta tinkama panašia šalimi.

| (40) | Duomenys, kuriuos bendradarbiaujantis Indonezijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymuose, buvo patikrinti in situ ir nustatyta, kad tai patikima informacija, kuria remiantis galima nustatyti normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(40)

Duomenys, kuriuos bendradarbiaujantis Indonezijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymuose, buvo patikrinti in situ ir nustatyta, kad tai patikima informacija, kuria remiantis galima nustatyti normaliąją vertę.

| (41) | Todėl daroma preliminari išvada, kad Indonezija yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

(41)

Todėl daroma preliminari išvada, kad Indonezija yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.

b)   Normaliosios vertės nustatymas

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta patikrinta informacija. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta patikrinta informacija.

| (43) | Indonezijos vidaus rinkoje buvo parduodamas tipiškas nagrinėjamojo produkto kiekis. |
| --- | --- |

(43)

Indonezijos vidaus rinkoje buvo parduodamas tipiškas nagrinėjamojo produkto kiekis.

| (44) | Kadangi pardavimas vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį buvo nepelningas, normalioji vertė apskaičiuota naudojant Indonezijos gamintojo gamybos sąnaudas, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno vidaus rinkoje sumą. |
| --- | --- |

(44)

Kadangi pardavimas vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį buvo nepelningas, normalioji vertė apskaičiuota naudojant Indonezijos gamintojo gamybos sąnaudas, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno vidaus rinkoje sumą.

| (45) | Pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos ir pelnas apskaičiuoti pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis kitu pagrįstu metodu, lyginant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną su Sąjungos pramone. Naudota pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma laikyta pagrįsta, nes ji atitiko Sąjungos pramonės pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas. Pelno suma buvo panaši į Sąjungos pramonės pelno sumą pelningu laikotarpiu. Nebuvo pagrindo manyti, kad toks pelnas būtų didesnis už pelną, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus jų kilmės šalies vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(45)

Pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos ir pelnas apskaičiuoti pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis kitu pagrįstu metodu, lyginant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną su Sąjungos pramone. Naudota pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų suma laikyta pagrįsta, nes ji atitiko Sąjungos pramonės pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas. Pelno suma buvo panaši į Sąjungos pramonės pelno sumą pelningu laikotarpiu. Nebuvo pagrindo manyti, kad toks pelnas būtų didesnis už pelną, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus jų kilmės šalies vidaus rinkoje.

c)   Eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas IR, eksporto kainos

| (46) | Kadangi visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo suteiktas IR, eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(46)

Kadangi visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo suteiktas IR, eksportavo prekes į Sąjungą parduoti tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

d)   Palyginimas

| (47) | Normalioji vertė ir eksporto kainos palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas, jei jie, kaip nustatyta, buvo pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(47)

Normalioji vertė ir eksporto kainos palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas, jei jie, kaip nustatyta, buvo pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.

| (48) | Pažymima, kad normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos tuo pačiu netiesioginio apmokestinimo lygiu, t. y. įskaitant PVM. |
| --- | --- |

(48)

Pažymima, kad normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos tuo pačiu netiesioginio apmokestinimo lygiu, t. y. įskaitant PVM.

4.   Dempingo skirtumai

a)   Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR

| (49) | Kaip nustatyta, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumai bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, buvo nustatyti remiantis analogiškai šaliai nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(49)

Kaip nustatyta, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumai bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, buvo nustatyti remiantis analogiškai šaliai nustatytos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir kiekvienos bendrovės vidutinės svertinės nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainos palyginimu.

| (50) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, pateikiami šie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ir susijusi bendrovė Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ir susijusios bendrovės Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ir Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd ir susijusi bendrovė Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, pateikiami šie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ir susijusi bendrovė Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ir susijusios bendrovės Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ir Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd ir susijusi bendrovė Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams

| (51) | Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams, pirmiausia, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomens, nustatytas bendradarbiavimo lygis. |
| --- | --- |

(51)

Kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, visos šalies mastu taikomą visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams, pirmiausia, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir atitinkamus Eurostato statistinius duomens, nustatytas bendradarbiavimo lygis.

| (52) | Atsižvelgiant į mažą, t. y. 30 % KLR bendradarbiavimo lygį dempingo skirtumas visos šalies mastu taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams apskaičiuotas palyginus Indonezijai nustatytą normaliąją vertę ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, eksporto kainos duomenis. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgiant į mažą, t. y. 30 % KLR bendradarbiavimo lygį dempingo skirtumas visos šalies mastu taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams apskaičiuotas palyginus Indonezijai nustatytą normaliąją vertę ir bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, eksporto kainos duomenis.

| (53) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, preliminariai nustatytas dempingo dydis visos šalies mastu buvo 65,6 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, preliminariai nustatytas dempingo dydis visos šalies mastu buvo 65,6 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.

D.   ŽALA

1.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

| (54) | Skundą pateikė trys pagrindiniai Sąjungos melamino gamintojai, turintys gamybos įmones Austrijoje, Vokietijoje ir Italijoje (Borealis), Nyderlanduose (DSM) ir Lenkijoje (Pulawy), kurie per TL kartu pagamino daugiau nei 90 % viso Sąjungoje pagaminamo produkto kiekio. Kiti du gamintojai, pagaminantys ribotą produkto kiekį, neprieštaravo tyrimo inicijavimui. |
| --- | --- |

(54)

Skundą pateikė trys pagrindiniai Sąjungos melamino gamintojai, turintys gamybos įmones Austrijoje, Vokietijoje ir Italijoje (Borealis), Nyderlanduose (DSM) ir Lenkijoje (Pulawy), kurie per TL kartu pagamino daugiau nei 90 % viso Sąjungoje pagaminamo produkto kiekio. Kiti du gamintojai, pagaminantys ribotą produkto kiekį, neprieštaravo tyrimo inicijavimui.

| (55) | Kad būtų nustatytas visas Sąjungoje pagaminto produkto kiekis, naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(55)

Kad būtų nustatytas visas Sąjungoje pagaminto produkto kiekis, naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis.

| (56) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuota, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 340 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskirtas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir apskaičiuotas kitų gamintojų, kurie atliekant tyrimą nepranešė apie save (toliau – neatsiliepusieji gamintojai), pagamintas kiekis. Kadangi nebuvo jokios kitos informacijos, siekiant nustatyti visą Sąjungoje pagamintą ir suvartotą kiekį naudotasi skunde nurodytais su neatsiliepusiaisiais gamintojais susijusiais duomenimis. |
| --- | --- |

(56)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuota, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 340 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskirtas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir apskaičiuotas kitų gamintojų, kurie atliekant tyrimą nepranešė apie save (toliau – neatsiliepusieji gamintojai), pagamintas kiekis. Kadangi nebuvo jokios kitos informacijos, siekiant nustatyti visą Sąjungoje pagamintą ir suvartotą kiekį naudotasi skunde nurodytais su neatsiliepusiaisiais gamintojais susijusiais duomenimis.

2.   Sąjungos suvartojimas

| (57) | Suvartojimas apskaičiuotas remiantis visu importuotu kiekiu, nustatytu pagal Eurostato duomenis, ir visu Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, įskaitant apskaičiuotą gamintojų, kurie nuomonės nepateikė, parduotą kiekį. Apskaičiuota remiantis skunde pateiktais duomenimis.
  1   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indeksas | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai. |

(57)

Suvartojimas apskaičiuotas remiantis visu importuotu kiekiu, nustatytu pagal Eurostato duomenis, ir visu Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, įskaitant apskaičiuotą gamintojų, kurie nuomonės nepateikė, parduotą kiekį. Apskaičiuota remiantis skunde pateiktais duomenimis.

1   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Kiekis (tonomis)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indeksas

100

105

88

72

Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

| (58) | 2006–2007 m. suvartojimas padidėjo 5 %, vėliau, 2007–2008 m., sumažėjo 17 %, o per TL – 16 %. Apskritai, tiriamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 28 %. |
| --- | --- |

(58)

2006–2007 m. suvartojimas padidėjo 5 %, vėliau, 2007–2008 m., sumažėjo 17 %, o per TL – 16 %. Apskritai, tiriamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 28 %.

| (59) | Melamino suvartojimas galėjo sumažėti dėl ekonominės padėties ir, visų pirma, dėl laikino būsto ir statybų rinkų, kurios yra pagrindinės rinkos, kuriose naudojamas melaminas, veiklos sulėtėjimo. Melaminas – svarbi šio sektoriaus žaliavinė medžiaga ir nėra tikėtina, kad jį pakeis kokios nors kitos medžiagos. Todėl manoma, kad melamino paklausa atsinaujins, kai apskritai atsigaus ekonomika. |
| --- | --- |

(59)

Melamino suvartojimas galėjo sumažėti dėl ekonominės padėties ir, visų pirma, dėl laikino būsto ir statybų rinkų, kurios yra pagrindinės rinkos, kuriose naudojamas melaminas, veiklos sulėtėjimo. Melaminas – svarbi šio sektoriaus žaliavinė medžiaga ir nėra tikėtina, kad jį pakeis kokios nors kitos medžiagos. Todėl manoma, kad melamino paklausa atsinaujins, kai apskritai atsigaus ekonomika.

3.   Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies

a)   Importo iš KLR apimtis, kaina ir rinkos dalis

| (60) | Atlikus tyrimą nustatyta tokia melamino importo iš KLR raida:
  2   lentelė










  Importas iš KLR | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indeksas | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(60)

Atlikus tyrimą nustatyta tokia melamino importo iš KLR raida:

2   lentelė

Importas iš KLR

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Kiekis (tonomis)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indeksas

100

161

130

66

Šaltinis: Eurostatas.

| (61) | 2006–2008 m. iš Kinijos importuojamo produkto Sąjungos rinkoje buvo vis daugiau. Nors visas ES rinkos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 12 %, Kinijos eksportuotojai pardavimo ES rinkai apimtį padidino 30 %. Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, tuo laikotarpiu taip pat padidėjo rinkos dalis. |
| --- | --- |

(61)

2006–2008 m. iš Kinijos importuojamo produkto Sąjungos rinkoje buvo vis daugiau. Nors visas ES rinkos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 12 %, Kinijos eksportuotojai pardavimo ES rinkai apimtį padidino 30 %. Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, tuo laikotarpiu taip pat padidėjo rinkos dalis.

| (62) | Per TL padėtis pasikeitė – nors suvartojimas sumažėjo 18 %, Kinijos gamintojų eksporto apimtis sumažėjo dar labiau. Kaip ir eksporto apimties atveju, Kinijos importo užimama rinkos dalis per TL sumažėjo.
  3   lentelė










  Importo iš KLR rinkos dalis | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rinkos dalis | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indeksas | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

Per TL padėtis pasikeitė – nors suvartojimas sumažėjo 18 %, Kinijos gamintojų eksporto apimtis sumažėjo dar labiau. Kaip ir eksporto apimties atveju, Kinijos importo užimama rinkos dalis per TL sumažėjo.

3   lentelė

Importo iš KLR rinkos dalis

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Rinkos dalis

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Indeksas

100

153

148

91

Remiantis Eurostato duomenimis matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos kaina iš viso padidėjo 10 %.

4   lentelė

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina už toną | 814 EUR | 802 EUR | 1 149 EUR | 896 EUR |
| Indeksas | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vidutinė kaina už toną

814 EUR

802 EUR

1 149 EUR

896 EUR

Indeksas

100

99

141

110

Šaltinis: Eurostatas.

| (63) | Be to, Kinijos eksportuotojų bendradarbiavimo lygis buvo labai mažas, ir atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vidutinė bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų, kurie importuoja apie 30 % viso iš Kinijos importuojamo produkto, importo kaina buvo žymiai mažesnė nei Eurostato nurodoma kaina ir mažesnė nei Sąjungos pramonės kaina, ir per TL ši kaina vidutiniškai buvo 806 EUR už toną. |
| --- | --- |

(63)

Be to, Kinijos eksportuotojų bendradarbiavimo lygis buvo labai mažas, ir atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vidutinė bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų, kurie importuoja apie 30 % viso iš Kinijos importuojamo produkto, importo kaina buvo žymiai mažesnė nei Eurostato nurodoma kaina ir mažesnė nei Sąjungos pramonės kaina, ir per TL ši kaina vidutiniškai buvo 806 EUR už toną.

| (64) | Todėl šiame tyrimo etape laikoma, kad nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį reikėtų atsižvelgti į bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų patalpose patikrintą kainą. |
| --- | --- |

(64)

Todėl šiame tyrimo etape laikoma, kad nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį reikėtų atsižvelgti į bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų patalpose patikrintą kainą.

| (65) | Atliekant tyrimą kelios šalys teigė, kad iš Kinijos importuojamo melamino kokybė, palyginti su Sąjungos pramonės gaminamo melamino kokybe, buvo prastesnė ir jo nebuvo galima naudoti tam tikroms paskirtims, kaip antai paviršiams dengti. Remiantis tuo, kad šio teiginio nebuvo galima pagrįsti, šiame tyrimo etape į jį nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(65)

Atliekant tyrimą kelios šalys teigė, kad iš Kinijos importuojamo melamino kokybė, palyginti su Sąjungos pramonės gaminamo melamino kokybe, buvo prastesnė ir jo nebuvo galima naudoti tam tikroms paskirtims, kaip antai paviršiams dengti. Remiantis tuo, kad šio teiginio nebuvo galima pagrįsti, šiame tyrimo etape į jį nebuvo atsižvelgta.

b)   Priverstinis kainų mažinimas

| (66) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, ypač atsižvelgiant į transportavimo ir tvarkymo išlaidas, palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF. |
| --- | --- |

(66)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, ypač atsižvelgiant į transportavimo ir tvarkymo išlaidas, palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF.

| (67) | Atlikus palyginimą nustatyta, kad per TL dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 10,3 %. |
| --- | --- |

(67)

Atlikus palyginimą nustatyta, kad per TL dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 10,3 %.

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

a)   Pirminės pastabos

| (68) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, siekiant įvertinti Sąjungos pramonės padėtį nuo 2006 m. iki TL pabaigos. |
| --- | --- |

(68)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, siekiant įvertinti Sąjungos pramonės padėtį nuo 2006 m. iki TL pabaigos.

b)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

5   lentelė

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indeksas | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Pajėgumai (tonomis) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indeksas | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Pajėgumų naudojimas | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indeksas | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Gamyba (tonomis)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indeksas

100

98

95

80

Pajėgumai (tonomis)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indeksas

100

100

90

90

Pajėgumų naudojimas

86 %

84 %

91 %

77 %

Indeksas

100

98

106

90

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (69) | Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, nurodytu laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 20 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(69)

Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, nurodytu laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 20 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 10 %.

| (70) | 2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo iki apytikriai 396 200 tonų. Tačiau dėl lėtėjančio pardavimo tempo ir mažėjančių gamybos apimčių turimų gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 86 % 2006 m. iki 77 % per TL, labiausiai – nuo 2008 m. iki TL. |
| --- | --- |

(70)

2008 m. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo iki apytikriai 396 200 tonų. Tačiau dėl lėtėjančio pardavimo tempo ir mažėjančių gamybos apimčių turimų gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 86 % 2006 m. iki 77 % per TL, labiausiai – nuo 2008 m. iki TL.

c)   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (71) | Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti pardavimo duomenys rodo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje parduotą kiekį.
  6   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indeksas | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Rinkos dalis | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indeksas | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(71)

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti pardavimo duomenys rodo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje parduotą kiekį.

6   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Kiekis (tonomis)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indeksas

100

108

95

85

Rinkos dalis

74 %

75 %

80 %

86 %

Indeksas

100

107

107

116

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (72) | Nors Sąjungos suvartojimas 2006 m. ir per TL sumažėjo 28 %, Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 15 %. Todėl Sąjungos pramonė savo rinkos dalį galėjo padidinti nuo 74 % 2006 m. iki 86 % per TL. |
| --- | --- |

(72)

Nors Sąjungos suvartojimas 2006 m. ir per TL sumažėjo 28 %, Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 15 %. Todėl Sąjungos pramonė savo rinkos dalį galėjo padidinti nuo 74 % 2006 m. iki 86 % per TL.

d)   Vidutinės Sąjungos pramonės vieneto kainos ir gamybos sąnaudos

| (73) | Vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos EXW sąlygomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5 %. 2008 m.–TL 26 % labai sumažėjo pardavimo kaina.
  7a   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina už toną | 949 EUR | 998 EUR | 1 217 EUR | 898 EUR |
| Indeksas | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(73)

Vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos EXW sąlygomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5 %. 2008 m.–TL 26 % labai sumažėjo pardavimo kaina.

7a   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vidutinė kaina už toną

949 EUR

998 EUR

1 217 EUR

898 EUR

Indeksas

100

105

128

95

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (74) | Nustatyta, kad vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos 2006 m.–TL sumažėjo 2 %. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu maža dempingo kaina. Todėl per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo žymiai mažesnės už gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(74)

Nustatyta, kad vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos 2006 m.–TL sumažėjo 2 %. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu maža dempingo kaina. Todėl per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo žymiai mažesnės už gamybos sąnaudas.

| (75) | Toliau nurodyta Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų (toliau – GS) raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
  7b   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės tonos gamybos sąnaudos | 1 076 EUR | 1 054 EUR | 1 229 EUR | 1 060 EUR |
| Indeksas | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(75)

Toliau nurodyta Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų (toliau – GS) raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7b   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Vidutinės tonos gamybos sąnaudos

1 076 EUR

1 054 EUR

1 229 EUR

1 060 EUR

Indeksas

100

98

114

98

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

e)   Atsargos

| (76) | Per TL atsargos sudarė apie 5 % gamybos apimties. Nagrinėjamuoju laikotarpiu, ypač 2008 m.–TL, Sąjungos pramonė sumažino atsargų lygį 68 %. Tačiau šį atsargų sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad sumažėjus Sąjungos pramonei, sumažėjo veiklos lygis.
  8   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indeksas | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(76)

Per TL atsargos sudarė apie 5 % gamybos apimties. Nagrinėjamuoju laikotarpiu, ypač 2008 m.–TL, Sąjungos pramonė sumažino atsargų lygį 68 %. Tačiau šį atsargų sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad sumažėjus Sąjungos pramonei, sumažėjo veiklos lygis.

8   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Atsargos (tonomis)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indeksas

100

60

94

32

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

f)   Užimtumas, darbo užmokestis ir našumas

9   lentelė

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas. Visos darbo dienos atitikmuo (etatas) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Indeksas | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Darbo sąnaudos (EUR etatui) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Indeksas | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Našumas (vienetai etatui) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Indeksas | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Užimtumas. Visos darbo dienos atitikmuo (etatas)

706

688

613

606

Indeksas

100

97

87

86

Darbo sąnaudos (EUR etatui)

57 736

57 248

63 273

61 025

Indeksas

100

99

110

106

Našumas (vienetai etatui)

537

540

585

502

Indeksas

100

101

109

94

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (77) | Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos 2008 m. 13 % buvo sumažintas darbuotojų skaičius ir dar 1 % – per TL. Našumo sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą veiklos mažėjimą, kai sumažėjus gamybai po kurio laiko sumažinamas darbuotojų skaičius. Darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo vos 6 %. |
| --- | --- |

(77)

Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos 2008 m. 13 % buvo sumažintas darbuotojų skaičius ir dar 1 % – per TL. Našumo sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą veiklos mažėjimą, kai sumažėjus gamybai po kurio laiko sumažinamas darbuotojų skaičius. Darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo vos 6 %.

g)   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą

10   lentelė

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| Metų palyginimas | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| Metų palyginimas | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Indeksas | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Investicijų grąža | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| Metų palyginimas | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Pelningumas

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

Metų palyginimas

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

Metų palyginimas

41 253

–18 480

–40 529

Investicijos (tūkst. EUR)

29 070

14 630

32 540

21 465

Indeksas

100

50,3

112

74

Investicijų grąža

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

Metų palyginimas

+7 %

+1 %

–23 %

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (78) | Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo – nuo 9,9 % nuostolių 2006 m. iki 18 % nuostolių per TL. Taip įvyko nepaisant to, kad, kaip pirmiau nurodyta 7a lentelėje, 2008 m.–TL 14 % sumažėjo Sąjungos pramonės GS. |
| --- | --- |

(78)

Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo – nuo 9,9 % nuostolių 2006 m. iki 18 % nuostolių per TL. Taip įvyko nepaisant to, kad, kaip pirmiau nurodyta 7a lentelėje, 2008 m.–TL 14 % sumažėjo Sąjungos pramonės GS.

| (79) | Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija iš esmės rodo pelningumo raidą. Todėl grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. Tą patį galima pasakyti apie investicijų grąžą, kurios raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia pat neigiama, kaip ir Sąjungos pramonės veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

(79)

Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija iš esmės rodo pelningumo raidą. Todėl grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. Tą patį galima pasakyti apie investicijų grąžą, kurios raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia pat neigiama, kaip ir Sąjungos pramonės veiklos rezultatai.

| (80) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės gebėjimas investuoti tapo ribotas, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo 26,2 %. |
| --- | --- |

(80)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės gebėjimas investuoti tapo ribotas, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo 26,2 %.

h)   Augimas

| (81) | Nors 2006 m.–TL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 28 %, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 15 %. Vertinant nagrinėjamojo produkto raidą, Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimas 15 % buvo mažesnis už 28 % sumažėjusį Sąjungos suvartojimą. Todėl tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo 12 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(81)

Nors 2006 m.–TL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 28 %, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 15 %. Vertinant nagrinėjamojo produkto raidą, Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimas 15 % buvo mažesnis už 28 % sumažėjusį Sąjungos suvartojimą. Todėl tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo 12 procentinių punktų.

i)   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (82) | Skirsnyje apie dempingą nurodyti KLR dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(82)

Skirsnyje apie dempingą nurodyti KLR dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

5.   Išvada dėl žalos

| (83) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu tam tikri su Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi susiję rodikliai labai pablogėjo. |
| --- | --- |

(83)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu tam tikri su Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi susiję rodikliai labai pablogėjo.

| (84) | Pardavimo apimtis sumažėjo 15 %, gamybos apimtis – 20 %, gamybos infrastruktūros naudojimas sumažėjo nuo 86 % iki 77 %, užimtumą teko sumažinti 14 %. Tuo pačiu laikotarpiu kainos sumažėjo 5 %. Pardavimo kaina 2008 m.–TL sumažėjo 26 %, todėl pelningumas buvo labai mažas ir pasekmės investicijų ir finansų rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai, buvo neigiamos. |
| --- | --- |

(84)

Pardavimo apimtis sumažėjo 15 %, gamybos apimtis – 20 %, gamybos infrastruktūros naudojimas sumažėjo nuo 86 % iki 77 %, užimtumą teko sumažinti 14 %. Tuo pačiu laikotarpiu kainos sumažėjo 5 %. Pardavimo kaina 2008 m.–TL sumažėjo 26 %, todėl pelningumas buvo labai mažas ir pasekmės investicijų ir finansų rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai, buvo neigiamos.

| (85) | Net jei mažėjant suvartojimui Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje galėjo padidinti savo rinkos dalį 12 procentinių punktų, dėl mažo Sąjungos rinkos kainų lygio, ypač per TL, visų pirma finansinė Sąjungos pramonės padėtis per TL labai pablogėjo. Iš tiesų kainos buvo per mažos gamybos sąnaudoms padengti, todėl nuostoliai siekė net 18 % apyvartos. |
| --- | --- |

(85)

Net jei mažėjant suvartojimui Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje galėjo padidinti savo rinkos dalį 12 procentinių punktų, dėl mažo Sąjungos rinkos kainų lygio, ypač per TL, visų pirma finansinė Sąjungos pramonės padėtis per TL labai pablogėjo. Iš tiesų kainos buvo per mažos gamybos sąnaudoms padengti, todėl nuostoliai siekė net 18 % apyvartos.

| (86) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad Sąjungos pramonei per TL buvo daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(86)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad Sąjungos pramonei per TL buvo daroma materialinė žala.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (87) | Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina. |
| --- | --- |

(87)

Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (88) | Reikėtų priminti, kad atliekant šį tyrimą eksportuojantys Kinijos gamintojai labai mažai bendradarbiavo. Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai importavo apie 29 % viso importuojamo melamino per TL. |
| --- | --- |

(88)

Reikėtų priminti, kad atliekant šį tyrimą eksportuojantys Kinijos gamintojai labai mažai bendradarbiavo. Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai importavo apie 29 % viso importuojamo melamino per TL.

| (89) | Iš Eurostato statistinių importo duomenų matyti, kad apskritai importo iš Kinijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 34 %. Kitaip tariant, šis importas minėtu laikotarpiu santykinai sumažėjo labiau, nei suvartojimas, kuris sumažėjo 28 %. |
| --- | --- |

(89)

Iš Eurostato statistinių importo duomenų matyti, kad apskritai importo iš Kinijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 34 %. Kitaip tariant, šis importas minėtu laikotarpiu santykinai sumažėjo labiau, nei suvartojimas, kuris sumažėjo 28 %.

| (90) | Dėl kainų – iš Eurostato duomenų matyti, kad melamino importo iš Kinijos kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 10 %. 2008 m.–TL ši kaina sumažėjo net 31 %. Tačiau, remiantis patikrinta bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų, kurie importuoja apie 30 % viso iš Kinijos importuojamo produkto, informacija, nustatyta, kad vidutinė Kinijos importo kaina buvo daug mažesnė nei Eurostato nurodoma kaina. Nustatyta, kad bendradarbiaujantys gamintojai per TL vidutiniškai 10,3 % priverstinai mažino Sąjungos pramonės kainą. |
| --- | --- |

(90)

Dėl kainų – iš Eurostato duomenų matyti, kad melamino importo iš Kinijos kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 10 %. 2008 m.–TL ši kaina sumažėjo net 31 %. Tačiau, remiantis patikrinta bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų, kurie importuoja apie 30 % viso iš Kinijos importuojamo produkto, informacija, nustatyta, kad vidutinė Kinijos importo kaina buvo daug mažesnė nei Eurostato nurodoma kaina. Nustatyta, kad bendradarbiaujantys gamintojai per TL vidutiniškai 10,3 % priverstinai mažino Sąjungos pramonės kainą.

| (91) | Atsižvelgiant į didelį KLR nebendradarbiavimo lygį, laikyta, kad turėtų būti atsižvelgiama ne į Eurostato kainos duomenis, o į bendradarbiaujančių gamintojų patalpose patikrintą kainą. |
| --- | --- |

(91)

Atsižvelgiant į didelį KLR nebendradarbiavimo lygį, laikyta, kad turėtų būti atsižvelgiama ne į Eurostato kainos duomenis, o į bendradarbiaujančių gamintojų patalpose patikrintą kainą.

| (92) | Kas mėnesį nagrinėjant melamino importo apimtis nustatyta, kad pirmuoju TL pusmečiu, kai šio sektoriaus krizė buvo didžiausia, Kinijos importo Sąjungos rinkoje buvo labai daug, ir šis importas pirmuoju TL pusmečiu sudarė iki 15 % Sąjungos rinkos dalies. Dėl Sąjungos pramonės struktūros ir gamybos proceso nebuvo kitos išeities – Sąjungos pramonė turėjo mažinti pardavimo kainą, kad išlaikytų rinkos dalį. Nors Kinijos eksportuotojai antruoju TL pusmečiu labai sumažino eksportą į Sąjungą, dėl to, kad TL pradžioje importas buvo gausus, ir dėl mažų pardavimo kainų likusią TL dalį Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei ir toliau buvo daromas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(92)

Kas mėnesį nagrinėjant melamino importo apimtis nustatyta, kad pirmuoju TL pusmečiu, kai šio sektoriaus krizė buvo didžiausia, Kinijos importo Sąjungos rinkoje buvo labai daug, ir šis importas pirmuoju TL pusmečiu sudarė iki 15 % Sąjungos rinkos dalies. Dėl Sąjungos pramonės struktūros ir gamybos proceso nebuvo kitos išeities – Sąjungos pramonė turėjo mažinti pardavimo kainą, kad išlaikytų rinkos dalį. Nors Kinijos eksportuotojai antruoju TL pusmečiu labai sumažino eksportą į Sąjungą, dėl to, kad TL pradžioje importas buvo gausus, ir dėl mažų pardavimo kainų likusią TL dalį Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei ir toliau buvo daromas neigiamas poveikis.

| (93) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl didelio gamybos sumažėjimo, pajėgumų naudojimo normos sumažėjimo, pardavimo apimties ir užimtumo sumažėjimo Sąjungos pramonė nukentėjo. Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės struktūrą ir minėtų žalos veiksnių raidą galima teigti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis tam tikru mastu pablogėjo dėl krizės ir mažos paklausos rinkoje, kaip nurodyta 97–100 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau padėtis taip pat pablogėjo dėl mažo kainų lygio ir Kinijos eksporto daromo spaudimo, visų pirma 2008 m.–TL, nes dėl šių priežasčių buvo neįmanoma padengti sąnaudų. Todėl nuostoliai, patirti per TL, siekė daugiau nei 18 % apyvartos. |
| --- | --- |

(93)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl didelio gamybos sumažėjimo, pajėgumų naudojimo normos sumažėjimo, pardavimo apimties ir užimtumo sumažėjimo Sąjungos pramonė nukentėjo. Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės struktūrą ir minėtų žalos veiksnių raidą galima teigti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis tam tikru mastu pablogėjo dėl krizės ir mažos paklausos rinkoje, kaip nurodyta 97–100 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau padėtis taip pat pablogėjo dėl mažo kainų lygio ir Kinijos eksporto daromo spaudimo, visų pirma 2008 m.–TL, nes dėl šių priežasčių buvo neįmanoma padengti sąnaudų. Todėl nuostoliai, patirti per TL, siekė daugiau nei 18 % apyvartos.

| (94) | Atsižvelgiant į per KLR atliktą RER tyrimą nustatytą iškraipymą, nustatytą didelį dempingo lygį ir ypač 92 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, laikoma, kad net mažėjant rinkos daliai dėl pigaus, dempingo kaina vykdomo importo, kuriuo Sąjungos pramonės kaina Sąjungos rinkoje priverstinai sumažinta 10 %, buvo toliau daromas neigiamas poveikis pardavimo kainoms Sąjungos rinkoje per visą TL. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgiant į per KLR atliktą RER tyrimą nustatytą iškraipymą, nustatytą didelį dempingo lygį ir ypač 92 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, laikoma, kad net mažėjant rinkos daliai dėl pigaus, dempingo kaina vykdomo importo, kuriuo Sąjungos pramonės kaina Sąjungos rinkoje priverstinai sumažinta 10 %, buvo toliau daromas neigiamas poveikis pardavimo kainoms Sąjungos rinkoje per visą TL.

| (95) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima nustatyti importo dempingo kainos ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(95)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima nustatyti importo dempingo kainos ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinį ryšį.

3.   Kitų veiksnių poveikis

| (96) | Dėl priežastinio ryšio nagrinėti kiti veiksniai, kaip antai paklausos Sąjungos rinkoje raida, ekonomikos krizė, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos, Sąjungos pramonės eksportas ir melamino importas iš kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(96)

Dėl priežastinio ryšio nagrinėti kiti veiksniai, kaip antai paklausos Sąjungos rinkoje raida, ekonomikos krizė, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos, Sąjungos pramonės eksportas ir melamino importas iš kitų trečiųjų šalių.

a)   Paklausos Sąjungos rinkoje raida ir ekonomikos krizė

| (97) | Reikėtų priminti, kad melaminas labiausiai naudojamas būsto ir statybų rinkose. Įvykus ekonomikos krizei būsto ir statybų rinkų veikla sulėtėjo, dėl to ne tik Sąjungos rinkoje, bet ir pasaulio mastu taip pat sulėtėjo suvartojimas. Atsižvelgiant į tai, kad ES yra didžiausia pasaulio melamino rinka, krizė šiai rinkai padarė neigiamą poveikį. Rezultatas – 28 % sumažėjęs suvartojimas, Sąjungos pramonės gamybos stabdymai ir sumažėjusios pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(97)

Reikėtų priminti, kad melaminas labiausiai naudojamas būsto ir statybų rinkose. Įvykus ekonomikos krizei būsto ir statybų rinkų veikla sulėtėjo, dėl to ne tik Sąjungos rinkoje, bet ir pasaulio mastu taip pat sulėtėjo suvartojimas. Atsižvelgiant į tai, kad ES yra didžiausia pasaulio melamino rinka, krizė šiai rinkai padarė neigiamą poveikį. Rezultatas – 28 % sumažėjęs suvartojimas, Sąjungos pramonės gamybos stabdymai ir sumažėjusios pardavimo kainos.

| (98) | Todėl remiantis nurodytais faktais ir aplinkybėmis galima teigti, kad ekonomikos krizė galėtų būti tam tikros Sąjungos pramonei daromos žalos dalies priežastimi. |
| --- | --- |

(98)

Todėl remiantis nurodytais faktais ir aplinkybėmis galima teigti, kad ekonomikos krizė galėtų būti tam tikros Sąjungos pramonei daromos žalos dalies priežastimi.

| (99) | Tačiau, kaip nurodyta 88–95 konstatuojamosiose dalyse, reikėtų nepamiršti, kad Kinijos melamino rinka buvo akivaizdžiai iškreipta. Be to, dėl importo dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonės kainos per TL buvo vidutiniškai 10 % priverstinai mažinamos, todėl kainų lygiui daromas poveikis, ypač per TL, buvo vis labiau neigiamas. |
| --- | --- |

(99)

Tačiau, kaip nurodyta 88–95 konstatuojamosiose dalyse, reikėtų nepamiršti, kad Kinijos melamino rinka buvo akivaizdžiai iškreipta. Be to, dėl importo dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonės kainos per TL buvo vidutiniškai 10 % priverstinai mažinamos, todėl kainų lygiui daromas poveikis, ypač per TL, buvo vis labiau neigiamas.

| (100) | Atsižvelgiant į Kinijos eksportuotojų vykdytą priverstinį kainų mažinimą ir tai, kad, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, per TL Kinijos eksporto apimtis buvo apdairiai didinama, net jeigu laikoma, kad ekonomikos krizė gali būti tam tikros Sąjungos pramonei daromos žalos dalies priežastimi, ši krizė negalėjo nutraukti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės materialinės žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(100)

Atsižvelgiant į Kinijos eksportuotojų vykdytą priverstinį kainų mažinimą ir tai, kad, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, per TL Kinijos eksporto apimtis buvo apdairiai didinama, net jeigu laikoma, kad ekonomikos krizė gali būti tam tikros Sąjungos pramonei daromos žalos dalies priežastimi, ši krizė negalėjo nutraukti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės materialinės žalos priežastinio ryšio.

b)   Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos

| (101) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad melamino gamyba yra imli kapitalui, kurioje didelę dalį sudaro pastoviosios išlaidos. Sąjungos pramonės melamino gamybos sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu nekito, tačiau, kaip parodyta 7b lentelėje, 2008 m.–TL sumažėjo 14 %. Todėl Sąjungos pramonės pelningumas turėjo šiek tiek atsigauti, tačiau taip neįvyko dėl mažos Sąjungos rinkos kainos ir importo iš Kinijos maža dempingo kaina sukelto priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(101)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad melamino gamyba yra imli kapitalui, kurioje didelę dalį sudaro pastoviosios išlaidos. Sąjungos pramonės melamino gamybos sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu nekito, tačiau, kaip parodyta 7b lentelėje, 2008 m.–TL sumažėjo 14 %. Todėl Sąjungos pramonės pelningumas turėjo šiek tiek atsigauti, tačiau taip neįvyko dėl mažos Sąjungos rinkos kainos ir importo iš Kinijos maža dempingo kaina sukelto priverstinio kainų mažinimo.

| (102) | Todėl daroma išvada, kad gamybos sąnaudos nėra Sąjungos pramonei daromos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(102)

Todėl daroma išvada, kad gamybos sąnaudos nėra Sąjungos pramonei daromos žalos priežastis.

c)   Sąjungos pramonės eksportas

| (103) | Nors nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį daugiausia dėmesio skirta Sąjungos pramonės padėčiai Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonės eksportas nagrinėtas kaip galimas kitas veiksnys, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą žalą.
  11   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportas (tonomis) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Indeksas | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Šaltinis: Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai. |

(103)

Nors nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį daugiausia dėmesio skirta Sąjungos pramonės padėčiai Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonės eksportas nagrinėtas kaip galimas kitas veiksnys, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą žalą.

11   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Eksportas (tonomis)

84 103

78 956

68 560

85 146

Indeksas

100

94

82

101

Šaltinis: Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai.

| (104) | Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė eksportui į nesusijusias šalis pastoviai parduodavo apie 85 000 tonų (arba 28 % pagaminamo produkto kiekio). Dėl šios priežasties skundo pateikėjai vykdydami eksportą pasiekė labai gerų rezultatų net per krizę. Todėl negalima teigti, kad žalingos Sąjungos pramonės padėties priežastis – eksportas. |
| --- | --- |

(104)

Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė eksportui į nesusijusias šalis pastoviai parduodavo apie 85 000 tonų (arba 28 % pagaminamo produkto kiekio). Dėl šios priežasties skundo pateikėjai vykdydami eksportą pasiekė labai gerų rezultatų net per krizę. Todėl negalima teigti, kad žalingos Sąjungos pramonės padėties priežastis – eksportas.

d)   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (105) | Toliau nurodyta importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų raida 2006 m.–TL:
  12   lentelė










  Kitos trečiosios šalys | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Indeksas | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Rinkos dalis | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Indeksas | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Kaina (EUR už toną) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Indeksas | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(105)

Toliau nurodyta importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų raida 2006 m.–TL:

12   lentelė

Kitos trečiosios šalys

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importas (tonomis)

45 480

41 060

24 835

16 473

Indeksas

100

90

55

36

Rinkos dalis

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Indeksas

100

86

62

50

Kaina (EUR už toną)

820

941

1 094

895

Indeksas

100

115

133

109

Šaltinis: Eurostatas.

| (106) | Išskyrus Iraną ir Saudo Arabiją, per TL importas iš konkrečių trečiųjų šalių buvo mažesnis nei Sąjungos rinkos užimamos rinkos dalies 1 % de minimis riba. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių apimtis sumažėjo. Nustatyta, kad Irano ir Saudo Arabijos (per TL šios šalys sudarė atitinkamai 4,4 % ir 1,4 % ES suvartojimo) nustatytos kainos buvo didesnės nei bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų. Todėl laikoma, kad šio kiekio ir šių kainų poveikis ES rinkai buvo ribotas, arba poveikio nebuvo. |
| --- | --- |

(106)

Išskyrus Iraną ir Saudo Arabiją, per TL importas iš konkrečių trečiųjų šalių buvo mažesnis nei Sąjungos rinkos užimamos rinkos dalies 1 % de minimis riba. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių apimtis sumažėjo. Nustatyta, kad Irano ir Saudo Arabijos (per TL šios šalys sudarė atitinkamai 4,4 % ir 1,4 % ES suvartojimo) nustatytos kainos buvo didesnės nei bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų. Todėl laikoma, kad šio kiekio ir šių kainų poveikis ES rinkai buvo ribotas, arba poveikio nebuvo.

| (107) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo labai susijęs su Sąjungos pramonei daryta materialine žala. |
| --- | --- |

(107)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo labai susijęs su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (108) | Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo maža dempingo kaina importuojamo KLR kilmės produkto kiekis ir rinkos dalis. Nepaisant to, buvo importuojama reikšminga dempingo kaina, dėl kurios per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomos kainos buvo 10 % priverstinai mažinamos. Šis neigiamas poveikis Sąjungos rinkoje vyraujančiai pardavimo kainai truko per visą TL. Remiantis visais faktais ir aplinkybėmis laikyta, kad per TL buvo importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(108)

Išnagrinėjus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo maža dempingo kaina importuojamo KLR kilmės produkto kiekis ir rinkos dalis. Nepaisant to, buvo importuojama reikšminga dempingo kaina, dėl kurios per TL Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomos kainos buvo 10 % priverstinai mažinamos. Šis neigiamas poveikis Sąjungos rinkoje vyraujančiai pardavimo kainai truko per visą TL. Remiantis visais faktais ir aplinkybėmis laikyta, kad per TL buvo importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.

| (109) | Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos materialinės žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(109)

Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos materialinės žalos priežastinio ryšio.

| (110) | Remiantis aprašyta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina daromo poveikio, padaryta preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(110)

Remiantis aprašyta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina daromo poveikio, padaryta preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Pirminė pastaba

| (111) | Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo grindžiamas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(111)

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo grindžiamas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (112) | Sąjungos pramonę sudaro trys gamintojai, kurių gamyklos yra skirtingose Sąjungos valstybėse narėse, ir kurie tiesiogiai įdarbino daugiau nei 600 darbuotojų, kurių darbas susijęs su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(112)

Sąjungos pramonę sudaro trys gamintojai, kurių gamyklos yra skirtingose Sąjungos valstybėse narėse, ir kurie tiesiogiai įdarbino daugiau nei 600 darbuotojų, kurių darbas susijęs su nagrinėjamuoju produktu.

| (113) | Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad svarbiausių žalos rodiklių tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Jei priemonės nebus nustatytos, laikoma, kad atsigavusio melamino sektoriaus nepakaks, kad atsigautų Sąjungos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(113)

Sąjungos pramonei dėl importo iš KLR dempingo kaina padaryta materialinė žala. Primenama, kad svarbiausių žalos rodiklių tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Jei priemonės nebus nustatytos, laikoma, kad atsigavusio melamino sektoriaus nepakaks, kad atsigautų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

| (114) | Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus bus atkurtos veiksmingos Sąjungos rinkos prekybos sąlygos ir melamino kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones ir atsigavus sektoriui, Sąjungos pramonė galėtų vykdyti masto ekonomiją, kad išlaikytų savo rinkos dalį, o tai turėtų teigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai ir pelningumui. |
| --- | --- |

(114)

Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus bus atkurtos veiksmingos Sąjungos rinkos prekybos sąlygos ir melamino kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones ir atsigavus sektoriui, Sąjungos pramonė galėtų vykdyti masto ekonomiją, kad išlaikytų savo rinkos dalį, o tai turėtų teigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai ir pelningumui.

| (115) | Todėl padaryta išvada, kad importuojamam KLR kilmės melaminui nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(115)

Todėl padaryta išvada, kad importuojamam KLR kilmės melaminui nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

3.   Naudotojų interesai

| (116) | Atliekant šį tyrimą naudotojai bendradarbiavo gana mažai. Žinomiems Sąjungos rinkos naudotojams buvo išsiųsti 44 klausimynai ir tik septynis pateiktus atsakymus buvo galima laikyti pakankamai reikšmingais, kad būtų galima įvertinti jų ekonominę padėtį ir galimą antidempingo priemonių poveikį jų veiklai. Bendradarbiaujantys naudotojai sudarė apie 10 % ES suvartojimo. |
| --- | --- |

(116)

Atliekant šį tyrimą naudotojai bendradarbiavo gana mažai. Žinomiems Sąjungos rinkos naudotojams buvo išsiųsti 44 klausimynai ir tik septynis pateiktus atsakymus buvo galima laikyti pakankamai reikšmingais, kad būtų galima įvertinti jų ekonominę padėtį ir galimą antidempingo priemonių poveikį jų veiklai. Bendradarbiaujantys naudotojai sudarė apie 10 % ES suvartojimo.

| (117) | Remiantis Sąjungos pramone, naudotojų pramonės melamino gamybos sąnaudų dalis daugiausia sudarytų 3 %, vidutiniškai – 2 %. Jeigu ši informacija po tolesnių tikrinamųjų vizitų, kurie toliau atliekant tyrimą vyks naudotojų patalpose, būtų patvirtinta, siūlomų antidempingo priemonių poveikis naudotojų pramonei būtų ribotas. |
| --- | --- |

(117)

Remiantis Sąjungos pramone, naudotojų pramonės melamino gamybos sąnaudų dalis daugiausia sudarytų 3 %, vidutiniškai – 2 %. Jeigu ši informacija po tolesnių tikrinamųjų vizitų, kurie toliau atliekant tyrimą vyks naudotojų patalpose, būtų patvirtinta, siūlomų antidempingo priemonių poveikis naudotojų pramonei būtų ribotas.

| (118) | Remiantis keliais reikšmingais naudotojų pateiktais atsakymais matyti, kad naudotojų melamino gamybos sąnaudų dalis turėtų sudaryti apie 10 %. Todėl, gali būti, kad, priklausomai nuo pelningumo lygio, kurio naudotojai aiškiai nenurodė, priemonių poveikis bus neigiamas. Kaip minėta, toliau atliekant tyrimą svarbiausių naudotojų patalpose vyks tikrinamieji vizitai. Be to, Komisija sieks, kad naudotojų pramonė labiau bendradarbiautų. |
| --- | --- |

(118)

Remiantis keliais reikšmingais naudotojų pateiktais atsakymais matyti, kad naudotojų melamino gamybos sąnaudų dalis turėtų sudaryti apie 10 %. Todėl, gali būti, kad, priklausomai nuo pelningumo lygio, kurio naudotojai aiškiai nenurodė, priemonių poveikis bus neigiamas. Kaip minėta, toliau atliekant tyrimą svarbiausių naudotojų patalpose vyks tikrinamieji vizitai. Be to, Komisija sieks, kad naudotojų pramonė labiau bendradarbiautų.

| (119) | Tam tikros šalys taip pat teigė, kad atsižvelgiant į labai didelę Sąjungos pramonės rinkos dalį, nustačius priemones šios pramonės melaminui taikomas kainų padidinimas gali šiuo atveju būti pagrindinis nustatytų antidempingo priemonių poveikis. |
| --- | --- |

(119)

Tam tikros šalys taip pat teigė, kad atsižvelgiant į labai didelę Sąjungos pramonės rinkos dalį, nustačius priemones šios pramonės melaminui taikomas kainų padidinimas gali šiuo atveju būti pagrindinis nustatytų antidempingo priemonių poveikis.

| (120) | Nepaisant to, laikoma, kad nenustačius priemonių iš Kinijos dempingo kaina importuojamam produktui, tam tikri Sąjungos gamintojai gali dar labiau sumažinti gamybą ir dėl to galėtų kilti tokių problemų kaip tiekimo Sąjungos rinkai, kuri yra didžiausia melamino rinka pasaulyje, trūkumas. |
| --- | --- |

(120)

Nepaisant to, laikoma, kad nenustačius priemonių iš Kinijos dempingo kaina importuojamam produktui, tam tikri Sąjungos gamintojai gali dar labiau sumažinti gamybą ir dėl to galėtų kilti tokių problemų kaip tiekimo Sąjungos rinkai, kuri yra didžiausia melamino rinka pasaulyje, trūkumas.

| (121) | Remiantis išdėstytais faktais ir aplinkybėmis, laikoma, kad šiuo etapu nėra pagrįstų duomenų, rodančių, kad nustačius laikinąsias priemones jų poveikis naudotojų pramonės veiklai būtų neproporcingas. Todėl laikoma, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos. |
| --- | --- |

(121)

Remiantis išdėstytais faktais ir aplinkybėmis, laikoma, kad šiuo etapu nėra pagrįstų duomenų, rodančių, kad nustačius laikinąsias priemones jų poveikis naudotojų pramonės veiklai būtų neproporcingas. Todėl laikoma, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos.

4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (122) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės melaminui neturėtų būti nustatytos laikinosios priemonės. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės melaminui neturėtų būti nustatytos laikinosios priemonės.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (123) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (124) | Šių priemonių dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(124)

Šių priemonių dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.

| (125) | Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Laikoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti, jeigu nebūtų importo dempingo kaina, turėtų būti pagrįstas 2003 m. duomenimis, nes tai vieninteliai metai, kuriais Sąjungos pramonė gavo pelną, o importo iš Kinijos Sąjungos rinkoje buvo mažiau. Todėl laikoma, kad 5 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė galėjo tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(125)

Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Laikoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti, jeigu nebūtų importo dempingo kaina, turėtų būti pagrįstas 2003 m. duomenimis, nes tai vieninteliai metai, kuriais Sąjungos pramonė gavo pelną, o importo iš Kinijos Sąjungos rinkoje buvo mažiau. Todėl laikoma, kad 5 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė galėjo tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo dempingo.

| (126) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridedant minėtą 5 % pelno dydį. |
| --- | --- |

(126)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridedant minėtą 5 % pelno dydį.

| (127) | Tuomet nustatytas būtinas kainų padidinimas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, kuri tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir nežalingos Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje kainos per TL palyginimu. Bet koks skirtumas, gautas atlikus šį kainų palyginimą, buvo išreikštas vidutinės palygintų rūšių CIF importo vertės procentiniu dydžiu. |
| --- | --- |

(127)

Tuomet nustatytas būtinas kainų padidinimas remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, kuri tinkamai pakoreguota atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir nežalingos Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje kainos per TL palyginimu. Bet koks skirtumas, gautas atlikus šį kainų palyginimą, buvo išreikštas vidutinės palygintų rūšių CIF importo vertės procentiniu dydžiu.

2.   Laikinosios priemonės

| (128) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(128)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (129) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis esamo tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Dėl tos priežasties šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas) išimtinai taikomos importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai subjektai. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(129)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis esamo tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Dėl tos priežasties šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas) išimtinai taikomos importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai subjektai. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (130) | Bet koks prašymas taikyti šias konkrečioms bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos arba pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), jame pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos, kaip antai gamyba, pardavimas vidaus rinkoje ir eksportas, pasikeitimus, susijusius su, pvz., tuo pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(130)

Bet koks prašymas taikyti šias konkrečioms bendrovėms nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos arba pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), jame pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos, kaip antai gamyba, pardavimas vidaus rinkoje ir eksportas, pasikeitimus, susijusius su, pvz., tuo pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

| (131) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(131)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.

| (132) | Toliau nurodyti nustatyti dempingo ir žalos skirtumai:







  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Toliau nurodyti nustatyti dempingo ir žalos skirtumai:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Visoms kitoms bendrovėms

65,6 %

65,2 %

H.   ATSKLEIDIMAS

| (133) | Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas, |
| --- | --- |

(133)

Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės melaminui, kurio KN kodas šiuo metu yra 2933 61 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra ši:

| Bendrovė | Muitas (%) | papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 65,2 | A999 |

Bendrovė

Muitas (%)

papildomas TARIC kodas

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Visoms kitoms bendrovėms

65,2

A999

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

5.   Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

6.   Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 40, 2010 2 17, p. 10.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/27

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1036/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2010 m. vasario 17 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A miltelių inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2010 m. vasario 17 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A miltelių inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2010 m. sausio 4 d. gavus skundą, kurį pateikė Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ir Zeolite Mira Srl Unipersonale (toliau – skundo pateikėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų ceolito A miltelių. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2010 m. sausio 4 d. gavus skundą, kurį pateikė Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ir Zeolite Mira Srl Unipersonale (toliau – skundo pateikėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų ceolito A miltelių. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir Bosnijos ir Hercegovinos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir Bosnijos ir Hercegovinos atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (4) | Skundo pateikėjai, Sąjungos gamintojai, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Skundo pateikėjai, Sąjungos gamintojai, eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip toliau apibrėžta 2.1 dalyje). |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų ir importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip toliau apibrėžta 2.1 dalyje).

| (6) | Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus, kurių gamybos ir (arba) pardavimo apimtys Sąjungoje yra didžiausios. |
| --- | --- |

(6)

Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami aštuoni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko keturis Sąjungos gamintojus, kurių gamybos ir (arba) pardavimo apimtys Sąjungoje yra didžiausios.

| (7) | Kaip toliau paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau vienas iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga. |
| --- | --- |

(7)

Kaip toliau paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrenkami tik trys nesusiję importuotojai. Tačiau vienas iš šių importuotojų neimportavo ir (arba) nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl atsižvelgiant į nedidelį importuotojų skaičių, atranka buvo nebereikalinga.

| (8) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims nesusijusiems importuotojams ir (arba) naudotojams. |
| --- | --- |

(8)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei, keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir trims nesusijusiems importuotojams ir (arba) naudotojams.

| (9) | Atsakymus pateikė eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, įskaitant jos susijusias bendroves, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai. |
| --- | --- |

(9)

Atsakymus pateikė eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupė, įskaitant jos susijusias bendroves, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys nesusiję Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai.

| (10) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose: | Sąjungos gamintojai







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Ispanija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojai

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Ispanija,

| — | MAL Magyar Aluminium, Aika, Vengrija, |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Aika, Vengrija,

| — | PQ Silicas BV, Eisdenas, Nyderlandai, |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eisdenas, Nyderlandai,

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija, |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija,

| | Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai







  — | Reckitt Benckiser Group, Slau, JK ir Mira, Italija, |
| --- | --- | --- |

Sąjungos importuotojai ir (arba) naudotojai

—

Reckitt Benckiser Group, Slau, JK ir Mira, Italija,

| — | Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija,

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostricas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostricas, Vokietija,

| | Eksportuojantys Bosnijos ir Hercegovinos gamintojai







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornikas, |
| --- | --- | --- |

Eksportuojantys Bosnijos ir Hercegovinos gamintojai

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornikas,

| — | Alumina d.o.o., Zvornikas (susijęs su minėtu eksportuojančiu gamintoju), |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornikas (susijęs su minėtu eksportuojančiu gamintoju),

| | Susijęs Sąjungos importuotojas







  — | AB Kauno tiekimas, Kaunas, Lietuva. |
| --- | --- | --- |

Susijęs Sąjungos importuotojas

—

AB Kauno tiekimas, Kaunas, Lietuva.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos buvo nagrinėjamas 2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos buvo nagrinėjamas 2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (12) | Nagrinėjamasis produktas – ceolito A milteliai, taip pat vadinami ceolito NaA milteliais arba ceolito 4A milteliais (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Nagrinėjamasis produktas – ceolito A milteliai, taip pat vadinami ceolito NaA milteliais arba ceolito 4A milteliais (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00.

| (13) | Nagrinėjamasis produktas skirtas naudoti galutinio vartojimo produktuose kaip aktyvusis priedas, naudojamas gaminant skalbimo miltelius ir vandens minkštiklius. |
| --- | --- |

(13)

Nagrinėjamasis produktas skirtas naudoti galutinio vartojimo produktuose kaip aktyvusis priedas, naudojamas gaminant skalbimo miltelius ir vandens minkštiklius.

2.2.   Panašus produktas

| (14) | Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Bosnijos ir Hercegovinos vidaus rinkoje parduodamas produktas, Sąjungos gamintojų gaminamas ir parduodamas Sąjungoje produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Bosnijos ir Hercegovinos vidaus rinkoje parduodamas produktas, Sąjungos gamintojų gaminamas ir parduodamas Sąjungoje produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi, todėl jie laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (15) | Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė teigė, kad nagrinėjamojo produkto, kurį kartu eksportuoja Fabrika Glinice Birac AD ir jos susijusi bendrovė Alumina d.o.o. (toliau – grupė Birac), gamybos sąnaudos, gamybos procesai ir kokybė skiriasi nuo kai kurių Sąjungos gamintojų gaminamo panašaus produkto. Taip pat tvirtinta, kad grupės Birac gamybos procesas grindžiamas ne aliuminio trihidratu, o iš aliuminio gaunamu aliuminio oksido tirpalu, o gamyba Sąjungoje dažniausiai grindžiama hidrato kristalais, kurie kaitinant ir pridedant natrio šarmo, vėl virsta skysčiu, skirtu ceolito suspensijai gaminti. Dėl minėtų argumentų pažymima, kad grupės Birac pateikta informacija neprieštarauja nustatytiems faktams, kad nepriklausomai nuo bet kokių tariamai skirtingų gamybos procesų, sąnaudų ar kokybės, nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi. |
| --- | --- |

(15)

Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė teigė, kad nagrinėjamojo produkto, kurį kartu eksportuoja Fabrika Glinice Birac AD ir jos susijusi bendrovė Alumina d.o.o. (toliau – grupė Birac), gamybos sąnaudos, gamybos procesai ir kokybė skiriasi nuo kai kurių Sąjungos gamintojų gaminamo panašaus produkto. Taip pat tvirtinta, kad grupės Birac gamybos procesas grindžiamas ne aliuminio trihidratu, o iš aliuminio gaunamu aliuminio oksido tirpalu, o gamyba Sąjungoje dažniausiai grindžiama hidrato kristalais, kurie kaitinant ir pridedant natrio šarmo, vėl virsta skysčiu, skirtu ceolito suspensijai gaminti. Dėl minėtų argumentų pažymima, kad grupės Birac pateikta informacija neprieštarauja nustatytiems faktams, kad nepriklausomai nuo bet kokių tariamai skirtingų gamybos procesų, sąnaudų ar kokybės, nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis charakteristikomis bei naudojimo paskirtimi.

3.   ATRANKA

3.1.   Sąjungos gamintojų atranka

| (16) | Aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių pardavimo apimtis sudaro 50 % Sąjungos gamintojų pardavimo rinkoje apimties, atsakė į pranešime apie inicijavimą nurodytą prašymą pateikti duomenis atrankai atlikti. Iš pradžių buvo atrinkti penki didžiausi Sąjungos gamintojai. Tačiau viena bendrovė nusprendė nutraukti bendradarbiavimą. Todėl atliekant šį tyrimą atrinkti likusieji keturi Sąjungos gamintojai. |
| --- | --- |

(16)

Aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių pardavimo apimtis sudaro 50 % Sąjungos gamintojų pardavimo rinkoje apimties, atsakė į pranešime apie inicijavimą nurodytą prašymą pateikti duomenis atrankai atlikti. Iš pradžių buvo atrinkti penki didžiausi Sąjungos gamintojai. Tačiau viena bendrovė nusprendė nutraukti bendradarbiavimą. Todėl atliekant šį tyrimą atrinkti likusieji keturi Sąjungos gamintojai.

| (17) | Per TL šių keturių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sudarė apie 37 % bendros Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir daugiau kaip 75 % aštuonių gamintojų, kurie atliekant atranką pateikė duomenų, pardavimo apimties. Laikyta, kad šie keturi atrinkti gamintojai, palyginti su visais Sąjungos gamintojais, buvo tipiški. |
| --- | --- |

(17)

Per TL šių keturių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sudarė apie 37 % bendros Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir daugiau kaip 75 % aštuonių gamintojų, kurie atliekant atranką pateikė duomenų, pardavimo apimties. Laikyta, kad šie keturi atrinkti gamintojai, palyginti su visais Sąjungos gamintojais, buvo tipiški.

| (18) | Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė tvirtino, kad trys Sąjungos gamintojai (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ir Industrias Quimicas del Ebro SA) turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Tvirtinta, kad šios bendrovės pateikė nekonfidencialius atsakymus į perspėjimo raštus praėjus kelioms dienoms po nustatyto termino. Dėl to, kas nurodyta pirmiau, pažymima, kad minėtos šalys informaciją pateikė laiku ir tai jokiais būdais nesudarė kliūčių tyrimo eigai ar šalių teisėms į gynybą. |
| --- | --- |

(18)

Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė tvirtino, kad trys Sąjungos gamintojai (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ir Industrias Quimicas del Ebro SA) turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Tvirtinta, kad šios bendrovės pateikė nekonfidencialius atsakymus į perspėjimo raštus praėjus kelioms dienoms po nustatyto termino. Dėl to, kas nurodyta pirmiau, pažymima, kad minėtos šalys informaciją pateikė laiku ir tai jokiais būdais nesudarė kliūčių tyrimo eigai ar šalių teisėms į gynybą.

| (19) | Taip pat teigta, kad vienas Sąjungos gamintojas (MAL Magyar Aluminium) savo atsakyme dėl atrankos nepaminėjo, kad jis buvo susijęs su kitu Sąjungos gamintoju (Silkem d.o.o.). Pastaroji bendrovė nebuvo atrinkta ir nebuvo įtraukta į MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakymus. Todėl tvirtinta, kad abu Sąjungos gamintojai turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Komisijos tarnybos apie šių šalių ryšį žinojo, kai buvo pateiktas skundas, o viena iš dviejų bendrovių jį nurodė atsakyme dėl atrankos. Be to, ryšys buvo atskleistas MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakyme. Galiausiai reikėtų patikslinti, kad Silkem d.o.o. ir MAL Magyar Aluminium visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Dėl Silkem d.o.o.: bendrovė pateikė duomenų atliekant atranką, tačiau nebuvo atrinkta, todėl jos nebuvo prašyta užpildyti klausimyną. Dėl MAL Magyar Aluminium: bendrovei nereikėjo pateikti jungtinio atsakymo įtraukiant Silkem d.o.o., nes Silkem d.o.o. yra atskiras juridinis vienetas. |
| --- | --- |

(19)

Taip pat teigta, kad vienas Sąjungos gamintojas (MAL Magyar Aluminium) savo atsakyme dėl atrankos nepaminėjo, kad jis buvo susijęs su kitu Sąjungos gamintoju (Silkem d.o.o.). Pastaroji bendrovė nebuvo atrinkta ir nebuvo įtraukta į MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakymus. Todėl tvirtinta, kad abu Sąjungos gamintojai turėtų būti laikomi nebendradarbiaujančiais atliekant šį tyrimą. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Komisijos tarnybos apie šių šalių ryšį žinojo, kai buvo pateiktas skundas, o viena iš dviejų bendrovių jį nurodė atsakyme dėl atrankos. Be to, ryšys buvo atskleistas MAL Magyar Aluminium klausimyno atsakyme. Galiausiai reikėtų patikslinti, kad Silkem d.o.o. ir MAL Magyar Aluminium visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Dėl Silkem d.o.o.: bendrovė pateikė duomenų atliekant atranką, tačiau nebuvo atrinkta, todėl jos nebuvo prašyta užpildyti klausimyną. Dėl MAL Magyar Aluminium: bendrovei nereikėjo pateikti jungtinio atsakymo įtraukiant Silkem d.o.o., nes Silkem d.o.o. yra atskiras juridinis vienetas.

3.2.   Nesusijusių importuotojų atranka

| (20) | Tik trys nesusiję importuotojai atsakė į prašymą pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją, reikalingą atrankai atlikti. Vėliau nustatyta, kad viena iš šių bendrovių neimportavo arba nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(20)

Tik trys nesusiję importuotojai atsakė į prašymą pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją, reikalingą atrankai atlikti. Vėliau nustatyta, kad viena iš šių bendrovių neimportavo arba nepirko nagrinėjamojo produkto. Todėl nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atranka nebūtina.

4.   DEMPINGAS

4.1.   Normalioji vertė

| (21) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia patikrino, ar kiekvieno iš dviejų grupės Birac eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. |
| --- | --- |

(21)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia patikrino, ar kiekvieno iš dviejų grupės Birac eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.

| (22) | Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. |
| --- | --- |

(22)

Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai.

| (23) | Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos vidaus rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(23)

Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos vidaus rinkoje per TL parduoto produkto gamybos sąnaudos.

| (24) | Minėtos analizės rezultatai rodo, kad visas abiejų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, turint omenyje, kad grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(24)

Minėtos analizės rezultatai rodo, kad visas abiejų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, turint omenyje, kad grynoji vieneto pardavimo kaina viršijo apskaičiuotąsias vieneto gamybos sąnaudas.

| (25) | Kadangi produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.

| (26) | Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA išlaidos) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(26)

Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA išlaidos) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.

4.2.   Eksporto kaina

| (27) | Kadangi visas eksportas į Sąjungą buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Pakoreguota perpardavimo pirmajam nepriklausomam Sąjungos pirkėjui kaina siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Dėl PBA išlaidų: naudoti susijusio importuotojo duomenys apie patirtas PBA išlaidas. Kadangi nesusiję importuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, remiantis naudotojų, kurie TL taip pat importavo nagrinėjamąjį produktą, pateikta informacija, naudotas 5 % pagrįstas pelno dydis. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi visas eksportas į Sąjungą buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Pakoreguota perpardavimo pirmajam nepriklausomam Sąjungos pirkėjui kaina siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Dėl PBA išlaidų: naudoti susijusio importuotojo duomenys apie patirtas PBA išlaidas. Kadangi nesusiję importuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, remiantis naudotojų, kurie TL taip pat importavo nagrinėjamąjį produktą, pateikta informacija, naudotas 5 % pagrįstas pelno dydis.

| (28) | Grupė Birac teigė, kad jos susijusio importuotojo funkcijos buvo panašesnės į eksporto departamento nei importuotojo funkcijas, todėl eksporto kaina turėtų būti apskaičiuojama ne pagal minėto reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis eksporto kainomis. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina nustatoma remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina, kai nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams perparduoda su eksportuojančios šalies eksportuotoju susijusios bendrovės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusi bendrovė yra įsteigta Sąjungoje. Ji, inter alia, tvarko pirkėjų užsakymus ir grupės Birac pagaminto nagrinėjamojo produkto sąskaitas faktūras. Be to, nustatyta, kad grupė Birac parduoda nagrinėjamąjį produktą susijusiai Sąjungos bendrovei, kuri jį perparduoda nepriklausomiems ES pirkėjams. Todėl šis argumentas turi būti atmestas. Pažymėtina, kad tai, jog susijusi bendrovė atlieka tam tikras funkcijas iki importo, nereiškia, kad eksporto kaina negali būti apskaičiuota remiantis perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kaina atliekant būtinus koregavimus pagal 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(28)

Grupė Birac teigė, kad jos susijusio importuotojo funkcijos buvo panašesnės į eksporto departamento nei importuotojo funkcijas, todėl eksporto kaina turėtų būti apskaičiuojama ne pagal minėto reglamento 2 straipsnio 9 dalį, o pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis eksporto kainomis. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina nustatoma remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina, kai nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams perparduoda su eksportuojančios šalies eksportuotoju susijusios bendrovės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusi bendrovė yra įsteigta Sąjungoje. Ji, inter alia, tvarko pirkėjų užsakymus ir grupės Birac pagaminto nagrinėjamojo produkto sąskaitas faktūras. Be to, nustatyta, kad grupė Birac parduoda nagrinėjamąjį produktą susijusiai Sąjungos bendrovei, kuri jį perparduoda nepriklausomiems ES pirkėjams. Todėl šis argumentas turi būti atmestas. Pažymėtina, kad tai, jog susijusi bendrovė atlieka tam tikras funkcijas iki importo, nereiškia, kad eksporto kaina negali būti apskaičiuota remiantis perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kaina atliekant būtinus koregavimus pagal 2 straipsnio 9 dalį.

4.3.   Palyginimas

| (29) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Buvo atlikti atitinkami koregavimai, susiję su transporto, pervežimo, draudimo ir kredito išlaidomis, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti įrodymais. |
| --- | --- |

(29)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Buvo atlikti atitinkami koregavimai, susiję su transporto, pervežimo, draudimo ir kredito išlaidomis, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti įrodymais.

4.4.   Dempingo skirtumas

| (30) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas abiem eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(30)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas abiem eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (31) | Abiejų eksportuojančių gamintojų individualūs dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis į Sąjungą eksportuotais kiekiais, ir gautas grupės Birac dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 28,1 %. |
| --- | --- |

(31)

Abiejų eksportuojančių gamintojų individualūs dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis į Sąjungą eksportuotais kiekiais, ir gautas grupės Birac dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 28,1 %.

| (32) | Remiantis skunde ir bendradarbiaujančių eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupės pateikta informacija, Bosnijoje ir Hercegovinoje nėra kitų žinomų nagrinėjamojo produkto gamintojų. Todėl Bosnijai ir Hercegovinai nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vienintelei bendradarbiaujančiai eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei nustatytam dempingo skirtumui. |
| --- | --- |

(32)

Remiantis skunde ir bendradarbiaujančių eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupės pateikta informacija, Bosnijoje ir Hercegovinoje nėra kitų žinomų nagrinėjamojo produkto gamintojų. Todėl Bosnijai ir Hercegovinai nustatytinas dempingo skirtumas visos šalies mastu turėtų būti lygus vienintelei bendradarbiaujančiai eksportuojančių Bosnijos ir Hercegovinos gamintojų grupei nustatytam dempingo skirtumui.

5.   ŽALA

5.1.   Įvadinės pastabos

| (33) | Primenama, kad šiuo atveju yra tik vienas eksportuojantis Bosnijos gamintojas (grupė Birac). Todėl, siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti konkrečių duomenų apie importo apimtis, importo kainas, rinkos dalis, Sąjungos gamybą ir pardavimo apimtis. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę. |
| --- | --- |

(33)

Primenama, kad šiuo atveju yra tik vienas eksportuojantis Bosnijos gamintojas (grupė Birac). Todėl, siekiant apsaugoti privačią verslo informaciją, negalima pateikti konkrečių duomenų apie importo apimtis, importo kainas, rinkos dalis, Sąjungos gamybą ir pardavimo apimtis. Tokiomis aplinkybėmis rodikliai pateikiami indeksuota forma arba pagal skalę.

| (34) | Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(34)

Kaip nurodyta 3.1 skirsnyje, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

5.2.   Sąjungos suvartojimas

| (35) | Pirminiame tyrimo etape Sąjungoje suvartojamo kiekio apskaičiavimas buvo grindžiamas skunde pateiktais duomenimis ir papildytas patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė tyrime dalyvaujantys gamintojai, importuotojas ir (arba) naudotojai. Šie duomenys nusiųsti visoms suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas. Pastabų, užginčijančių Sąjungos suvartojimo duomenis, negauta. |
| --- | --- |

(35)

Pirminiame tyrimo etape Sąjungoje suvartojamo kiekio apskaičiavimas buvo grindžiamas skunde pateiktais duomenimis ir papildytas patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė tyrime dalyvaujantys gamintojai, importuotojas ir (arba) naudotojai. Šie duomenys nusiųsti visoms suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas. Pastabų, užginčijančių Sąjungos suvartojimo duomenis, negauta.

| (36) | Todėl Sąjungos suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Sąjungoje parduotu Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Sąjungoje parduotu kito žinomo Sąjungos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu. |
| --- | --- |

(36)

Todėl Sąjungos suvartojamas kiekis apskaičiuotas remiantis Sąjungoje parduotu Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto kiekiu, Sąjungoje parduotu kito žinomo Sąjungos gamintojo pagamintu panašaus produkto kiekiu ir iš trečiųjų šalių importuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu.

| (37) | Taigi Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia: | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Šaltinis: skundas ir klausimyno atsakymai. |

(37)

Taigi Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Tonos

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Šaltinis: skundas ir klausimyno atsakymai.

| (38) | Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 %. Tai rodo, kad buvo laipsniškai mažinamas nagrinėjamojo produkto, kurį naudotojai deda į pagrindinius produktus, kaip antai, skalbimo priemones, kiekis. Tai taip pat rodo, kad vis daugiau vartotojų pramonės produktų gaminama nebenaudojant ceolito. |
| --- | --- |

(38)

Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 %. Tai rodo, kad buvo laipsniškai mažinamas nagrinėjamojo produkto, kurį naudotojai deda į pagrindinius produktus, kaip antai, skalbimo priemones, kiekis. Tai taip pat rodo, kad vis daugiau vartotojų pramonės produktų gaminama nebenaudojant ceolito.

5.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

5.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis

| (39) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 359 %. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo apimtis | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Indeksas: 2005 m. = 100


  Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(39)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo apimtis padidėjo 359 %.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Importo apimtis

100

73

68

252

459

Indeksas: 2005 m. = 100

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

| (40) | 2005–2008 m. vidutinė importo kaina nekito, o per TL padidėjo apie 10 %. Tai iš esmės lėmė pagerėjusi ES rinkos padėtis, leidusi visiems gamintojams didinti nagrinėjamojo produkto kainas. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė importo kaina (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Indeksas: 2005 m. = 100


  Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(40)

2005–2008 m. vidutinė importo kaina nekito, o per TL padidėjo apie 10 %. Tai iš esmės lėmė pagerėjusi ES rinkos padėtis, leidusi visiems gamintojams didinti nagrinėjamojo produkto kainas.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Vidutinė importo kaina (CIF)

100

100

102

99

109

Indeksas: 2005 m. = 100

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

| (41) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamosios šalies importo rinkos dalis išaugo beveik keturgubai ir per TL sudarė 10–15 % rinkos dalies. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bosnijos ir Hercegovinos rinkos dalis | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Indeksas: 2005 m. = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai. |

(41)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamosios šalies importo rinkos dalis išaugo beveik keturgubai ir per TL sudarė 10–15 % rinkos dalies.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Bosnijos ir Hercegovinos rinkos dalis

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Indeksas: 2005 m. = 100

100

68

59

259

495

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

5.3.2.   Importo dempingo kainomis poveikis kainoms

| (42) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis vidurkiu eksportuojančio Bosnijos gamintojo importo kainos buvo palygintos su Sąjungos pramonės kainomis per TL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų grynųjų kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis. Neatsižvelgta į jokius muitus, nes per TL eksportuojančiam Bosnijos gamintojui buvo taikoma 0 % lengvatinė muito norma. |
| --- | --- |

(42)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, remiantis vidurkiu eksportuojančio Bosnijos gamintojo importo kainos buvo palygintos su Sąjungos pramonės kainomis per TL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos atsižvelgiant į gamintojų grynųjų kainų EXW sąlygomis lygį ir palygintos su CIF importo kainomis. Neatsižvelgta į jokius muitus, nes per TL eksportuojančiam Bosnijos gamintojui buvo taikoma 0 % lengvatinė muito norma.

| (43) | Nustatytas Sąjungos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20–25 %. |
| --- | --- |

(43)

Nustatytas Sąjungos pramonės kainų procentu išreikštas svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 20–25 %.

5.4.   Sąjungos pramonės padėtis

5.4.1.   Preliminarios pastabos

| (44) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(44)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.

| (45) | Rodikliai, susiję su makroekonominiais elementais (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir t. t.), yra grindžiami Komisijos tarnybų nustatytais duomenimis ir buvo nusiųsti suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas, kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje. Šių rodiklių duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Kai naudojami su visais Sąjungos gamintojais susiję duomenys, toliau pateikiamų lentelių šaltinyje nurodomi makro duomenys. Kiti rodikliai grindžiami patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Šie rodikliai nurodomi kaip mikro duomenys. Dėl makro duomenų eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad dėl nesutarimų, susijusių su atitinkamu KN kodu, naudotu klasifikuojant produktą, abejojama, ar šie duomenys yra patikimi. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad žalos rodikliams tariami nesutarimai dėl KN kodų jokio poveikio neturėjo. Primenama, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis buvo pateikta pranešime apie inicijavimą. Ši apibrėžtis yra aiški ir nepalieka jokių neteisingo aiškinimo galimybių. Kadangi pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad KN kodas pateikiamas tik kaip informacija, suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją remiantis produkto apibrėžtimi nepriklausomai nuo KN kodų. Be to, primenama, kad eksportuojantis Bosnijos gamintojas neužginčijo informacijos apie Sąjungos suvartojimą. Didžioji informacijos apie importą dalis buvo tiesiogiai gauta iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo duomenų, o likusi dalis buvo susijusi su nedideliu importuojamo produkto kiekiu iš kitų šalių. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nebuvo pateikta jokių konkrečių įrodymų, pagrindžiančių teiginį dėl nepatikimų duomenų, šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(45)

Rodikliai, susiję su makroekonominiais elementais (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir t. t.), yra grindžiami Komisijos tarnybų nustatytais duomenimis ir buvo nusiųsti suinteresuotosioms šalims, kad šios teiktų pastabas, kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje. Šių rodiklių duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Kai naudojami su visais Sąjungos gamintojais susiję duomenys, toliau pateikiamų lentelių šaltinyje nurodomi makro duomenys. Kiti rodikliai grindžiami patikrintais atrinktų gamintojų pateiktais duomenimis. Šie rodikliai nurodomi kaip mikro duomenys. Dėl makro duomenų eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad dėl nesutarimų, susijusių su atitinkamu KN kodu, naudotu klasifikuojant produktą, abejojama, ar šie duomenys yra patikimi. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad žalos rodikliams tariami nesutarimai dėl KN kodų jokio poveikio neturėjo. Primenama, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis buvo pateikta pranešime apie inicijavimą. Ši apibrėžtis yra aiški ir nepalieka jokių neteisingo aiškinimo galimybių. Kadangi pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad KN kodas pateikiamas tik kaip informacija, suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją remiantis produkto apibrėžtimi nepriklausomai nuo KN kodų. Be to, primenama, kad eksportuojantis Bosnijos gamintojas neužginčijo informacijos apie Sąjungos suvartojimą. Didžioji informacijos apie importą dalis buvo tiesiogiai gauta iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo duomenų, o likusi dalis buvo susijusi su nedideliu importuojamo produkto kiekiu iš kitų šalių. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nebuvo pateikta jokių konkrečių įrodymų, pagrindžiančių teiginį dėl nepatikimų duomenų, šis argumentas turėjo būti atmestas.

5.4.2.   Žalos rodikliai

Gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Pajėgumai | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Pajėgumų naudojimas | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Indeksas: 2005 m. = 100


  Šaltinis: makro duomenys. |

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Gamyba

100

108

114

90

86

Pajėgumai

100

99

104

100

100

Pajėgumų naudojimas

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Indeksas: 2005 m. = 100

Šaltinis: makro duomenys.

| (46) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 14 %. 2008–2009 m. Sąjungos gamintojas (Sasol Italy SpA) visiškai nutraukė gamybą. Be to, Henkel AG nutraukė ceolito suspensijos gamybą (tai – ne nagrinėjamasis produktas, o skysto pavidalo pakaitalas). Tam tikru mastu dėl šių pokyčių pagerėjo likusių gamintojų padėtis. |
| --- | --- |

(46)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 14 %. 2008–2009 m. Sąjungos gamintojas (Sasol Italy SpA) visiškai nutraukė gamybą. Be to, Henkel AG nutraukė ceolito suspensijos gamybą (tai – ne nagrinėjamasis produktas, o skysto pavidalo pakaitalas). Tam tikru mastu dėl šių pokyčių pagerėjo likusių gamintojų padėtis.

| (47) | Nepaisant minėtų pokyčių, remiantis pramonės dažniausiai naudojamu apskaičiavimo metodu, pajėgumai išliko pakankamai stabilūs per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau atlikus atrinktų gamintojų patikrinimą paaiškėjo, kad šiai pramonei taikomo pajėgumų apskaičiavimo rezultatai gali svyruoti priklausomai nuo nagrinėjamojo produkto rinkos ir kitų produktų, kurie gali būti gaminami naudojant tą pačią įrangą, rinkos santykinės sėkmės. |
| --- | --- |

(47)

Nepaisant minėtų pokyčių, remiantis pramonės dažniausiai naudojamu apskaičiavimo metodu, pajėgumai išliko pakankamai stabilūs per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau atlikus atrinktų gamintojų patikrinimą paaiškėjo, kad šiai pramonei taikomo pajėgumų apskaičiavimo rezultatai gali svyruoti priklausomai nuo nagrinėjamojo produkto rinkos ir kitų produktų, kurie gali būti gaminami naudojant tą pačią įrangą, rinkos santykinės sėkmės.

| (48) | Remiantis pateiktais duomenimis, pajėgumų naudojimas sumažėjo 14 %. Be to, šis dydis niekada nepasiekė 80 %, o tai rodo tam tikrą pajėgumų perteklių. Šis klausimas bus toliau aptariamas nagrinėjant priežastinį ryšį.

  Atsargos | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos metų pabaigoje | mažesnės nei 2 % | mažesnės nei 2 % | mažesnės nei 2 % | mažesnės nei 2 % | mažesnės nei 2 % |
| Indeksas: 2005 m. = 100


  Šaltinis: makro duomenys. |

(48)

Remiantis pateiktais duomenimis, pajėgumų naudojimas sumažėjo 14 %. Be to, šis dydis niekada nepasiekė 80 %, o tai rodo tam tikrą pajėgumų perteklių. Šis klausimas bus toliau aptariamas nagrinėjant priežastinį ryšį.

Atsargos

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Atsargos metų pabaigoje

mažesnės nei 2 %

mažesnės nei 2 %

mažesnės nei 2 %

mažesnės nei 2 %

mažesnės nei 2 %

Indeksas: 2005 m. = 100

Šaltinis: makro duomenys.

| (49) | Sąjungos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis ir nekito. Buvo tikimasi, kad gaminant panašų produktą bus įvykdomi užsakymai, todėl visada buvo laikoma kuo mažiau atsargų. Dėl šios priežasties jos nebuvo svarbus veiksnys atliekant šį tyrimą.

  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo ES apimtis | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Rinkos dalis | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| Rinkos dalies indeksas | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Indeksas: 2005 m. = 100


  Šaltinis: makro duomenys. |

(49)

Sąjungos pramonės atsargų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis ir nekito. Buvo tikimasi, kad gaminant panašų produktą bus įvykdomi užsakymai, todėl visada buvo laikoma kuo mažiau atsargų. Dėl šios priežasties jos nebuvo svarbus veiksnys atliekant šį tyrimą.

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Pardavimo ES apimtis

100

108

116

93

82

Rinkos dalis

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

Rinkos dalies indeksas

100

101

101

96

89

Indeksas: 2005 m. = 100

Šaltinis: makro duomenys.

| (50) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 18 %. |
| --- | --- |

(50)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 18 %.

| (51) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 %.

  Pardavimo kainos | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė pardavimo kaina (EUR/tona) | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Šaltinis: mikro duomenys. |

(51)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 11 %.

Pardavimo kainos

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Vidutinė pardavimo kaina (EUR/tona)

292

306

315

332

354

Šaltinis: mikro duomenys.

| (52) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims ES kaina padidėjo 21 %. Apskritai, tai rodo didesnes žaliavų ir energijos kainas, todėl atskirai vertinant šis aspektas nėra laikomas svarbiu veiksniu.

  Pelningumas | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikimokestinio pelno dydis | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Šaltinis: mikro duomenys. |

(52)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims ES kaina padidėjo 21 %. Apskritai, tai rodo didesnes žaliavų ir energijos kainas, todėl atskirai vertinant šis aspektas nėra laikomas svarbiu veiksniu.

Pelningumas

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Ikimokestinio pelno dydis

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Šaltinis: mikro duomenys.

| (53) | Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas buvo nedidelis. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad ji negalėjo kelti kainų dėl skirsnyje „Priežastinis ryšys“ aptariamų priežasčių, visų pirma dėl padidėjusio importo dempingo kainomis kiekio. Taip pat ši padėtis susidarė dėl mažo pajėgumų naudojimo, paaiškinto 47 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(53)

Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas buvo nedidelis. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad ji negalėjo kelti kainų dėl skirsnyje „Priežastinis ryšys“ aptariamų priežasčių, visų pirma dėl padidėjusio importo dempingo kainomis kiekio. Taip pat ši padėtis susidarė dėl mažo pajėgumų naudojimo, paaiškinto 47 konstatuojamojoje dalyje.

| (54) | 2005–2008 m. Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo, o 2008 m. tapo nuostolingu. Per TL jis pagerėjo iki aukščiausio lygio per nagrinėjamąjį laikotarpį, tačiau vis tiek nesiekė 5,9 % pelningumo, kurį pramonė būtų galėjusi pasiekti, jei nebūtų importo dempingo kainomis (žr. 67 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(54)

2005–2008 m. Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo, o 2008 m. tapo nuostolingu. Per TL jis pagerėjo iki aukščiausio lygio per nagrinėjamąjį laikotarpį, tačiau vis tiek nesiekė 5,9 % pelningumo, kurį pramonė būtų galėjusi pasiekti, jei nebūtų importo dempingo kainomis (žr. 67 konstatuojamąją dalį).

| (55) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad 2009 m. Sąjungos gamintojų pelningumas buvo didelis. Šis teiginys pagrįstas ne aiškiais įrodymais, bet „viešai pateikiama informacija“. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2009 m. pasiektas pelningumo lygis buvo išskirtinis ir neilgalaikis, atsižvelgiant į spartų dideliais kiekiais ir mažomis dempingo kainomis eksportuojančių Bosnijos gamintojų veržimąsi į rinką. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2010 m. pelningumas greičiausiai sumažės iki 2008 m. lygio. |
| --- | --- |

(55)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad 2009 m. Sąjungos gamintojų pelningumas buvo didelis. Šis teiginys pagrįstas ne aiškiais įrodymais, bet „viešai pateikiama informacija“. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2009 m. pasiektas pelningumo lygis buvo išskirtinis ir neilgalaikis, atsižvelgiant į spartų dideliais kiekiais ir mažomis dempingo kainomis eksportuojančių Bosnijos gamintojų veržimąsi į rinką. Atrinkti gamintojai teigė, kad 2010 m. pelningumas greičiausiai sumažės iki 2008 m. lygio.

| (56) | Minėtus teiginius nagrinėjo Komisijos tarnybos. Juos nagrinėjant didžiausias dėmesys buvo skiriamas žaliavų ir pardavimo sąnaudoms, kainoms, kaip nurodyta atitinkamose sutartyse. Nustatyta, kad 2009 m. Sąjungos pramonė gavo naudos dėl tam tikrų laikinų veiksnių, dėl kurių padidėjo jos pelningumas nepaisant didelės apimties importo dempingo kainomis:






  i) | atrinkti gamintojai gavo atitinkamos naudos dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties kitiems dviems Sąjungos gamintojams nutraukus gamybą, kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje; |
| --- | --- | --- |

(56)

Minėtus teiginius nagrinėjo Komisijos tarnybos. Juos nagrinėjant didžiausias dėmesys buvo skiriamas žaliavų ir pardavimo sąnaudoms, kainoms, kaip nurodyta atitinkamose sutartyse. Nustatyta, kad 2009 m. Sąjungos pramonė gavo naudos dėl tam tikrų laikinų veiksnių, dėl kurių padidėjo jos pelningumas nepaisant didelės apimties importo dempingo kainomis:

i)

atrinkti gamintojai gavo atitinkamos naudos dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties kitiems dviems Sąjungos gamintojams nutraukus gamybą, kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje;

| ii) | nors nuo 2008 m. žaliavų kainos apskritai didėjo, kai kurie atrinkti gamintojai gavo naudos iš metinių žaliavų sutarčių, dėl kurių sumažėjo padidėjusių kainų poveikis; |
| --- | --- |

ii)

nors nuo 2008 m. žaliavų kainos apskritai didėjo, kai kurie atrinkti gamintojai gavo naudos iš metinių žaliavų sutarčių, dėl kurių sumažėjo padidėjusių kainų poveikis;

| iii) | 2009 m. vienas atrinktas gamintojas, restruktūrizavęs savo grupę, gerokai sumažino savo finansines sąnaudas. |
| --- | --- |

iii)

2009 m. vienas atrinktas gamintojas, restruktūrizavęs savo grupę, gerokai sumažino savo finansines sąnaudas.

| (57) | Taigi nagrinėjant pelno dydžio raidą vis dar matyti daroma žala, nes pelnas galėjo būti daug didesnis, jei nebūtų importo dempingo kainomis.

  Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Grynojo turto grąža | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Šaltinis: mikro duomenys. |

(57)

Taigi nagrinėjant pelno dydžio raidą vis dar matyti daroma žala, nes pelnas galėjo būti daug didesnis, jei nebūtų importo dempingo kainomis.

Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Investicijos (EUR)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Grynojo turto grąža

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Šaltinis: mikro duomenys.

| (58) | Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos buvo nedidelės, nors Sąjungos pramonė aiškino, kad investicijų grąža buvo per maža, norint pagrįsti dideles investicijas į nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(58)

Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos buvo nedidelės, nors Sąjungos pramonė aiškino, kad investicijų grąža buvo per maža, norint pagrįsti dideles investicijas į nagrinėjamąjį produktą.

| (59) | Investicijų grąža, išreikšta Sąjungos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. Pažymėtina, kad susijęs grynasis turtas iš esmės jau buvo sumažėjęs. |
| --- | --- |

(59)

Investicijų grąža, išreikšta Sąjungos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. Pažymėtina, kad susijęs grynasis turtas iš esmės jau buvo sumažėjęs.

| (60) | Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srauto padėtis taip pat atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. 2008 m. grynųjų pinigų srauto padėtis buvo kritiška, nes pardavimo apimties nuostolius padidino tai, kad gamintojai turėjo toliau laikytis sutartinių įsipareigojimų pirkti žaliavas. |
| --- | --- |

(60)

Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srauto padėtis taip pat atitinka nurodytą pelningumo tendenciją. 2008 m. grynųjų pinigų srauto padėtis buvo kritiška, nes pardavimo apimties nuostolius padidino tai, kad gamintojai turėjo toliau laikytis sutartinių įsipareigojimų pirkti žaliavas.

| (61) | Klausimo dėl pajėgumo padidinti kapitalą Sąjungos pramonė neiškėlė.

  Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (etatai) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Vieno darbuotojo našumas | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Šaltinis: mikro duomenys, išskyrus užimtumą (makro duomenys). |

(61)

Klausimo dėl pajėgumo padidinti kapitalą Sąjungos pramonė neiškėlė.

Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Užimtumas (etatai)

241

241

253

244

221

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Vieno darbuotojo našumas

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Šaltinis: mikro duomenys, išskyrus užimtumą (makro duomenys).

| (62) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius, kaip ir gamybos ir pardavimo apimtis, sumažėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo atsižvelgiant į infliacijos augimą. |
| --- | --- |

(62)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų darbuotojų, susijusių su panašiu produktu, skaičius, kaip ir gamybos ir pardavimo apimtis, sumažėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo atsižvelgiant į infliacijos augimą.

| (63) | Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %, kai pardavimų apimtis sumažėjo labiau nei užimtumas. Vyraujant šiai neigiamai tendencijai ateityje greičiausiai bus atleista daugiau darbuotojų. |
| --- | --- |

(63)

Našumas, išreikštas vieno darbuotojo pagaminamos produkcijos kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %, kai pardavimų apimtis sumažėjo labiau nei užimtumas. Vyraujant šiai neigiamai tendencijai ateityje greičiausiai bus atleista daugiau darbuotojų.

5.4.3.   Dempingo dydis

| (64) | Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos rinkai negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(64)

Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos rinkai negalima laikyti nereikšmingu.

5.5.   Išvada dėl žalos

| (65) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai patyrė didelę žalą, kuri aiškiai matyti atlikus jos gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies, užimtumo ir našumo tendencijų analizę. |
| --- | --- |

(65)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai patyrė didelę žalą, kuri aiškiai matyti atlikus jos gamybos, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies, užimtumo ir našumo tendencijų analizę.

| (66) | Kalbant apie kainas ir pelningumą, taip pat esama žalos aspektų. Tačiau tai analizuoti buvo sudėtinga dėl padidėjusių žaliavos ir energijos kainų, kurios turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto kainoms. Visi pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų žalos rodikliai 2005–2008 m. pablogėjo. 2008 m. buvo itin sudėtingi pramonei, visų pirma dėl to, kad bendrovės privalėjo laikytis žaliavų sutarčių įsipareigojimų, o jų pardavimų apimtys sumažėjo daugiau nei 20 %. |
| --- | --- |

(66)

Kalbant apie kainas ir pelningumą, taip pat esama žalos aspektų. Tačiau tai analizuoti buvo sudėtinga dėl padidėjusių žaliavos ir energijos kainų, kurios turėjo įtakos nagrinėjamojo produkto kainoms. Visi pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų žalos rodikliai 2005–2008 m. pablogėjo. 2008 m. buvo itin sudėtingi pramonei, visų pirma dėl to, kad bendrovės privalėjo laikytis žaliavų sutarčių įsipareigojimų, o jų pardavimų apimtys sumažėjo daugiau nei 20 %.

| (67) | 2009 m. pagerėjus rinkos padėčiai ir padidėjus kainoms, pagerėjo pelningumas, tačiau, kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, akivaizdu, kad tai buvo laikinas atsigavimas ir kad 2009 m. rinkos padėtis greičiausiai nepasikartos. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad net 2009 m. pelningumo lygis nepasiekė 5,9 % įprastu laikomo šios pramonės pelno. |
| --- | --- |

(67)

2009 m. pagerėjus rinkos padėčiai ir padidėjus kainoms, pagerėjo pelningumas, tačiau, kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, akivaizdu, kad tai buvo laikinas atsigavimas ir kad 2009 m. rinkos padėtis greičiausiai nepasikartos. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad net 2009 m. pelningumo lygis nepasiekė 5,9 % įprastu laikomo šios pramonės pelno.

| (68) | Buvo vertinama žala visai Sąjungos pramonei (makroekonominiai rodikliai), nors nagrinėjant kai kuriuos rodiklius įvertinti tik atrinkti gamintojai (mikroekonominiai rodikliai). Jokių reikšmingų mikro ir makro rodiklių skirtumų nenustatyta. |
| --- | --- |

(68)

Buvo vertinama žala visai Sąjungos pramonei (makroekonominiai rodikliai), nors nagrinėjant kai kuriuos rodiklius įvertinti tik atrinkti gamintojai (mikroekonominiai rodikliai). Jokių reikšmingų mikro ir makro rodiklių skirtumų nenustatyta.

| (69) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad žalą patyrė didžioji Sąjungos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(69)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai nustatoma, kad žalą patyrė didžioji Sąjungos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1.   Įvadas

| (70) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies padarė Sąjungos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(70)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija ištyrė, ar importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies padarė Sąjungos pramonei tokią didelę žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

6.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (71) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies išaugo beveik 400 % ir užėmė didelę rinkos dalį, t. y. jis padidėjo nuo mažiau nei 5 % iki 10–15 %. Tuo pačiu metu tiesiogiai ir palyginamai blogėjo Sąjungos pramonės, kaip vienintelio kito svarbaus ES rinkos dalyvio, nes importas iš kitų šaltinių nebuvo reikšmingas, ekonominė padėtis. |
| --- | --- |

(71)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš nagrinėjamosios šalies išaugo beveik 400 % ir užėmė didelę rinkos dalį, t. y. jis padidėjo nuo mažiau nei 5 % iki 10–15 %. Tuo pačiu metu tiesiogiai ir palyginamai blogėjo Sąjungos pramonės, kaip vienintelio kito svarbaus ES rinkos dalyvio, nes importas iš kitų šaltinių nebuvo reikšmingas, ekonominė padėtis.

| (72) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis rinkos dalis padidėjo tuo metu, kai ES suvartojimas sumažėjo 7 %. |
| --- | --- |

(72)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis rinkos dalis padidėjo tuo metu, kai ES suvartojimas sumažėjo 7 %.

| (73) | Per TL dėl didėjančios importo dempingo kainomis apimties Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 20–25 %. Galima pagrįstai daryti išvadą, kad dėl tokio padidėjusio importo mažėjančioje rinkoje 2008–2009 m. mažėjo kainos. Tokį importo dempingo kainomis poveikį kainoms padidino tai, kad daugiausia pardavimas buvo vykdomas pagal metines sutartis. Todėl Bosnijos importas dempingo kainomis, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, galėjo būti naudojamas didmeninio pardavimo kainų augimui slopinti. 2009 m. šis poveikis buvo sušvelnintas, tačiau nepakankamai, kad visa pramonė galėtų pasiekti įprastą 5,9 % pelno lygį. |
| --- | --- |

(73)

Per TL dėl didėjančios importo dempingo kainomis apimties Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 20–25 %. Galima pagrįstai daryti išvadą, kad dėl tokio padidėjusio importo mažėjančioje rinkoje 2008–2009 m. mažėjo kainos. Tokį importo dempingo kainomis poveikį kainoms padidino tai, kad daugiausia pardavimas buvo vykdomas pagal metines sutartis. Todėl Bosnijos importas dempingo kainomis, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, galėjo būti naudojamas didmeninio pardavimo kainų augimui slopinti. 2009 m. šis poveikis buvo sušvelnintas, tačiau nepakankamai, kad visa pramonė galėtų pasiekti įprastą 5,9 % pelno lygį.

| (74) | Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Sąjungos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo importo tokiomis dempingo kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, apimtis ir sumažėjo Sąjungos pramonės parduodamas ir pagaminamas kiekis, rinkos dalis ir kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis turėjo lemiamo poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.

6.3.   Kitų veiksnių poveikis

6.3.1.   Sąjungos gamintojų eksporto veikla

| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės pardavimas eksportui | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Indeksas: 2005 = 100


  Šaltinis: makro duomenys. |

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

Sąjungos pramonės pardavimas eksportui

100

108

90

57

121

Indeksas: 2005 = 100

Šaltinis: makro duomenys.

| (75) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo, tačiau vidutiniškai sudarė tik apie 10 % gamybos. Atrinktų gamintojų eksportas padidėjo ir iš dalies kompensavo sumažėjusias ES pardavimo apimtis. |
| --- | --- |

(75)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo, tačiau vidutiniškai sudarė tik apie 10 % gamybos. Atrinktų gamintojų eksportas padidėjo ir iš dalies kompensavo sumažėjusias ES pardavimo apimtis.

| (76) | Todėl Sąjungos gamintojų eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala. |
| --- | --- |

(76)

Todėl Sąjungos gamintojų eksporto veikla padėjo išsaugoti verslą ir nebuvo susijusi su patirta materialine žala.

6.3.2.   Importas iš trečiųjų šalių

| (77) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nereikšmingas ir negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei daroma žala. Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl importo iš Kinijos ir Korėjos, tačiau šis teiginys nepagrįstas tikrais faktais, nes importas iš šių šalių buvo nedidelis. |
| --- | --- |

(77)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nereikšmingas ir negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei daroma žala. Eksportuojantis Bosnijos gamintojas teigė, kad Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl importo iš Kinijos ir Korėjos, tačiau šis teiginys nepagrįstas tikrais faktais, nes importas iš šių šalių buvo nedidelis.

6.3.3.   Suvartojimo mažėjimo poveikis

| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. (TL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES suvartojimas tonomis | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Šaltinis: makro duomenys. |

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m. (TL)

ES suvartojimas tonomis

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Šaltinis: makro duomenys.

| (78) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo apytiksliai 24 000 tonų (7 %), tai rodo, kad skalbimo priemonių pramonė, siekdama pakeisti nagrinėjamąjį produktą, savo mišiniuose palaipsniui naudojo daugiau alternatyvių produktų. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl to buvo „sukaupta perteklinių atsargų, atšaukiami užsakymai ir gaunama mažiau pelno“. |
| --- | --- |

(78)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo apytiksliai 24 000 tonų (7 %), tai rodo, kad skalbimo priemonių pramonė, siekdama pakeisti nagrinėjamąjį produktą, savo mišiniuose palaipsniui naudojo daugiau alternatyvių produktų. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl to buvo „sukaupta perteklinių atsargų, atšaukiami užsakymai ir gaunama mažiau pelno“.

| (79) | Pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje du gamintojai ES rinkoje nutraukė gamybą, todėl pajėgumai buvo pakoreguoti, siekiant kompensuoti suvartojamo kiekio mažėjimą. Be to, kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, atsargų kiekis buvo nedidelis ir nekito, o tai reiškia, kad gamyba buvo pritaikyta prie mažesnio suvartojamo kiekio. |
| --- | --- |

(79)

Pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje du gamintojai ES rinkoje nutraukė gamybą, todėl pajėgumai buvo pakoreguoti, siekiant kompensuoti suvartojamo kiekio mažėjimą. Be to, kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, atsargų kiekis buvo nedidelis ir nekito, o tai reiškia, kad gamyba buvo pritaikyta prie mažesnio suvartojamo kiekio.

| (80) | Taigi, nors negalima neigti, kad dėl suvartojamo kiekio mažėjimo Sąjungos gamintojai patyrė žalos, manoma, kad šis poveikis nėra svarbus. |
| --- | --- |

(80)

Taigi, nors negalima neigti, kad dėl suvartojamo kiekio mažėjimo Sąjungos gamintojai patyrė žalos, manoma, kad šis poveikis nėra svarbus.

6.3.4.   Investicijų poveikis

| (81) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad žala buvo daroma dėl REACH teisės aktų laikymosi. Vis dėlto, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto investicijų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, tai negalėjo būti labai susiję su daroma žala. Be to, su REACH susijusios sąnaudos buvo nedidelės. |
| --- | --- |

(81)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad žala buvo daroma dėl REACH teisės aktų laikymosi. Vis dėlto, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto investicijų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, tai negalėjo būti labai susiję su daroma žala. Be to, su REACH susijusios sąnaudos buvo nedidelės.

6.3.5.   Žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimo poveikis

| (82) | Kai kurios šalys teigė, kad padidėjusios žaliavų ir energijos sąnaudos susijusios su žala. Iš tikrųjų šios sąnaudos iš esmės labai išaugo 2008 m. Tai, be abejonės, turėjo tam tikro poveikio tų metų pelningumui, nes sąnaudos padidėjo mažėjant pardavimo apimčiai. Tačiau tam tikru mastu dėl padidėjusių energijos sąnaudų buvo didinamos pardavimo kainos, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, nors importo dempingo kainomis daromas kainų smukdymo poveikis kliudė joms augti iki reikiamo lygio. |
| --- | --- |

(82)

Kai kurios šalys teigė, kad padidėjusios žaliavų ir energijos sąnaudos susijusios su žala. Iš tikrųjų šios sąnaudos iš esmės labai išaugo 2008 m. Tai, be abejonės, turėjo tam tikro poveikio tų metų pelningumui, nes sąnaudos padidėjo mažėjant pardavimo apimčiai. Tačiau tam tikru mastu dėl padidėjusių energijos sąnaudų buvo didinamos pardavimo kainos, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, nors importo dempingo kainomis daromas kainų smukdymo poveikis kliudė joms augti iki reikiamo lygio.

| (83) | Todėl manoma, kad žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimas su patiriama žala nebuvo susijęs. |
| --- | --- |

(83)

Todėl manoma, kad žaliavų ir energijos sąnaudų didėjimas su patiriama žala nebuvo susijęs.

6.3.6.   Pajėgumų poveikis

| (84) | Perteklinių pajėgumų ir mažo pajėgumų naudojimo klausimai aptarti 46 konstatuojamojoje dalyje. Pajėgumų poveikis pelningumui turi būti vertinamas atsižvelgiant į struktūrines šios pramonės savybes ir į importą dempingo kainomis. Poveikis pelningumui daromas dėl didelių fiksuotų sąnaudų, kurios būtų kompensuojamos, jei naudojimas būtų didesnis. |
| --- | --- |

(84)

Perteklinių pajėgumų ir mažo pajėgumų naudojimo klausimai aptarti 46 konstatuojamojoje dalyje. Pajėgumų poveikis pelningumui turi būti vertinamas atsižvelgiant į struktūrines šios pramonės savybes ir į importą dempingo kainomis. Poveikis pelningumui daromas dėl didelių fiksuotų sąnaudų, kurios būtų kompensuojamos, jei naudojimas būtų didesnis.

| (85) | Tačiau pertekliniais pajėgumais ir mažo pajėgumų naudojimu galima iš dalies paaiškinti kai kuriuos Sąjungos gamintojų patiriamos žalos neigiamus rodiklius, tačiau negalima paaiškinti didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Todėl dėl šių aspektų labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta. |
| --- | --- |

(85)

Tačiau pertekliniais pajėgumais ir mažo pajėgumų naudojimu galima iš dalies paaiškinti kai kuriuos Sąjungos gamintojų patiriamos žalos neigiamus rodiklius, tačiau negalima paaiškinti didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Todėl dėl šių aspektų labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta.

6.3.7.   Pasaulinės kreditų krizės ir (arba) bendros ekonomikos krizės poveikis

| (86) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pasaulinė kreditų krizė ir bendra ekonomikos krizė susijusios su žala. Iš tikrųjų 2008–2009 m. nagrinėjamojo produkto suvartojimas sumažėjo, kai prasidėjo šios krizės. |
| --- | --- |

(86)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pasaulinė kreditų krizė ir bendra ekonomikos krizė susijusios su žala. Iš tikrųjų 2008–2009 m. nagrinėjamojo produkto suvartojimas sumažėjo, kai prasidėjo šios krizės.

| (87) | Tačiau tuo negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos gamintojų rinkos dalis gerokai sumažėjo 2009 m., o Bosnijos importo užimama rinkos dalis padidėjo ir priverstinai sumažino ES kainas daugiau nei 20 %. Todėl, nors sumažėjęs suvartojimas 2008–2009 m. savaime turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, labai išaugęs importas iš Bosnijos ir Hercegovinos turėjo daug reikšmingesnio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai ir, priverstinio kainų mažinimo atžvilgiu, kainoms. Taigi dėl krizės labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys nenutrūksta. |
| --- | --- |

(87)

Tačiau tuo negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos gamintojų rinkos dalis gerokai sumažėjo 2009 m., o Bosnijos importo užimama rinkos dalis padidėjo ir priverstinai sumažino ES kainas daugiau nei 20 %. Todėl, nors sumažėjęs suvartojimas 2008–2009 m. savaime turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, labai išaugęs importas iš Bosnijos ir Hercegovinos turėjo daug reikšmingesnio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo apimčiai ir, priverstinio kainų mažinimo atžvilgiu, kainoms. Taigi dėl krizės labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys nenutrūksta.

6.3.8.   Visos naudotojų pramonės poveikis

| (88) | Nors per TL nagrinėjamąjį produktą gamino daugiau nei 10 bendrovių, pagrindinę naudotojų pramonę (skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių gamintojai) iš esmės sudarė keturios didelės grupės (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ir Unilever). Du pagrindiniai bendradarbiaujantys naudotojai nupirko beveik 40 % nagrinėjamojo produkto ES. Centralizuotai pirkdamos šios keturios grupės iš tikrųjų gali išlaikyti mažas nagrinėjamojo produkto kainas. |
| --- | --- |

(88)

Nors per TL nagrinėjamąjį produktą gamino daugiau nei 10 bendrovių, pagrindinę naudotojų pramonę (skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių gamintojai) iš esmės sudarė keturios didelės grupės (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ir Unilever). Du pagrindiniai bendradarbiaujantys naudotojai nupirko beveik 40 % nagrinėjamojo produkto ES. Centralizuotai pirkdamos šios keturios grupės iš tikrųjų gali išlaikyti mažas nagrinėjamojo produkto kainas.

| (89) | Tačiau tai nėra naujas reiškinys – jis buvo daugelį metų. Todėl vėl negalima paaiškinti labai didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Taigi dėl šio veiksnio labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta. |
| --- | --- |

(89)

Tačiau tai nėra naujas reiškinys – jis buvo daugelį metų. Todėl vėl negalima paaiškinti labai didelio gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies sumažėjimo 2009 m. Taigi dėl šio veiksnio labai padidėjusio importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojų patiriamos žalos priežastinis ryšys tikrai nenutrūksta.

6.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (90) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamasis importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(90)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamasis importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei.

| (91) | Be importo dempingo kainomis išnagrinėta daug veiksnių, tačiau nė vienu iš jų nebuvo galima paaiškinti su rinkos dalimi, gamyba ir pardavimo apimtimi susijusių reikšmingų nuostolių 2008–2009 m. laikotarpiu, kuris sutapo su importo dempingo kainomis apimties didėjimu. |
| --- | --- |

(91)

Be importo dempingo kainomis išnagrinėta daug veiksnių, tačiau nė vienu iš jų nebuvo galima paaiškinti su rinkos dalimi, gamyba ir pardavimo apimtimi susijusių reikšmingų nuostolių 2008–2009 m. laikotarpiu, kuris sutapo su importo dempingo kainomis apimties didėjimu.

| (92) | Atsižvelgiant į minėtą analizę, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(92)

Atsižvelgiant į minėtą analizę, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

7.1.   Bendrosios pastabos

| (93) | Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(93)

Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, nagrinėtas galimų priemonių poveikis visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmės, jei priemonės nebūtų taikomos.

7.2.   Sąjungos pramonės interesai

| (94) | Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Tai neleido Sąjungos pramonei pasiekti panašių pelningumo lygių, kuriuos pasiekė kitų produktų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(94)

Iš žalos analizės aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo dempingo kainomis. Dėl padidėjusios importo dempingo kainomis apimties pastaraisiais metais sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje, be to, prarasta rinkos dalis. Tai neleido Sąjungos pramonei pasiekti panašių pelningumo lygių, kuriuos pasiekė kitų produktų atžvilgiu.

| (95) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Sąjungos pramonės sąskaita. Nepaisant Sąjungos gamintojų atliktos restruktūrizacijos (dvi bendrovės nutraukė gamybą), padėtis nepagerėjo. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ceolito A milteliai yra svarbus produktas atrinktų bendrovių apyvartai ir sudaro iki 30 % jų pardavimo apyvartos. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis tikrai toliau blogėtų. Jas nustačius importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Sąjungos pramonė galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(95)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis didėja tiesiogiai Sąjungos pramonės sąskaita. Nepaisant Sąjungos gamintojų atliktos restruktūrizacijos (dvi bendrovės nutraukė gamybą), padėtis nepagerėjo. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ceolito A milteliai yra svarbus produktas atrinktų bendrovių apyvartai ir sudaro iki 30 % jų pardavimo apyvartos. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis tikrai toliau blogėtų. Jas nustačius importo kaina vėl taps nežalingo dydžio, o Sąjungos pramonė galės konkuruoti sąžiningos prekybos sąlygomis.

| (96) | Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(96)

Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

7.3.   Importuotojų interesai

| (97) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėtas galimas priemonių poveikis importuotojams. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad apie save pranešę nesusiję importuotojai yra ir naudotojai. Todėl su jais susijusi analizė yra pateikiama atitinkamame skirsnyje dėl naudotojų interesų. |
| --- | --- |

(97)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėtas galimas priemonių poveikis importuotojams. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad apie save pranešę nesusiję importuotojai yra ir naudotojai. Todėl su jais susijusi analizė yra pateikiama atitinkamame skirsnyje dėl naudotojų interesų.

7.4.   Naudotojų ir vartotojų interesai

| (98) | Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl nagrinėtas tik priemonių poveikis naudotojams. |
| --- | --- |

(98)

Paskelbus pranešimą apie šio tyrimo inicijavimą iš vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokių pastabų. Todėl nagrinėtas tik priemonių poveikis naudotojams.

| (99) | Klausimynai buvo nusiųsti 8 žinomiems naudotojams. Tačiau reikšmingas pastabas pateikė tik du iš jų. Todėl Sąjungos interesų analizė grindžiama šių dviejų pakankamai didelių naudotojų, kurie kartu suvartoja beveik 40 % Sąjungoje suvartojamo kiekio, atsakymais. |
| --- | --- |

(99)

Klausimynai buvo nusiųsti 8 žinomiems naudotojams. Tačiau reikšmingas pastabas pateikė tik du iš jų. Todėl Sąjungos interesų analizė grindžiama šių dviejų pakankamai didelių naudotojų, kurie kartu suvartoja beveik 40 % Sąjungoje suvartojamo kiekio, atsakymais.

| (100) | Du bendradarbiaujantys Sąjungos naudotojai yra dideli Sąjungos skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių pramonės dalyviai. Jie abu prieštaravo priemonių nustatymui. |
| --- | --- |

(100)

Du bendradarbiaujantys Sąjungos naudotojai yra dideli Sąjungos skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių pramonės dalyviai. Jie abu prieštaravo priemonių nustatymui.

| (101) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad kalbant apie bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų suvartojamą kiekį, mažiau nei trečdalis jo importuojama iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo. Likusi dalis gaunama vykdant pirkimą iš Sąjungos gamintojų, kurie yra svarbiausias bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų mažą pajėgumų naudojimą, kaip paaiškinta 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, galima teigti, kad nustačius priemones pasiūla nesumažės ir kainos nebus didinamos. |
| --- | --- |

(101)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad kalbant apie bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų suvartojamą kiekį, mažiau nei trečdalis jo importuojama iš eksportuojančio Bosnijos gamintojo. Likusi dalis gaunama vykdant pirkimą iš Sąjungos gamintojų, kurie yra svarbiausias bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Atsižvelgiant į Sąjungos gamintojų mažą pajėgumų naudojimą, kaip paaiškinta 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, galima teigti, kad nustačius priemones pasiūla nesumažės ir kainos nebus didinamos.

| (102) | Be to, kaip minėta pirmiau, paaiškėjo, kad Sąjungos naudotojų pramonė jau pradėjo nagrinėti importo iš Kinijos galimybę. Tai, kad tokia galimybė yra ir laikoma patikima, rodo, jog nustačius priemones tikrai nebus nagrinėjamojo produkto trūkumo. |
| --- | --- |

(102)

Be to, kaip minėta pirmiau, paaiškėjo, kad Sąjungos naudotojų pramonė jau pradėjo nagrinėti importo iš Kinijos galimybę. Tai, kad tokia galimybė yra ir laikoma patikima, rodo, jog nustačius priemones tikrai nebus nagrinėjamojo produkto trūkumo.

| (103) | Taip pat įvertinta galutinių produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abiem atvejais atitinkami produktai sudaro mažiau nei 10 % jų apyvartos. |
| --- | --- |

(103)

Taip pat įvertinta galutinių produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abiem atvejais atitinkami produktai sudaro mažiau nei 10 % jų apyvartos.

| (104) | Taip pat tirta nagrinėjamojo produkto, pridėto į galutinių produktų sudėtį, procentinė dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai tokios procentinės dalys yra labai nedidelės (vidutiniškai mažiau nei 5 % visų sąnaudų), todėl nagrinėjamasis produktas nesudaro labai svarbios galutinių produktų sąnaudų dalies. |
| --- | --- |

(104)

Taip pat tirta nagrinėjamojo produkto, pridėto į galutinių produktų sudėtį, procentinė dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai tokios procentinės dalys yra labai nedidelės (vidutiniškai mažiau nei 5 % visų sąnaudų), todėl nagrinėjamasis produktas nesudaro labai svarbios galutinių produktų sąnaudų dalies.

| (105) | Komisija taip pat išnagrinėjo, ar nustačius priemones būtų daromas reikšmingas neigiamas finansinis poveikis šių dviejų naudotojų padėčiai. Komisija nustatė du scenarijus, t. y. blogiausio atvejo scenarijų ir realistiškesnį scenarijų. |
| --- | --- |

(105)

Komisija taip pat išnagrinėjo, ar nustačius priemones būtų daromas reikšmingas neigiamas finansinis poveikis šių dviejų naudotojų padėčiai. Komisija nustatė du scenarijus, t. y. blogiausio atvejo scenarijų ir realistiškesnį scenarijų.

| (106) | Pagal blogiausio atvejo scenarijų daroma prielaida, kad ir importo, ir Sąjungos kainos padidėtų iki muito dydžio. Tai vidutines naudotojų sąnaudas padidintų mažiau nei 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Pagal blogiausio atvejo scenarijų daroma prielaida, kad ir importo, ir Sąjungos kainos padidėtų iki muito dydžio. Tai vidutines naudotojų sąnaudas padidintų mažiau nei 2 %.

| (107) | Minėta padėtis turi būti palyginta su bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų pelningumo lygiais. Naudotojų produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, pelningumas yra apytiksliai 11 %, o visų jų produktų pelningumas – daugiau nei 20 %. Atsižvelgiant į tokį pelningumo lygį, net visapusiškas priemonių nustatymas tiek importuojamam produktui, tiek Sąjungos kainoms neturėtų neproporcingo poveikio šių šalių finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(107)

Minėta padėtis turi būti palyginta su bendradarbiaujančių Sąjungos naudotojų pelningumo lygiais. Naudotojų produktų, kurių sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, pelningumas yra apytiksliai 11 %, o visų jų produktų pelningumas – daugiau nei 20 %. Atsižvelgiant į tokį pelningumo lygį, net visapusiškas priemonių nustatymas tiek importuojamam produktui, tiek Sąjungos kainoms neturėtų neproporcingo poveikio šių šalių finansinei padėčiai.

| (108) | Iš tikrųjų, realistiškesnis scenarijus yra toks, kad nustačius priemones padidėtų tik importo iš Bosnijos ir Hercegovinos kainos, o Sąjungos pramonė gautų naudos iš padidėjusios masto ekonomijos. Iš tiesų, kaip nurodyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto tiekimo ES padėtis yra visiškai patenkinama, nes dauguma Sąjungos gamintojų vis dar nenaudoja visų pajėgumų. |
| --- | --- |

(108)

Iš tikrųjų, realistiškesnis scenarijus yra toks, kad nustačius priemones padidėtų tik importo iš Bosnijos ir Hercegovinos kainos, o Sąjungos pramonė gautų naudos iš padidėjusios masto ekonomijos. Iš tiesų, kaip nurodyta pirmiau, nagrinėjamojo produkto tiekimo ES padėtis yra visiškai patenkinama, nes dauguma Sąjungos gamintojų vis dar nenaudoja visų pajėgumų.

| (109) | Pažymėtina, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog yra produktų, kuriais būtų galima pakeisti nagrinėjamąjį produktą. Iš tikrųjų yra aišku, kad abu bendradarbiaujantys ir nebendradarbiaujantys naudotojai taip pat gamina skalbimo priemones be nagrinėjamojo produkto. Pagal šį realistiškesnį scenarijų bendradarbiaujančių naudotojų sąnaudos padidėtų vieno procento dalimi. Kitaip tariant, atsižvelgiant į pelningumo rodiklius, priemonių nustatymas turės tik labai nereikšmingo poveikio naudotojams. |
| --- | --- |

(109)

Pažymėtina, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog yra produktų, kuriais būtų galima pakeisti nagrinėjamąjį produktą. Iš tikrųjų yra aišku, kad abu bendradarbiaujantys ir nebendradarbiaujantys naudotojai taip pat gamina skalbimo priemones be nagrinėjamojo produkto. Pagal šį realistiškesnį scenarijų bendradarbiaujančių naudotojų sąnaudos padidėtų vieno procento dalimi. Kitaip tariant, atsižvelgiant į pelningumo rodiklius, priemonių nustatymas turės tik labai nereikšmingo poveikio naudotojams.

| (110) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad priemonių nustatymas neturės jokio reikšmingo poveikio naudotojams, todėl labai mažai tikėtina, jog kainos padidėtų vartotojams. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad priemonių nustatymas neturės jokio reikšmingo poveikio naudotojams, todėl labai mažai tikėtina, jog kainos padidėtų vartotojams.

7.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (111) | Apibendrinant, tikimasi, kad Sąjungos pramonei priemonės tikrai būtų naudingos. Iš tikrųjų ji pirmiausia gautų naudos dėl padidėjusios masto ekonomijos, nes dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties ji naudotų daugiau pajėgumų. |
| --- | --- |

(111)

Apibendrinant, tikimasi, kad Sąjungos pramonei priemonės tikrai būtų naudingos. Iš tikrųjų ji pirmiausia gautų naudos dėl padidėjusios masto ekonomijos, nes dėl padidėjusios gamybos ir pardavimo apimties ji naudotų daugiau pajėgumų.

| (112) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad priemonių nustatymas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis importuojamam produktui neturės reikšmingo poveikio Sąjungos naudotojams ir apskritai atitinka Sąjungos interesus. |
| --- | --- |

(112)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad priemonių nustatymas iš Bosnijos ir Hercegovinos dempingo kainomis importuojamam produktui neturės reikšmingo poveikio Sąjungos naudotojams ir apskritai atitinka Sąjungos interesus.

8.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

| (113) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, iš Bosnijos ir Hercegovinos importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, iš Bosnijos ir Hercegovinos importuojamam nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (114) | Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Sąjungos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(114)

Laikinųjų antidempingo priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Sąjungos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršytas nustatytas dempingo skirtumas.

| (115) | Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Sąjungos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Ikimokestinio pelno dydis, naudotas atliekant šį skaičiavimą, buvo 5,9 % apyvartos. Tai buvo visų Sąjungos pramonės produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, pelningumo lygis, kurį ji pasiekė TL. Turint omeny, kad nagrinėjamojo produkto pelningumui neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kainomis, yra aišku, kad šis pelno lygis yra apskaičiuotas tinkamai ir nėra per didelis. Taip pat nagrinėta, ar reikėtų naudoti pelno lygį, kurį Sąjungos pramonė pasiekė 2005–2007 m., tačiau pelno lygiai buvo nedideli, vertinant bendrovių pasiektą panašių produktų pelningumą, ir nebuvo laikomi tipiškais perspektyvios pramonės atžvilgiu. Dėl šios priežasties per šiuos 3 metus dėl Bosnijos importo Sąjungos pramonės importo kainos buvo priverstinai sumažintos 10–20 % ir tokie skirtumai turėjo būti labai svarbūs derantis dėl metinių sutarčių. Todėl šie pelno dydžiai negalėjo būti laikomi tipiškais esant įprastai padėčiai ES rinkoje. Tuo remiantis Sąjungos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. |
| --- | --- |

(115)

Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Sąjungos pramonei padengti sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. Ikimokestinio pelno dydis, naudotas atliekant šį skaičiavimą, buvo 5,9 % apyvartos. Tai buvo visų Sąjungos pramonės produktų, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, pelningumo lygis, kurį ji pasiekė TL. Turint omeny, kad nagrinėjamojo produkto pelningumui neigiamo poveikio turėjo importas dempingo kainomis, yra aišku, kad šis pelno lygis yra apskaičiuotas tinkamai ir nėra per didelis. Taip pat nagrinėta, ar reikėtų naudoti pelno lygį, kurį Sąjungos pramonė pasiekė 2005–2007 m., tačiau pelno lygiai buvo nedideli, vertinant bendrovių pasiektą panašių produktų pelningumą, ir nebuvo laikomi tipiškais perspektyvios pramonės atžvilgiu. Dėl šios priežasties per šiuos 3 metus dėl Bosnijos importo Sąjungos pramonės importo kainos buvo priverstinai sumažintos 10–20 % ir tokie skirtumai turėjo būti labai svarbūs derantis dėl metinių sutarčių. Todėl šie pelno dydžiai negalėjo būti laikomi tipiškais esant įprastai padėčiai ES rinkoje. Tuo remiantis Sąjungos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.

| (116) | Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Sąjungos pramonės ES rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Taip apskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, palyginimu su Sąjungos pramonės ES rinkoje parduoto produkto vidutine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės importo CIF vertės procentu. Taip apskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 31,5 %.

8.2.   Laikinosios priemonės

| (117) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam Bosnijos ir Hercegovinos kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(117)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi manoma, kad importuojamam Bosnijos ir Hercegovinos kilmės produktui turėtų būti nustatytos antidempingo skirtumui lygios laikinosios antidempingo priemonės.

| (118) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma Bosnijai ir Hercegovinai yra 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito norma Bosnijai ir Hercegovinai yra 28,1 %.

9.   INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

| (119) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos, |
| --- | --- |

(119)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente daromos išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, taip pat vadinamiems ceolito NaA arba ceolito 4A milteliais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00 (TARIC kodas 2842100030), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 28,1 %.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.

2.   Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 40, 2010 2 17, p. 5.

2

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/44

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1037/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/46

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1038/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. lapkričio 16 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. lapkričio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. lapkričio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2010 m. lapkričio 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2010 m. lapkričio 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 0,00 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

0,00

---

(1)  Prekių, kurios į Sąjungą atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

219,39

161,99

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Meksikos įlankos priedas

—

17,04

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 46,32 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

18,20 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

46,32 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/49

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1039/2010

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1029/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. lapkričio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

3

(4)  OL L 296, 2010 11 13, p. 17.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. lapkričio 16 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/51

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. rugpjūčio 4 d.

dėl valstybinės pagalbos C 40/08 (ex N 163/08), kurią Lenkija suteikė bendrovei PZL Hydral S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5406)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/690/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į Sprendimą C (2008) 4753 (1), kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, ir Sprendimą C (2008) 6371 (2) išplėsti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą įtraukiant pagalbą Nr. C 40/2008 (ex Nr. 163/2008),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. kovo 27 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos pranešė apie PZL Hydral S.A. (PZL Hydral) restruktūrizavimo planą. 2008 m. gegužės 6 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomą informaciją. 2008 m. birželio 4 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą iki 2008 m. birželio 27 d.; 2008 m. birželio 10 d. rašte Komisija su tuo sutiko. 2008 m. liepos 7 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją apie restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. kovo 27 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos pranešė apie PZL Hydral S.A. (PZL Hydral) restruktūrizavimo planą. 2008 m. gegužės 6 d. raštu Komisija paprašė pateikti papildomą informaciją. 2008 m. birželio 4 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą iki 2008 m. birželio 27 d.; 2008 m. birželio 10 d. rašte Komisija su tuo sutiko. 2008 m. liepos 7 d. rašte Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją apie restruktūrizavimo planą.

| (2) | 2008 m. rugsėjo 10 d. pradėta procedūra pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (oficiali tyrimo procedūra). 2008 m. lapkričio 12 d. priimtu sprendimu oficiali tyrimo procedūra pratęsta. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugsėjo 10 d. pradėta procedūra pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (oficiali tyrimo procedūra). 2008 m. lapkričio 12 d. priimtu sprendimu oficiali tyrimo procedūra pratęsta.

| (3) | 2008 m. spalio 14 d. ir gruodžio 22 d. Lenkija pateikė savo pastabas, 2009 m. balandžio 7 d. – papildomą informaciją. Pastabų iš trečiųjų šalių Komisija negavo. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. spalio 14 d. ir gruodžio 22 d. Lenkija pateikė savo pastabas, 2009 m. balandžio 7 d. – papildomą informaciją. Pastabų iš trečiųjų šalių Komisija negavo.

| (4) | Susitikimai su Lenkijos valdžios institucijų atstovais vyko 2009 m. balandžio 27 d., spalio 14 d. ir 2010 m. vasario 12 d.2009 m. gruodžio 18 d. Komisija paprašė išsamesnės informacijos. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos susirašinėjo elektroniniu paštu, Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją elektroniniu paštu 2009 m. spalio 20 d., lapkričio 23 d., gruodžio 15 d., 2010 m. sausio 13 ir 16 d., vasario 9, 10 ir 26 d., kovo 1, 3, 4 ir 19 d., gegužės 5, 12, 20 ir 28 d., birželio 3, 4, 7, 8, 9, 17, 23, 24 ir 28 d., liepos 7, 8, 9, 12 ir 13 d. |
| --- | --- |

(4)

Susitikimai su Lenkijos valdžios institucijų atstovais vyko 2009 m. balandžio 27 d., spalio 14 d. ir 2010 m. vasario 12 d.2009 m. gruodžio 18 d. Komisija paprašė išsamesnės informacijos. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos susirašinėjo elektroniniu paštu, Lenkijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją elektroniniu paštu 2009 m. spalio 20 d., lapkričio 23 d., gruodžio 15 d., 2010 m. sausio 13 ir 16 d., vasario 9, 10 ir 26 d., kovo 1, 3, 4 ir 19 d., gegužės 5, 12, 20 ir 28 d., birželio 3, 4, 7, 8, 9, 17, 23, 24 ir 28 d., liepos 7, 8, 9, 12 ir 13 d.

II.   APIBŪDINIMAS

II.1.   Pagalbos gavėjai: PZL Hydral ir PZL Wrocław

| (5) | PZL Hydral įsteigta 1946 m. kaip valstybinė įmonė. Šiuo metu tai stambi bendrovė, kuri iki 2008 m. specializavosi civilinės ir karinės pramoninės hidraulikos gamybos, elektroninių hidromechaninių kuro reguliavimo sistemų, skirtų visų rūšių orlaivių varikliams, orlaiviams skirtų hidraulinių kontrolės sistemų ir malūnsparniams skirtos jėgos hidraulikos projektavimo, gamybos ir aptarnavimo srityse. Nuo 2008 m. PZL Hydral buvo grupės kontroliuojančioji bendrovė, pati pramoninės veiklos daugiau nevykdo. |
| --- | --- |

(5)

PZL Hydral įsteigta 1946 m. kaip valstybinė įmonė. Šiuo metu tai stambi bendrovė, kuri iki 2008 m. specializavosi civilinės ir karinės pramoninės hidraulikos gamybos, elektroninių hidromechaninių kuro reguliavimo sistemų, skirtų visų rūšių orlaivių varikliams, orlaiviams skirtų hidraulinių kontrolės sistemų ir malūnsparniams skirtos jėgos hidraulikos projektavimo, gamybos ir aptarnavimo srityse. Nuo 2008 m. PZL Hydral buvo grupės kontroliuojančioji bendrovė, pati pramoninės veiklos daugiau nevykdo.

| (6) | 2003 m. valstybei priklausanti Pramonės vystymo agentūra (PVA) iš Iždo įsigijo 80,94 % PZL Hydral akcijų (1 284 686 akcijas). Vėliau Iždas dar perdavė PVA akcijų: 2005 m. 499 103 akcijas – taip PVA akcijų dalis padidėjo iki 87,39 %, 2007 m. 64 374 akcijas – akcijų dalis padidėjo iki 90,54 % ir 2010 m. sausio 12 d.38 399 akcijas – akcijų dalis padidėjo iki 92,42 %. Kiekvienas šių sandorių sudarytas už simbolinę 1 PLN kainą. Nuo 2010 m. sausio 12 d. PVA priklauso 18 886 562 akcijos, jų nominalioji vertė yra 18 865 620 PLN. Likusios akcijos (7,58 %), kurių nominalioji vertė yra 1 547 210 PLN, šiuo metu priklauso darbuotojams. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. valstybei priklausanti Pramonės vystymo agentūra (PVA) iš Iždo įsigijo 80,94 % PZL Hydral akcijų (1 284 686 akcijas). Vėliau Iždas dar perdavė PVA akcijų: 2005 m. 499 103 akcijas – taip PVA akcijų dalis padidėjo iki 87,39 %, 2007 m. 64 374 akcijas – akcijų dalis padidėjo iki 90,54 % ir 2010 m. sausio 12 d.38 399 akcijas – akcijų dalis padidėjo iki 92,42 %. Kiekvienas šių sandorių sudarytas už simbolinę 1 PLN kainą. Nuo 2010 m. sausio 12 d. PVA priklauso 18 886 562 akcijos, jų nominalioji vertė yra 18 865 620 PLN. Likusios akcijos (7,58 %), kurių nominalioji vertė yra 1 547 210 PLN, šiuo metu priklauso darbuotojams.

| (7) | 2007 m. PZL Hydral kontroliavo šias antrines įmones: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., kurios pagrindinė veikla yra plieno detalių liejimas, lydimas, apdorojimas ir apdirbimas; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., kuri gamina ir parduoda šilumos energiją; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., kuri gamina vožtuvus ir hidraulinius skirstytuvus, apdirba metalo įrangą ir teikia hidraulinių įrenginių ir įrangos remonto paslaugas, ir PZL Wrocław Sp. z o.o. (PZL Wrocław). PZL Hydral taip pat kontroliavo dar dvi bendroves, kurios šiuo metu likviduojamos. 2006 m. pabaigoje visoje grupėje dirbo 795 darbuotojai. |
| --- | --- |

(7)

2007 m. PZL Hydral kontroliavo šias antrines įmones: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., kurios pagrindinė veikla yra plieno detalių liejimas, lydimas, apdorojimas ir apdirbimas; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., kuri gamina ir parduoda šilumos energiją; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., kuri gamina vožtuvus ir hidraulinius skirstytuvus, apdirba metalo įrangą ir teikia hidraulinių įrenginių ir įrangos remonto paslaugas, ir PZL Wrocław Sp. z o.o. (PZL Wrocław). PZL Hydral taip pat kontroliavo dar dvi bendroves, kurios šiuo metu likviduojamos. 2006 m. pabaigoje visoje grupėje dirbo 795 darbuotojai.

| (8) | PZL Wrocław įsteigta 2004 m. kaip PZL Hydral visiškai priklausanti antrinė bendrovė, kad kaip operatorius perimtų iš PZL Hydral visą valdymo veiklą, kad pastaroji galėtų veikti kaip kontroliuojančioji bendrovė ir valdyti PZL Hydral grupės restruktūrizavimo procesą. |
| --- | --- |

(8)

PZL Wrocław įsteigta 2004 m. kaip PZL Hydral visiškai priklausanti antrinė bendrovė, kad kaip operatorius perimtų iš PZL Hydral visą valdymo veiklą, kad pastaroji galėtų veikti kaip kontroliuojančioji bendrovė ir valdyti PZL Hydral grupės restruktūrizavimo procesą.

| (9) | Dalį turto PZL Hydral perdavė PZL Wrocław kaip įnašą natūra į PZL Wrocław kapitalą arba pardavė už buhalterinę vertę, nurodytą PZL Hydral 2004 m. apskaitos dokumentuose, kaip parodyta 1 lentelėje.

  1   lentelė


  Turto perdavimas įnašo natūra arba pardavimo būdu (PLN)









  Perdavimo data | Turtas | Perdavimo būdas (pardavimas arba įnašas natūra) | Turto buhalterinė vertė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 12 30 | ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas | įnašas natūra | 3 917 321,0 |
| 2004 12 30 | nematerialusis turtas | įnašas natūra | 801 332,0 |
| 2004 12 30 | nebaigti darbai | įnašas natūra | 1 251 352,0 |
| 2004 12 30 | medžiagos | įnašas natūra | 251 719,0 |
| 2006 11 30 | ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas | įnašas natūra | 138 516,44 |
| 2006 11 30 | medžiagos | įnašas natūra | 679 915,73 |
| 2006 11 30 | ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas | įnašas natūra | 1 186 803,54 |
| 2006 11 30 | nematerialusis turtas | įnašas natūra | 290 268,95 |
| 2007 6 20 | ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas | pardavimas | 1 250 000,0 |
| 2007 12 30 | ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas | įnašas natūra | 1 293 600,0 |
| 2008 12 21–23 | nebaigti darbai | pardavimas | 5 230 644,91 |
| 2008 3 27 | medžiagos | pardavimas | 2 985 631,15 |
| 2009 3 10 | medžiagos | pardavimas | 304 294,33 |

(9)

Dalį turto PZL Hydral perdavė PZL Wrocław kaip įnašą natūra į PZL Wrocław kapitalą arba pardavė už buhalterinę vertę, nurodytą PZL Hydral 2004 m. apskaitos dokumentuose, kaip parodyta 1 lentelėje.

1   lentelė

Turto perdavimas įnašo natūra arba pardavimo būdu (PLN)

Perdavimo data

Turtas

Perdavimo būdas (pardavimas arba įnašas natūra)

Turto buhalterinė vertė

2004 12 30

ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas

įnašas natūra

3 917 321,0

2004 12 30

nematerialusis turtas

įnašas natūra

801 332,0

2004 12 30

nebaigti darbai

įnašas natūra

1 251 352,0

2004 12 30

medžiagos

įnašas natūra

251 719,0

2006 11 30

ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas

įnašas natūra

138 516,44

2006 11 30

medžiagos

įnašas natūra

679 915,73

2006 11 30

ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas

įnašas natūra

1 186 803,54

2006 11 30

nematerialusis turtas

įnašas natūra

290 268,95

2007 6 20

ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas

pardavimas

1 250 000,0

2007 12 30

ilgalaikis turtas – kilnojamasis turtas

įnašas natūra

1 293 600,0

2008 12 21–23

nebaigti darbai

pardavimas

5 230 644,91

2008 3 27

medžiagos

pardavimas

2 985 631,15

2009 3 10

medžiagos

pardavimas

304 294,33

| (10) | Ilgalaikis materialusis turtas, kurį PZL Wrocław įgijo iš PZL Hydral, buvo perduotas kaip įnašas natūra į PZL Wrocław kapitalą arba parduotas, kaip parodyta 2 lentelėje. Abiem atvejais sandorio vertė rėmėsi nepriklausomo eksperto vertinimu. Tuo metu, kai šis ilgalaikis turtas buvo perduodamas, jis jau buvo užstatytas nekilnojamojo turto hipoteka šių viešų kreditorių naudai: Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai ir Vroclavo miesto tarybai, suma – 142,558 mln. PLN.

  2   lentelė


  Nekilnojamojo turto perdavimas (PLN)









  Perdavimo data | Turtas | Perdavimo būdas (pardavimas arba įnašas natūra) | Turto buhalterinė vertė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 12 30 | materialusis turtas – nekilnojamasis turtas | įnašas natūra | 8 337 000,0 |
| 2007 12 30 | materialusis turtas – nekilnojamasis turtas | pardavimas | 10 309 508,56 |

(10)

Ilgalaikis materialusis turtas, kurį PZL Wrocław įgijo iš PZL Hydral, buvo perduotas kaip įnašas natūra į PZL Wrocław kapitalą arba parduotas, kaip parodyta 2 lentelėje. Abiem atvejais sandorio vertė rėmėsi nepriklausomo eksperto vertinimu. Tuo metu, kai šis ilgalaikis turtas buvo perduodamas, jis jau buvo užstatytas nekilnojamojo turto hipoteka šių viešų kreditorių naudai: Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai ir Vroclavo miesto tarybai, suma – 142,558 mln. PLN.

2   lentelė

Nekilnojamojo turto perdavimas (PLN)

Perdavimo data

Turtas

Perdavimo būdas (pardavimas arba įnašas natūra)

Turto buhalterinė vertė

2007 12 30

materialusis turtas – nekilnojamasis turtas

įnašas natūra

8 337 000,0

2007 12 30

materialusis turtas – nekilnojamasis turtas

pardavimas

10 309 508,56

| (11) | 2007 m. gruodžio 31 d.PZL Hydral perdavė PZL Wrocław lėšų, kurių nominalioji vertė sudarė 918 900 PLN, kaip įnašą į PZL Wrocław kapitalą. |
| --- | --- |

(11)

2007 m. gruodžio 31 d.PZL Hydral perdavė PZL Wrocław lėšų, kurių nominalioji vertė sudarė 918 900 PLN, kaip įnašą į PZL Wrocław kapitalą.

| (12) | Likęs turtas, kurį 2006 m. sausio 17 d.–2010 m. balandžio 27 d.PZL Hydral perdavė PZL Wrocław, buvo parduotas už buhalterinę vertę, jį sudarė įvairus nebaigtas statyti turtas, šis turtas nebuvo įkeistas ar užstatytas hipoteka. |
| --- | --- |

(12)

Likęs turtas, kurį 2006 m. sausio 17 d.–2010 m. balandžio 27 d.PZL Hydral perdavė PZL Wrocław, buvo parduotas už buhalterinę vertę, jį sudarė įvairus nebaigtas statyti turtas, šis turtas nebuvo įkeistas ar užstatytas hipoteka.

| (13) | Bendra turto, kurį 2004–2010 m. PZL Hydral perdavė PZL Wrocław, vertė sudarė 44 708 791,02 PLN. |
| --- | --- |

(13)

Bendra turto, kurį 2004–2010 m. PZL Hydral perdavė PZL Wrocław, vertė sudarė 44 708 791,02 PLN.

| (14) | 2008 m. PZL Hydral perdavė PZL Wrocław 559 darbuotojus, 2009 m. – 37 darbuotojus. |
| --- | --- |

(14)

2008 m. PZL Hydral perdavė PZL Wrocław 559 darbuotojus, 2009 m. – 37 darbuotojus.

| (15) | PZL Wrocław gamina Lenkijos ginkluotųjų pajėgų orlaiviams skirtus komponentus (iki 2007 m. pabaigos šią gamybą vykdė PZL Hydral) ir teikia Lenkijos armijos naudojamos įrangos priežiūros ir remonto paslaugas. Kariniai gaminiai sertifikuojami pagal gaminių tipus, laikantis Lenkijos ginkluotųjų pajėgų techninių reikalavimų. Atskiri dokumentai pateikiami kiekviename etape, šiuos gaminius (ir su jais susijusias priežiūros paslaugas) prižiūri nuolatinis karinis atstovas. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław gamina Lenkijos ginkluotųjų pajėgų orlaiviams skirtus komponentus (iki 2007 m. pabaigos šią gamybą vykdė PZL Hydral) ir teikia Lenkijos armijos naudojamos įrangos priežiūros ir remonto paslaugas. Kariniai gaminiai sertifikuojami pagal gaminių tipus, laikantis Lenkijos ginkluotųjų pajėgų techninių reikalavimų. Atskiri dokumentai pateikiami kiekviename etape, šiuos gaminius (ir su jais susijusias priežiūros paslaugas) prižiūri nuolatinis karinis atstovas.

| (16) | PZL Wrocław šiuo metu veikia pagal Vidaus reikalų ir administravimo ministerijos 2007 m. sausio 17 d. išduotą leidimą Nr. B-007/2007 ūkinei veiklai vykdyti šiose srityse:






  — | šaudymo prietaisų, skirtų duoti pavojaus signalą, signalinės ir dujų amunicijos, nurodytos 2001 m. gruodžio 3 d. Ministrų kabineto nutarimo dėl ginklų ir amunicijos tipų ir karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašo (3) 1-ojo priedo 8 dalyje (Ginklų ir amunicijos tipai), gamyba ir pardavimas; |
| --- | --- | --- |

(16)

PZL Wrocław šiuo metu veikia pagal Vidaus reikalų ir administravimo ministerijos 2007 m. sausio 17 d. išduotą leidimą Nr. B-007/2007 ūkinei veiklai vykdyti šiose srityse:

—

šaudymo prietaisų, skirtų duoti pavojaus signalą, signalinės ir dujų amunicijos, nurodytos 2001 m. gruodžio 3 d. Ministrų kabineto nutarimo dėl ginklų ir amunicijos tipų ir karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašo (3) 1-ojo priedo 8 dalyje (Ginklų ir amunicijos tipai), gamyba ir pardavimas;

| — | karinių arba policijos gaminių, išvardytų pirmiau nurodyto Ministrų kabineto nutarimo 2-ojo priedo (Karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašas) „WT V“ antraštinėje dalyje, taip pat gaminių komponentų ir sudėtinių dalių, išvardytų „WT II“, „WT III“ ir „WT XIV“ antraštinėse dalyse (1–4 ir 7–10 dalys), gamyba ir pardavimas; |
| --- | --- |

—

karinių arba policijos gaminių, išvardytų pirmiau nurodyto Ministrų kabineto nutarimo 2-ojo priedo (Karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašas) „WT V“ antraštinėje dalyje, taip pat gaminių komponentų ir sudėtinių dalių, išvardytų „WT II“, „WT III“ ir „WT XIV“ antraštinėse dalyse (1–4 ir 7–10 dalys), gamyba ir pardavimas;

| — | įrangos, skirtos kariniams arba policijos gaminiams gaminti, gamyba ir pardavimas ir tam tikslui skirtų gaminių gamybos technologijų pardavimas, kaip nurodyta Ministrų kabineto nutarimo 2-ojo priedo (Karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašas) „WT XIII“ antraštinėje dalyje. |
| --- | --- |

—

įrangos, skirtos kariniams arba policijos gaminiams gaminti, gamyba ir pardavimas ir tam tikslui skirtų gaminių gamybos technologijų pardavimas, kaip nurodyta Ministrų kabineto nutarimo 2-ojo priedo (Karinių bei policijos gaminių ir technologijų, kurių gamybai ir rinkodarai būtinas leidimas, sąrašas) „WT XIII“ antraštinėje dalyje.

| (17) | PZL Wrocław turi šiuos pažymėjimus:






  — | atitikties ISO 9001:2000 reikalavimams pažymėjimas, išduotas Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- | --- |

(17)

PZL Wrocław turi šiuos pažymėjimus:

—

atitikties ISO 9001:2000 reikalavimams pažymėjimas, išduotas Bureau Veritas Certification;

| — | atitikties AS9100-B reikalavimams pažymėjimas, išduotas Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- |

—

atitikties AS9100-B reikalavimams pažymėjimas, išduotas Bureau Veritas Certification;

| — | Lenkijos civilinės aviacijos tarnybos išduotas pažymėjimas, pagal kurį leidžiama gaminti aviacijos reikmenis, atitinkančius 21 dalies aviacijos taisykles; |
| --- | --- |

—

Lenkijos civilinės aviacijos tarnybos išduotas pažymėjimas, pagal kurį leidžiama gaminti aviacijos reikmenis, atitinkančius 21 dalies aviacijos taisykles;

| — | Lenkijos civilinės aviacijos tarnybos išduotas techninio gaminių, atitinkančių 145 dalies aviacijos taisykles, aptarnavimo pažymėjimas; |
| --- | --- |

—

Lenkijos civilinės aviacijos tarnybos išduotas techninio gaminių, atitinkančių 145 dalies aviacijos taisykles, aptarnavimo pažymėjimas;

| — | Veiklos priežiūros instituto išduotas NADCAP pažymėjimas tam tikriems specialiems procesams: terminiam apdorojimui (HT), nedestruktyviam testavimui (NDT), cheminiams procesams (CHP) ir apdorojimui elektros iškrovos mašinomis (EDM). |
| --- | --- |

—

Veiklos priežiūros instituto išduotas NADCAP pažymėjimas tam tikriems specialiems procesams: terminiam apdorojimui (HT), nedestruktyviam testavimui (NDT), cheminiams procesams (CHP) ir apdorojimui elektros iškrovos mašinomis (EDM).

| (18) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad PZL Hydral (dabar – PZL Wrocław) gaminių linija yra svarbi Lenkijos Vyriausybės 1995 m. priimto 1996–2000 m. ir 2000 m. priimto 2001–2006 m. ekonominės plėtros plano dalis. |
| --- | --- |

(18)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad PZL Hydral (dabar – PZL Wrocław) gaminių linija yra svarbi Lenkijos Vyriausybės 1995 m. priimto 1996–2000 m. ir 2000 m. priimto 2001–2006 m. ekonominės plėtros plano dalis.

| (19) | Be to, atskiros nuorodos į PZL Hydral arba jos veiklą pateiktos įvairiose ekonominės plėtros plano įgyvendinimo priemonėse ir Vyriausybės gairėse, pavyzdžiui:






  — | Centrinės planavimo tarnybos ministro / vadovo 1995 m. sausio 30 d. gairėse dėl 1996–2000 m. ekonominės plėtros plano; |
| --- | --- | --- |

(19)

Be to, atskiros nuorodos į PZL Hydral arba jos veiklą pateiktos įvairiose ekonominės plėtros plano įgyvendinimo priemonėse ir Vyriausybės gairėse, pavyzdžiui:

—

Centrinės planavimo tarnybos ministro / vadovo 1995 m. sausio 30 d. gairėse dėl 1996–2000 m. ekonominės plėtros plano;

| — | Ekonomikos reikalų ministro 2000 m. liepos mėn. gairėse dėl 2001–2006 m. pagrindinio ekonominės plėtros plano; |
| --- | --- |

—

Ekonomikos reikalų ministro 2000 m. liepos mėn. gairėse dėl 2001–2006 m. pagrindinio ekonominės plėtros plano;

| — | 2001 m. rugpjūčio 23 d. Darbo, kurį atlieka įmonės įgyvendindamos nacionalinio saugumo įstatymą, organizavimo dokumente (4); |
| --- | --- |

—

2001 m. rugpjūčio 23 d. Darbo, kurį atlieka įmonės įgyvendindamos nacionalinio saugumo įstatymą, organizavimo dokumente (4);

| — | 2003 m. birželio 24 d. Ministrų kabineto nutarime dėl valstybės saugumui ir gynybai bei specialiai apsaugai ypač svarbios įrangos (5); |
| --- | --- |

—

2003 m. birželio 24 d. Ministrų kabineto nutarime dėl valstybės saugumui ir gynybai bei specialiai apsaugai ypač svarbios įrangos (5);

| — | 2004 m. rugpjūčio 20 d. Ministrų kabineto nutarime dėl ypatingos ekonominės ir gynybinės svarbos bendrovių sąrašo (6); |
| --- | --- |

—

2004 m. rugpjūčio 20 d. Ministrų kabineto nutarime dėl ypatingos ekonominės ir gynybinės svarbos bendrovių sąrašo (6);

| — | 2007 m. lapkričio 9 d. Ministrų kabineto nutarime dėl ypatingos ekonominės ir gynybinės svarbos bendrovių sąrašo (7). |
| --- | --- |

—

2007 m. lapkričio 9 d. Ministrų kabineto nutarime dėl ypatingos ekonominės ir gynybinės svarbos bendrovių sąrašo (7).

| (20) | Iš bendrovių, kurios įtrauktos į šio pobūdžio sąrašus, reikalaujama teikti išsamias metines ataskaitas apie jų gynybos gaminių pajėgumus (kiekį, pobūdį, vertę), kad ministras galėtų užtikrinti, kad karinės užduotys būtų atliktos. |
| --- | --- |

(20)

Iš bendrovių, kurios įtrauktos į šio pobūdžio sąrašus, reikalaujama teikti išsamias metines ataskaitas apie jų gynybos gaminių pajėgumus (kiekį, pobūdį, vertę), kad ministras galėtų užtikrinti, kad karinės užduotys būtų atliktos.

| (21) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad atitinkami leidimai ir pažymėjimai (16 ir 17 punktai) suteikia galimybę tam tikros kokybės prekes ir paslaugas tiekti specialiems klientams (įmonėms, turinčioms ypatingos svarbos valstybės gynybai, ir Gynybos ministerijai). PZL Wrocław (anksčiau PZL Hydral) ne tik tiekia hidraulinių sistemų, kuro sistemų ir kontrolės sistemų komponentus; įdiegtų dalių remontas ypač svarbus Lenkijos ginkluotųjų pajėgų orlaivių veikimui (W-3, Mi-2, M28 Bryza ir PZL 130 Orlik); Lenkijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad W-3 ir Mi-2 yra pagrindiniai Lenkijos armijos naudojami malūnsparniai. |
| --- | --- |

(21)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad atitinkami leidimai ir pažymėjimai (16 ir 17 punktai) suteikia galimybę tam tikros kokybės prekes ir paslaugas tiekti specialiems klientams (įmonėms, turinčioms ypatingos svarbos valstybės gynybai, ir Gynybos ministerijai). PZL Wrocław (anksčiau PZL Hydral) ne tik tiekia hidraulinių sistemų, kuro sistemų ir kontrolės sistemų komponentus; įdiegtų dalių remontas ypač svarbus Lenkijos ginkluotųjų pajėgų orlaivių veikimui (W-3, Mi-2, M28 Bryza ir PZL 130 Orlik); Lenkijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad W-3 ir Mi-2 yra pagrindiniai Lenkijos armijos naudojami malūnsparniai.

| (22) | PZL Hydral gaminamos prekės, skirtos ginkluotosioms pajėgoms, turi atitinkamą NATO kodą pagal NATO standartizavimo susitarimą, bendrovė taip pat turi NATO kodą. |
| --- | --- |

(22)

PZL Hydral gaminamos prekės, skirtos ginkluotosioms pajėgoms, turi atitinkamą NATO kodą pagal NATO standartizavimo susitarimą, bendrovė taip pat turi NATO kodą.

| (23) | Kaip paaiškinta 9 ir paskesniuose punktuose, nuo 2004 m. gruodžio mėn. PZL Hydral perdavė turtą PZL Wrocław. Tik 2007 m. gruodžio 30 d. perduotas (nekilnojamasis) turtas buvo užstatytas hipoteka viešų kreditorių naudai. |
| --- | --- |

(23)

Kaip paaiškinta 9 ir paskesniuose punktuose, nuo 2004 m. gruodžio mėn. PZL Hydral perdavė turtą PZL Wrocław. Tik 2007 m. gruodžio 30 d. perduotas (nekilnojamasis) turtas buvo užstatytas hipoteka viešų kreditorių naudai.

| (24) | Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo savo veiklos pradžios PZL Wrocław laiku atsiskaitydavo su viešaisiais kreditoriais už visus savo įsipareigojimus, įskaitant socialinio draudimo įmokas ir mokesčius už savo darbuotojus. |
| --- | --- |

(24)

Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad nuo savo veiklos pradžios PZL Wrocław laiku atsiskaitydavo su viešaisiais kreditoriais už visus savo įsipareigojimus, įskaitant socialinio draudimo įmokas ir mokesčius už savo darbuotojus.

II.2.   Finansiniai PZL Hydral sunkumai

| (25) | 1998 m. PZL Hydral patyrė sunkumų, susijusių su įsipareigojimų vykdymu privatiems ir viešiems kreditoriams, |
| --- | --- |

(25)

1998 m. PZL Hydral patyrė sunkumų, susijusių su įsipareigojimų vykdymu privatiems ir viešiems kreditoriams,

| (26) | 1998 m. pabaigoje PZL Hydral privatūs įsipareigojimai bankams ir tiekėjams sudarė 90,4 mln. PLN. Didžioji dalis šių skolų buvo dviem bankams: bankui [...] (8) ir bankui [...]. |
| --- | --- |

(26)

1998 m. pabaigoje PZL Hydral privatūs įsipareigojimai bankams ir tiekėjams sudarė 90,4 mln. PLN. Didžioji dalis šių skolų buvo dviem bankams: bankui [...] (8) ir bankui [...].

| (27) | 1998 m. pabaigoje PZL Hydral buvo skolinga bankui [...] 54 mln. PLN, 2006 m. lapkričio mėn., kai buvo pasirašytas atsiskaitymo susitarimas – 86,4 mln. PLN, įsiskolinimas bankui galutinai padengtas 2007 m. 1998 m. pabaigoje PZL Hydral buvo skolinga bankui [...] 23 mln. PLN, 2003 m. lapkričio mėn. – 55,6 mln. PLN, įsiskolinimas bankui galutinai padengtas 2004 m.

  3   lentelė


  Bendros sumos, kurią PZL Hydral buvo skolinga [...], pokytis (tūkst. PLN) | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Palūkanos | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Iš viso | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

1998 m. pabaigoje PZL Hydral buvo skolinga bankui [...] 54 mln. PLN, 2006 m. lapkričio mėn., kai buvo pasirašytas atsiskaitymo susitarimas – 86,4 mln. PLN, įsiskolinimas bankui galutinai padengtas 2007 m. 1998 m. pabaigoje PZL Hydral buvo skolinga bankui [...] 23 mln. PLN, 2003 m. lapkričio mėn. – 55,6 mln. PLN, įsiskolinimas bankui galutinai padengtas 2004 m.

3   lentelė

Bendros sumos, kurią PZL Hydral buvo skolinga [...], pokytis (tūkst. PLN)

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

Pagrindinė dalis

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Palūkanos

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Iš viso

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

4   lentelė

Bendros sumos, kurią PZL Hydral buvo skolinga [...], pokytis (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Palūkanos | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Iš viso | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

Pagrindinė dalis

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Palūkanos

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Iš viso

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Šiems privatiems bankams priklausė pirmosios eilės užstatas (toliau tai išsamiau aptarta 32 ir 34 punktuose), jie galėjo lengvai priverstinai susigrąžinti įsiskolinimus, remdamiesi bankų vykdomaisiais raštais. Pagal 1997 m. Bankų įstatymą (9) bankai gali išleisti bankų vykdomuosius raštus, remdamiesi savo arba kitais dokumentais, susijusiais su banko sandoriais. Banko vykdomasis raštas gali būti priverstinio vykdymo pagrindu po to, kai teismas nurodo, kad jis yra vykdytinas. Tai daug greitesnis būdas negu kitų kreditorių, kurie prieš priverstinį vykdymą turi pirmiausia kreiptis į kompetentingą teismą, kad šis priimtų sprendimą, atveju. Nepaisant to, šie privatūs kreditoriai nesiėmė priverstinio vykdymo veiksmų, kitaip tariant, jie nesikreipė dėl to, kad PZL Hydral būtų pradėtos bankroto procedūros, ir nesiėmė kitų priemonių, kad įsiskolinimai jiems būtų priverstinai grąžinti panaudojant šį turtą. |
| --- | --- |

(28)

Šiems privatiems bankams priklausė pirmosios eilės užstatas (toliau tai išsamiau aptarta 32 ir 34 punktuose), jie galėjo lengvai priverstinai susigrąžinti įsiskolinimus, remdamiesi bankų vykdomaisiais raštais. Pagal 1997 m. Bankų įstatymą (9) bankai gali išleisti bankų vykdomuosius raštus, remdamiesi savo arba kitais dokumentais, susijusiais su banko sandoriais. Banko vykdomasis raštas gali būti priverstinio vykdymo pagrindu po to, kai teismas nurodo, kad jis yra vykdytinas. Tai daug greitesnis būdas negu kitų kreditorių, kurie prieš priverstinį vykdymą turi pirmiausia kreiptis į kompetentingą teismą, kad šis priimtų sprendimą, atveju. Nepaisant to, šie privatūs kreditoriai nesiėmė priverstinio vykdymo veiksmų, kitaip tariant, jie nesikreipė dėl to, kad PZL Hydral būtų pradėtos bankroto procedūros, ir nesiėmė kitų priemonių, kad įsiskolinimai jiems būtų priverstinai grąžinti panaudojant šį turtą.

| (29) | Kai PZL Hydral patyrė sunkumų grąžindama paskolas 1998–2006 m., bankai pagal Civilinį kodeksą galėjo reikalauti įstatymuose nurodytų Ministrų kabineto nustatyto dydžio palūkanų, kaip parodyta 7 lentelėje. Tačiau užuot sistemiškai reikalavę šių palūkanų, jie tam tikru laiku reikalavo tik 5 ir 6 lentelėse nurodytų normų palūkanų.

  5   lentelė


  Banko [...] reikalaujamos palūkanos (už paskolas JAV doleriais, taikant LIBOR)
















  Metai | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Kai PZL Hydral patyrė sunkumų grąžindama paskolas 1998–2006 m., bankai pagal Civilinį kodeksą galėjo reikalauti įstatymuose nurodytų Ministrų kabineto nustatyto dydžio palūkanų, kaip parodyta 7 lentelėje. Tačiau užuot sistemiškai reikalavę šių palūkanų, jie tam tikru laiku reikalavo tik 5 ir 6 lentelėse nurodytų normų palūkanų.

5   lentelė

Banko [...] reikalaujamos palūkanos (už paskolas JAV doleriais, taikant LIBOR)

Metai

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

6   lentelė

[...] reikalaujamos palūkanos (už paskolas JAV doleriais, taikant LIBOR)

| Metai | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Metai

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

7   lentelė

Įstatymuose nurodytos palūkanų normos

| Metai | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Metai

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad šie bankai manė, jog gaus didesnę grąžą, jei prisidės prie PZL Hydral restruktūrizavimo proceso. Jie atidžiai stebėjo derybas su pirma bendrove, kuri domėjosi PZL Wrocław įsigijimu, būtent [...] (žr. 57 ir paskesnius punktus.). Bankai reguliariai stebėjo PZL Hydral ekonominę padėtį, remdamiesi jos finansinėmis ataskaitomis, apsilankymais įmonėje ir rinkos analize. |
| --- | --- |

(30)

Lenkijos valdžios institucijos tvirtina, kad šie bankai manė, jog gaus didesnę grąžą, jei prisidės prie PZL Hydral restruktūrizavimo proceso. Jie atidžiai stebėjo derybas su pirma bendrove, kuri domėjosi PZL Wrocław įsigijimu, būtent [...] (žr. 57 ir paskesnius punktus.). Bankai reguliariai stebėjo PZL Hydral ekonominę padėtį, remdamiesi jos finansinėmis ataskaitomis, apsilankymais įmonėje ir rinkos analize.

| (31) | 2003 m. balandžio mėn. sudarius atsiskaitymo susitarimą galutinai atsiskaityta už įsipareigojimus bankui [...]. Jis nurašė 51,6 mln. PLN ir sutiko, kad jam būtų grąžinti tik 4 mln. PLN (7 %). Šis nurašymas pagal atsiskaitymo susitarimą užregistruotas PZL Hydral 2004 finansinių metų apskaitos dokumentuose. |
| --- | --- |

(31)

2003 m. balandžio mėn. sudarius atsiskaitymo susitarimą galutinai atsiskaityta už įsipareigojimus bankui [...]. Jis nurašė 51,6 mln. PLN ir sutiko, kad jam būtų grąžinti tik 4 mln. PLN (7 %). Šis nurašymas pagal atsiskaitymo susitarimą užregistruotas PZL Hydral 2004 finansinių metų apskaitos dokumentuose.

| (32) | Bankas [...], nors ir turėdamas pirmosios eilės užstatą, sutiko, kad atsiskaitymas vyktų remiantis jo paties ekonominiu vertinimu. Visų pirma, banko kreditas buvo užtikrintas 13,7 mln. PLN vertės nekilnojamojo turto užstatu, visų licencinių ir komercinių teisių pagal licencijos sutartį, sudarytą su [...] dėl 1,2 mln. USD (apie 3 968 000 PLN) (10) vertės oro kondicionavimo įrangos gamybos perleidimu, 2,4 mln. USD (apie 7 938 000 PLN) vertės įrenginių ir įrangos, kurią tiekia [...] pagal licencijos sutartį, perdavimu ir gautinų sumų iš oro kondicionierių pardavimo, ne mažiau kaip 8 mln. USD kasmet (apie 26,5 PLN), perleidimu (11). |
| --- | --- |

(32)

Bankas [...], nors ir turėdamas pirmosios eilės užstatą, sutiko, kad atsiskaitymas vyktų remiantis jo paties ekonominiu vertinimu. Visų pirma, banko kreditas buvo užtikrintas 13,7 mln. PLN vertės nekilnojamojo turto užstatu, visų licencinių ir komercinių teisių pagal licencijos sutartį, sudarytą su [...] dėl 1,2 mln. USD (apie 3 968 000 PLN) (10) vertės oro kondicionavimo įrangos gamybos perleidimu, 2,4 mln. USD (apie 7 938 000 PLN) vertės įrenginių ir įrangos, kurią tiekia [...] pagal licencijos sutartį, perdavimu ir gautinų sumų iš oro kondicionierių pardavimo, ne mažiau kaip 8 mln. USD kasmet (apie 26,5 PLN), perleidimu (11).

| (33) | 2006 m. lapkričio mėn. bankas [...] sutiko pagal atsiskaitymo susitarimą nurašyti 86,4 mln. PLN ir sutiko, kad jam būtų grąžinta tik 11,5 mln. PLN. Taigi, PZL Hydral turėjo apmokėti tik 13 % savo įsipareigojimų. Likusi dalis, t. y. 74,5 mln. PLN, nurašyta. |
| --- | --- |

(33)

2006 m. lapkričio mėn. bankas [...] sutiko pagal atsiskaitymo susitarimą nurašyti 86,4 mln. PLN ir sutiko, kad jam būtų grąžinta tik 11,5 mln. PLN. Taigi, PZL Hydral turėjo apmokėti tik 13 % savo įsipareigojimų. Likusi dalis, t. y. 74,5 mln. PLN, nurašyta.

| (34) | Bankas [...] sutiko su šia maža suma nepaisydamas to, kad turėjo pirmosios eilės užstatą, kurį sudarė svarbiausias nekilnojamasis turtas, kurio didžioji dalis buvo būtina gamybai ir kuriame buvo įsikūrusios administravimo struktūros. Šį užstatą sudarė, visų pirma, dviejų nekilnojamojo turto vienetų, kurių bendra vertė – 19,75 mln. PLN, pirmosios eilės hipoteka, kaip pirmaeilis turtas įkeista technologinė kompresorių gamybos linija, kurios vertė – 20 mln. PLN, kaip pirmaeilis turtas perleidžiamos gautinos sumos pagal pardavimo sutartis, sudarytas dėl 20 mln. PLN kompresorių, kaip pirmaeilis turtas registruotas įrenginių ir įrangos, kurių bendra vertė – 2,8 mln. PLN, įkeitimas ir sutartys dėl kilnojamojo turto, kurio vertė, atitinkamai – 2,65 mln. PLN, 2,4 mln. PLN, 0,56 mln. PLN ir 1,1 mln. PLN, pirmaeilio perdavimo. Be to, užstato pobūdis suteiktų galimybę bet kuriam galimam pirkėjui tęsti gamybą po pirkimo, įrenginius – visus arba jų dalis – taip pat būtų galima pervežti jų nesugadinant, jeigu galimas pirkėjas nuspręstų jas perkelti. |
| --- | --- |

(34)

Bankas [...] sutiko su šia maža suma nepaisydamas to, kad turėjo pirmosios eilės užstatą, kurį sudarė svarbiausias nekilnojamasis turtas, kurio didžioji dalis buvo būtina gamybai ir kuriame buvo įsikūrusios administravimo struktūros. Šį užstatą sudarė, visų pirma, dviejų nekilnojamojo turto vienetų, kurių bendra vertė – 19,75 mln. PLN, pirmosios eilės hipoteka, kaip pirmaeilis turtas įkeista technologinė kompresorių gamybos linija, kurios vertė – 20 mln. PLN, kaip pirmaeilis turtas perleidžiamos gautinos sumos pagal pardavimo sutartis, sudarytas dėl 20 mln. PLN kompresorių, kaip pirmaeilis turtas registruotas įrenginių ir įrangos, kurių bendra vertė – 2,8 mln. PLN, įkeitimas ir sutartys dėl kilnojamojo turto, kurio vertė, atitinkamai – 2,65 mln. PLN, 2,4 mln. PLN, 0,56 mln. PLN ir 1,1 mln. PLN, pirmaeilio perdavimo. Be to, užstato pobūdis suteiktų galimybę bet kuriam galimam pirkėjui tęsti gamybą po pirkimo, įrenginius – visus arba jų dalis – taip pat būtų galima pervežti jų nesugadinant, jeigu galimas pirkėjas nuspręstų jas perkelti.

| (35) | Po susitarimo su bankais ilgalaikio turto užstatas panaikintas. Dėl to viešų kreditorių padėtis šio užstato atžvilgiu tapo geresnė, t. y. jų užstato eilė tapo aukštesnė (12). |
| --- | --- |

(35)

Po susitarimo su bankais ilgalaikio turto užstatas panaikintas. Dėl to viešų kreditorių padėtis šio užstato atžvilgiu tapo geresnė, t. y. jų užstato eilė tapo aukštesnė (12).

| (36) | 1998 m. bendrovės įsipareigojimai viešiems kreditoriams už įsiskolinimus, susijusius su valstybės įstatymais (t. y. įsiskolinimus Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono tarnybai, Vroclavo miesto tarybai, Valstybinio neįgaliųjų reabilitacijos fondui), sudarė 29 mln. PLN. Be to, įsiskolinimai Finansų ministerijai pagal civilinę teisę siekė 9,4 mln. PLN. Šie įsipareigojimai konkretiems viešiems kreditoriams kito, kaip parodyta 8, 9, 10, 11, 12, 13 ir 14 lentelėse.

  8   lentelė


  PLZ Hydral įsipareigojimai Socialinio draudimo tarnybai (tūkst. PLN) | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Palūkanos | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Iš viso | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

1998 m. bendrovės įsipareigojimai viešiems kreditoriams už įsiskolinimus, susijusius su valstybės įstatymais (t. y. įsiskolinimus Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono tarnybai, Vroclavo miesto tarybai, Valstybinio neįgaliųjų reabilitacijos fondui), sudarė 29 mln. PLN. Be to, įsiskolinimai Finansų ministerijai pagal civilinę teisę siekė 9,4 mln. PLN. Šie įsipareigojimai konkretiems viešiems kreditoriams kito, kaip parodyta 8, 9, 10, 11, 12, 13 ir 14 lentelėse.

8   lentelė

PLZ Hydral įsipareigojimai Socialinio draudimo tarnybai (tūkst. PLN)

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Palūkanos

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Iš viso

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

9   lentelė

PLZ Hydral įsipareigojimai Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Palūkanos | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Iš viso | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Palūkanos

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Iš viso

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

10   lentelė

PLZ Hydral įsipareigojimai Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Palūkanos (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Iš viso | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Palūkanos (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Iš viso

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

11   lentelė

PLZ Hydral įsipareigojimai Vroclavo miesto tarybai (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Palūkanos | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Iš viso | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Palūkanos

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Iš viso

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

12   lentelė

PLZ Hydra l įsipareigojimai Žemutinės Silezijos regiono tarnybai (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Palūkanos | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Iš viso | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Palūkanos

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Iš viso

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

13   lentelė

PLZ Hydral įsipareigojimai Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Palūkanos | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Iš viso | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Palūkanos

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Iš viso

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

14   lentelė

PLZ Hydral įsipareigojimai Finansų ministerijai (tūkst. PLN)

| | 1998 12 31 | 1999 12 31 | 2000 12 31 | 2001 12 31 | 2002 12 31 | 2003 12 31 | 2004 12 31 | 2005 12 31 | 2006 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Palūkanos | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Iš viso | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

1998 12 31

1999 12 31

2000 12 31

2001 12 31

2002 12 31

2003 12 31

2004 12 31

2005 12 31

2006 12 31

2007 12 31

Pagrindinė dalis

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Palūkanos

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Iš viso

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | Vieši kreditoriai už nepriemokas nustatė 15 lentelėje nurodytas palūkanų normas. Svarbu pažymėti, kad 8–14 lentelėse atsižvelgta į grąžintų lėšų dalį ir parodyta būklė metų pabaigoje; todėl bet kurių konkrečių metų palūkanos nėra tiesiogiai susijusios su pagrindine skolos dalimi, kuri gali kisti.

  15   lentelė


  Mokestinės nepriemokos palūkanos
   (14)



















  Metai | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Vieši kreditoriai už nepriemokas nustatė 15 lentelėje nurodytas palūkanų normas. Svarbu pažymėti, kad 8–14 lentelėse atsižvelgta į grąžintų lėšų dalį ir parodyta būklė metų pabaigoje; todėl bet kurių konkrečių metų palūkanos nėra tiesiogiai susijusios su pagrindine skolos dalimi, kuri gali kisti.

15   lentelė

Mokestinės nepriemokos palūkanos
   (14)

Metai

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Socialinio draudimo tarnyba, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba, Vroclavo miesto taryba ir Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ne tik taikė atitinkamas palūkanas už mokestinę nepriemoką, bet užtikrino savo reikalavimus, užregistruodami PZL Hydral nekilnojamojo turto hipotekas. 16, 17, 18, 19 ir 20 lentelėse parodyti PZL Hydral turto hipotekų, kurias turi vieši kreditoriai, pokyčiai.

  16   lentelė


  Socialinio draudimo fondui užstatytas PZL Hydral turtas | Metai | Suma | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 6 664 579,03 PLN hipoteka |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 941 965,12 PLN hipoteka |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 7 712 474,51 PLN hipoteka |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 31 668 847,55 PLN hipoteka |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 1 364 127,70 PLN hipoteka |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 8 886 112,11 PLN hipoteka |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 4 641 357,06 PLN hipoteka |

(38)

Socialinio draudimo tarnyba, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba, Vroclavo miesto taryba ir Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ne tik taikė atitinkamas palūkanas už mokestinę nepriemoką, bet užtikrino savo reikalavimus, užregistruodami PZL Hydral nekilnojamojo turto hipotekas. 16, 17, 18, 19 ir 20 lentelėse parodyti PZL Hydral turto hipotekų, kurias turi vieši kreditoriai, pokyčiai.

16   lentelė

Socialinio draudimo fondui užstatytas PZL Hydral turtas

Metai

Suma

Pastabos

1

1998

21 996 411,92 PLN

Hipotekų suma iš viso

2

1999

21 996 411,92 PLN

Hipotekų suma iš viso

3

2000

21 996 411,92 PLN

Hipotekų suma iš viso

4

2001

28 660 990,95 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 6 664 579,03 PLN hipoteka

5

2002

29 602 956,07 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 941 965,12 PLN hipoteka

6

2003

37 315 430,58 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 7 712 474,51 PLN hipoteka

7

2004

68 984 278,13 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 31 668 847,55 PLN hipoteka

8

2005

82 625 551,83 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 1 364 127,70 PLN hipoteka

9

2006

91 511 663,94 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 8 886 112,11 PLN hipoteka

10

2007

96 153 021,00 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 4 641 357,06 PLN hipoteka

17   lentelė

Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai užstatytas PZL Hydral turtas

| | Metai | Suma | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | Hipotekų suma iš viso |

Metai

Suma

Pastabos

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

Hipotekų suma iš viso

9

2006

5 692 649,25 PLN

Hipotekų suma iš viso

10

2007

5 692 649,25 PLN

Hipotekų suma iš viso

18   lentelė

Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai užstatytas PZL Hydral turtas

| | Metai | Suma | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 99 379,00 PLN hipoteka |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | Hipotekų suma iš viso |

Metai

Suma

Pastabos

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

4

2001

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 99 379,00 PLN hipoteka

5

2002

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

6

2003

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

7

2004

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

8

2005

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

9

2006

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

10

2007

212 138,61 PLN

Hipotekų suma iš viso

19   lentelė

Vroclavo miesto tarybai užstatytas PZL Hydral turtas

| | Metai | Suma | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 235 888,50 PLN hipoteka |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 1 173 659,60 PLN hipoteka |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 9 097 672,45 PLN hipoteka |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 3 538 324,00 PLN hipoteka |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | Hipotekų suma iš viso
  papildyta 2 790 305,40 PLN hipoteka |

Metai

Suma

Pastabos

1

1998

710 074,30 PLN

Hipotekų suma iš viso

2

1999

710 074,30 PLN

Hipotekų suma iš viso

3

2000

710 074,30 PLN

Hipotekų suma iš viso

4

2001

945 962,80 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 235 888,50 PLN hipoteka

5

2002

2 119 622,40 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 1 173 659,60 PLN hipoteka

6

2003

2 119 622,40 PLN

Hipotekų suma iš viso

7

2004

11 217 294,85 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 9 097 672,45 PLN hipoteka

8

2005

11 217 294,85 PLN

Hipotekų suma iš viso

9

2006

12 589 452,85 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 3 538 324,00 PLN hipoteka

10

2007

15 379 758,25 PLN

Hipotekų suma iš viso

papildyta 2 790 305,40 PLN hipoteka

20   lentelė

Žemutinės Silezijos regiono tarnybai užstatytas PLZ Hydral turtas

| | Metai | Suma | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | Hipotekų suma iš viso |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | Hipotekų suma iš viso |

Metai

Suma

Pastabos

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

Hipotekų suma iš viso

6

2003

634 594,10 PLN

Hipotekų suma iš viso

7

2004

634 594,10 PLN

Hipotekų suma iš viso

8

2005

634 594,10 PLN

Hipotekų suma iš viso

9

2006

634 594,10 PLN

Hipotekų suma iš viso

10

2007

634 594,10 PLN

Hipotekų suma iš viso

| (39) | Lenkijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad vieši kreditoriai atsižvelgė į tai, kad pramoninio nekilnojamojo turto vertė Vroclave nuo 2003 iki 2008 m. labai išaugo. Nekilnojamojo turto kainos visur išaugo 100 %, o PZL Hydral nekilnojamojo turto vertė padidėjo 300 %. Todėl viešų kreditorių, turinčių PZL Hydral turto hipotekų, turimo užstato vertė de facto padidėjo. |
| --- | --- |

(39)

Lenkijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad vieši kreditoriai atsižvelgė į tai, kad pramoninio nekilnojamojo turto vertė Vroclave nuo 2003 iki 2008 m. labai išaugo. Nekilnojamojo turto kainos visur išaugo 100 %, o PZL Hydral nekilnojamojo turto vertė padidėjo 300 %. Todėl viešų kreditorių, turinčių PZL Hydral turto hipotekų, turimo užstato vertė de facto padidėjo.

| (40) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas ir Finansų ministerija neturi jokio PZL Hydral turto užstato (hipotekų). Tačiau Finansų ministerija ėmėsi priverstinio dalies įsiskolinimo jai grąžinimo priemonių sudarydama 2002 m. gegužės 20 d. susitarimą su PZL Hydral – pagal šį susitarimą PZL Hydral turėjo iki 2002 m. pabaigos apmokėti didelę dalį savo įsipareigojimų, kaip parodyta 14 lentelėje. |
| --- | --- |

(40)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas ir Finansų ministerija neturi jokio PZL Hydral turto užstato (hipotekų). Tačiau Finansų ministerija ėmėsi priverstinio dalies įsiskolinimo jai grąžinimo priemonių sudarydama 2002 m. gegužės 20 d. susitarimą su PZL Hydral – pagal šį susitarimą PZL Hydral turėjo iki 2002 m. pabaigos apmokėti didelę dalį savo įsipareigojimų, kaip parodyta 14 lentelėje.

| (41) | Lenkijos valdžios institucijų teigimu vieši kreditoriai – kitaip negu privatūs – ėmėsi priverstinio vykdymo veiksmų, pasitelkdami teismo priverstinio vykdymo pareigūną. 1998–2007 m. Socialinio draudimo tarnyba išleido vykdomuosius raštus 119,95 mln. PLN sumai, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba – 43,8 mln. PLN sumai, Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas – 2,1 mln. PLN sumai, tačiau per priverstinio vykdymo procesą faktiškai gautų sumų dydis neatitiko vykdomuosiuose raštuose nurodytų įsipareigojimų dydžio. Lenkijos valdžios institucijos pabrėžė, kad teismo priverstinio vykdymo pareigūno manymu, alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, turto perėmimas, nebuvo tinkamos ir neturėjo ekonominės prasmės. Kiti vieši kreditoriai nesiėmė priverstinio vykdymo veiksmų, bet stebėjo privatizavimo ir restruktūrizavimo procesą, kuris, jų įsitikinimu, suteiktų jiems didesnę grąžą negu tiesioginis įsiskolinimų jiems grąžinimas.

  21   lentelė


  Viešų kreditorių priverstinio vykdymo veiksmų prieš PZL Hydral santrauka (1997–2009) | Metai | Apmokėti viešieji įsipareigojimai |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000 PLN |
| Iš viso | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

Lenkijos valdžios institucijų teigimu vieši kreditoriai – kitaip negu privatūs – ėmėsi priverstinio vykdymo veiksmų, pasitelkdami teismo priverstinio vykdymo pareigūną. 1998–2007 m. Socialinio draudimo tarnyba išleido vykdomuosius raštus 119,95 mln. PLN sumai, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba – 43,8 mln. PLN sumai, Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas – 2,1 mln. PLN sumai, tačiau per priverstinio vykdymo procesą faktiškai gautų sumų dydis neatitiko vykdomuosiuose raštuose nurodytų įsipareigojimų dydžio. Lenkijos valdžios institucijos pabrėžė, kad teismo priverstinio vykdymo pareigūno manymu, alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, turto perėmimas, nebuvo tinkamos ir neturėjo ekonominės prasmės. Kiti vieši kreditoriai nesiėmė priverstinio vykdymo veiksmų, bet stebėjo privatizavimo ir restruktūrizavimo procesą, kuris, jų įsitikinimu, suteiktų jiems didesnę grąžą negu tiesioginis įsiskolinimų jiems grąžinimas.

21   lentelė

Viešų kreditorių priverstinio vykdymo veiksmų prieš PZL Hydral santrauka (1997–2009)

Metai

Apmokėti viešieji įsipareigojimai

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000 PLN

Iš viso

87 846 336,84 PLN

| (42) | 1998–2009 m. įvykdyti viešieji įsipareigojimai sudarė 87,846 mln. PLN (26 %). |
| --- | --- |

(42)

1998–2009 m. įvykdyti viešieji įsipareigojimai sudarė 87,846 mln. PLN (26 %).

| (43) | Nuo 2003 m. PZL Hydral vykdomų viešųjų įsipareigojimų suma labai išaugo. |
| --- | --- |

(43)

Nuo 2003 m. PZL Hydral vykdomų viešųjų įsipareigojimų suma labai išaugo.

II.3.   
  PZL Hydral bendrovės sunkumai

| (44) | 22 lentelėje parodyti PZL Hydral 1998–2009 m. finansiniai duomenys.

  22   lentelė


  Kai kurie PZL Hydral finansinių ataskaitų duomenys (tūkst. PLN) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos iš grynojo pardavimo | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Pardavimo pelnas (nuostoliai) | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Grynasis pelnas (nuostolis) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Turtas iš viso | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Akcininkų nuosavybė (neigiama) | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai ir rezervai | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

22 lentelėje parodyti PZL Hydral 1998–2009 m. finansiniai duomenys.

22   lentelė

Kai kurie PZL Hydral finansinių ataskaitų duomenys (tūkst. PLN)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Pajamos iš grynojo pardavimo

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Pardavimo pelnas (nuostoliai)

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Grynasis pelnas (nuostolis) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Turtas iš viso

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Akcininkų nuosavybė (neigiama)

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Ilgalaikiai įsipareigojimai ir rezervai

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | 1998–2002 m. PZL Hydral nuosavo kapitalo rodiklis buvo teigiamas. Nuo 2003 m. nuosavo kapitalo rodiklis buvo neigiamas, iki 2007 m. buvo sistemiškai patiriami grynieji nuostoliai. Nuo 2007 iki 2009 m. PZL Hydral veikė pelningai. PZL Hydral turto vertė sumažėjo nuo 203,936 mln. PLN 1998 m. iki 76,986 mln. PLN 2006 m. Ilgalaikiai įsipareigojimai nuolat augo nuo 1998 iki 2001 m. ir nuo 2003 iki 2006 m., kai pasiekė 327,486 mln. PLN. |
| --- | --- |

(45)

1998–2002 m. PZL Hydral nuosavo kapitalo rodiklis buvo teigiamas. Nuo 2003 m. nuosavo kapitalo rodiklis buvo neigiamas, iki 2007 m. buvo sistemiškai patiriami grynieji nuostoliai. Nuo 2007 iki 2009 m. PZL Hydral veikė pelningai. PZL Hydral turto vertė sumažėjo nuo 203,936 mln. PLN 1998 m. iki 76,986 mln. PLN 2006 m. Ilgalaikiai įsipareigojimai nuolat augo nuo 1998 iki 2001 m. ir nuo 2003 iki 2006 m., kai pasiekė 327,486 mln. PLN.

| (46) | Kaip buvo paaiškinta, nuo 2008 m. PZL Hydral pajamų gavo daugiausia iš paslaugų pardavimo, ankstesniais metais pagamintų atsargų pardavimo ir, iš dalies, iš savo antrinių bendrovių. |
| --- | --- |

(46)

Kaip buvo paaiškinta, nuo 2008 m. PZL Hydral pajamų gavo daugiausia iš paslaugų pardavimo, ankstesniais metais pagamintų atsargų pardavimo ir, iš dalies, iš savo antrinių bendrovių.

II.4.   
  PZL Wrocław bendrovės sunkumai

| (47) | Dėl finansinės PZL Wrocław padėties nei 2007, nei 2008, nei 2009 m. PZL Wrocław neprarado daugiau kaip 50 % savo kapitalo ir neatitiko kriterijų bankroto procedūrai pradėti pagal Lenkijos įstatymus. PZL Wrocław apyvarta 2006 m. sudarė 5,3 mln. PLN, 2007 m. – 23 mln. PLN, 2008 m. – 60 mln. PLN. 2006 m. grynasis nuostolis sudarė 1 mln. PLN, 2007 m. grynasis pelnas siekė 0,04 mln. PLN ir 2008 m. labai išaugo iki 8,7 mln. PLN. |
| --- | --- |

(47)

Dėl finansinės PZL Wrocław padėties nei 2007, nei 2008, nei 2009 m. PZL Wrocław neprarado daugiau kaip 50 % savo kapitalo ir neatitiko kriterijų bankroto procedūrai pradėti pagal Lenkijos įstatymus. PZL Wrocław apyvarta 2006 m. sudarė 5,3 mln. PLN, 2007 m. – 23 mln. PLN, 2008 m. – 60 mln. PLN. 2006 m. grynasis nuostolis sudarė 1 mln. PLN, 2007 m. grynasis pelnas siekė 0,04 mln. PLN ir 2008 m. labai išaugo iki 8,7 mln. PLN.

| (48) | Kaip matyti iš PZL Wrocław finansinių ataskaitų, ilgalaikio turto vertė padidėjo nuo 4,8 mln. PLN 2006 m. iki 25,7 mln. PLN 2007 m., 2008 m. jis sudarė 27 mln., o 2009 m. – 29 mln. PLN. Pagal Lenkijos biudžeto įstatymą finansinius išteklius karinėms reikmėms įsigyti kasmet skiria Gynybos ministerija. 2008 m. PZL Wrocław sudarė sutarčių ir pardavė karinių prekių (pvz., hidraulinių sistemų, pneumatinių kuro kontrolės sistemų komponentų) už [...] sumą, suteikė Gynybos ministerijai priežiūros paslaugų už [...] , t. y. iš viso už [...]. |
| --- | --- |

(48)

Kaip matyti iš PZL Wrocław finansinių ataskaitų, ilgalaikio turto vertė padidėjo nuo 4,8 mln. PLN 2006 m. iki 25,7 mln. PLN 2007 m., 2008 m. jis sudarė 27 mln., o 2009 m. – 29 mln. PLN. Pagal Lenkijos biudžeto įstatymą finansinius išteklius karinėms reikmėms įsigyti kasmet skiria Gynybos ministerija. 2008 m. PZL Wrocław sudarė sutarčių ir pardavė karinių prekių (pvz., hidraulinių sistemų, pneumatinių kuro kontrolės sistemų komponentų) už [...] sumą, suteikė Gynybos ministerijai priežiūros paslaugų už [...] , t. y. iš viso už [...].

| (49) | Lenkijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad iki 2008 m. pabaigos rinkoje, kurioje veikė PZL Wrocław, t. y. aviacijos ir gynybos rinkoje, augimo lėtėjimo požymių nebuvo. |
| --- | --- |

(49)

Lenkijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad iki 2008 m. pabaigos rinkoje, kurioje veikė PZL Wrocław, t. y. aviacijos ir gynybos rinkoje, augimo lėtėjimo požymių nebuvo.

| (50) | Tačiau 2009 m. PZL Wrocław patyrė finansinių sunkumų dėl to, kad dėl ekonominės krizės labai sumažėjo Gynybos ministerijos užsakymų. 2009 m. užsakytų ir parduotų karinių prekių (pvz., hidraulinių sistemų, pneumatinių kuro kontrolės sistemų komponentų) vertė sumažėjo iki [...], o suteiktų priežiūros paslaugų vertė sumažėjo iki [...]. Dėl to karinių prekių pardavimas sumažėjo [...] %, palyginti su 2008 m. Todėl PZL Wrocław 2009 m. patyrė 8,3 mln. PLN grynųjų nuostolių. Jos apyvarta sumažėjo nuo 60 mln. PLN 2008 m. iki 41 mln. PLN 2009 m. |
| --- | --- |

(50)

Tačiau 2009 m. PZL Wrocław patyrė finansinių sunkumų dėl to, kad dėl ekonominės krizės labai sumažėjo Gynybos ministerijos užsakymų. 2009 m. užsakytų ir parduotų karinių prekių (pvz., hidraulinių sistemų, pneumatinių kuro kontrolės sistemų komponentų) vertė sumažėjo iki [...], o suteiktų priežiūros paslaugų vertė sumažėjo iki [...]. Dėl to karinių prekių pardavimas sumažėjo [...] %, palyginti su 2008 m. Todėl PZL Wrocław 2009 m. patyrė 8,3 mln. PLN grynųjų nuostolių. Jos apyvarta sumažėjo nuo 60 mln. PLN 2008 m. iki 41 mln. PLN 2009 m.

| (51) | Bendrovės įsipareigojimai padidėjo nuo 31 mln. PLN 2008 m. iki 35 mln. PLN 2009 m. 2006 m. įsipareigojimai sudarė 7 mln. PLN, o 2007 m. – 18,4 mln. PLN. |
| --- | --- |

(51)

Bendrovės įsipareigojimai padidėjo nuo 31 mln. PLN 2008 m. iki 35 mln. PLN 2009 m. 2006 m. įsipareigojimai sudarė 7 mln. PLN, o 2007 m. – 18,4 mln. PLN.

| (52) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pagal Lenkijos įstatymus (16)
  PZL Wrocław dar neatitiko kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Tačiau jeigu dabartinis Hydral Group restruktūrizavimo procesas, grindžiamas prielaidomis, kuriomis grindžiamas įsipareigojimų pagal viešąją teisę restruktūrizavimo planas ir pagrindinė sutartis su investuotoju, bus nesėkmingas, PZL Wrocław turės pateikti paraišką dėl bankroto. |
| --- | --- |

(52)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pagal Lenkijos įstatymus (16)
  PZL Wrocław dar neatitiko kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Tačiau jeigu dabartinis Hydral Group restruktūrizavimo procesas, grindžiamas prielaidomis, kuriomis grindžiamas įsipareigojimų pagal viešąją teisę restruktūrizavimo planas ir pagrindinė sutartis su investuotoju, bus nesėkmingas, PZL Wrocław turės pateikti paraišką dėl bankroto.

II.5.   Restruktūrizavimo planas ir privatizavimo procesas

| (53) | PZL Hydral ir PZL Wrocław restruktūrizavimo planą (toliau – Planas) reikia vertinti atsižvelgiant į Lenkijos pastangas privatizuoti gyvybingas verslo dalis, ypač aviacijos ir gynybos srityse. |
| --- | --- |

(53)

PZL Hydral ir PZL Wrocław restruktūrizavimo planą (toliau – Planas) reikia vertinti atsižvelgiant į Lenkijos pastangas privatizuoti gyvybingas verslo dalis, ypač aviacijos ir gynybos srityse.

| (54) | 1998 m. privati konsultacijų grupė Business Management Finance S.A parengė PZL Hydral restruktūrizavimo strategiją. Strategiją sudarė dabartinės PZL Hydral finansinės padėties įvertinimas ir išlaidų bei restruktūrizavimo veiklos analizė. Joje nurodyta, kad būtų tikslinga kai kurį PZL Hydral turtą atskirti ir parduoti privačiam investuotojui, kad būtų galima restruktūrizuoti PZL Hydral įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(54)

1998 m. privati konsultacijų grupė Business Management Finance S.A parengė PZL Hydral restruktūrizavimo strategiją. Strategiją sudarė dabartinės PZL Hydral finansinės padėties įvertinimas ir išlaidų bei restruktūrizavimo veiklos analizė. Joje nurodyta, kad būtų tikslinga kai kurį PZL Hydral turtą atskirti ir parduoti privačiam investuotojui, kad būtų galima restruktūrizuoti PZL Hydral įsipareigojimus.

| (55) | PZL Hydral ir PZL Wrocław, kuri buvo prijungta 2004 m., akcininkai rengė reguliarius susitikimus, kad aptartų grupės ar jos dalių (PZL Wrocław) privatizavimą, ir derėjosi dėl sandorio su suinteresuotosiomis šalimis sąlygų. |
| --- | --- |

(55)

PZL Hydral ir PZL Wrocław, kuri buvo prijungta 2004 m., akcininkai rengė reguliarius susitikimus, kad aptartų grupės ar jos dalių (PZL Wrocław) privatizavimą, ir derėjosi dėl sandorio su suinteresuotosiomis šalimis sąlygų.

| (56) | Taigi Lenkijos valdžios institucijos pradėjo derybas su galimais investuotojais, kurias privatūs (tik kai vyko pirmas bandymas privatizuoti su [...]) ir vieši kreditoriai atidžiai stebėjo. Derybos vyko su šiomis bendrovėmis: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) ir, nuo 2009 m., su dabartiniu investuotoju [...] (toliau – „[...]“, arba investuotojas). |
| --- | --- |

(56)

Taigi Lenkijos valdžios institucijos pradėjo derybas su galimais investuotojais, kurias privatūs (tik kai vyko pirmas bandymas privatizuoti su [...]) ir vieši kreditoriai atidžiai stebėjo. Derybos vyko su šiomis bendrovėmis: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) ir, nuo 2009 m., su dabartiniu investuotoju [...] (toliau – „[...]“, arba investuotojas).

| (57) | 2002 m. bendradarbiaujant pramonės srityje su [...], pasauliniu aviacijos komponentų gamintoju, kurio metinė apyvarta 2009 m. buvo [...], prasidėjo derybos dėl PZL Hydral pardavimo. 2002 m. lapkričio 25 d. [...] ir PZL Hydral sudarė susitarimą dėl informacijos neatskleidimo. 2003 m. balandžio 22 d. [...] nusiuntė ketinimų protokolą PZL Hydral, kuriame išreiškė savo susidomėjimą galimu PZL Hydral akcijų pirkimu ir norą atlikti išsamų patikrinimą. Išsamus patikrinimas atliktas 2003 m. gegužės mėn. 2005 m. balandžio mėn. [...] išplėtė išsamaus patikrinimo mastą, atsižvelgdamas į galimą PZL Wrocław, kuri buvo prijungta 2004 m., pirkimą. 2005 m. birželio mėn. dokumentai buvo pateikti [...]. Per antrą 2005 m. pusmetį ir pirmą 2006 m. pusmetį vyko daugybė susitikimų su [...] atstovais. Tačiau nuo 2006 m. lapkričio mėn. [...] nesiėmė veiksmų, kad sandoris būtų užbaigtas. |
| --- | --- |

(57)

2002 m. bendradarbiaujant pramonės srityje su [...], pasauliniu aviacijos komponentų gamintoju, kurio metinė apyvarta 2009 m. buvo [...], prasidėjo derybos dėl PZL Hydral pardavimo. 2002 m. lapkričio 25 d. [...] ir PZL Hydral sudarė susitarimą dėl informacijos neatskleidimo. 2003 m. balandžio 22 d. [...] nusiuntė ketinimų protokolą PZL Hydral, kuriame išreiškė savo susidomėjimą galimu PZL Hydral akcijų pirkimu ir norą atlikti išsamų patikrinimą. Išsamus patikrinimas atliktas 2003 m. gegužės mėn. 2005 m. balandžio mėn. [...] išplėtė išsamaus patikrinimo mastą, atsižvelgdamas į galimą PZL Wrocław, kuri buvo prijungta 2004 m., pirkimą. 2005 m. birželio mėn. dokumentai buvo pateikti [...]. Per antrą 2005 m. pusmetį ir pirmą 2006 m. pusmetį vyko daugybė susitikimų su [...] atstovais. Tačiau nuo 2006 m. lapkričio mėn. [...] nesiėmė veiksmų, kad sandoris būtų užbaigtas.

| (58) | Lenkijos valdžios institucijų teigimu, [...] pasitraukė iš derybų, nes nebuvo rastas sprendimas dėl bendrovės skolos. |
| --- | --- |

(58)

Lenkijos valdžios institucijų teigimu, [...] pasitraukė iš derybų, nes nebuvo rastas sprendimas dėl bendrovės skolos.

| (59) | Per šias derybas vieši ir privatūs kreditoriai buvo reguliariai, kartais kas savaitę, informuojami apie jų eigą. |
| --- | --- |

(59)

Per šias derybas vieši ir privatūs kreditoriai buvo reguliariai, kartais kas savaitę, informuojami apie jų eigą.

| (60) | Lenkijos valdžios institucijos vykdė naują privatizavimo strategiją, kuria daugiausia buvo siekiama, kad PZL Wrocław verslas būtų gyvybingas ir jį būtų galima parduoti, tada nutraukti PZL Hydral veiklą pasinaudojant lėšomis, gautomis pardavus PZL Wrocław ir kitas jos antrines bendroves bei turtą. Šiai strategijai PVA, PZL Hydral ir vieši PZL Hydral kreditoriai pritarė ir ketvirtą 2007 m. ketvirtį ji įforminta kaip 2007–2010 m. restruktūrizavimo planas (toliau – Planas). |
| --- | --- |

(60)

Lenkijos valdžios institucijos vykdė naują privatizavimo strategiją, kuria daugiausia buvo siekiama, kad PZL Wrocław verslas būtų gyvybingas ir jį būtų galima parduoti, tada nutraukti PZL Hydral veiklą pasinaudojant lėšomis, gautomis pardavus PZL Wrocław ir kitas jos antrines bendroves bei turtą. Šiai strategijai PVA, PZL Hydral ir vieši PZL Hydral kreditoriai pritarė ir ketvirtą 2007 m. ketvirtį ji įforminta kaip 2007–2010 m. restruktūrizavimo planas (toliau – Planas).

| (61) | Pagal Planą viešiems kreditoriams turėjo būti sumokėta iš pajamų, gautų pardavus PZL Hydral turtą: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. – 1 mln. PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. – 3 mln. PLN. Numatyta, kad pardavus PZL Wrocław bus gauta 65,9 mln. PLN (įskaitant liejyklą). Planuota, kad pardavus kitą finansinį turtą bus gauta 0,5 mln. PLN, o nekilnojamąjį turtą – BBCenter – 47,5 mln. PLN, automobilių parką – 2 mln. PLN, jėgainę (GSZ) – 0,9 mln. PLN. Taigi Planas buvo grindžiamas prielaida, kad pardavus turtą iš viso bus gauta 120,8 mln. PLN. |
| --- | --- |

(61)

Pagal Planą viešiems kreditoriams turėjo būti sumokėta iš pajamų, gautų pardavus PZL Hydral turtą: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. – 1 mln. PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. – 3 mln. PLN. Numatyta, kad pardavus PZL Wrocław bus gauta 65,9 mln. PLN (įskaitant liejyklą). Planuota, kad pardavus kitą finansinį turtą bus gauta 0,5 mln. PLN, o nekilnojamąjį turtą – BBCenter – 47,5 mln. PLN, automobilių parką – 2 mln. PLN, jėgainę (GSZ) – 0,9 mln. PLN. Taigi Planas buvo grindžiamas prielaida, kad pardavus turtą iš viso bus gauta 120,8 mln. PLN.

| (62) | Plane taip pat numatyta 36 mln. PLN kapitalo injekcija, siekiant garantuoti, kad viešiems kreditoriams būtų grąžinta 156,8 mln. PLN. Taip pat numatyta, kad PVA gali skirti dar vieną, 77,4 mln. PLN kapitalo injekciją, kad būtų galima apmokėti 1996–1998 m. įsipareigojimus Socialinio draudimo tarnybai. |
| --- | --- |

(62)

Plane taip pat numatyta 36 mln. PLN kapitalo injekcija, siekiant garantuoti, kad viešiems kreditoriams būtų grąžinta 156,8 mln. PLN. Taip pat numatyta, kad PVA gali skirti dar vieną, 77,4 mln. PLN kapitalo injekciją, kad būtų galima apmokėti 1996–1998 m. įsipareigojimus Socialinio draudimo tarnybai.

| (63) | Vėliau, 2007 m. sausio mėn., PZL Wrocław įsigijo karinius pažymėjimus ir leidimus prekiauti ginklais (žr. 16 dalį). Per 2007 m. ji įsigijo daugiau turto, įrenginių, įrangos, taip pat įgijo praktinės patirties. Tai finansavo iš 12,5 mln. PLN paskolos, kurią PVA suteikė PZL Wrocław2007 m. gegužės 24 d. (toliau – 2007 m. paskola), ir kontroliuojančiosios įmonės, PZL Hydral, įnašo natūra į PZL Wrocław kapitalą 2007 m. gruodžio mėn. perdavus turtą. |
| --- | --- |

(63)

Vėliau, 2007 m. sausio mėn., PZL Wrocław įsigijo karinius pažymėjimus ir leidimus prekiauti ginklais (žr. 16 dalį). Per 2007 m. ji įsigijo daugiau turto, įrenginių, įrangos, taip pat įgijo praktinės patirties. Tai finansavo iš 12,5 mln. PLN paskolos, kurią PVA suteikė PZL Wrocław2007 m. gegužės 24 d. (toliau – 2007 m. paskola), ir kontroliuojančiosios įmonės, PZL Hydral, įnašo natūra į PZL Wrocław kapitalą 2007 m. gruodžio mėn. perdavus turtą.

| (64) | Lenkijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad 2007 m. paskola suteikta tikintis, kad PVA įsigis apie [...] % PZL Wrocław akcijų (nurašius skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį) ir kad PVA gaus tinkamą grąžą už kapitalo investiciją, kai parduos turimas PZL Wrocław akcijas, o PZL Hydral pasinaudos savo akcijų paketu, kad patenkintų viešų kreditorių reikalavimus. |
| --- | --- |

(64)

Lenkijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad 2007 m. paskola suteikta tikintis, kad PVA įsigis apie [...] % PZL Wrocław akcijų (nurašius skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį) ir kad PVA gaus tinkamą grąžą už kapitalo investiciją, kai parduos turimas PZL Wrocław akcijas, o PZL Hydral pasinaudos savo akcijų paketu, kad patenkintų viešų kreditorių reikalavimus.

| (65) | 2007 m. suteiktai paskolai taikoma kintanti 3 mėn. WIBOR palūkanų norma, pridedant 200 bazinių punktų, tuo metu 6,45 %, paskola suteikta pradiniam laikotarpiui iki 2007 m. pagal susitarimą, kad terminas bus pratęstas, kol skola bus nurašyta mainais už nuosavo kapitalo dalį, iki PZL Wrocław pardavimo. Skola užtikrinta šiuo užstatu:






  — | įkeitimų registre užregistruotu 5,5 mln. PLN vertės ilgalaikio PZL Wrocław turto (įrenginių) įkeitimu (17), |
| --- | --- | --- |

(65)

2007 m. suteiktai paskolai taikoma kintanti 3 mėn. WIBOR palūkanų norma, pridedant 200 bazinių punktų, tuo metu 6,45 %, paskola suteikta pradiniam laikotarpiui iki 2007 m. pagal susitarimą, kad terminas bus pratęstas, kol skola bus nurašyta mainais už nuosavo kapitalo dalį, iki PZL Wrocław pardavimo. Skola užtikrinta šiuo užstatu:

—

įkeitimų registre užregistruotu 5,5 mln. PLN vertės ilgalaikio PZL Wrocław turto (įrenginių) įkeitimu (17),

| — | paprastuoju 66 850 akcijų, sudariusių 100 % bendrovės akcijų sandorio metu, 2007 m. gegužės mėn., ir [...] % 2007 m. pabaigoje, įkeitimu (18). |
| --- | --- |

—

paprastuoju 66 850 akcijų, sudariusių 100 % bendrovės akcijų sandorio metu, 2007 m. gegužės mėn., ir [...] % 2007 m. pabaigoje, įkeitimu (18).

| (66) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad 2007 m. gegužės mėn. PZL Wrocław vertę PVA prašymu nustatė konsultantai Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, veikiantys kaip nepriklausomi ekspertai. Taikyti trys vertinimo metodai: pajamų metodas, grindžiamas diskontuotu grynuoju pelnu (1 metodas), pajamų metodas, grindžiamas diskontuotu grynuoju pelnu ir nusidėvėjimu (2 metodas), ir diskontuotų pinigų srautų metodas (3 metodas) (19), taip pat jautrumo analizė (vidutinis, optimistinis ir pesimistinis scenarijai). |
| --- | --- |

(66)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad 2007 m. gegužės mėn. PZL Wrocław vertę PVA prašymu nustatė konsultantai Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, veikiantys kaip nepriklausomi ekspertai. Taikyti trys vertinimo metodai: pajamų metodas, grindžiamas diskontuotu grynuoju pelnu (1 metodas), pajamų metodas, grindžiamas diskontuotu grynuoju pelnu ir nusidėvėjimu (2 metodas), ir diskontuotų pinigų srautų metodas (3 metodas) (19), taip pat jautrumo analizė (vidutinis, optimistinis ir pesimistinis scenarijai).

| (67) | PZL Wrocław vertė nustatyta pagal šiuos tris metodus: | 1 metodas:






  a) | pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

PZL Wrocław vertė nustatyta pagal šiuos tris metodus:

1 metodas:

a)

pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė [...];

| b) | pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė [...]; |
| --- | --- |

b)

pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė [...];

| c) | pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė [...]. |
| --- | --- |

c)

pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė [...].

| | 2 metodas:






  a) | pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė [...]; |
| --- | --- | --- |

2 metodas:

a)

pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė [...];

| b) | pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė [...]; |
| --- | --- |

b)

pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė [...];

| c) | pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė [...]. |
| --- | --- |

c)

pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė [...].

| | 3 metodas:






  a) | pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė [...]; |
| --- | --- | --- |

3 metodas:

a)

pagal vidutinį scenarijų nustatyta vertė [...];

| b) | pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė [...]; |
| --- | --- |

b)

pagal optimistinį scenarijų nustatyta vertė [...];

| c) | pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė [...]. |
| --- | --- |

c)

pagal pesimistinį scenarijų nustatyta vertė [...].

| (68) | PZL Wrocław įvertinti naudoti šie trys elementai:






  — | bendrovės finansinės prognozės, įskaitant pinigų srautų, grynojo pelno ir nusidėvėjimo prognozes 2007–2011 m., atsižvelgiant į jautrumo analizę (vidutinį, optimistinį ir pesimistinį scenarijus); žr. toliau 23 lentelę; |
| --- | --- | --- |

(68)

PZL Wrocław įvertinti naudoti šie trys elementai:

—

bendrovės finansinės prognozės, įskaitant pinigų srautų, grynojo pelno ir nusidėvėjimo prognozes 2007–2011 m., atsižvelgiant į jautrumo analizę (vidutinį, optimistinį ir pesimistinį scenarijus); žr. toliau 23 lentelę;

| — | diskonto norma, pagrįsta vidutine svertine kapitalo kaina (WACC) kuri yra 10,25 %; ir |
| --- | --- |

—

diskonto norma, pagrįsta vidutine svertine kapitalo kaina (WACC) kuri yra 10,25 %; ir

| — | prielaida, kad po 2007–2011 m. pinigų srautai bus pastovūs. |
| --- | --- |

—

prielaida, kad po 2007–2011 m. pinigų srautai bus pastovūs.

23   lentelė

Įvairūs 2007 m. tyrime numatyti scenarijai (tūkst. PLN)

| Metai | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinis scenarijus |
| Pinigų srautai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nusidėvėjimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas + nusidėvėjimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistinis scenarijus |
| Pinigų srautai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nusidėvėjimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas + nusidėvėjimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pesimistinis scenarijus |
| Pinigų srautai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nusidėvėjimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas + nusidėvėjimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Metai

2007

2008

2009

2010

2011

Vidutinis scenarijus

Pinigų srautai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas + nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistinis scenarijus

Pinigų srautai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas + nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pesimistinis scenarijus

Pinigų srautai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas + nusidėvėjimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Visuose trijuose metoduose diskonto norma apskaičiuota kaip vidutinė svertinė kapitalo kaina ir yra 10,25 % (20). Bendrovės finansinės prognozės, įskaitant pinigų srautų, grynojo pelno ir nusidėvėjimo prognozes 2007–2011 m., atsižvelgiant į jautrumo analizę (vidutinį, optimistinį ir pesimistinį scenarijus), atliktos remiantis PZL Wrocław pateiktais duomenimis. Kaip matyti iš tyrimo, šie duomenys daugiausia grindžiami prognozuojamais Gynybos ministerijos užsakymais. |
| --- | --- |

(69)

Visuose trijuose metoduose diskonto norma apskaičiuota kaip vidutinė svertinė kapitalo kaina ir yra 10,25 % (20). Bendrovės finansinės prognozės, įskaitant pinigų srautų, grynojo pelno ir nusidėvėjimo prognozes 2007–2011 m., atsižvelgiant į jautrumo analizę (vidutinį, optimistinį ir pesimistinį scenarijus), atliktos remiantis PZL Wrocław pateiktais duomenimis. Kaip matyti iš tyrimo, šie duomenys daugiausia grindžiami prognozuojamais Gynybos ministerijos užsakymais.

| (70) | Pagal šį vertinimą nustatydamos bendrovės akcijų vertę Lenkijos valdžios institucijos rėmėsi pesimistiniu scenarijumi, pagal kurį gauti prasčiausi rezultatai. Atsižvelgdamos į tai, jos darė prielaidą, kad užstato paprastuoju PZL Wrocław akcijų įkeitimu rinkos vertė buvo ne mažesnė kaip 20,3 mln. PLN (21). Todėl Lenkijos valdžios institucijos manė, kad kartu su įkeistais įrenginiais, kurių vertė tuo metu buvo 5,5 mln. PLN, užstato vertė tuo metu viršijo paskolos vertę. |
| --- | --- |

(70)

Pagal šį vertinimą nustatydamos bendrovės akcijų vertę Lenkijos valdžios institucijos rėmėsi pesimistiniu scenarijumi, pagal kurį gauti prasčiausi rezultatai. Atsižvelgdamos į tai, jos darė prielaidą, kad užstato paprastuoju PZL Wrocław akcijų įkeitimu rinkos vertė buvo ne mažesnė kaip 20,3 mln. PLN (21). Todėl Lenkijos valdžios institucijos manė, kad kartu su įkeistais įrenginiais, kurių vertė tuo metu buvo 5,5 mln. PLN, užstato vertė tuo metu viršijo paskolos vertę.

| (71) | Be to, remdamasi ekspertų tyrimu, PVA 2007 m. nusprendė, kad būtų tikslinga atsižvelgti į PZL Wrocław vertę 2007 m. pabaigoje, kuri buvo [...], ir pritaikyti vidutinį scenarijų. PVA taip pat atsižvelgė į tai, kad ji gaus grąžos iš savo investicijos. Tiesioginė grąža, kurią PVA galėtų gauti, jeigu nurašytų skolą mainais už dalį nuosavo kapitalo, iki pardavimo ir turėtų [...] % akcijų (tai preliminarus procentinis dydis, kurį PVA taikė kaip darbinę prielaidą), sudarytų ne mažiau kaip 48,5 mln. PLN. |
| --- | --- |

(71)

Be to, remdamasi ekspertų tyrimu, PVA 2007 m. nusprendė, kad būtų tikslinga atsižvelgti į PZL Wrocław vertę 2007 m. pabaigoje, kuri buvo [...], ir pritaikyti vidutinį scenarijų. PVA taip pat atsižvelgė į tai, kad ji gaus grąžos iš savo investicijos. Tiesioginė grąža, kurią PVA galėtų gauti, jeigu nurašytų skolą mainais už dalį nuosavo kapitalo, iki pardavimo ir turėtų [...] % akcijų (tai preliminarus procentinis dydis, kurį PVA taikė kaip darbinę prielaidą), sudarytų ne mažiau kaip 48,5 mln. PLN.

| (72) | Taigi Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad 2007 m. paskolos atveju PVA veikė kaip investuotojas PZL Wrocław pardavimo procese. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad dėl to 2007 m. paskola nebuvo suteikta PZL Hydral, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(72)

Taigi Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad 2007 m. paskolos atveju PVA veikė kaip investuotojas PZL Wrocław pardavimo procese. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad dėl to 2007 m. paskola nebuvo suteikta PZL Hydral, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą.

| (73) | Pagal naują privatizavimo strategiją ir 2007–2010 m. restruktūrizavimo planą [...], [...] pasaulinė aviacijai, kosmosui ir gynybos pramonei skirtų sistemų ir paslaugų lyderė, kurios pajamos 2009 m. siekė [...], 2007 m. pirmą ketvirtį pradėjo derybas dėl PZL Wrocław pardavimo ir 2007 m. liepos–rugpjūčio mėn. ir 2008 m. vasario mėn. atliko išsamų PZL Wrocław tyrimą. Šios derybos buvo esamo pramoninio bendradarbiavimo rezultatas. |
| --- | --- |

(73)

Pagal naują privatizavimo strategiją ir 2007–2010 m. restruktūrizavimo planą [...], [...] pasaulinė aviacijai, kosmosui ir gynybos pramonei skirtų sistemų ir paslaugų lyderė, kurios pajamos 2009 m. siekė [...], 2007 m. pirmą ketvirtį pradėjo derybas dėl PZL Wrocław pardavimo ir 2007 m. liepos–rugpjūčio mėn. ir 2008 m. vasario mėn. atliko išsamų PZL Wrocław tyrimą. Šios derybos buvo esamo pramoninio bendradarbiavimo rezultatas.

| (74) | 2008 m. sausio 31 d. [...] pateikė pasiūlymą dėl PZL Wrocław akcijų, kurį pirmą kartą padidino 2008 m. vasario 14 d.2008 m. kovo 17–18 d. [...] atstovai surengė susitikimą su PVA. 2008 m. balandžio 2 d. [...] padidino savo pasiūlymą antrą kartą. 2008 m. balandžio 2 d. už akcijas siūloma kaina buvo [...] (ji atspindėjo PZL Wrocław vertę, buvusią 2007 m. gruodžio 31 d.), įtraukiant pagal specialią formulę apskaičiuotus trumpalaikio turto pokyčius. Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pritaikius formulę, siekiant atsižvelgti į pelno augimą, kaina padidėtų [...]. |
| --- | --- |

(74)

2008 m. sausio 31 d. [...] pateikė pasiūlymą dėl PZL Wrocław akcijų, kurį pirmą kartą padidino 2008 m. vasario 14 d.2008 m. kovo 17–18 d. [...] atstovai surengė susitikimą su PVA. 2008 m. balandžio 2 d. [...] padidino savo pasiūlymą antrą kartą. 2008 m. balandžio 2 d. už akcijas siūloma kaina buvo [...] (ji atspindėjo PZL Wrocław vertę, buvusią 2007 m. gruodžio 31 d.), įtraukiant pagal specialią formulę apskaičiuotus trumpalaikio turto pokyčius. Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad pritaikius formulę, siekiant atsižvelgti į pelno augimą, kaina padidėtų [...].

| (75) | Šis pasiūlymas atitiko PVA pasamdyto nepriklausomo eksperto vertinimą. Per šį vertinimą, kurį atliko ekonomikos daktaras Dariusz Zarzecki, padaryta išvada, kad 2008 m. kovo mėn. PZL Wrocław vertė buvo [...], skaičiuojant pagal grynosios turto vertės metodą (toliau – GTV metodas). Taikant šį metodą svarbiausias kriterijus vertinant yra turtas, atsižvelgiama į turto vertę ir į balansinius ir nebalansinius kredito ir debeto straipsnius. Kartu atsižvelgiama į PZL Hydral vertę, apskaičiuotą pagal diskontuotų pinigų srautų metodą (toliau – DPS metodas) – atsižvelgta į būsimas pajamas ne tik iš materialiojo, bet ir iš nematerialiojo PZL Wrocław turto. Tyrime nėra jokios jautrumo analizės (t. y. jame neaptariami skirtingi scenarijai). |
| --- | --- |

(75)

Šis pasiūlymas atitiko PVA pasamdyto nepriklausomo eksperto vertinimą. Per šį vertinimą, kurį atliko ekonomikos daktaras Dariusz Zarzecki, padaryta išvada, kad 2008 m. kovo mėn. PZL Wrocław vertė buvo [...], skaičiuojant pagal grynosios turto vertės metodą (toliau – GTV metodas). Taikant šį metodą svarbiausias kriterijus vertinant yra turtas, atsižvelgiama į turto vertę ir į balansinius ir nebalansinius kredito ir debeto straipsnius. Kartu atsižvelgiama į PZL Hydral vertę, apskaičiuotą pagal diskontuotų pinigų srautų metodą (toliau – DPS metodas) – atsižvelgta į būsimas pajamas ne tik iš materialiojo, bet ir iš nematerialiojo PZL Wrocław turto. Tyrime nėra jokios jautrumo analizės (t. y. jame neaptariami skirtingi scenarijai).

| (76) | Pagal DPS metodą pinigų srautų prognozės nuo 2008 m. grindžiamos PZL Wrocław finansiniu 2007–2013 m. planu, kuriame daroma prielaida, kad infliacija bus tokia, kokią 2008 m. vasario mėn. atitinkamam laikotarpiui prognozavo Lenkijos nacionalinis bankas. Įvertinta kapitalo kaina yra 16,65 %: ją sudaro nerizikinga palūkanų norma (4,70 %), rinkos rizikos priemoka (7,17 %), sektoriaus rizikos priemoka (1,78 %) ir rinkos dydžio priemoka (3 %), atsižvelgiant į PZL Wrocław dydį, palyginti su konkurentais (kaip antai [...] arba [...]). Tyrime daroma prielaida, kad nuo 2014 m. pinigų srautai augs po 3 % per metus (kai infliacija yra 2 %).

  24   lentelė



  PZL Wrocław būsimų pinigų srautų prognozė (tūkst. PLN)












  Metai | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuosavo kapitalo kaina (%) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Būsimų pinigų srautų prognozė | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontuotų būsimų pinigų srautų prognozė | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Pagal DPS metodą pinigų srautų prognozės nuo 2008 m. grindžiamos PZL Wrocław finansiniu 2007–2013 m. planu, kuriame daroma prielaida, kad infliacija bus tokia, kokią 2008 m. vasario mėn. atitinkamam laikotarpiui prognozavo Lenkijos nacionalinis bankas. Įvertinta kapitalo kaina yra 16,65 %: ją sudaro nerizikinga palūkanų norma (4,70 %), rinkos rizikos priemoka (7,17 %), sektoriaus rizikos priemoka (1,78 %) ir rinkos dydžio priemoka (3 %), atsižvelgiant į PZL Wrocław dydį, palyginti su konkurentais (kaip antai [...] arba [...]). Tyrime daroma prielaida, kad nuo 2014 m. pinigų srautai augs po 3 % per metus (kai infliacija yra 2 %).

24   lentelė

PZL Wrocław būsimų pinigų srautų prognozė (tūkst. PLN)

Metai

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Nuosavo kapitalo kaina (%)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Būsimų pinigų srautų prognozė

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontuotų būsimų pinigų srautų prognozė

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Pagal pakoreguotos grynosios turto vertės metodą vertinama „veiklos tęstinumo prielaida“, pakoreguojant viso turto ir įsipareigojimų vertę, kad ji atitiktų tikrąją rinkos vertę (22). Įsipareigojimų, kurių buhalterinė vertė buvo 18,35 mln. PLN, pakoreguota grynoji turto vertė buvo [...], ji apskaičiuota atsižvelgiant į planuojamą 2007 m. skolos nurašymą mainais už nuosavo kapitalo dalį. Atliekant paskutinį koregavimą atsižvelgta į nebalansinį turtą.

  25   lentelė



  PZL Wrocław – pakoreguotos GTV metodas (tūkst. PLN)
   (23) | Buhalterinė vertė | Grynoji turto vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilgalaikis turtas | 25 710 | [...] |
| Trumpalaikis turtas | 9 945 | [...] |
| Įsipareigojimai | 18 350 | [...] |
| Nebalansinis turtas | 0 | [...] |
| Iš viso | 17 305 | [...] |

(77)

Pagal pakoreguotos grynosios turto vertės metodą vertinama „veiklos tęstinumo prielaida“, pakoreguojant viso turto ir įsipareigojimų vertę, kad ji atitiktų tikrąją rinkos vertę (22). Įsipareigojimų, kurių buhalterinė vertė buvo 18,35 mln. PLN, pakoreguota grynoji turto vertė buvo [...], ji apskaičiuota atsižvelgiant į planuojamą 2007 m. skolos nurašymą mainais už nuosavo kapitalo dalį. Atliekant paskutinį koregavimą atsižvelgta į nebalansinį turtą.

25   lentelė

PZL Wrocław – pakoreguotos GTV metodas (tūkst. PLN)
   (23)

Buhalterinė vertė

Grynoji turto vertė

Ilgalaikis turtas

25 710

[...]

Trumpalaikis turtas

9 945

[...]

Įsipareigojimai

18 350

[...]

Nebalansinis turtas

0

[...]

Iš viso

17 305

[...]

| (78) | Pakoreguota grynoji ilgalaikio turto vertė yra [...], jo buhalterinė vertė sudaro 25,710 mln. PLN. Koregavimas iš esmės atliktas apskaičiuojant tikrąją viso turto rinkos vertę, remiantis 2007 m. kovo 29 d. nepriklausomo eksperto Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych atliktu ir Komisijai pateiktu tyrimu. Tyrime iš esmės skaičiuojama nekilnojamojo turto, pastatų ir žemės, vertė. Pastatų vertė apskaičiuota pagal tokią formulę:
  V = Cn (1-Lu/100) × R
  „Cn“ yra naujo pastato statybos kaina; „Lu“ yra pastato naudojimo lygis; „R“ yra koeficientas, kuriuo atsižvelgiama į skirtingų regionų kainų skirtumus. Žemės vertė apskaičiuota lyginamuoju būdu, darant prielaidą, kad žemės kaina atitinka kainą, gautą už panašų žemės sklypą, ją pakoregavus pagal infliacijos svyravimus. |
| --- | --- |

(78)

Pakoreguota grynoji ilgalaikio turto vertė yra [...], jo buhalterinė vertė sudaro 25,710 mln. PLN. Koregavimas iš esmės atliktas apskaičiuojant tikrąją viso turto rinkos vertę, remiantis 2007 m. kovo 29 d. nepriklausomo eksperto Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych atliktu ir Komisijai pateiktu tyrimu. Tyrime iš esmės skaičiuojama nekilnojamojo turto, pastatų ir žemės, vertė. Pastatų vertė apskaičiuota pagal tokią formulę:

V = Cn (1-Lu/100) × R

„Cn“ yra naujo pastato statybos kaina; „Lu“ yra pastato naudojimo lygis; „R“ yra koeficientas, kuriuo atsižvelgiama į skirtingų regionų kainų skirtumus. Žemės vertė apskaičiuota lyginamuoju būdu, darant prielaidą, kad žemės kaina atitinka kainą, gautą už panašų žemės sklypą, ją pakoregavus pagal infliacijos svyravimus.

| (79) | Įsipareigojimų, kurių buhalterinė vertė sudarė 18,350 mln. PLN, pakoreguota grynoji turto vertė sudarė [...] ir buvo apskaičiuota remiantis planuojamu 2007 m. skolos nurašymu mainais už nuosavo kapitalo dalį. |
| --- | --- |

(79)

Įsipareigojimų, kurių buhalterinė vertė sudarė 18,350 mln. PLN, pakoreguota grynoji turto vertė sudarė [...] ir buvo apskaičiuota remiantis planuojamu 2007 m. skolos nurašymu mainais už nuosavo kapitalo dalį.

| (80) | Per paskutinį koregavimą atsižvelgta į nebalansinį turtą. Straipsniai, kurie nėra įtraukiami į balansą, bet turėtų būti įtraukti vertinant, pasak tyrimo autorių yra: „žmogiškųjų išteklių organizacinė struktūra“ ir „gamybos proceso organizacinė struktūra“, atsižvelgiant į nekiekybinius vertinimo aspektus, susijusius su bendrovės valdymo verte. |
| --- | --- |

(80)

Per paskutinį koregavimą atsižvelgta į nebalansinį turtą. Straipsniai, kurie nėra įtraukiami į balansą, bet turėtų būti įtraukti vertinant, pasak tyrimo autorių yra: „žmogiškųjų išteklių organizacinė struktūra“ ir „gamybos proceso organizacinė struktūra“, atsižvelgiant į nekiekybinius vertinimo aspektus, susijusius su bendrovės valdymo verte.

| (81) | Gavusios [...] pasiūlymą, Lenkijos valdžios institucijos 2008 m. kovo mėn. pranešė Komisijai apie Planą kaip pagalbą restruktūrizuojant PZL Hydral, darydamos prielaidą, kad PZL Wrocław bus parduota už [...]. Jos taip pat įtraukė 2007 m. paskolą ir papildomą 4 mln. PLN paskolą, kuri turėjo būti suteikta PZL Wrocław įgyvendinant priemones deryboms su [...] užbaigti. |
| --- | --- |

(81)

Gavusios [...] pasiūlymą, Lenkijos valdžios institucijos 2008 m. kovo mėn. pranešė Komisijai apie Planą kaip pagalbą restruktūrizuojant PZL Hydral, darydamos prielaidą, kad PZL Wrocław bus parduota už [...]. Jos taip pat įtraukė 2007 m. paskolą ir papildomą 4 mln. PLN paskolą, kuri turėjo būti suteikta PZL Wrocław įgyvendinant priemones deryboms su [...] užbaigti.

| (82) | Papildoma paskola (toliau – 2008 m. paskola) buvo suteikta 2008 m. balandžio 2 d., tą dieną, kai PVA gavo išsamesnių duomenų apie antrą pasiūlymo padidinimą. PVA suteikė šią paskolą kaip trumpalaikę paskolą, kol bus užbaigtas sandoris su [...]. PZL Wrocław buvo reikalingi pinigai, kad galėtų įvykdyti Gynybos ministerijos užsakymus, kurių pradėjo daugėti. |
| --- | --- |

(82)

Papildoma paskola (toliau – 2008 m. paskola) buvo suteikta 2008 m. balandžio 2 d., tą dieną, kai PVA gavo išsamesnių duomenų apie antrą pasiūlymo padidinimą. PVA suteikė šią paskolą kaip trumpalaikę paskolą, kol bus užbaigtas sandoris su [...]. PZL Wrocław buvo reikalingi pinigai, kad galėtų įvykdyti Gynybos ministerijos užsakymus, kurių pradėjo daugėti.

| (83) | Paskola suteikta penkerių metų laikotarpiui už kintamą palūkanų normą, nustatytą pagal Komisijos orientacinę normą Lenkijai (6,42 % tuo metu, kai buvo suteikta) ir buvo užtikrinta šiuo užstatu:






  — | registruotu ilgalaikio PZL Wrocław turto (keturių įrenginių ir įrangos), kurio vertė 2,8 mln. PLN, įkeitimu, užregistruotu įkeitimų registre; |
| --- | --- | --- |

(83)

Paskola suteikta penkerių metų laikotarpiui už kintamą palūkanų normą, nustatytą pagal Komisijos orientacinę normą Lenkijai (6,42 % tuo metu, kai buvo suteikta) ir buvo užtikrinta šiuo užstatu:

—

registruotu ilgalaikio PZL Wrocław turto (keturių įrenginių ir įrangos), kurio vertė 2,8 mln. PLN, įkeitimu, užregistruotu įkeitimų registre;

| — | gautinų sumų pagal komercinę sutartį, iš viso 5,2 mln. PLN, perleidimu. |
| --- | --- |

—

gautinų sumų pagal komercinę sutartį, iš viso 5,2 mln. PLN, perleidimu.

| (84) | Todėl Lenkijos valdžios institucijos mano, kad įkeitimų vertė viršijo paskolos vertę. |
| --- | --- |

(84)

Todėl Lenkijos valdžios institucijos mano, kad įkeitimų vertė viršijo paskolos vertę.

| (85) | Paskola suteikta, kad PZL Wrocław galėtų įsigyti gamybos procesui reikalingų įrenginių. PVA suteikė 2008 m. paskolą jau pažengus deryboms su [...], remdamasi prielaida, kad ją grąžins PZL Wrocław iš savo lėšų arba investuotojas. |
| --- | --- |

(85)

Paskola suteikta, kad PZL Wrocław galėtų įsigyti gamybos procesui reikalingų įrenginių. PVA suteikė 2008 m. paskolą jau pažengus deryboms su [...], remdamasi prielaida, kad ją grąžins PZL Wrocław iš savo lėšų arba investuotojas.

| (86) | Tuo remdamosi Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad PVA veikė ne kaip privatus investuotojas, bet kaip PZL Wrocław parduodantis subjektas. |
| --- | --- |

(86)

Tuo remdamosi Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad PVA veikė ne kaip privatus investuotojas, bet kaip PZL Wrocław parduodantis subjektas.

| (87) | Lenkijos valdžios institucijos taip pat informavo Komisiją, kad PZL Wrocław veikla 2008 m. iš dalies buvo finansuojama iš veiklos nuomos. 2008 m. birželio mėn. sudarytos dvi veiklos nuomos sutartys [...] ir [...] su privačia bendrove [...]. Grynoji šios nuomos vertė pagal šias sutartis buvo 271 002 EUR ir 401 263,20 EUR (0,82 mln. PLN, įskaitant pridėtinės vertės mokestį) (24). PZL Wrocław nuomos kaina pagal šias sutartis sudarė 88 762,30 EUR – tai skirtumas tarp grynosios įrenginių vertės ir grynosios nuomos vertės. Šios sutartys veikia panašiai kaip paskolos, o nuomos objektas atlieka užstato funkciją. Pasibaigus nuomai PZL Wrocław įgis teisę nupirkti įrenginius už 5 835 EUR. Prieš sudarydama šias nuomos sutartis su PZL Wrocław, [...] nuodugniai išanalizavo finansinę ir ekonominę bendrovės padėtį, taip pat ir jos gebėjimą sukurti pakankamą pinigų srautą, kad galėtų sumokėti įmokas. |
| --- | --- |

(87)

Lenkijos valdžios institucijos taip pat informavo Komisiją, kad PZL Wrocław veikla 2008 m. iš dalies buvo finansuojama iš veiklos nuomos. 2008 m. birželio mėn. sudarytos dvi veiklos nuomos sutartys [...] ir [...] su privačia bendrove [...]. Grynoji šios nuomos vertė pagal šias sutartis buvo 271 002 EUR ir 401 263,20 EUR (0,82 mln. PLN, įskaitant pridėtinės vertės mokestį) (24). PZL Wrocław nuomos kaina pagal šias sutartis sudarė 88 762,30 EUR – tai skirtumas tarp grynosios įrenginių vertės ir grynosios nuomos vertės. Šios sutartys veikia panašiai kaip paskolos, o nuomos objektas atlieka užstato funkciją. Pasibaigus nuomai PZL Wrocław įgis teisę nupirkti įrenginius už 5 835 EUR. Prieš sudarydama šias nuomos sutartis su PZL Wrocław, [...] nuodugniai išanalizavo finansinę ir ekonominę bendrovės padėtį, taip pat ir jos gebėjimą sukurti pakankamą pinigų srautą, kad galėtų sumokėti įmokas.

| (88) | Lenkijos valdžios institucijos savo pradiniame pranešime taip pat paminėjo 13,5 mln. PLN skolos (ir palūkanų) nurašymą mainais už nuosavo kapitalo dalį, numatytą Plane. |
| --- | --- |

(88)

Lenkijos valdžios institucijos savo pradiniame pranešime taip pat paminėjo 13,5 mln. PLN skolos (ir palūkanų) nurašymą mainais už nuosavo kapitalo dalį, numatytą Plane.

| (89) | 2008 m. kovo ir balandžio mėn. buvo baigtos derybos dėl akcijų perdavimo sutarties sąlygų. Tačiau 2008 m. balandžio 14 d. [...] atsiėmė savo pasiūlymą. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, galima to priežastis buvo dideli pokyčiai pasaulinėje rinkoje, įvykę dėl ekonominės krizės. |
| --- | --- |

(89)

2008 m. kovo ir balandžio mėn. buvo baigtos derybos dėl akcijų perdavimo sutarties sąlygų. Tačiau 2008 m. balandžio 14 d. [...] atsiėmė savo pasiūlymą. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, galima to priežastis buvo dideli pokyčiai pasaulinėje rinkoje, įvykę dėl ekonominės krizės.

| (90) | Kadangi [...] pasitraukė iš derybų, pardavimo procesas pradėtas iš naujo. Apie pardavimą paskelbta vidaus ir tarptautinėje spaudoje – paskelbtas kvietimas dalyvauti derybose dėl 100 % PZL Wrocław akcijų pirkimo. 2008 m. gegužės 19 d. kvietimas paskelbtas Puls Biznesu („Verslo pulsas“), didžiausiame Lenkijos specializuotame leidinyje, ir Rzeczpospolita, didžiausiame šalies dienraštyje. 2008 m. gegužės 20–26 d. jis taip pat paskelbtas Flight International, pasauliniame specializuotame aviacijos žurnale. 2008 m. lapkričio mėn. duomenys apie planuojamą pardavimą paskelbti Raport Wojsko Technika Obronność, Lenkijos aviacijos žurnale, skirtame užsienio skaitytojams. Pasiūlymų pirkti akcijas nebuvo gauta. |
| --- | --- |

(90)

Kadangi [...] pasitraukė iš derybų, pardavimo procesas pradėtas iš naujo. Apie pardavimą paskelbta vidaus ir tarptautinėje spaudoje – paskelbtas kvietimas dalyvauti derybose dėl 100 % PZL Wrocław akcijų pirkimo. 2008 m. gegužės 19 d. kvietimas paskelbtas Puls Biznesu („Verslo pulsas“), didžiausiame Lenkijos specializuotame leidinyje, ir Rzeczpospolita, didžiausiame šalies dienraštyje. 2008 m. gegužės 20–26 d. jis taip pat paskelbtas Flight International, pasauliniame specializuotame aviacijos žurnale. 2008 m. lapkričio mėn. duomenys apie planuojamą pardavimą paskelbti Raport Wojsko Technika Obronność, Lenkijos aviacijos žurnale, skirtame užsienio skaitytojams. Pasiūlymų pirkti akcijas nebuvo gauta.

| (91) | Taigi PZL Hydral ėmėsi tolesnių priemonių ir šią informaciją tiesiogiai perdavė ir pristatė bendrovėms, kurias galėtų dominti PZL Wrocław pirkimas. Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad apie pardavimą buvo pranešama mugėse ir pramonės renginiuose, taip pat ir per aviacijos šventes (25), daugiau kaip 80 bendrovių išsiųsti laiškai. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad informacija apie pardavimą buvo viską laiką skelbiama PZL Hydral interneto svetainėje, kurią kasmet aplanko 500 000 lankytojų. Atsižvelgdamos į specifinį PZL Wrocław gamybos pobūdį (ji tiekia prekes ir teikia paslaugas Lenkijos ginkluotosioms pajėgoms, PZL Wrocław yra ypač svarbi nacionaliniam saugumui), gana aukštą aviacijos pramonės koncentracijos lygį pasaulyje ir gana nedidelį galimų investuotojų skaičių, Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad visi galimi investuotojai turėjo galimybę gauti informaciją apie PZL Wrocław pardavimą ir dalyvauti jos privatizavimo procese. Todėl, Lenkijos valdžios institucijų teigimu, visas sektorius žinojo apie pardavimą. |
| --- | --- |

(91)

Taigi PZL Hydral ėmėsi tolesnių priemonių ir šią informaciją tiesiogiai perdavė ir pristatė bendrovėms, kurias galėtų dominti PZL Wrocław pirkimas. Lenkijos valdžios institucijos pažymėjo, kad apie pardavimą buvo pranešama mugėse ir pramonės renginiuose, taip pat ir per aviacijos šventes (25), daugiau kaip 80 bendrovių išsiųsti laiškai. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad informacija apie pardavimą buvo viską laiką skelbiama PZL Hydral interneto svetainėje, kurią kasmet aplanko 500 000 lankytojų. Atsižvelgdamos į specifinį PZL Wrocław gamybos pobūdį (ji tiekia prekes ir teikia paslaugas Lenkijos ginkluotosioms pajėgoms, PZL Wrocław yra ypač svarbi nacionaliniam saugumui), gana aukštą aviacijos pramonės koncentracijos lygį pasaulyje ir gana nedidelį galimų investuotojų skaičių, Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad visi galimi investuotojai turėjo galimybę gauti informaciją apie PZL Wrocław pardavimą ir dalyvauti jos privatizavimo procese. Todėl, Lenkijos valdžios institucijų teigimu, visas sektorius žinojo apie pardavimą.

| (92) | Pranešime apie pardavimą buvo tik kviečiama dalyvauti derybose, jame nebuvo jokių konkrečių sąlygų. |
| --- | --- |

(92)

Pranešime apie pardavimą buvo tik kviečiama dalyvauti derybose, jame nebuvo jokių konkrečių sąlygų.

| (93) | Lenkijos valdžios institucijoms savo pastangas atnaujinus, 2008 m. antrą pusmetį PVA gavo pirmą susidomėjimo laišką, o vėliau ir pasiūlymą iš [...]. Antrą 2008 m. pusmetį PVA gavo antrą susidomėjimo laišką, šįkart iš [...]. |
| --- | --- |

(93)

Lenkijos valdžios institucijoms savo pastangas atnaujinus, 2008 m. antrą pusmetį PVA gavo pirmą susidomėjimo laišką, o vėliau ir pasiūlymą iš [...]. Antrą 2008 m. pusmetį PVA gavo antrą susidomėjimo laišką, šįkart iš [...].

| (94) | 2008 m. rugsėjo 30 d. [...] pateikė preliminarų neįpareigojantį pasiūlymą pirkti 100 % PZL Wrocław akcijų (toliau – 2008 m. rugsėjo 30 d. pasiūlymas) už [...] sumą. [...] yra investicinis fondas, investuojantis privataus kapitalo rinkoje, kurio savininkas (privatus asmuo) taip pat valdo 100 % [...] dalį (26). 2008 m. rugsėjo 30 d. buvo pateiktas pasiūlymas pirkti bendrovę be skolų, su sąlyga, kad 2009 m. finansiniai rezultatai (ypač grynasis pelnas ir pelnas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA)) bus tokie, kaip 2008 m. Visų pirma, turėjo būti pasiektas ne mažesnis kaip [...] EBITDA, 2009 m. gautas ne mažesnis kaip [...] grynasis pelnas; be to, buvo reikalaujama, kad pardavimo augimas sudarytų 5 %. Tačiau dėl finansų krizės PZL Wrocław pajamos sumažėjo apie 35 %, ir pasiūlyme nurodyti lyginamieji rodikliai nebuvo pasiekti. Iki pirmo 2009 m. ketvirčio PZL Hydral jau galutinai žinojo, kad finansiniai rezultatai neatitiks minimalių [...] pasiūlyme reikalaujamų rodiklių. Be to, 2009 m. pradžioje patvirtintas mažesnis Gynybos ministerijos užsakymų kiekis, tai turėjo reikšmingo poveikio bendrovės pelningumui. Vėliau ryšiai su [...] nebuvo palaikomi. |
| --- | --- |

(94)

2008 m. rugsėjo 30 d. [...] pateikė preliminarų neįpareigojantį pasiūlymą pirkti 100 % PZL Wrocław akcijų (toliau – 2008 m. rugsėjo 30 d. pasiūlymas) už [...] sumą. [...] yra investicinis fondas, investuojantis privataus kapitalo rinkoje, kurio savininkas (privatus asmuo) taip pat valdo 100 % [...] dalį (26). 2008 m. rugsėjo 30 d. buvo pateiktas pasiūlymas pirkti bendrovę be skolų, su sąlyga, kad 2009 m. finansiniai rezultatai (ypač grynasis pelnas ir pelnas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA)) bus tokie, kaip 2008 m. Visų pirma, turėjo būti pasiektas ne mažesnis kaip [...] EBITDA, 2009 m. gautas ne mažesnis kaip [...] grynasis pelnas; be to, buvo reikalaujama, kad pardavimo augimas sudarytų 5 %. Tačiau dėl finansų krizės PZL Wrocław pajamos sumažėjo apie 35 %, ir pasiūlyme nurodyti lyginamieji rodikliai nebuvo pasiekti. Iki pirmo 2009 m. ketvirčio PZL Hydral jau galutinai žinojo, kad finansiniai rezultatai neatitiks minimalių [...] pasiūlyme reikalaujamų rodiklių. Be to, 2009 m. pradžioje patvirtintas mažesnis Gynybos ministerijos užsakymų kiekis, tai turėjo reikšmingo poveikio bendrovės pelningumui. Vėliau ryšiai su [...] nebuvo palaikomi.

| (95) | [...], [...] bendrovė, viena iš stambiausių pasaulyje technologiškai pažangių aviacijos produktų (skirtų komerciniams, regioniniams, įmonių ir kariniams orlaiviams) ir pramonės produktų tiekėja, kurios apyvarta 2009 m. buvo [...], 2009 m. pirmą ketvirtį pradėjo derybas dėl PZL Wrocław akcijų pirkimo. |
| --- | --- |

(95)

[...], [...] bendrovė, viena iš stambiausių pasaulyje technologiškai pažangių aviacijos produktų (skirtų komerciniams, regioniniams, įmonių ir kariniams orlaiviams) ir pramonės produktų tiekėja, kurios apyvarta 2009 m. buvo [...], 2009 m. pirmą ketvirtį pradėjo derybas dėl PZL Wrocław akcijų pirkimo.

| (96) | Ši bendrovė 2009 m. balandžio–gegužės mėn. atliko išsamų patikrinimą. Remdamasi šiuo patikrinimu ji 2009 m. rugpjūčio 20 d. pasirašė su PVA susitarimo memorandumą (kuriame išdėstyti bendri planuojamo sandorio metmenys) dėl PZL Wrocław akcijų pirkimo už [...] sumą. PVA įsipareigojo užtikrinti, kad joks PZL Wrocław turtas nebūtų suvaržytas už įsiskolinimus PZL Hydral viešiems kreditoriams. Susitarimo memorandume daroma prielaida, kad PVA pati nupirks 100 % PZL Wrocław akcijų ir tada parduos jas investuotojui. Investuotojas įsipareigojo po pardavimo pats investuoti dar [...]. 2009 m. gruodžio 18 d. PVA, PZL Hydral ir [...] pasirašė pagrindinę sutartį. Sutarties 2 priedas, kuriame nustatytos taisyklės dėl dalies skolos nurašymo mainais už nuosavo kapitalo dalį, dalies 2007 ir 2008 m. paskolų nurašymo ir grąžinimo, buvo sudarytas 2010 m. kovo 12 d. |
| --- | --- |

(96)

Ši bendrovė 2009 m. balandžio–gegužės mėn. atliko išsamų patikrinimą. Remdamasi šiuo patikrinimu ji 2009 m. rugpjūčio 20 d. pasirašė su PVA susitarimo memorandumą (kuriame išdėstyti bendri planuojamo sandorio metmenys) dėl PZL Wrocław akcijų pirkimo už [...] sumą. PVA įsipareigojo užtikrinti, kad joks PZL Wrocław turtas nebūtų suvaržytas už įsiskolinimus PZL Hydral viešiems kreditoriams. Susitarimo memorandume daroma prielaida, kad PVA pati nupirks 100 % PZL Wrocław akcijų ir tada parduos jas investuotojui. Investuotojas įsipareigojo po pardavimo pats investuoti dar [...]. 2009 m. gruodžio 18 d. PVA, PZL Hydral ir [...] pasirašė pagrindinę sutartį. Sutarties 2 priedas, kuriame nustatytos taisyklės dėl dalies skolos nurašymo mainais už nuosavo kapitalo dalį, dalies 2007 ir 2008 m. paskolų nurašymo ir grąžinimo, buvo sudarytas 2010 m. kovo 12 d.

| (97) | Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad skelbiant pardavimą nebuvo nustatyta jokių sąlygų, ypač dėl darbo vietų išsaugojimo. Lenkijos valdžios institucijos taip pat informavo Komisiją, kad investuotojas galėjo laisvai nustatyti verslo sandorių su Gynybos ministerija tvarką. |
| --- | --- |

(97)

Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad skelbiant pardavimą nebuvo nustatyta jokių sąlygų, ypač dėl darbo vietų išsaugojimo. Lenkijos valdžios institucijos taip pat informavo Komisiją, kad investuotojas galėjo laisvai nustatyti verslo sandorių su Gynybos ministerija tvarką.

| (98) | Išsamus derybų su [...] aprašymas pateiktas VI dalyje. |
| --- | --- |

(98)

Išsamus derybų su [...] aprašymas pateiktas VI dalyje.

II.6.   Lenkijos valdžios institucijų atliktas teisinis Plano įvertinimas

| (99) | Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad restruktūrizavimo išlaidos iš viso sudarys 262,2 mln. PLN ir pasiskirstomos taip: 234 mln. PLN viešosios skolos restruktūrizavimui, 11,5 mln. PLN kitam finansiniam restruktūrizavimui, 11 mln. PLN investicijoms, 5,6 mln. PLN turto restruktūrizavimui ir 0,3 mln. PLN personalo restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(99)

Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad restruktūrizavimo išlaidos iš viso sudarys 262,2 mln. PLN ir pasiskirstomos taip: 234 mln. PLN viešosios skolos restruktūrizavimui, 11,5 mln. PLN kitam finansiniam restruktūrizavimui, 11 mln. PLN investicijoms, 5,6 mln. PLN turto restruktūrizavimui ir 0,3 mln. PLN personalo restruktūrizavimui.

| (100) | Lenkijos valdžios institucijų teigimu, bendros PZL Hydral restruktūrizavimo išlaidos būtų padengtos iš 130,5 mln. PLN valstybės pagalbos ir 132 mln. PLN nuosavo įnašo. Pagal Planą nuosavas įnašas sudaro 50,3 % restruktūrizavimo išlaidų. Nuosavą įnašą sudaro pajamos, gautos pardavus ilgalaikį turtą ir akcijas, bei lėšos, kurias būsimas investuotojas skirs PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(100)

Lenkijos valdžios institucijų teigimu, bendros PZL Hydral restruktūrizavimo išlaidos būtų padengtos iš 130,5 mln. PLN valstybės pagalbos ir 132 mln. PLN nuosavo įnašo. Pagal Planą nuosavas įnašas sudaro 50,3 % restruktūrizavimo išlaidų. Nuosavą įnašą sudaro pajamos, gautos pardavus ilgalaikį turtą ir akcijas, bei lėšos, kurias būsimas investuotojas skirs PZL Wrocław.

| (101) | Dėl kompensacinių priemonių Plane siūloma parduoti dalį gamybai skirto turto – iš dalies tai įgyvendinta 2004–2006 m., todėl sumažėjo pajėgumai. Įrenginių ir įrangos pardavimas pagal Planą pajėgumus sumažintų iš viso 380 000 įrenginių darbo valandų, t. y. 42 %. Planuotas sumažinimas (315 000 įrenginių darbo valandų) jau įvykdytas. Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad vienas trečdalis šio sumažinimo nebuvo būtinas, kad būtų sugrąžintas gyvybingumas, bet buvo suplanuotas tam, kad sumažėtų gamyba pramoninės hidraulikos srityje – mažo pelningumo segmente, kuriame bendrovė nusprendė savo veiklą apriboti. |
| --- | --- |

(101)

Dėl kompensacinių priemonių Plane siūloma parduoti dalį gamybai skirto turto – iš dalies tai įgyvendinta 2004–2006 m., todėl sumažėjo pajėgumai. Įrenginių ir įrangos pardavimas pagal Planą pajėgumus sumažintų iš viso 380 000 įrenginių darbo valandų, t. y. 42 %. Planuotas sumažinimas (315 000 įrenginių darbo valandų) jau įvykdytas. Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad vienas trečdalis šio sumažinimo nebuvo būtinas, kad būtų sugrąžintas gyvybingumas, bet buvo suplanuotas tam, kad sumažėtų gamyba pramoninės hidraulikos srityje – mažo pelningumo segmente, kuriame bendrovė nusprendė savo veiklą apriboti.

| (102) | Plane taip pat nurodyta, kad planuojamas tam tikros (tariamai pelningos) veiklos atsisakymas ir su gamyba nesusijusio turto pardavimas turėtų būti laikomi kompensacinėmis priemonėmis, kaip nurodyta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (27) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad PZL Wrocław privatizavimas, kuris suteiks galimybę konkurentams įgyti PZL Hydral pajėgumus, praktinę patirtį ir rinkos dalį, taip pat turėtų būti laikomas kompensacine priemone. |
| --- | --- |

(102)

Plane taip pat nurodyta, kad planuojamas tam tikros (tariamai pelningos) veiklos atsisakymas ir su gamyba nesusijusio turto pardavimas turėtų būti laikomi kompensacinėmis priemonėmis, kaip nurodyta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (27) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Galiausiai Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad PZL Wrocław privatizavimas, kuris suteiks galimybę konkurentams įgyti PZL Hydral pajėgumus, praktinę patirtį ir rinkos dalį, taip pat turėtų būti laikomas kompensacine priemone.

III.   ABEJONĖS, KURIAS KOMISIJA IŠREIŠKĖ PRADĖDAMA IR IŠPLĖSDAMA OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (103) | Plane, apie kurį pranešta, pateiktas restruktūrizavimo scenarijus, laikantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių. Todėl Komisija, atlikdama preliminarų vertinimą, rėmėsi tuo metu turima informacija. Remdamasi šia informacija Komisija išreiškė susirūpinimą dėl šių aspektų: |
| --- | --- |

(103)

Plane, apie kurį pranešta, pateiktas restruktūrizavimo scenarijus, laikantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių. Todėl Komisija, atlikdama preliminarų vertinimą, rėmėsi tuo metu turima informacija. Remdamasi šia informacija Komisija išreiškė susirūpinimą dėl šių aspektų:

| (104) | Dėl bendrovės tinkamumo gauti restruktūrizavimo pagalbą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires Komisija abejojo, ar PZL Hydral nepasinaudojo kokia nors sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba per pastaruosius dešimt metų. |
| --- | --- |

(104)

Dėl bendrovės tinkamumo gauti restruktūrizavimo pagalbą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires Komisija abejojo, ar PZL Hydral nepasinaudojo kokia nors sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba per pastaruosius dešimt metų.

| (105) | Visų pirma Komisija abejojo, ar viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas arba pavėluotas taikymas neturėtų būti laikomas valstybės pagalba. Komisija nurodė, kad tai, kad viešoji institucija, renkanti socialinio draudimo įmokas, ilgą laiką toleruoja įmokų nemokėjimą arba pavėluotą mokėjimą, be jokio abejonės, suteikia gavėjui pranašumo, nes sumažina naštą, kurią įprastas socialinio draudimo sistemos taikymas sukuria gavėjui (28). Komisija, pripažindama, kad vieši kreditoriai ėmėsi tam tikrų priverstinio vykdymo priemonių, abejojo, ar jos buvo pakankamos arba, jei jos būtų buvusios pritaikytos vėlesniame etape, būtų buvusios veiksmingos, ypač viešų kreditorių turimo užstato, kuriuo būtų buvę galima pasinaudoti, atžvilgiu. Todėl šiame proceso etape Komisija abejojo, ar privatūs kreditoriai tokiomis aplinkybėmis būtų elgęsi taip, kaip elgėsi vieši kreditoriai. |
| --- | --- |

(105)

Visų pirma Komisija abejojo, ar viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas arba pavėluotas taikymas neturėtų būti laikomas valstybės pagalba. Komisija nurodė, kad tai, kad viešoji institucija, renkanti socialinio draudimo įmokas, ilgą laiką toleruoja įmokų nemokėjimą arba pavėluotą mokėjimą, be jokio abejonės, suteikia gavėjui pranašumo, nes sumažina naštą, kurią įprastas socialinio draudimo sistemos taikymas sukuria gavėjui (28). Komisija, pripažindama, kad vieši kreditoriai ėmėsi tam tikrų priverstinio vykdymo priemonių, abejojo, ar jos buvo pakankamos arba, jei jos būtų buvusios pritaikytos vėlesniame etape, būtų buvusios veiksmingos, ypač viešų kreditorių turimo užstato, kuriuo būtų buvę galima pasinaudoti, atžvilgiu. Todėl šiame proceso etape Komisija abejojo, ar privatūs kreditoriai tokiomis aplinkybėmis būtų elgęsi taip, kaip elgėsi vieši kreditoriai.

| (106) | Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar kitos priemonės, apie kurias pranešė Lenkijos valdžios institucijos, nebuvo valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(106)

Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar kitos priemonės, apie kurias pranešė Lenkijos valdžios institucijos, nebuvo valstybės pagalba.

| (107) | Komisija abejojo, ar dalinis viešųjų įsipareigojimų apmokėjimas arba jų dalies nurašymas, apie kurį pranešė Lenkijos valdžios institucijos, nebuvo valstybės pagalba ir ar atitiko privataus kreditoriaus principą. |
| --- | --- |

(107)

Komisija abejojo, ar dalinis viešųjų įsipareigojimų apmokėjimas arba jų dalies nurašymas, apie kurį pranešė Lenkijos valdžios institucijos, nebuvo valstybės pagalba ir ar atitiko privataus kreditoriaus principą.

| (108) | Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar Planas yra suderinamas su vidaus rinka, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 31 ir paskesniais punktais. |
| --- | --- |

(108)

Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar Planas yra suderinamas su vidaus rinka, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 31 ir paskesniais punktais.

| (109) | Komisija abejojo, ar siūlomas įnašas buvo realus ir faktinis, taigi, ar Planas atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43–45 punktus. Komisija abejojo, ar planuojamas pajamas iš PZL Wrocław pardavimo, net jei tai bus įgyvendinta, galima vertinti kaip nuosavą įnašą į restruktūrizavimą. Kaip minėta, PZL Wrocław įsteigta 2004 m. pabaigoje. Pagal Planą gamybai skirtas turtas turėjo būti perduotas ir privatizavimo procesas pradėtas jau 2007 m. Pradiniai investuotojų pasiūlymai turėjo būti pateikti iki ketvirto 2007 m. ketvirčio ir, įvykus deryboms, 2008 m. pirmą pusmetį turėjo būti sudaryta preliminari pardavimo sutartis. Tačiau tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Komisija neturėjo informacijos apie jokį galimo investuotojo susidomėjimą pirkti PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(109)

Komisija abejojo, ar siūlomas įnašas buvo realus ir faktinis, taigi, ar Planas atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43–45 punktus. Komisija abejojo, ar planuojamas pajamas iš PZL Wrocław pardavimo, net jei tai bus įgyvendinta, galima vertinti kaip nuosavą įnašą į restruktūrizavimą. Kaip minėta, PZL Wrocław įsteigta 2004 m. pabaigoje. Pagal Planą gamybai skirtas turtas turėjo būti perduotas ir privatizavimo procesas pradėtas jau 2007 m. Pradiniai investuotojų pasiūlymai turėjo būti pateikti iki ketvirto 2007 m. ketvirčio ir, įvykus deryboms, 2008 m. pirmą pusmetį turėjo būti sudaryta preliminari pardavimo sutartis. Tačiau tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Komisija neturėjo informacijos apie jokį galimo investuotojo susidomėjimą pirkti PZL Wrocław.

| (110) | Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar Planas užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą, kaip to reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34–37 punktuose. Komisija pastebėjo, kad planuojant restruktūrizavimą daugiausia dėmesio skirta finansiniam restruktūrizavimui, t. y. apie 90 % visų restruktūrizavimo išlaidų skirta viešųjų skolų nepriemokoms sumokėti. Taigi, likusios restruktūrizavimo priemonės buvo gana ribotos. Komisija taip pat pažymėjo, kad, kaip paaiškinta, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ji neturėjo informacijos apie jokių galimų investuotojų susidomėjimą. Lenkija taip pat nurodė, kad bendrovę privatizavus gali prireikti tolesnių restruktūrizavimo priemonių, o tai sukėlė abejonių dėl Plano gyvybingumo. |
| --- | --- |

(110)

Komisija taip pat išreiškė abejonę dėl to, ar Planas užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą, kaip to reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34–37 punktuose. Komisija pastebėjo, kad planuojant restruktūrizavimą daugiausia dėmesio skirta finansiniam restruktūrizavimui, t. y. apie 90 % visų restruktūrizavimo išlaidų skirta viešųjų skolų nepriemokoms sumokėti. Taigi, likusios restruktūrizavimo priemonės buvo gana ribotos. Komisija taip pat pažymėjo, kad, kaip paaiškinta, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ji neturėjo informacijos apie jokių galimų investuotojų susidomėjimą. Lenkija taip pat nurodė, kad bendrovę privatizavus gali prireikti tolesnių restruktūrizavimo priemonių, o tai sukėlė abejonių dėl Plano gyvybingumo.

| (111) | Komisija taip pat nurodė, kad jai reikia papildomų paaiškinimų, ar kompensacinės priemonės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38–42 punktus. Lenkijos valdžios institucijos savo pranešime tvirtino, kad bent vienas pajėgumų sumažinimo trečdalis buvo skirtas tam, kad būtų sumažinti pajėgumai mažo pelningumo hidraulikos segmente. Remdamasi šia informacija Komisija abejojo, ar bendrovės įgyvendintas arba planuojamas pajėgumų sumažinimas buvo pakankamas. Komisija taip pat pažymėjo, kad bent kai kurios iš siūlytų priemonių buvo būtinos ilgalaikiam gyvybingumui pasiekti. Visų pirma Komisija pažymėjo, kad tam tikras gamybai skirtas turtas praeityje greičiausiai parduotas būtent siekiant atkurti gyvybingumą. Taigi ir planuojamas nekilnojamojo turto pardavimas būtų finansavimo šaltinis, o ne konkurencijos iškraipymo kompensavimas. |
| --- | --- |

(111)

Komisija taip pat nurodė, kad jai reikia papildomų paaiškinimų, ar kompensacinės priemonės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38–42 punktus. Lenkijos valdžios institucijos savo pranešime tvirtino, kad bent vienas pajėgumų sumažinimo trečdalis buvo skirtas tam, kad būtų sumažinti pajėgumai mažo pelningumo hidraulikos segmente. Remdamasi šia informacija Komisija abejojo, ar bendrovės įgyvendintas arba planuojamas pajėgumų sumažinimas buvo pakankamas. Komisija taip pat pažymėjo, kad bent kai kurios iš siūlytų priemonių buvo būtinos ilgalaikiam gyvybingumui pasiekti. Visų pirma Komisija pažymėjo, kad tam tikras gamybai skirtas turtas praeityje greičiausiai parduotas būtent siekiant atkurti gyvybingumą. Taigi ir planuojamas nekilnojamojo turto pardavimas būtų finansavimo šaltinis, o ne konkurencijos iškraipymo kompensavimas.

IV.   LENKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADĖJIMO

| (112) | Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir galimybės taikyti privataus kreditoriaus kriterijų pagal nurodytą scenarijų, t. y. kai skiriamos kapitalo injekcijos. |
| --- | --- |

(112)

Lenkijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą ir galimybės taikyti privataus kreditoriaus kriterijų pagal nurodytą scenarijų, t. y. kai skiriamos kapitalo injekcijos.

| (113) | Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad siūlomi nurašymai atitiko privataus kreditoriaus principą, atsižvelgiant į tai, kad vieši kreditoriai gautų daugiau pardavus PZL Hydral turtą, o ne bendrovei bankrutavus. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad šis teiginys pagrįstas ekonomine ir finansine analize, atitinkami vieši kreditoriai tam pritaria. |
| --- | --- |

(113)

Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad siūlomi nurašymai atitiko privataus kreditoriaus principą, atsižvelgiant į tai, kad vieši kreditoriai gautų daugiau pardavus PZL Hydral turtą, o ne bendrovei bankrutavus. Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad šis teiginys pagrįstas ekonomine ir finansine analize, atitinkami vieši kreditoriai tam pritaria.

| (114) | Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad dvi kapitalo injekcijos, kurias PVA turėjo suteikti bendrovei PZL Hydral ir kurios, remiantis pranešimu, buvo skirtos skoloms viešiems kreditoriams grąžinti, netrukdė taikyti privataus kreditoriaus principo. |
| --- | --- |

(114)

Lenkijos valdžios institucijos tvirtino, kad dvi kapitalo injekcijos, kurias PVA turėjo suteikti bendrovei PZL Hydral ir kurios, remiantis pranešimu, buvo skirtos skoloms viešiems kreditoriams grąžinti, netrukdė taikyti privataus kreditoriaus principo.

| (115) | Lenkijos valdžios institucijos taip pat tvirtino, kad PZL Wrocław rinkos vertė buvo glaudžiai susijusi su turimais aviacijos pažymėjimais ir leidimais prekiauti ginklais bei jos darbo jėga, turinčia unikalią patirtį ir kvalifikaciją. Bankroto atveju šios organizacijos nebūtų įmanoma atkurti iki aviacijos priežiūros tarnyboms priimtino lygio. |
| --- | --- |

(115)

Lenkijos valdžios institucijos taip pat tvirtino, kad PZL Wrocław rinkos vertė buvo glaudžiai susijusi su turimais aviacijos pažymėjimais ir leidimais prekiauti ginklais bei jos darbo jėga, turinčia unikalią patirtį ir kvalifikaciją. Bankroto atveju šios organizacijos nebūtų įmanoma atkurti iki aviacijos priežiūros tarnyboms priimtino lygio.

| (116) | Lenkijos valdžios institucijos įvertino, kad nuosavas įnašas sudarytų 130 mln. PLN, t. y. 50 % restruktūrizavimo išlaidų, net jei priverstinio skolų grąžinimo priemonių netaikymas ir būtų vertinamas kaip valstybės pagalba. Lenkijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad turto pardavimas įpusėjo, taigi visas Plane numatytas turtas bus realizuotas per restruktūrizavimo procesą. |
| --- | --- |

(116)

Lenkijos valdžios institucijos įvertino, kad nuosavas įnašas sudarytų 130 mln. PLN, t. y. 50 % restruktūrizavimo išlaidų, net jei priverstinio skolų grąžinimo priemonių netaikymas ir būtų vertinamas kaip valstybės pagalba. Lenkijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad turto pardavimas įpusėjo, taigi visas Plane numatytas turtas bus realizuotas per restruktūrizavimo procesą.

| (117) | Dėl Plano ilgalaikio gyvybingumo Lenkijos valdžios institucijos patikino, kad restruktūrizavimo tikslai tinkamai įgyvendinami. Visų pirma gamybos koncentravimas rytinėje PZL Hydral teritorijos dalyje padėjo sumažinti fiksuotąsias išlaidas, patobulinti gamybos veiklą ir gauti papildomų pajamų iš atlaisvintų patalpų nuomos. Be to, gamyba ir pardavimas (įskaitant 570 darbuotojų) buvo perduoti PZL Wrocław, kuri tuo metu buvo ekonomiškai gyvybinga (pirmųjų dešimties 2008 m. mėnesių duomenys). Įvertinta, kad PZL Wrocław grynasis pelnas 2008 m. pabaigoje buvo apie 6 mln. PLN, o pardavimas 50 mln. PLN. Lenkijos valdžios institucijos pridūrė, kad sudarius sutartį, laikantis privataus kreditoriaus principo, ketvirtą 2007 m. ketvirtį ir PZL Hydral, ir PZL Wrocław laiku apmokėjo savo trumpalaikius įsipareigojimus viešiems kreditoriams. |
| --- | --- |

(117)

Dėl Plano ilgalaikio gyvybingumo Lenkijos valdžios institucijos patikino, kad restruktūrizavimo tikslai tinkamai įgyvendinami. Visų pirma gamybos koncentravimas rytinėje PZL Hydral teritorijos dalyje padėjo sumažinti fiksuotąsias išlaidas, patobulinti gamybos veiklą ir gauti papildomų pajamų iš atlaisvintų patalpų nuomos. Be to, gamyba ir pardavimas (įskaitant 570 darbuotojų) buvo perduoti PZL Wrocław, kuri tuo metu buvo ekonomiškai gyvybinga (pirmųjų dešimties 2008 m. mėnesių duomenys). Įvertinta, kad PZL Wrocław grynasis pelnas 2008 m. pabaigoje buvo apie 6 mln. PLN, o pardavimas 50 mln. PLN. Lenkijos valdžios institucijos pridūrė, kad sudarius sutartį, laikantis privataus kreditoriaus principo, ketvirtą 2007 m. ketvirtį ir PZL Hydral, ir PZL Wrocław laiku apmokėjo savo trumpalaikius įsipareigojimus viešiems kreditoriams.

V.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (118) | Pastabų iš trečiųjų šalių Komisija negavo. |
| --- | --- |

(118)

Pastabų iš trečiųjų šalių Komisija negavo.

VI.   ĮVYKIAI PO OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIOS – PAKOREGUOTAS PLANAS

| (119) | Lenkijos valdžios institucijos mano, kad [...] pasiūlyta PZL Wrocław akcijų pardavimo kaina atitinka šios bendrovės rinkos vertę. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, pasiūlyta kaina atitiko bendrovės finansinę padėtį, kuri 2009 m. pablogėjo dėl finansų krizės ir sumažėjusio Lenkijos ginkluotųjų pajėgų užsakymų kiekio. |
| --- | --- |

(119)

Lenkijos valdžios institucijos mano, kad [...] pasiūlyta PZL Wrocław akcijų pardavimo kaina atitinka šios bendrovės rinkos vertę. Lenkijos valdžios institucijų teigimu, pasiūlyta kaina atitiko bendrovės finansinę padėtį, kuri 2009 m. pablogėjo dėl finansų krizės ir sumažėjusio Lenkijos ginkluotųjų pajėgų užsakymų kiekio.

| (120) | Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad ši kaina atspindi makroekonomines sąlygas. Vien Varšuvos vertybinių popierių biržoje Varšuvos vertybinių popierių indeksas (WIG) nukrito 36 %. Nuo 2008 m. balandžio mėn. (kai [...] pasitraukė iš derybų) iki 2009 m. birželio mėn. kotiruojamų aviacijos sektoriaus bendrovių, vykdančių panašaus pobūdžio gamybą kaip PZL Wrocław, rinkos reitingas labai sumažėjo. [...], kuriam priklauso [...], akcijų vertė nukrito [...] %, [...] akcijų vertė nukrito [...] %, o [...] akcijų vertė nukrito [...] %. |
| --- | --- |

(120)

Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad ši kaina atspindi makroekonomines sąlygas. Vien Varšuvos vertybinių popierių biržoje Varšuvos vertybinių popierių indeksas (WIG) nukrito 36 %. Nuo 2008 m. balandžio mėn. (kai [...] pasitraukė iš derybų) iki 2009 m. birželio mėn. kotiruojamų aviacijos sektoriaus bendrovių, vykdančių panašaus pobūdžio gamybą kaip PZL Wrocław, rinkos reitingas labai sumažėjo. [...], kuriam priklauso [...], akcijų vertė nukrito [...] %, [...] akcijų vertė nukrito [...] %, o [...] akcijų vertė nukrito [...] %.

| (121) | [...] atliko išsamų patikrinimą (žr. 96 dalį). Atliekant šį patikrinimą [...] duomenys palyginti su 32 aviacijos sektoriaus bendrovių duomenimis. Tada apskaičiuoti vidutiniai koeficientai, kurie parodė, kaip [...]. Šie koeficientai pritaikyti [...]. Gautas rezultatas [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] atliko išsamų patikrinimą (žr. 96 dalį). Atliekant šį patikrinimą [...] duomenys palyginti su 32 aviacijos sektoriaus bendrovių duomenimis. Tada apskaičiuoti vidutiniai koeficientai, kurie parodė, kaip [...]. Šie koeficientai pritaikyti [...]. Gautas rezultatas [...].

| (122) | Tačiau diskusijos su PVA dėl investuotojo vertinimo rodo, kad šiame etape [...] yra labai priklausomas nuo vieno užsakovo, Lenkijos ginkluotųjų pajėgų, iš kurių jis planuoja gauti [...] % 2010–2013 m. planuotų pajamų pagal modernizavimo programą, kurios rezultatai nėra garantuoti, o jei PZL Wrocław finansinė padėtis 2010 m. nepagerės, turės būti pradėtos bankroto procedūros. |
| --- | --- |

(122)

Tačiau diskusijos su PVA dėl investuotojo vertinimo rodo, kad šiame etape [...] yra labai priklausomas nuo vieno užsakovo, Lenkijos ginkluotųjų pajėgų, iš kurių jis planuoja gauti [...] % 2010–2013 m. planuotų pajamų pagal modernizavimo programą, kurios rezultatai nėra garantuoti, o jei PZL Wrocław finansinė padėtis 2010 m. nepagerės, turės būti pradėtos bankroto procedūros.

| (123) | Tuo remdamasis investuotojas tvirtina, kad siūlydamas [...] už PZL
  Wrocław akcijas, jis de facto sumokės priemoką už jas. |
| --- | --- |

(123)

Tuo remdamasis investuotojas tvirtina, kad siūlydamas [...] už PZL
  Wrocław akcijas, jis de facto sumokės priemoką už jas.

| (124) | Sužinojusi, kokią kainą pasiūlė investuotojas, PVA pradėjo derybas su viešais kreditoriais dėl dalinio įsiskolinimo jiems apmokėjimo arba nurašymo, kaip nurodyta Plane, panaudojant lėšas iš PZL Hydral turto pardavimo be papildomų kapitalo injekcijų. |
| --- | --- |

(124)

Sužinojusi, kokią kainą pasiūlė investuotojas, PVA pradėjo derybas su viešais kreditoriais dėl dalinio įsiskolinimo jiems apmokėjimo arba nurašymo, kaip nurodyta Plane, panaudojant lėšas iš PZL Hydral turto pardavimo be papildomų kapitalo injekcijų.

| (125) | Tam tikslui PVA 2010 m. sausio 15 d. pavedė Ernst&Young, kaip nepriklausomam ekspertui, atlikti tyrimą ir palyginti šiuos du scenarijus:






  — | PZL Hydral, įskaitant jos antrinę bendrovę PZL Wrocław, bankrotas; |
| --- | --- | --- |

(125)

Tam tikslui PVA 2010 m. sausio 15 d. pavedė Ernst&Young, kaip nepriklausomam ekspertui, atlikti tyrimą ir palyginti šiuos du scenarijus:

—

PZL Hydral, įskaitant jos antrinę bendrovę PZL Wrocław, bankrotas;

| — | atsiskaitymas už įsipareigojimus pasinaudojant lėšomis, gautomis pardavus PZL Wrocław [...] už [...], ir lėšas, gautas pardavus kitą PZL Hydral turtą. |
| --- | --- |

—

atsiskaitymas už įsipareigojimus pasinaudojant lėšomis, gautomis pardavus PZL Wrocław [...] už [...], ir lėšas, gautas pardavus kitą PZL Hydral turtą.

| (126) | Ernst&Young įvertino padėtį pagal kiekvieną viešą kreditorių: Socialinio draudimo tarnybą, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybą, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybą, Vroclavo miesto tarybą, Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą, Žemutinės Silezijos regiono tarnybą ir Finansų ministeriją. Į analizę neįtraukta PVA, nes ji buvo ne PZL Hydral kreditorius, o tik akcininkas. |
| --- | --- |

(126)

Ernst&Young įvertino padėtį pagal kiekvieną viešą kreditorių: Socialinio draudimo tarnybą, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybą, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybą, Vroclavo miesto tarybą, Valstybinį neįgaliųjų reabilitacijos fondą, Žemutinės Silezijos regiono tarnybą ir Finansų ministeriją. Į analizę neįtraukta PVA, nes ji buvo ne PZL Hydral kreditorius, o tik akcininkas.

| (127) | Ernst&Young tyrimas baigtas 2010 m. vasario 24 d. Tyrimas pagrįstas konservatyviu požiūriu: kiekybiškai vertintos tik tos sumos, kurias numatyta tiesiogiai susigrąžinti pagal kiekvieną iš scenarijų. Todėl analizėje neatsižvelgta į alternatyviąsias išlaidas (29), ilgalaikes pelno prognozes ir infliaciją. |
| --- | --- |

(127)

Ernst&Young tyrimas baigtas 2010 m. vasario 24 d. Tyrimas pagrįstas konservatyviu požiūriu: kiekybiškai vertintos tik tos sumos, kurias numatyta tiesiogiai susigrąžinti pagal kiekvieną iš scenarijų. Todėl analizėje neatsižvelgta į alternatyviąsias išlaidas (29), ilgalaikes pelno prognozes ir infliaciją.

| (128) | Bankroto scenarijus, pagal kurį būtų vykdomas likvidavimas, analizuotas remiantis prielaida, kad likvidavimas būtų pakankamai veiksmingas. Jame remiamasi – tuo grindžiama jo metodika – tinkamo privataus kreditoriaus kriterijaus reikalavimais, nustatytais pagal teismų praktiką (Ispanija
  prieš Komisiją ir Hamsa
  prieš Komisiją), kai viešosios įstaigos elgsena analizuojama privataus kreditoriaus, siekiančio, kad finansinių sunkumų turintis skolininkas grąžintų skolą, požiūriu (30). Ataskaita grindžiama kiekvieno konkretaus kreditoriaus analize, visų pirma atsižvelgiant į kreditoriaus turimą užstatą skolininko turtu ir tai, kokią įsiskolinimo dalį galima būtų padengti, jeigu skolininkas bankrutuotų (31). |
| --- | --- |

(128)

Bankroto scenarijus, pagal kurį būtų vykdomas likvidavimas, analizuotas remiantis prielaida, kad likvidavimas būtų pakankamai veiksmingas. Jame remiamasi – tuo grindžiama jo metodika – tinkamo privataus kreditoriaus kriterijaus reikalavimais, nustatytais pagal teismų praktiką (Ispanija
  prieš Komisiją ir Hamsa
  prieš Komisiją), kai viešosios įstaigos elgsena analizuojama privataus kreditoriaus, siekiančio, kad finansinių sunkumų turintis skolininkas grąžintų skolą, požiūriu (30). Ataskaita grindžiama kiekvieno konkretaus kreditoriaus analize, visų pirma atsižvelgiant į kreditoriaus turimą užstatą skolininko turtu ir tai, kokią įsiskolinimo dalį galima būtų padengti, jeigu skolininkas bankrutuotų (31).

| (129) | Kad būtų galima nustatyti turto vertę bankroto atveju, Ernst&Young tyrime daryta prielaida, kad ilgalaikio nekilnojamojo turto tikroji pardavimo vertė sudarė 50 % jo tikrosios vertės. Apskaičiuodami tikrąją vertę Ernst&Young naudojosi 16-ame tarptautiniame apskaitos standarte „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ aptartais metodais, pasinaudojo visais turimais nepriklausomų ekspertų vertinimais. 50 % mažesnė vertė pasirinkta, atsižvelgiant į bankroto procedūrų Lenkijoje neefektyvumą – čia įplaukos iš turto pardavimo vidutiniškai sudaro 26,86 % tikrosios turto vertės. |
| --- | --- |

(129)

Kad būtų galima nustatyti turto vertę bankroto atveju, Ernst&Young tyrime daryta prielaida, kad ilgalaikio nekilnojamojo turto tikroji pardavimo vertė sudarė 50 % jo tikrosios vertės. Apskaičiuodami tikrąją vertę Ernst&Young naudojosi 16-ame tarptautiniame apskaitos standarte „Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai“ aptartais metodais, pasinaudojo visais turimais nepriklausomų ekspertų vertinimais. 50 % mažesnė vertė pasirinkta, atsižvelgiant į bankroto procedūrų Lenkijoje neefektyvumą – čia įplaukos iš turto pardavimo vidutiniškai sudaro 26,86 % tikrosios turto vertės.

| (130) | Ernst and Young tyrime taip pat pažymima, kad įplaukos, kurių gali tikėtis vieši kreditoriai pagal bankroto scenarijų, priklauso nuo atitinkamo jų turimo užstato turto hipoteka eiliškumo. Ernst&Young tyrime tuo tikslu pateikta kiekvieno PZL Hydral turto sudedamosios dalies hipotekos, atitinkamų hipotekų vertės ir kreditorių eiliškumo apžvalga. |
| --- | --- |

(130)

Ernst and Young tyrime taip pat pažymima, kad įplaukos, kurių gali tikėtis vieši kreditoriai pagal bankroto scenarijų, priklauso nuo atitinkamo jų turimo užstato turto hipoteka eiliškumo. Ernst&Young tyrime tuo tikslu pateikta kiekvieno PZL Hydral turto sudedamosios dalies hipotekos, atitinkamų hipotekų vertės ir kreditorių eiliškumo apžvalga.

| (131) | Remdamiesi ankstesnėse dviejose pastraipose išdėstytomis prielaidomis, Ernst&Young apskaičiavo, kad bendra suma, kuri gali būti susigrąžinta bankroto atveju pardavus hipoteka užstatytą turtą yra 52,4 mln. PLN; trys vieši kreditoriai (Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ir Finansų ministerija) negalės nieko susigrąžinti, likusieji kreditoriai galės susigrąžinti šias sumas: Socialinio draudimo tarnyba – 44,8 mln. PLN, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba – 2,3 mln. PLN, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba – 0,457 mln. PLN ir Vroclavo miesto taryba – 4,9 mln. PLN. |
| --- | --- |

(131)

Remdamiesi ankstesnėse dviejose pastraipose išdėstytomis prielaidomis, Ernst&Young apskaičiavo, kad bendra suma, kuri gali būti susigrąžinta bankroto atveju pardavus hipoteka užstatytą turtą yra 52,4 mln. PLN; trys vieši kreditoriai (Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ir Finansų ministerija) negalės nieko susigrąžinti, likusieji kreditoriai galės susigrąžinti šias sumas: Socialinio draudimo tarnyba – 44,8 mln. PLN, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba – 2,3 mln. PLN, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba – 0,457 mln. PLN ir Vroclavo miesto taryba – 4,9 mln. PLN.

| (132) | Faktinę įplaukų sumą pagal bankroto scenarijų reikėtų pakoreguoti pridedant sumą, susigrąžintą iš kito PZL Hydral turto, t. y. 13,5 mln. PLN (32). Taigi, įplaukų bankroto atveju būtų 66 mln. PLN, kaip parodyta 26 lentelėje. |
| --- | --- |

(132)

Faktinę įplaukų sumą pagal bankroto scenarijų reikėtų pakoreguoti pridedant sumą, susigrąžintą iš kito PZL Hydral turto, t. y. 13,5 mln. PLN (32). Taigi, įplaukų bankroto atveju būtų 66 mln. PLN, kaip parodyta 26 lentelėje.

| (133) | Pagal turto pardavimo scenarijų numatoma, kad visas Plane nurodytas PZL Hydral turtas bus parduotas už 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. už [...], BBCenter nekilnojamasis turtas už [...], automobilių parkas už [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. už [...], jėgainė (GSZ) už [...], PZL Wrocław už [...], liejykla už [...] PLN, mažumos akcijos už [...] ir bus sumokėtos PZL Hydral gautinos sumos, [...].

  26   lentelė


  2010 m. pardavimo ir bankroto scenarijų palyginimas PZL Hydral požiūriu (PLN) Ernst&Young tyrime









  Viešas kreditorius | Įsipareigojimai iš viso (33) | Įplaukos pagal bankroto scenarijų | Įplaukos pagal turto pardavimo scenarijų |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Socialinio draudimo fondas | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Vroclavo miesto taryba | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Žemutinės Silezijos regiono tarnyba | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Finansų ministerija | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Iš viso | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Pagal turto pardavimo scenarijų numatoma, kad visas Plane nurodytas PZL Hydral turtas bus parduotas už 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. už [...], BBCenter nekilnojamasis turtas už [...], automobilių parkas už [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. už [...], jėgainė (GSZ) už [...], PZL Wrocław už [...], liejykla už [...] PLN, mažumos akcijos už [...] ir bus sumokėtos PZL Hydral gautinos sumos, [...].

26   lentelė

2010 m. pardavimo ir bankroto scenarijų palyginimas PZL Hydral požiūriu (PLN) Ernst&Young tyrime

Viešas kreditorius

Įsipareigojimai iš viso (33)

Įplaukos pagal bankroto scenarijų

Įplaukos pagal turto pardavimo scenarijų

Socialinio draudimo fondas

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Vroclavo miesto taryba

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Žemutinės Silezijos regiono tarnyba

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Finansų ministerija

24 050 232,71

—

500 000,00

Iš viso

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | 26 lentelėje parodyta, kad pagal Ernst&Young tyrimą Socialinio draudimo tarnyba susigrąžintų 47,7 % įsiskolinimo, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba – 30,6 %, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba – 85,8 %, Vroclavo miesto taryba – 18,2 %, būtų padengti visi įsiskolinimai Žemutinės Silezijos regiono tarnybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui – 38,9 %, Finansų ministerijai – 2,1 %. |
| --- | --- |

(134)

26 lentelėje parodyta, kad pagal Ernst&Young tyrimą Socialinio draudimo tarnyba susigrąžintų 47,7 % įsiskolinimo, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnyba – 30,6 %, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba – 85,8 %, Vroclavo miesto taryba – 18,2 %, būtų padengti visi įsiskolinimai Žemutinės Silezijos regiono tarnybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui – 38,9 %, Finansų ministerijai – 2,1 %.

| (135) | Pagal Lenkijos įstatymus, jeigu viešas kreditorius sutinka, kad įsiskolinimas būtų padengtas, dalį jo nurašant, palūkanos už šį įsiskolinimą nesikaupia, jų reikalaujama tik jeigu įsiskolinimas nepadengiamas, o taip nutiktų pagal bankroto scenarijų. Todėl į 26 lentelėje parodytus įsipareigojimus įskaičiuotos atitinkamos visų viešų kreditorių palūkanos, apskaičiuotos atgaline data už laikotarpį iki 2007 m. sutarties sudarymo, išskyrus Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybą (kuriai už kai kuriuos mokestinius įsipareigojimus palūkanos vis dar skaičiuojamos) ir Žemutinės Silezijos regiono tarnybą (kuriai palūkanos vis dar skaičiuojamos) dėl specialaus teisinio įsiskolinimo jai pobūdžio. |
| --- | --- |

(135)

Pagal Lenkijos įstatymus, jeigu viešas kreditorius sutinka, kad įsiskolinimas būtų padengtas, dalį jo nurašant, palūkanos už šį įsiskolinimą nesikaupia, jų reikalaujama tik jeigu įsiskolinimas nepadengiamas, o taip nutiktų pagal bankroto scenarijų. Todėl į 26 lentelėje parodytus įsipareigojimus įskaičiuotos atitinkamos visų viešų kreditorių palūkanos, apskaičiuotos atgaline data už laikotarpį iki 2007 m. sutarties sudarymo, išskyrus Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybą (kuriai už kai kuriuos mokestinius įsipareigojimus palūkanos vis dar skaičiuojamos) ir Žemutinės Silezijos regiono tarnybą (kuriai palūkanos vis dar skaičiuojamos) dėl specialaus teisinio įsiskolinimo jai pobūdžio.

| (136) | Reikėtų pažymėti, kad patikslintame Plane numatyta dalį grąžinimo viešiems kreditoriams – Vroclavo miesto tarybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui ir Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai – atidėti, dalį įsipareigojimų jiems apmokėti dalimis, kol bus parduotas PZL Hydral turtas, t. y. įsipareigojimai būtų apmokėti iš dalies. Visų pirma, sutartyje išsamiai aptariami šie aspektai:






  — | atidėtas 4,9 mln. PLN skolos Vroclavo miesto tarybai grąžinimas; |
| --- | --- | --- |

(136)

Reikėtų pažymėti, kad patikslintame Plane numatyta dalį grąžinimo viešiems kreditoriams – Vroclavo miesto tarybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui ir Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai – atidėti, dalį įsipareigojimų jiems apmokėti dalimis, kol bus parduotas PZL Hydral turtas, t. y. įsipareigojimai būtų apmokėti iš dalies. Visų pirma, sutartyje išsamiai aptariami šie aspektai:

—

atidėtas 4,9 mln. PLN skolos Vroclavo miesto tarybai grąžinimas;

| — | atidėtas 5 mln. PLN skolos Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui grąžinimas; |
| --- | --- |

—

atidėtas 5 mln. PLN skolos Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui grąžinimas;

| — | 18,25 mln. PLN bus panaudota daliai skolos Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai grąžinti; dalis grąžinimo bus atidėta, dalis bus mokama dalimis (34) ir dalis bus sumokėta su palūkanomis, apskaičiuotomis mokėjimo dieną. |
| --- | --- |

—

18,25 mln. PLN bus panaudota daliai skolos Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai grąžinti; dalis grąžinimo bus atidėta, dalis bus mokama dalimis (34) ir dalis bus sumokėta su palūkanomis, apskaičiuotomis mokėjimo dieną.

| (137) | Taigi, kaip nurodyta Ernst&Young tyrime (žr. 26 lentelę), pardavus PZL Wrocław ir kitą PZL Hydral turtą, kreditoriai iš viso gautų 122 mln. PLN, o pagal bankroto scenarijų likvidavus PZL Hydral kreditoriai gautų tik 66 mln. PLN ir trys iš jų (Finansų ministerija, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ir Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas) negautų nieko. |
| --- | --- |

(137)

Taigi, kaip nurodyta Ernst&Young tyrime (žr. 26 lentelę), pardavus PZL Wrocław ir kitą PZL Hydral turtą, kreditoriai iš viso gautų 122 mln. PLN, o pagal bankroto scenarijų likvidavus PZL Hydral kreditoriai gautų tik 66 mln. PLN ir trys iš jų (Finansų ministerija, Žemutinės Silezijos regiono tarnyba ir Valstybinis neįgaliųjų reabilitacijos fondas) negautų nieko.

| (138) | Pagal pardavimo scenarijų vieši kreditoriai iš viso nurašytų 195 mln. PLN viešųjų įsipareigojimų. Nepaisant to, kiekvienam viešam kreditoriui pardavimo scenarijus naudingesnis už bankroto scenarijų. Iš viso vieši kreditoriai susigrąžintų 38,5 % skolos. |
| --- | --- |

(138)

Pagal pardavimo scenarijų vieši kreditoriai iš viso nurašytų 195 mln. PLN viešųjų įsipareigojimų. Nepaisant to, kiekvienam viešam kreditoriui pardavimo scenarijus naudingesnis už bankroto scenarijų. Iš viso vieši kreditoriai susigrąžintų 38,5 % skolos.

| (139) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad remdamiesi Ernst&Young tyrimo išvadomis, vieši kreditoriai sutiko su daliniu įsiskolinimų jiems apmokėjimu 2010 m. |
| --- | --- |

(139)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad remdamiesi Ernst&Young tyrimo išvadomis, vieši kreditoriai sutiko su daliniu įsiskolinimų jiems apmokėjimu 2010 m.

| (140) | Per diskusijas su [...], PVA sutiko, kad dalis jos kredito būtų išmainyta, dalis grąžinta ir dalis nurašyta. Pagal pagrindinės sutarties 2 straipsnį PVA turėjo keisti dalį 2007 m. paskolos pagrindinės dalies ir dalį 2008 m. paskolos pagrindinės dalies, iš viso [...], į PZL Wrocław akcinį kapitalą ir likvidųjį turtą ir atsisakyti [...] palūkanų už 2007 m. paskolą. Po šių mainų PZL Wrocław akcinis kapitalas turėjo būti sumažintas, tuo tikslu pateikus prašymą jurisdikcijos turinčiam teismui. |
| --- | --- |

(140)

Per diskusijas su [...], PVA sutiko, kad dalis jos kredito būtų išmainyta, dalis grąžinta ir dalis nurašyta. Pagal pagrindinės sutarties 2 straipsnį PVA turėjo keisti dalį 2007 m. paskolos pagrindinės dalies ir dalį 2008 m. paskolos pagrindinės dalies, iš viso [...], į PZL Wrocław akcinį kapitalą ir likvidųjį turtą ir atsisakyti [...] palūkanų už 2007 m. paskolą. Po šių mainų PZL Wrocław akcinis kapitalas turėjo būti sumažintas, tuo tikslu pateikus prašymą jurisdikcijos turinčiam teismui.

| (141) | Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad PZL Wrocław finansinė padėtis pablogėjo tik 2009 m., tai sukėlė ekonominis nuosmukis, kurio nebuvo galima numatyti ir kuris kilo dėl to, kad Lenkijos ginkluotųjų pajėgų užsakymų sumažėjo beveik [...] %. Taigi PVA kaip kreditoriaus padėtis labai pablogėjo, taip pat pablogėjo visų įsiskolinimų jai susigrąžinimo perspektyvos. |
| --- | --- |

(141)

Lenkijos valdžios institucijos nurodė, kad PZL Wrocław finansinė padėtis pablogėjo tik 2009 m., tai sukėlė ekonominis nuosmukis, kurio nebuvo galima numatyti ir kuris kilo dėl to, kad Lenkijos ginkluotųjų pajėgų užsakymų sumažėjo beveik [...] %. Taigi PVA kaip kreditoriaus padėtis labai pablogėjo, taip pat pablogėjo visų įsiskolinimų jai susigrąžinimo perspektyvos.

| (142) | Dėl pagrindinės sutarties 2 straipsnio buvo deramasi ypač atsižvelgiant į papildyto Ernst&Young tyrimo išvadas. Šis papildytas tyrimas parengtas 2010 m. vasario 24 d. Jame analizuojami du scenarijai: bankrotas, kurio metu PZL Wrocław būtų likviduota, ir PZL Wrocław pardavimas investuotojui. Jame ypač daug dėmesio skiriama tam, ką PVA gautų iš savo užstato pagal bankroto scenarijų, ir lyginama su sumomis, kurių ji galėtų tikėtis gauti, jeigu PZL Wrocław būtų parduota investuotojui. |
| --- | --- |

(142)

Dėl pagrindinės sutarties 2 straipsnio buvo deramasi ypač atsižvelgiant į papildyto Ernst&Young tyrimo išvadas. Šis papildytas tyrimas parengtas 2010 m. vasario 24 d. Jame analizuojami du scenarijai: bankrotas, kurio metu PZL Wrocław būtų likviduota, ir PZL Wrocław pardavimas investuotojui. Jame ypač daug dėmesio skiriama tam, ką PVA gautų iš savo užstato pagal bankroto scenarijų, ir lyginama su sumomis, kurių ji galėtų tikėtis gauti, jeigu PZL Wrocław būtų parduota investuotojui.

| (143) | Papildytame Ernst&Young tyrime nurodoma, kad PZL Wrocław turtas buvo įkeistas arba užstatytas hipoteka. Buhalterinė viso PZL Wrocław turto vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 52,5 mln. PLN, iš jų užstatytas turtas sudarė 21,3 mln. PLN, o neužstatytas ir (arba) nesuvaržytas turtas – 31,2 mln. PLN. |
| --- | --- |

(143)

Papildytame Ernst&Young tyrime nurodoma, kad PZL Wrocław turtas buvo įkeistas arba užstatytas hipoteka. Buhalterinė viso PZL Wrocław turto vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 52,5 mln. PLN, iš jų užstatytas turtas sudarė 21,3 mln. PLN, o neužstatytas ir (arba) nesuvaržytas turtas – 31,2 mln. PLN.

| (144) | Net jei neužstatytas ir (arba) nesuvaržytas turtas sudarytų [...] % PZL Wrocław turto vertės, jei PZL Wrocław pardavimas neįvyktų, mokesčių institucijos priimtų sprendimą pagal Mokesčių kodekso (35) 112 ir 118 straipsnius, kad PZL Wrocław atsako už PZL Hydral 2006–2007 m. įsipareigojimus – taip įsiskolinimai joms būtų apmokėti priverstinai. Tai patvirtinta Žemutinio Silezijos regiono mokesčių tarnybos 2007 m. lapkričio 23 d. rašte, kuriame nurodoma, kad jei restruktūrizavimas nepavyks, bus imtasi priverstinio vykdymo veiksmų pagal Mokesčių kodekso 112 straipsnį. |
| --- | --- |

(144)

Net jei neužstatytas ir (arba) nesuvaržytas turtas sudarytų [...] % PZL Wrocław turto vertės, jei PZL Wrocław pardavimas neįvyktų, mokesčių institucijos priimtų sprendimą pagal Mokesčių kodekso (35) 112 ir 118 straipsnius, kad PZL Wrocław atsako už PZL Hydral 2006–2007 m. įsipareigojimus – taip įsiskolinimai joms būtų apmokėti priverstinai. Tai patvirtinta Žemutinio Silezijos regiono mokesčių tarnybos 2007 m. lapkričio 23 d. rašte, kuriame nurodoma, kad jei restruktūrizavimas nepavyks, bus imtasi priverstinio vykdymo veiksmų pagal Mokesčių kodekso 112 straipsnį.

| (145) | Kadangi PZL Wrocław priklauso PZL Hydral gamybai skirtas turtas (kurį ji nupirkto 2004–2007 m.), šis sprendimas paveiktų tam tikrus PZL Hydral viešuosius įsipareigojimus. Įsiskolinimų, kuriuos paveiktų toks procesas, suma atitiktų PZL Hydral viešųjų įsipareigojimų, susidariusių 2006–2007 m., sumą, ir sudarytų ne mažiau kaip 64,4 mln. PLN (36). Kaip nurodyta Ernst&Young papildytame tyrime, šių įsiskolinimų vertė viršytų neužstatyto ir (arba) nesuvaržyto turto buhalterinę vertę. Kartu šio turto buhalterinė vertė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į jo rinkos vertę, nes šį turtą sudaro gautinos sumos, pinigai ir kitas piniginis turtas. |
| --- | --- |

(145)

Kadangi PZL Wrocław priklauso PZL Hydral gamybai skirtas turtas (kurį ji nupirkto 2004–2007 m.), šis sprendimas paveiktų tam tikrus PZL Hydral viešuosius įsipareigojimus. Įsiskolinimų, kuriuos paveiktų toks procesas, suma atitiktų PZL Hydral viešųjų įsipareigojimų, susidariusių 2006–2007 m., sumą, ir sudarytų ne mažiau kaip 64,4 mln. PLN (36). Kaip nurodyta Ernst&Young papildytame tyrime, šių įsiskolinimų vertė viršytų neužstatyto ir (arba) nesuvaržyto turto buhalterinę vertę. Kartu šio turto buhalterinė vertė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į jo rinkos vertę, nes šį turtą sudaro gautinos sumos, pinigai ir kitas piniginis turtas.

| (146) | Jeigu PZL Wrocław bankrutuotų, pirmiau už įsiskolinimus mokesčių institucijoms būtų padengti tik hipoteka arba registruotu įkeitimu užtikrinti įsiskolinimai. Neužtikrintų įsiskolinimų PZL Wrocław privatiems kreditoriams nebūtų buvę galima padengti pardavus PZL Wrocław turtą. Atsižvelgiant į tai, kad iš bankroto turto įsiskolinimai būtų padengti ne visiems kreditoriams, bankroto atveju PZL Wrocław akcijų vertė būtų nulinė. Taip pat, kadangi tik registruotų įkeitimų ir hipotekų turėtojų reikalavimai būtų patenkinti, paprasti įkeitimai būtų beverčiai. |
| --- | --- |

(146)

Jeigu PZL Wrocław bankrutuotų, pirmiau už įsiskolinimus mokesčių institucijoms būtų padengti tik hipoteka arba registruotu įkeitimu užtikrinti įsiskolinimai. Neužtikrintų įsiskolinimų PZL Wrocław privatiems kreditoriams nebūtų buvę galima padengti pardavus PZL Wrocław turtą. Atsižvelgiant į tai, kad iš bankroto turto įsiskolinimai būtų padengti ne visiems kreditoriams, bankroto atveju PZL Wrocław akcijų vertė būtų nulinė. Taip pat, kadangi tik registruotų įkeitimų ir hipotekų turėtojų reikalavimai būtų patenkinti, paprasti įkeitimai būtų beverčiai.

| (147) | Atsižvelgiant į tai Ernst&Young papildytame tyrime analizuojama PVA registruoto PZL Wrocław turto įkeitimo vertė. Užstato registruotu įrenginių įkeitimu vertė nustatoma remiantis prielaida, kad įkeisto turto vertė bankroto atveju sudarytų 50 % jo grynosios buhalterinės vertės, nes jo tikroji vertė nebuvo žinoma, o kilnojamojo ilgalaikio turto vertė kito pagal taikomas nusidėvėjimo normas. Ernst&Young padarė išvadą, kad vertė pardavimo už daug mažesnę nei rinkos vertė atveju yra reprezentatyvi, atsižvelgiant į galimybę panaudoti įvertintą turtą tam tikrais tikslais tam tikruose gamybos procesuose, galimybę panaudoti jį alternatyviais tikslais ir sutarčių, su kuriomis jis susijęs, pobūdį. Ernst&Young tyrime nurodoma, kad kai parduodamas turtas yra labai specifinis ir buvo naudotas gamybai, skirtai konkrečiam pirkėjui, jo likvidacinė vertė gali būti labai maža ir gali sudaryti 30 % jo grynosios buhalterinės vertės. Pavyzdžiui, Autoglass Group SA, kurio buhalterinė vertė siekė 19,8 mln. PLN, parduota per bankroto procesą už 6 mln. PLN. Be to, į atitinkamą PZL Wrocław turtą, kuris panaudotas registruotam įkeitimui, įeina daug mažos vertės turto sudedamųjų dalių. Ypač 2007 m. paskola buvo užtikrina 1 709 sudedamosiomis dalimis, kurios metams bėgant nuvertėjo, apie 1 400 sudedamųjų dalių vertė yra mažesnė už 3 500 PLN; taigi, atliktas vienkartinis nusidėvėjimo apskaičiavimas. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgiant į tai Ernst&Young papildytame tyrime analizuojama PVA registruoto PZL Wrocław turto įkeitimo vertė. Užstato registruotu įrenginių įkeitimu vertė nustatoma remiantis prielaida, kad įkeisto turto vertė bankroto atveju sudarytų 50 % jo grynosios buhalterinės vertės, nes jo tikroji vertė nebuvo žinoma, o kilnojamojo ilgalaikio turto vertė kito pagal taikomas nusidėvėjimo normas. Ernst&Young padarė išvadą, kad vertė pardavimo už daug mažesnę nei rinkos vertė atveju yra reprezentatyvi, atsižvelgiant į galimybę panaudoti įvertintą turtą tam tikrais tikslais tam tikruose gamybos procesuose, galimybę panaudoti jį alternatyviais tikslais ir sutarčių, su kuriomis jis susijęs, pobūdį. Ernst&Young tyrime nurodoma, kad kai parduodamas turtas yra labai specifinis ir buvo naudotas gamybai, skirtai konkrečiam pirkėjui, jo likvidacinė vertė gali būti labai maža ir gali sudaryti 30 % jo grynosios buhalterinės vertės. Pavyzdžiui, Autoglass Group SA, kurio buhalterinė vertė siekė 19,8 mln. PLN, parduota per bankroto procesą už 6 mln. PLN. Be to, į atitinkamą PZL Wrocław turtą, kuris panaudotas registruotam įkeitimui, įeina daug mažos vertės turto sudedamųjų dalių. Ypač 2007 m. paskola buvo užtikrina 1 709 sudedamosiomis dalimis, kurios metams bėgant nuvertėjo, apie 1 400 sudedamųjų dalių vertė yra mažesnė už 3 500 PLN; taigi, atliktas vienkartinis nusidėvėjimo apskaičiavimas.

| (148) | Kaip ir pagrindinėje ataskaitoje, Ernst&Young papildytame tyrime vertinant bankroto scenarijų PZL Wrocław kreditorių požiūriu, nebuvo atsižvelgta į infliacijos poveikį, turint omenyje galimai ilgą bankroto procedūrą. |
| --- | --- |

(148)

Kaip ir pagrindinėje ataskaitoje, Ernst&Young papildytame tyrime vertinant bankroto scenarijų PZL Wrocław kreditorių požiūriu, nebuvo atsižvelgta į infliacijos poveikį, turint omenyje galimai ilgą bankroto procedūrą.

| (149) | Kaip rodo šis tyrimas, grynoji turto – įrenginių, panaudotų registruotam įkeitimui – buhalterinė vertė 2010 m. sausio 31 d. sudarė 2 106 392,71 PLN. Jeigu šią formulę pritaikytume grynajai turto buhalterinei vertei, jo vertė (bankroto atveju) parduodant už daug mažesnę nei rinkos kainą būtų 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(149)

Kaip rodo šis tyrimas, grynoji turto – įrenginių, panaudotų registruotam įkeitimui – buhalterinė vertė 2010 m. sausio 31 d. sudarė 2 106 392,71 PLN. Jeigu šią formulę pritaikytume grynajai turto buhalterinei vertei, jo vertė (bankroto atveju) parduodant už daug mažesnę nei rinkos kainą būtų 1 053 196,36 PLN.

| (150) | Ernst&Young papildytame tyrime padaryta išvada, kad PVA pagal bankroto scenarijų gaus 1 053 196,36 PLN, o pagal pardavimo scenarijų [> 1 053 196,36 PLN] (kaip nurodyta pagrindinės sutarties 2 priede). |
| --- | --- |

(150)

Ernst&Young papildytame tyrime padaryta išvada, kad PVA pagal bankroto scenarijų gaus 1 053 196,36 PLN, o pagal pardavimo scenarijų [> 1 053 196,36 PLN] (kaip nurodyta pagrindinės sutarties 2 priede).

| (151) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad grynoji buhalterinė turto, panaudoto registruotam įkeitimui už 2007 m. paskolą, vertė pagal audituotas 2007 m. finansines ataskaitas buvo 5 480 861,37 PLN, o audituotas 2010 m. sausio 31 d. finansines ataskaitas – 818 967,55 PLN. |
| --- | --- |

(151)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad grynoji buhalterinė turto, panaudoto registruotam įkeitimui už 2007 m. paskolą, vertė pagal audituotas 2007 m. finansines ataskaitas buvo 5 480 861,37 PLN, o audituotas 2010 m. sausio 31 d. finansines ataskaitas – 818 967,55 PLN.

| (152) | Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad grynoji buhalterinė turto, panaudoto registruotam įkeitimui už 2008 m. paskolą, pagal 2008 m. vasario 1 d. nepriklausomo eksperto ataskaitą sudarė 2 763 000 PLN. Šio turto buhalterinė vertė pagal audituotas finansines ataskaitas 2008 m. vasario 1 d. buvo 1 883 098,97 PLN, o grynoji buhalterinė šio turto vertė pagal audituotas finansines ataskaitas 2010 m. sausio 31 d. buvo 1 287 425,16 PLN. |
| --- | --- |

(152)

Lenkijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad grynoji buhalterinė turto, panaudoto registruotam įkeitimui už 2008 m. paskolą, pagal 2008 m. vasario 1 d. nepriklausomo eksperto ataskaitą sudarė 2 763 000 PLN. Šio turto buhalterinė vertė pagal audituotas finansines ataskaitas 2008 m. vasario 1 d. buvo 1 883 098,97 PLN, o grynoji buhalterinė šio turto vertė pagal audituotas finansines ataskaitas 2010 m. sausio 31 d. buvo 1 287 425,16 PLN.

| (153) | Taigi Lenkijos valdžios institucijos atsisakė dviejų kapitalo injekcijų PZL Hydral, teigdamos, kad dalies viešųjų įsipareigojimų nurašymas ir dalinis apmokėjimas nebuvo valstybės pagalba, remiantis privataus kreditoriaus principu. Jos taip pat nurodė, kad viešų kreditorių elgsena praeityje (1998–2007) visiškai atitiko privataus kreditoriaus principą. Dar nurodė, kad PZL Wrocław pardavimas buvo atvirtas, skaidrus ir besąlyginis ir kad investuotojo pasiūlytą kainą galima laikyti rinkos kaina. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad ir 2007 m., ir 2008 m. paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. Jos taip pat atsisakė nurašyti dalį minėtos 2007 m. paskolos mainais už nuosavo kapitalo dalį, bet pasiūlė dalinius mainus už 2007 ir 2008 m. paskolas iki pardavimo, teigdamos, kad tai atitinka privataus kreditoriaus principą. |
| --- | --- |

(153)

Taigi Lenkijos valdžios institucijos atsisakė dviejų kapitalo injekcijų PZL Hydral, teigdamos, kad dalies viešųjų įsipareigojimų nurašymas ir dalinis apmokėjimas nebuvo valstybės pagalba, remiantis privataus kreditoriaus principu. Jos taip pat nurodė, kad viešų kreditorių elgsena praeityje (1998–2007) visiškai atitiko privataus kreditoriaus principą. Dar nurodė, kad PZL Wrocław pardavimas buvo atvirtas, skaidrus ir besąlyginis ir kad investuotojo pasiūlytą kainą galima laikyti rinkos kaina. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad ir 2007 m., ir 2008 m. paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. Jos taip pat atsisakė nurašyti dalį minėtos 2007 m. paskolos mainais už nuosavo kapitalo dalį, bet pasiūlė dalinius mainus už 2007 ir 2008 m. paskolas iki pardavimo, teigdamos, kad tai atitinka privataus kreditoriaus principą.

VII.   KOMISIJOS KOMPETENCIJA

| (154) | Pirmoji tam tikrų priemonių dalis, būtent priverstinio viešųjų įsipareigojimų vykdymo priemonių netaikymas PZL Hydral, pradėta vykdyti 1998 m., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES 2004 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

(154)

Pirmoji tam tikrų priemonių dalis, būtent priverstinio viešųjų įsipareigojimų vykdymo priemonių netaikymas PZL Hydral, pradėta vykdyti 1998 m., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES 2004 m. gegužės 1 d.

| (155) | Pagal Stojimo sutartį pagalbos priemonės, kurios reiškia valstybės pagalbą, bet ne esamą pagalbą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį ir kurias naujos valstybės narės pradėjo taikyti iki stojimo ir toliau taiko po įstojimo, taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį turi būti laikomos nauja pagalba. |
| --- | --- |

(155)

Pagal Stojimo sutartį pagalbos priemonės, kurios reiškia valstybės pagalbą, bet ne esamą pagalbą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį ir kurias naujos valstybės narės pradėjo taikyti iki stojimo ir toliau taiko po įstojimo, taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį turi būti laikomos nauja pagalba.

| (156) | Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte išdėstyta tarpinio mechanizmo procedūra. Ji sudaro teisinį pagrindą, kuriuo remiantis vertinamos pagalbos schemos ir konkrečios pagalbos priemonės, kurias nauja valstybė narė pradėjo taikyti iki stojimo į ES dienos ir taiko po įstojimo. |
| --- | --- |

(156)

Stojimo sutarties IV priedo 3 punkte išdėstyta tarpinio mechanizmo procedūra. Ji sudaro teisinį pagrindą, kuriuo remiantis vertinamos pagalbos schemos ir konkrečios pagalbos priemonės, kurias nauja valstybė narė pradėjo taikyti iki stojimo į ES dienos ir taiko po įstojimo.

| (157) | Komisija negali nagrinėti pagalbos priemonių, kurios buvo pradėtos taikyti iki stojimo, o po įstojimo nebebuvo taikomos, nei pagal tarpinio mechanizmo procedūrą, nei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį. Kita vertus, priemones, kurios buvo pradėtos taikyti tik po įstojimo, Komisija vertins kaip pagalbą, apie kurią pranešta, arba kaip neteisėtą pagalbą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(157)

Komisija negali nagrinėti pagalbos priemonių, kurios buvo pradėtos taikyti iki stojimo, o po įstojimo nebebuvo taikomos, nei pagal tarpinio mechanizmo procedūrą, nei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį. Kita vertus, priemones, kurios buvo pradėtos taikyti tik po įstojimo, Komisija vertins kaip pagalbą, apie kurią pranešta, arba kaip neteisėtą pagalbą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

| (158) | Priemonė yra taikoma po įstojimo, jeigu ji pradėta taikyti iki stojimo, bet po įstojimo dėl jos vis dar gali būti teikiama papildoma pagalba arba padidėti jau suteiktos pagalbos mastas, t. y. jeigu tada, kai priemonė buvo pradėta taikyti, tikslus ekonominis valstybės poveikis nebuvo žinomas ir įstojimo dieną vis dar nėra žinomas. |
| --- | --- |

(158)

Priemonė yra taikoma po įstojimo, jeigu ji pradėta taikyti iki stojimo, bet po įstojimo dėl jos vis dar gali būti teikiama papildoma pagalba arba padidėti jau suteiktos pagalbos mastas, t. y. jeigu tada, kai priemonė buvo pradėta taikyti, tikslus ekonominis valstybės poveikis nebuvo žinomas ir įstojimo dieną vis dar nėra žinomas.

| (159) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad priverstinio įsipareigojimų viešiems kreditoriams vykdymo priemonės pradėtos netaikyti 1998 m. ir stojimo dieną toliau nebuvo taikomos. Komisija mano, kad visų iki 2004 m. gegužės 1 d. neįvykdytų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas nuo tos dienos tapo jos jurisdikcijos dalyku. |
| --- | --- |

(159)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad priverstinio įsipareigojimų viešiems kreditoriams vykdymo priemonės pradėtos netaikyti 1998 m. ir stojimo dieną toliau nebuvo taikomos. Komisija mano, kad visų iki 2004 m. gegužės 1 d. neįvykdytų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas nuo tos dienos tapo jos jurisdikcijos dalyku.

| (160) | Atsižvelgiant į tai, iki 2004 m. gegužės 1 d. neįvykdytų viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas yra po įstojimo taikoma priemonė ir pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnį priklauso Komisijos jurisdikcijai. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgiant į tai, iki 2004 m. gegužės 1 d. neįvykdytų viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių netaikymas yra po įstojimo taikoma priemonė ir pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnį priklauso Komisijos jurisdikcijai.

VIII.   VERTINIMAS

| (161) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba yra valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(161)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba yra valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (162) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos taikomos visos kartu, todėl tam, kad priemonė būtų priskirta valstybės pagalbai, vienu metu turi būti įvykdytos visos sąlygos. |
| --- | --- |

(162)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos taikomos visos kartu, todėl tam, kad priemonė būtų priskirta valstybės pagalbai, vienu metu turi būti įvykdytos visos sąlygos.

| (163) | Toliau Komisija atskirai vertina galimą valstybės pagalbą PZL Hydral ir PZL Wrocław. |
| --- | --- |

(163)

Toliau Komisija atskirai vertina galimą valstybės pagalbą PZL Hydral ir PZL Wrocław.

| (164) | Ji nurodo šias priemones, skirtas PZL Hydral:






  — | planuotos ir atšauktos kapitalo injekcijos PZL Hydral; |
| --- | --- | --- |

(164)

Ji nurodo šias priemones, skirtas PZL Hydral:

—

planuotos ir atšauktos kapitalo injekcijos PZL Hydral;

| — | viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių taikymas PZL Hydral (1998–2007); |
| --- | --- |

—

viešųjų įsipareigojimų priverstinio vykdymo priemonių taikymas PZL Hydral (1998–2007);

| — | atsiskaitymas su PZL Hydral viešais kreditoriais (2007–2010). |
| --- | --- |

—

atsiskaitymas su PZL Hydral viešais kreditoriais (2007–2010).

| (165) | Ji nurodo šias priemones, skirtas PZL Wrocław:






  — | 2007 m. paskola; |
| --- | --- | --- |

(165)

Ji nurodo šias priemones, skirtas PZL Wrocław:

—

2007 m. paskola;

| — | 2008 m. paskola; |
| --- | --- |

—

2008 m. paskola;

| — | 2007 ir 2008 m. paskolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį. |
| --- | --- |

—

2007 ir 2008 m. paskolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį.

| (166) | Komisija pažymi, kad Lenkijos valdžios institucijos neigė, kad pirmiau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, teigdamos, kad šios priemonės atitinka privataus kreditoriaus kriterijų (PZL Hydral taikytos priemonės ir 2010 m. PZL Wrocław skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį) ir rinkos investuotojo kriterijų (2007 ir 2008 m. paskolos PZL Wrocław). |
| --- | --- |

(166)

Komisija pažymi, kad Lenkijos valdžios institucijos neigė, kad pirmiau išvardytos priemonės yra valstybės pagalba, teigdamos, kad šios priemonės atitinka privataus kreditoriaus kriterijų (PZL Hydral taikytos priemonės ir 2010 m. PZL Wrocław skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį) ir rinkos investuotojo kriterijų (2007 ir 2008 m. paskolos PZL Wrocław).

VIII.1.   Atsisakytos kapitalo injekcijos PZL Hydral

| (167) | Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (37) (toliau – Procedūrų reglamentas), 8 straipsnį po oficialios tyrimo procedūros pradžios valstybė narė gali nustatytu laiku atšaukti pranešimą, kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo, ar priemonė, apie kurią pranešta, yra pagalba. Tokiais atvejais Komisija nutraukia procedūrą, remdamasi tuo, kad ji nebėra tikslinga. |
| --- | --- |

(167)

Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (37) (toliau – Procedūrų reglamentas), 8 straipsnį po oficialios tyrimo procedūros pradžios valstybė narė gali nustatytu laiku atšaukti pranešimą, kol Komisija dar nėra priėmusi sprendimo, ar priemonė, apie kurią pranešta, yra pagalba. Tokiais atvejais Komisija nutraukia procedūrą, remdamasi tuo, kad ji nebėra tikslinga.

| (168) | Lenkijos valdžios institucijos atsisakė dviejų kapitalo injekcijų, apie kurias buvo pranešta (113 mln. PLN). Taigi, Komisijos tyrimas dėl šių dviejų priemonių nebėra tikslingas. |
| --- | --- |

(168)

Lenkijos valdžios institucijos atsisakė dviejų kapitalo injekcijų, apie kurias buvo pranešta (113 mln. PLN). Taigi, Komisijos tyrimas dėl šių dviejų priemonių nebėra tikslingas.

VIII.2.   Priverstinio viešųjų įsipareigojimų vykdymo priemonių netaikymas PZL Hydral (1998–2007 m.)

| (169) | Valstybės pagalba galėjo būti suteikta, kai įvairūs PZL Hydral vieši kreditoriai ilgą laiką bendrovei netaikė priverstinio vykdymo priemonių. |
| --- | --- |

(169)

Valstybės pagalba galėjo būti suteikta, kai įvairūs PZL Hydral vieši kreditoriai ilgą laiką bendrovei netaikė priverstinio vykdymo priemonių.

| (170) | Komisija pažymi, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalis taikoma įvairaus pobūdžio intervencijai, kuri mažina įprastas bendrovės išlaidas ir kuri, nors ir nėra subsidija griežtąja to žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir daro tokį patį poveikį. Teismų praktikoje visuotinai pripažįstama, kad toks valstybės institucijos, kuri yra atsakinga už socialinių įmokų surinkimą, elgesys, kai ji toleruoja vėlavimą mokėti šias įmokas, finansinių sunkumų turinčiai bendrovei, kuriai tokia elgsena yra naudinga, suteikia nemažų komercinių pranašumų, nes sumažina naštą, susijusią su įprastu socialinio draudimo sistemos taikymu, kurios taikomos palūkanos ir delspinigiai (38) negali visiškai pašalinti. Ši logika mutatis mutandis taikoma ir kitoms įmokoms, rinkliavoms ir mokesčiams, kuriuos renka valstybės valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(170)

Komisija pažymi, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalis taikoma įvairaus pobūdžio intervencijai, kuri mažina įprastas bendrovės išlaidas ir kuri, nors ir nėra subsidija griežtąja to žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir daro tokį patį poveikį. Teismų praktikoje visuotinai pripažįstama, kad toks valstybės institucijos, kuri yra atsakinga už socialinių įmokų surinkimą, elgesys, kai ji toleruoja vėlavimą mokėti šias įmokas, finansinių sunkumų turinčiai bendrovei, kuriai tokia elgsena yra naudinga, suteikia nemažų komercinių pranašumų, nes sumažina naštą, susijusią su įprastu socialinio draudimo sistemos taikymu, kurios taikomos palūkanos ir delspinigiai (38) negali visiškai pašalinti. Ši logika mutatis mutandis taikoma ir kitoms įmokoms, rinkliavoms ir mokesčiams, kuriuos renka valstybės valdžios institucijos.

| (171) | Šiuo atveju valstybės mokesčių surinkimo institucijos 1998–2007 m. neišieškojo visų įsiskolinimų joms iš PZL Hydral, kai vieši kreditoriai patvirtino Planą (žr. 60 ir paskesnius punktus). |
| --- | --- |

(171)

Šiuo atveju valstybės mokesčių surinkimo institucijos 1998–2007 m. neišieškojo visų įsiskolinimų joms iš PZL Hydral, kai vieši kreditoriai patvirtino Planą (žr. 60 ir paskesnius punktus).

| (172) | Remiantis teismų praktika, norint nustatyti, ar valstybės valdžios institucijos suteikė valstybės pagalbą netaikydamos priverstinio viešųjų įsiskolinimų apmokėjimo priemonių, reikia įsitikinti, ar atitinkama bendrovė tikrai nebūtų galėjusi pasiekti, kad privatus kreditorius, esantis tokioje pat padėtyje tos bendrovės atžvilgiu kaip ir valstybės mokesčių surinkimo institucija, taikytų panašias sąlygas (39). |
| --- | --- |

(172)

Remiantis teismų praktika, norint nustatyti, ar valstybės valdžios institucijos suteikė valstybės pagalbą netaikydamos priverstinio viešųjų įsiskolinimų apmokėjimo priemonių, reikia įsitikinti, ar atitinkama bendrovė tikrai nebūtų galėjusi pasiekti, kad privatus kreditorius, esantis tokioje pat padėtyje tos bendrovės atžvilgiu kaip ir valstybės mokesčių surinkimo institucija, taikytų panašias sąlygas (39).

| (173) | Komisija pažymi, kad norėdami užtikrinti ilgalaikį PZL Hydral ekonominį gyvybingumą, tuometis jos savininkas, Lenkijos iždas, o vėliau PVA, vadovaudamiesi 1998 m. privačių konsultantų parengtu tyrimu, parengė privatizavimo strategiją ir pradėjo ieškoti investuotojų (žr. 54 dalį). Privatūs ir vieši kreditoriai palaikė šį būdą ir vėliau aktyviai dalyvavo jį taikant. |
| --- | --- |

(173)

Komisija pažymi, kad norėdami užtikrinti ilgalaikį PZL Hydral ekonominį gyvybingumą, tuometis jos savininkas, Lenkijos iždas, o vėliau PVA, vadovaudamiesi 1998 m. privačių konsultantų parengtu tyrimu, parengė privatizavimo strategiją ir pradėjo ieškoti investuotojų (žr. 54 dalį). Privatūs ir vieši kreditoriai palaikė šį būdą ir vėliau aktyviai dalyvavo jį taikant.

| (174) | 2002 m. Lenkijos valdžios institucijos, vis dar remiamos privačių ir viešų kreditorių, pradėjo derybas su [...]. Šie kreditoriai buvo reguliariai informuojami apie padarytą pažangą (žr. 30 ir 56 punktus). |
| --- | --- |

(174)

2002 m. Lenkijos valdžios institucijos, vis dar remiamos privačių ir viešų kreditorių, pradėjo derybas su [...]. Šie kreditoriai buvo reguliariai informuojami apie padarytą pažangą (žr. 30 ir 56 punktus).

| (175) | Komisija pažymi, kad ir privatūs, ir vieši kreditoriai laikėsi nuomonės, kad PZL Hydral, ypač jos veiklos, kaip tęstinės veiklos, aviacijos ir gynybos srityse vertė labai viršijo jos turto vertę, ypač dėl turimų karinių pažymėjimų ir leidimų prekiauti ginklais, taip pat dėl žmogiškojo kapitalo, ir dėl tos priežasties sutiko nepradėti bankroto procedūrų prieš PZL Hydral. |
| --- | --- |

(175)

Komisija pažymi, kad ir privatūs, ir vieši kreditoriai laikėsi nuomonės, kad PZL Hydral, ypač jos veiklos, kaip tęstinės veiklos, aviacijos ir gynybos srityse vertė labai viršijo jos turto vertę, ypač dėl turimų karinių pažymėjimų ir leidimų prekiauti ginklais, taip pat dėl žmogiškojo kapitalo, ir dėl tos priežasties sutiko nepradėti bankroto procedūrų prieš PZL Hydral.

| (176) | Komisija ypač pažymi, kad pagrindiniai privatūs kreditoriai, t. y. Bankas [...] ir Bankas [...], nesiėmė priverstinio įsipareigojimų jiems vykdymo priemonių, nepaisydami to, kad jiems priklausė pirmosios eilės užstatas (žr. 32 ir 34 punktus), kurį priverstiniam vykdymui buvo galima panaudoti tiesiogiai, remiantis banko vykdomaisiais raštais, ir buvo galima palyginti lengvai realizuoti (žr. 28 dalį). |
| --- | --- |

(176)

Komisija ypač pažymi, kad pagrindiniai privatūs kreditoriai, t. y. Bankas [...] ir Bankas [...], nesiėmė priverstinio įsipareigojimų jiems vykdymo priemonių, nepaisydami to, kad jiems priklausė pirmosios eilės užstatas (žr. 32 ir 34 punktus), kurį priverstiniam vykdymui buvo galima panaudoti tiesiogiai, remiantis banko vykdomaisiais raštais, ir buvo galima palyginti lengvai realizuoti (žr. 28 dalį).

| (177) | Kita vertus, vieši kreditoriai ėmėsi priverstinio vykdymo veiksmų pasitelkdami teismo priverstinio vykdymo pareigūną ir iki 2007 m. pabaigos iš viso susigrąžino 28,76 mln. PLN (žr. 4 dalį). |
| --- | --- |

(177)

Kita vertus, vieši kreditoriai ėmėsi priverstinio vykdymo veiksmų pasitelkdami teismo priverstinio vykdymo pareigūną ir iki 2007 m. pabaigos iš viso susigrąžino 28,76 mln. PLN (žr. 4 dalį).

| (178) | Todėl Komisija daro išvadą, kad 1998–2007 m. PZL Hydral galėjo pasiekti, kad du privatūs kreditoriai, t. y. Bankas [...] ir Bankas [...], kurie buvo ne tokioje pat, bet faktiškai geresnėje padėtyje tos bendrovės atžvilgiu negu valstybės mokesčių surinkimo institucijos, taikytų panašias sąlygas. |
| --- | --- |

(178)

Todėl Komisija daro išvadą, kad 1998–2007 m. PZL Hydral galėjo pasiekti, kad du privatūs kreditoriai, t. y. Bankas [...] ir Bankas [...], kurie buvo ne tokioje pat, bet faktiškai geresnėje padėtyje tos bendrovės atžvilgiu negu valstybės mokesčių surinkimo institucijos, taikytų panašias sąlygas.

| (179) | Komisija taip pat daro išvadą, kad ir privačių, ir viešų kreditorių sprendimas nepradėti bankroto procedūrų prieš PZL Hydral buvo pagrįstas, nes perspektyvos, kad grąžinus skolos nepriemokas bus sugrąžintas veiklos aviacijos ir gynybos srityse ekonominis gyvybingumas, buvo geros, kaip nurodyta 1998 m. parengtoje strategijoje (žr. 54 dalį). |
| --- | --- |

(179)

Komisija taip pat daro išvadą, kad ir privačių, ir viešų kreditorių sprendimas nepradėti bankroto procedūrų prieš PZL Hydral buvo pagrįstas, nes perspektyvos, kad grąžinus skolos nepriemokas bus sugrąžintas veiklos aviacijos ir gynybos srityse ekonominis gyvybingumas, buvo geros, kaip nurodyta 1998 m. parengtoje strategijoje (žr. 54 dalį).

| (180) | Todėl tai, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijos 1998–2007 m. netaikė priverstinių įsiskolinimų joms grąžinimo priemonių, PZL Hydral nesuteikia pranašumų, nes valstybės valdžios institucijos veikė taip, kaip būtų veikęs privatus kreditorius, todėl tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(180)

Todėl tai, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijos 1998–2007 m. netaikė priverstinių įsiskolinimų joms grąžinimo priemonių, PZL Hydral nesuteikia pranašumų, nes valstybės valdžios institucijos veikė taip, kaip būtų veikęs privatus kreditorius, todėl tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

VIII.3.   
  PZL Hydral viešųjų įsipareigojimų apmokėjimas (2007–2010 m.)

| (181) | Po nepasisekusių derybų dėl privatizavimo su [...], PZL Hydral atsiskaitė už įsiskolinimus pagrindiniams privatiems PZL Hydral kreditoriams, t. y. Bankui [...] ir Bankui [...]. |
| --- | --- |

(181)

Po nepasisekusių derybų dėl privatizavimo su [...], PZL Hydral atsiskaitė už įsiskolinimus pagrindiniams privatiems PZL Hydral kreditoriams, t. y. Bankui [...] ir Bankui [...].

| (182) | Už įsiskolinimus privatiems kreditoriams atsiskaityta 2003 m. balandžio mėn. (su Banku [...]) ir 2006 m. lapkričio mėn. (su Banku [...]). Nepaisydamas geros turimo užstato kokybės Bankas [...] sutiko, kad PZL Hydral vietoj 51,6 mln. PLN skolos grąžintų 4 mln. PLN, o Bankas [...] sutiko, kad vietoj 86,4 mln. PLN skolos PZL Hydral grąžintų 11,5 mln. PLN (žr. 31 ir 33 punktus). |
| --- | --- |

(182)

Už įsiskolinimus privatiems kreditoriams atsiskaityta 2003 m. balandžio mėn. (su Banku [...]) ir 2006 m. lapkričio mėn. (su Banku [...]). Nepaisydamas geros turimo užstato kokybės Bankas [...] sutiko, kad PZL Hydral vietoj 51,6 mln. PLN skolos grąžintų 4 mln. PLN, o Bankas [...] sutiko, kad vietoj 86,4 mln. PLN skolos PZL Hydral grąžintų 11,5 mln. PLN (žr. 31 ir 33 punktus).

| (183) | Valstybės mokesčių surinkimo institucijos 2007 m. sudarė atsiskaitymo už skolą sutartį su PVA ir PZL Hydral, 2007 m. lapkričio mėn. ji įtraukta į Planą. Keturios pagrindinės šios sutarties sąlygos:






  — | PLZ Hydral laiku mokės visus naujus mokesčius, rinkliavas ir įmokas; |
| --- | --- | --- |

(183)

Valstybės mokesčių surinkimo institucijos 2007 m. sudarė atsiskaitymo už skolą sutartį su PVA ir PZL Hydral, 2007 m. lapkričio mėn. ji įtraukta į Planą. Keturios pagrindinės šios sutarties sąlygos:

—

PLZ Hydral laiku mokės visus naujus mokesčius, rinkliavas ir įmokas;

| — | PZL Hydral dalimis apmokės dalį neapmokėtų įsipareigojimų, o likusios dalies mokėjimas bus atidėtas, kol PZL Hydral parduos savo antrines bendroves ir turtą; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral dalimis apmokės dalį neapmokėtų įsipareigojimų, o likusios dalies mokėjimas bus atidėtas, kol PZL Hydral parduos savo antrines bendroves ir turtą;

| — | PLZ Hydral parduos visas savo antrines bendroves ir turtą ir panaudos gautas įplaukas skolos nepriemokoms sumokėti; |
| --- | --- |

—

PLZ Hydral parduos visas savo antrines bendroves ir turtą ir panaudos gautas įplaukas skolos nepriemokoms sumokėti;

| — | PZL Hydral verslas aviacijos ir gynybos srityje bus perduotas antrinei bendrovei PZL Wrocław, kuri vėliau bus privatizuota ir viešiems kreditoriams iš gautų įplaukų bus grąžintos skolos. Taip PZL Hydral nebeturėtų nieko ir būtų likviduota. |
| --- | --- |

—

PZL Hydral verslas aviacijos ir gynybos srityje bus perduotas antrinei bendrovei PZL Wrocław, kuri vėliau bus privatizuota ir viešiems kreditoriams iš gautų įplaukų bus grąžintos skolos. Taip PZL Hydral nebeturėtų nieko ir būtų likviduota.

| (184) | Atsižvelgiant į planuojamas įplaukas iš pardavimo 2007–2010 m., Plane numatyta, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijos susigrąžins 120,8 mln. PLN (žr. 61 dalį). Ex post paaiškėjo, kad ši prognozė tiksli, nes 2010 m. apskaičiuota suma buvo 122,3 mln. PLN (žr. 133 dalį). |
| --- | --- |

(184)

Atsižvelgiant į planuojamas įplaukas iš pardavimo 2007–2010 m., Plane numatyta, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijos susigrąžins 120,8 mln. PLN (žr. 61 dalį). Ex post paaiškėjo, kad ši prognozė tiksli, nes 2010 m. apskaičiuota suma buvo 122,3 mln. PLN (žr. 133 dalį).

| (185) | Komisija pažymi, kad Plane numatytos dvi kapitalo injekcijos PZL Hydral, skirtos pinigų sumai, kurią būtų galima panaudoti atsiskaityti už praeityje prisiimtus įsipareigojimus, padidinti. Prieš įtraukiant šias kapitalo injekcijas į Planą, reikėjo gauti Komisijos leidimą; todėl, kai buvo pasiektas susitarimas dėl Plano, viešiems kreditoriams tapo aišku, kad jie negali vertinti šių papildomų sumų įtraukimo į Planą kaip garantuoto ir užtikrinto dalyko. |
| --- | --- |

(185)

Komisija pažymi, kad Plane numatytos dvi kapitalo injekcijos PZL Hydral, skirtos pinigų sumai, kurią būtų galima panaudoti atsiskaityti už praeityje prisiimtus įsipareigojimus, padidinti. Prieš įtraukiant šias kapitalo injekcijas į Planą, reikėjo gauti Komisijos leidimą; todėl, kai buvo pasiektas susitarimas dėl Plano, viešiems kreditoriams tapo aišku, kad jie negali vertinti šių papildomų sumų įtraukimo į Planą kaip garantuoto ir užtikrinto dalyko.

| (186) | Komisija taip pat pažymi, kad Plane nėra galutinio sprendimo, kaip įplaukos bus paskirstytos skirtingiems viešiems kreditoriams. Šis paskirstymas turėjo vykti po to, kai bus parduotos antrinės bendrovės ir turtas, atsižvelgiant į faktiškai gautas įplaukas iš pardavimo ir įvairių viešų kreditorių turimą užstatą tuo turtu. |
| --- | --- |

(186)

Komisija taip pat pažymi, kad Plane nėra galutinio sprendimo, kaip įplaukos bus paskirstytos skirtingiems viešiems kreditoriams. Šis paskirstymas turėjo vykti po to, kai bus parduotos antrinės bendrovės ir turtas, atsižvelgiant į faktiškai gautas įplaukas iš pardavimo ir įvairių viešų kreditorių turimą užstatą tuo turtu.

| (187) | Dėl viešų kreditorių elgsenos 2007–2010 m. vertinimo Komisija mano, kad reikia vertinti du skirtingus viešų kreditorių sprendimus: pirma, 2007 m. sprendimą pritarti Planui ir, antra, 2010 m. sprendimą sutikti su šio sprendimo 26 lentelėje pateiktu atsiskaitymu. |
| --- | --- |

(187)

Dėl viešų kreditorių elgsenos 2007–2010 m. vertinimo Komisija mano, kad reikia vertinti du skirtingus viešų kreditorių sprendimus: pirma, 2007 m. sprendimą pritarti Planui ir, antra, 2010 m. sprendimą sutikti su šio sprendimo 26 lentelėje pateiktu atsiskaitymu.

| (188) | Remiantis teismo praktika, tokiais atvejais Komisija privalo taikyti privataus kreditoriaus principą, t. y. kad nustatytų, ar tam tikros sunkioje padėtyje esančios įmonės skolos viešosios teisės reglamentuojamai institucijai sumažinimas yra valstybės pagalba, ji privalo palyginti tą instituciją su privačiu kreditoriumi, siekiančiu susigrąžinti skolą iš finansinių sunkumų turinčio skolininko (40). |
| --- | --- |

(188)

Remiantis teismo praktika, tokiais atvejais Komisija privalo taikyti privataus kreditoriaus principą, t. y. kad nustatytų, ar tam tikros sunkioje padėtyje esančios įmonės skolos viešosios teisės reglamentuojamai institucijai sumažinimas yra valstybės pagalba, ji privalo palyginti tą instituciją su privačiu kreditoriumi, siekiančiu susigrąžinti skolą iš finansinių sunkumų turinčio skolininko (40).

| (189) | Tačiau, remiantis teismų praktika, kai bendrovė, kurios finansinė padėtis labai pablogėja, savo kreditoriams pasiūlo susitarimą arba kelis susitarimus dėl skolos restruktūrizavimo, kad ištaisytų padėtį ir išvengtų bankroto, kiekvienas kreditorius turi priimti savo sprendimą, atsižvelgdamas į sumą, kuri jam siūloma pagal pasiūlytą susitarimą, ir sumą, kurią jis tikisi susigrąžinti bendrovės likvidavimo atveju. Jo sprendimą lemia keletas veiksnių, tarp jų – kreditoriaus statusas, t. y. ar skola jam yra užtikrinta, pirmaeilė ar paprasta, jo turimo užstato suma, taip pat tikimybės, kad bus sugrąžintas bendrovės gyvybingumas ir rizikos, kad jo nuostoliai išaugs, jei taip nenutiks, įvertinimas, bei suma, kurią jis gautų likvidavimo atveju. Pavyzdžiui, jeigu paaiškėtų, kad bendrovės likvidavimo atveju jos turto realizavimo vertės pakaktų padengti tik hipotekai ir pirmaeilėms skoloms, paprastieji įsiskolinimai nebūtų atlyginti. Jeigu paprastas kreditorius tokiomis aplinkybėmis sutiktų, kad didžioji skolos jam dalis būtų panaikinta, iš tiesų tai nebūtų auka (41). |
| --- | --- |

(189)

Tačiau, remiantis teismų praktika, kai bendrovė, kurios finansinė padėtis labai pablogėja, savo kreditoriams pasiūlo susitarimą arba kelis susitarimus dėl skolos restruktūrizavimo, kad ištaisytų padėtį ir išvengtų bankroto, kiekvienas kreditorius turi priimti savo sprendimą, atsižvelgdamas į sumą, kuri jam siūloma pagal pasiūlytą susitarimą, ir sumą, kurią jis tikisi susigrąžinti bendrovės likvidavimo atveju. Jo sprendimą lemia keletas veiksnių, tarp jų – kreditoriaus statusas, t. y. ar skola jam yra užtikrinta, pirmaeilė ar paprasta, jo turimo užstato suma, taip pat tikimybės, kad bus sugrąžintas bendrovės gyvybingumas ir rizikos, kad jo nuostoliai išaugs, jei taip nenutiks, įvertinimas, bei suma, kurią jis gautų likvidavimo atveju. Pavyzdžiui, jeigu paaiškėtų, kad bendrovės likvidavimo atveju jos turto realizavimo vertės pakaktų padengti tik hipotekai ir pirmaeilėms skoloms, paprastieji įsiskolinimai nebūtų atlyginti. Jeigu paprastas kreditorius tokiomis aplinkybėmis sutiktų, kad didžioji skolos jam dalis būtų panaikinta, iš tiesų tai nebūtų auka (41).

| (190) | Komisija pažymi, kad atsiskaitymo su valstybės mokesčių surinkimo institucijomis sąlygos skiriasi nuo atsiskaitymo su dviem privačiais bankais sąlygų. |
| --- | --- |

(190)

Komisija pažymi, kad atsiskaitymo su valstybės mokesčių surinkimo institucijomis sąlygos skiriasi nuo atsiskaitymo su dviem privačiais bankais sąlygų.

| (191) | Pirma, privatūs bankai pasirinko neatidėliotino išmokėjimo alternatyvą, o valstybės mokesčių surinkimo institucijos sutiko palaukti PZL Hydral turto ir antrinių bendrovių pardavimo rezultatų. |
| --- | --- |

(191)

Pirma, privatūs bankai pasirinko neatidėliotino išmokėjimo alternatyvą, o valstybės mokesčių surinkimo institucijos sutiko palaukti PZL Hydral turto ir antrinių bendrovių pardavimo rezultatų.

| (192) | Antra, valstybės mokesčių surinkimo institucijų numatoma susigrąžinti lėšų suma labai viršija privačių bankų susigrąžintas sumas: Bankas [...] susigrąžino 7 %, Bankas [...] susigrąžino 13 %, o valstybės mokesčių surinkimo institucijos tikisi susigrąžinti 38,5 % remdamosi tuo, kad įplaukos iš pardavimo bus 122,3 mln. PLN. |
| --- | --- |

(192)

Antra, valstybės mokesčių surinkimo institucijų numatoma susigrąžinti lėšų suma labai viršija privačių bankų susigrąžintas sumas: Bankas [...] susigrąžino 7 %, Bankas [...] susigrąžino 13 %, o valstybės mokesčių surinkimo institucijos tikisi susigrąžinti 38,5 % remdamosi tuo, kad įplaukos iš pardavimo bus 122,3 mln. PLN.

| (193) | Komisija privalo įvertinti, ar viešų kreditorių sprendimą pritarti 2007 m. Planui, kuris pagal savo pobūdį skiriasi nuo privačių kreditorių pasirinkto atsiskaitymo būdo, būtų priėmęs privatus kreditorius, jei būtų buvęs jų vietoje, taikydama 188 ir 189 punktuose išdėstytus principus. |
| --- | --- |

(193)

Komisija privalo įvertinti, ar viešų kreditorių sprendimą pritarti 2007 m. Planui, kuris pagal savo pobūdį skiriasi nuo privačių kreditorių pasirinkto atsiskaitymo būdo, būtų priėmęs privatus kreditorius, jei būtų buvęs jų vietoje, taikydama 188 ir 189 punktuose išdėstytus principus.

| (194) | Pirma, Komisija pažymi, kad vieši kreditoriai turėjo tik ribotą užstatą ir kad jų užstatas buvo blogesnės kokybės už privačių bankų (žr. 16–20 lenteles). Todėl jų derybinės pozicijos buvo silpnesnės. Kartu po atsiskaitymo su privačiais kreditoriais jų užstato kokybė labai pagerėjo, jiems suteiktas papildomas užtikrinimas, kad jeigu Planas neveiks taip, kaip numatyta, jie vis dar susigrąžins pakankamą lėšų dalį pardavus turtą. |
| --- | --- |

(194)

Pirma, Komisija pažymi, kad vieši kreditoriai turėjo tik ribotą užstatą ir kad jų užstatas buvo blogesnės kokybės už privačių bankų (žr. 16–20 lenteles). Todėl jų derybinės pozicijos buvo silpnesnės. Kartu po atsiskaitymo su privačiais kreditoriais jų užstato kokybė labai pagerėjo, jiems suteiktas papildomas užtikrinimas, kad jeigu Planas neveiks taip, kaip numatyta, jie vis dar susigrąžins pakankamą lėšų dalį pardavus turtą.

| (195) | Antra, Komisija pažymi, kad vieši kreditoriai galėtų tikėtis, remdamiesi prielaidomis, kuriomis grindžiamas Planas, susigrąžinti gerokai didesnes lėšas negu privatūs kreditoriai, kurie pasirinko greito atsiskaitymo būdą. |
| --- | --- |

(195)

Antra, Komisija pažymi, kad vieši kreditoriai galėtų tikėtis, remdamiesi prielaidomis, kuriomis grindžiamas Planas, susigrąžinti gerokai didesnes lėšas negu privatūs kreditoriai, kurie pasirinko greito atsiskaitymo būdą.

| (196) | Trečia, Komisija pažymi, kad privatūs kreditoriai gavo PZL Hydral ir PZL Wrocław garantiją, kad visi nauji įsipareigojimai bus apmokėti laiku. |
| --- | --- |

(196)

Trečia, Komisija pažymi, kad privatūs kreditoriai gavo PZL Hydral ir PZL Wrocław garantiją, kad visi nauji įsipareigojimai bus apmokėti laiku.

| (197) | Ketvirta, Komisija pastebi, kad dėl neapmokėtų įsipareigojimų PZL Hydral sutiko su mokėjimo planu, kuriame numatyta, kad dalis skolos bus grąžinama dalimis, o likusi dalis bus grąžinta, kai bus žinomos įplaukos pardavus turtą ir antrines bendroves. Šie mokėjimai reiškė nemažą pažangą, palyginti su iki Plano suderinimo susigrąžintomis sumomis: 2008 m., pirmaisiais Plano įgyvendinimo metais, PZL Hydral grąžino 54,6 mln. PLN, o 2007 m. – tik 9,5 mln. PLN (žr. 21 lentelę). |
| --- | --- |

(197)

Ketvirta, Komisija pastebi, kad dėl neapmokėtų įsipareigojimų PZL Hydral sutiko su mokėjimo planu, kuriame numatyta, kad dalis skolos bus grąžinama dalimis, o likusi dalis bus grąžinta, kai bus žinomos įplaukos pardavus turtą ir antrines bendroves. Šie mokėjimai reiškė nemažą pažangą, palyginti su iki Plano suderinimo susigrąžintomis sumomis: 2008 m., pirmaisiais Plano įgyvendinimo metais, PZL Hydral grąžino 54,6 mln. PLN, o 2007 m. – tik 9,5 mln. PLN (žr. 21 lentelę).

| (198) | Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į šias PZL Hydral garantijas ir užtikrinimus, vieši kreditoriai veikė taip, kaip panašioje padėtyje būtų veikęs privatus kreditorius. |
| --- | --- |

(198)

Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į šias PZL Hydral garantijas ir užtikrinimus, vieši kreditoriai veikė taip, kaip panašioje padėtyje būtų veikęs privatus kreditorius.

| (199) | Komisija taip pat pastebi, kad dėl nepavykusių derybų su [...] ir [...] (žr. 94 dalį) faktinis Plano įgyvendinimas užtruko ilgiau, negu iš pradžių manyta. Komisija mano, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijoms pritarus Planui tokia rizika tapo neišvengiama. |
| --- | --- |

(199)

Komisija taip pat pastebi, kad dėl nepavykusių derybų su [...] ir [...] (žr. 94 dalį) faktinis Plano įgyvendinimas užtruko ilgiau, negu iš pradžių manyta. Komisija mano, kad valstybės mokesčių surinkimo institucijoms pritarus Planui tokia rizika tapo neišvengiama.

| (200) | Galutinis atsiskaitymas tarp PZL Hydral ir jo viešų kreditorių apibūdintas 26 lentelėje. Kai buvo nustatyta PZL Wrocław pardavimo kaina, gavus [...] pasiūlymą, vieši kreditoriai sutiko, kad su jais būtų atsiskaityta pardavus PZL Hydral turtą, be jokių kapitalo injekcijų, laikantis privataus kreditoriaus principo ir atsižvelgiant į įsiskolinimų jiems vertę bei jų užstato kokybę (žr. 96 dalį). |
| --- | --- |

(200)

Galutinis atsiskaitymas tarp PZL Hydral ir jo viešų kreditorių apibūdintas 26 lentelėje. Kai buvo nustatyta PZL Wrocław pardavimo kaina, gavus [...] pasiūlymą, vieši kreditoriai sutiko, kad su jais būtų atsiskaityta pardavus PZL Hydral turtą, be jokių kapitalo injekcijų, laikantis privataus kreditoriaus principo ir atsižvelgiant į įsiskolinimų jiems vertę bei jų užstato kokybę (žr. 96 dalį).

| (201) | Todėl Komisija privalo nustatyti, ar pardavimas be kapitalo injekcijų kiekvienam viešam kreditoriui yra naudingesnis už bankrotą ir ar pardavimas [...] yra geriausias pardavimo scenarijus, kokio vieši kreditoriai galėtų tikėtis. |
| --- | --- |

(201)

Todėl Komisija privalo nustatyti, ar pardavimas be kapitalo injekcijų kiekvienam viešam kreditoriui yra naudingesnis už bankrotą ir ar pardavimas [...] yra geriausias pardavimo scenarijus, kokio vieši kreditoriai galėtų tikėtis.

| (202) | Visi vieši kreditoriai susigrąžins daugiau lėšų už privačius kreditorius (žr. 134 dalį), išskyrus Finansų ministeriją, kuri neturėjo jokio užstato, taigi jos negalima lyginti su privačiais kreditoriais, kurie turėjo pirmosios eilės užstatą (žr. 32 ir 34 punktus). |
| --- | --- |

(202)

Visi vieši kreditoriai susigrąžins daugiau lėšų už privačius kreditorius (žr. 134 dalį), išskyrus Finansų ministeriją, kuri neturėjo jokio užstato, taigi jos negalima lyginti su privačiais kreditoriais, kurie turėjo pirmosios eilės užstatą (žr. 32 ir 34 punktus).

| (203) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad PVA užsakymu parengtame Ernst&Young tyrime lyginamos sumos, kurias vieši kreditoriai galėtų tikėtis gauti bankroto atveju ir pardavimo atveju (jis įvyko 2010 m.) (žr. 137 dalį). Tyrime padaryta išvada, kad visiems viešiems kreditoriams naudingesnis pardavimas. |
| --- | --- |

(203)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad PVA užsakymu parengtame Ernst&Young tyrime lyginamos sumos, kurias vieši kreditoriai galėtų tikėtis gauti bankroto atveju ir pardavimo atveju (jis įvyko 2010 m.) (žr. 137 dalį). Tyrime padaryta išvada, kad visiems viešiems kreditoriams naudingesnis pardavimas.

| (204) | Komisija kritiškai įvertino Ernst&Young tyrimą, kad nustatytų, ar išvados tikrai pagrįstos ir rodo, kad sutikdami su atsiskaitymu visi vieši kreditoriai elgėsi taip, kaip panašioje padėtyje būtų elgęsi privatūs kreditoriai, remdamasi 188 ir 189 dalyse cituotais teismų sprendimais. |
| --- | --- |

(204)

Komisija kritiškai įvertino Ernst&Young tyrimą, kad nustatytų, ar išvados tikrai pagrįstos ir rodo, kad sutikdami su atsiskaitymu visi vieši kreditoriai elgėsi taip, kaip panašioje padėtyje būtų elgęsi privatūs kreditoriai, remdamasi 188 ir 189 dalyse cituotais teismų sprendimais.

| (205) | Pirma, Komisija pažymi, kad Ernst&Young tyrime privataus kreditoriaus principo vertinimo metodika buvo paremta atitinkama Europos teismų praktika ir atsižvelgta į kiekvieno viešo kreditoriaus statusą, jo turimą užstatą, jo eiliškumą ir sumą, kurią jis susigrąžintų likvidavimo atveju. |
| --- | --- |

(205)

Pirma, Komisija pažymi, kad Ernst&Young tyrime privataus kreditoriaus principo vertinimo metodika buvo paremta atitinkama Europos teismų praktika ir atsižvelgta į kiekvieno viešo kreditoriaus statusą, jo turimą užstatą, jo eiliškumą ir sumą, kurią jis susigrąžintų likvidavimo atveju.

| (206) | Šio sprendimo 26 lentelėje parodyta, kad pagal šį vertinimą visiems viešiems kreditoriams (Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai, Vroclavo miesto tarybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui, Žemutinės Silezijos regiono tarnybai ir Finansų ministerijai) naudingesnis viso PZL Hydral turto pardavimas, t. y. kiekvienas susigrąžintų didesnę neapmokėtų įsipareigojimų dalį negu tada, jei bendrovė būtų likviduota pagal bankroto scenarijų, atsižvelgiant į viešų kreditorių eiliškumą ir atitinkamą užstatą (žr. 134 dalį). |
| --- | --- |

(206)

Šio sprendimo 26 lentelėje parodyta, kad pagal šį vertinimą visiems viešiems kreditoriams (Socialinio draudimo tarnybai, Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnybai, Vroclavo miesto tarybai, Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui, Žemutinės Silezijos regiono tarnybai ir Finansų ministerijai) naudingesnis viso PZL Hydral turto pardavimas, t. y. kiekvienas susigrąžintų didesnę neapmokėtų įsipareigojimų dalį negu tada, jei bendrovė būtų likviduota pagal bankroto scenarijų, atsižvelgiant į viešų kreditorių eiliškumą ir atitinkamą užstatą (žr. 134 dalį).

| (207) | Komisija patikrino Ernst&Young aptarto bankroto scenarijaus tikėtinumą. Pradinė vertinimo prielaida yra ta, kad PZL Hydral vertė yra nulinė, nes jos įsipareigojimai gerokai viršija jos turto ir antrinių bendrovių vertę. Todėl bet kuris kreditorius pagal bankroto scenarijų galėtų susigrąžinti tik dalį jam neapmokėtų įsipareigojimų, kuri buvo užtikrinta užstatu, jeigu pagal savo eiliškumą jis galėtų pasinaudoti užstatyto turto likvidacine verte. |
| --- | --- |

(207)

Komisija patikrino Ernst&Young aptarto bankroto scenarijaus tikėtinumą. Pradinė vertinimo prielaida yra ta, kad PZL Hydral vertė yra nulinė, nes jos įsipareigojimai gerokai viršija jos turto ir antrinių bendrovių vertę. Todėl bet kuris kreditorius pagal bankroto scenarijų galėtų susigrąžinti tik dalį jam neapmokėtų įsipareigojimų, kuri buvo užtikrinta užstatu, jeigu pagal savo eiliškumą jis galėtų pasinaudoti užstatyto turto likvidacine verte.

| (208) | 16–20 lentelėse parodytas kiekvieno viešo kreditoriaus turimas užstatas. Tai, kiek įsiskolinimai kiekvienam kreditoriui būtų padengti iš jų turimo užstato, atsižvelgiant į jo eiliškumą, jeigu būtų paskelbtas PZL Hydral bankrotas, aptarta 131 dalyje. Norėdami nustatyti nekilnojamojo turto vertę jo pardavimo už daug mažesnę nei rinkos kainą atveju, Ernst&Young rėmėsi dabartine tikrąja turto, sudarančio bendrovę, verte pagal 30 punktą ir 16-ąjį tarptautinį apskaitos standartą (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įrengimai ir įranga“ (42). Komisija pažymi, kad TAS naudojimas yra privalomas ES, todėl tai tinkama pradinė prielaida likvidacinei vertei apskaičiuoti. Komisija mano, kad galima pagrįstai vertinti, kad šio turto vertė bankroto atveju, jį pardavus už daug mažesnę negu rinkos kainą, sumažės 50 %, nes turtas bus parduotas atskirai, jam nebus galima pritaikyti veiklos tęstinumo principo dėl per ekonominę krizę sumažėjusios pramoninio turto paklausos, ir kad ši vertė bus didesnė už vidutines įplaukas Lenkijoje bankroto atveju pardavus turtą, kurios sudarytų 26,86 % turto tikrosios vertės. |
| --- | --- |

(208)

16–20 lentelėse parodytas kiekvieno viešo kreditoriaus turimas užstatas. Tai, kiek įsiskolinimai kiekvienam kreditoriui būtų padengti iš jų turimo užstato, atsižvelgiant į jo eiliškumą, jeigu būtų paskelbtas PZL Hydral bankrotas, aptarta 131 dalyje. Norėdami nustatyti nekilnojamojo turto vertę jo pardavimo už daug mažesnę nei rinkos kainą atveju, Ernst&Young rėmėsi dabartine tikrąja turto, sudarančio bendrovę, verte pagal 30 punktą ir 16-ąjį tarptautinį apskaitos standartą (TAS) „Nekilnojamasis turtas, įrengimai ir įranga“ (42). Komisija pažymi, kad TAS naudojimas yra privalomas ES, todėl tai tinkama pradinė prielaida likvidacinei vertei apskaičiuoti. Komisija mano, kad galima pagrįstai vertinti, kad šio turto vertė bankroto atveju, jį pardavus už daug mažesnę negu rinkos kainą, sumažės 50 %, nes turtas bus parduotas atskirai, jam nebus galima pritaikyti veiklos tęstinumo principo dėl per ekonominę krizę sumažėjusios pramoninio turto paklausos, ir kad ši vertė bus didesnė už vidutines įplaukas Lenkijoje bankroto atveju pardavus turtą, kurios sudarytų 26,86 % turto tikrosios vertės.

| (209) | Komisija daro išvadą, kad visiems viešiems kreditoriams pardavimo [...] scenarijus yra naudingesnis už bankroto scenarijų. |
| --- | --- |

(209)

Komisija daro išvadą, kad visiems viešiems kreditoriams pardavimo [...] scenarijus yra naudingesnis už bankroto scenarijų.

| (210) | Dar reikia nustatyti, ar [...] pasiūlymas yra geriausias, kokio vieši kreditoriai galėjo tikėtis. Komisija pažymi, kad kai 2009 m. pirmą pusmetį paaiškėjo, kad [...] pasiūlyme nurodytos sąlygos nebuvo įvykdytos, [...] buvo vienintelis pirkėjas, kurį domino PZL Wrocław akcijų pirkimas. Nepaisant to, kad kvietimas pareikšti susidomėjimą buvo skelbiamas ir nuo 2008 m. gegužės mėn. buvo aktyviai ieškoma galimo investuotojo (žr. 90 ir paskesnius punktus), kitas investuotojas neatsirado. Todėl vieši kreditoriai negalėjo pagrįstai tikėtis, kad kuris nors kitas investuotojas ateityje pasiūlytų geresnę kainą. |
| --- | --- |

(210)

Dar reikia nustatyti, ar [...] pasiūlymas yra geriausias, kokio vieši kreditoriai galėjo tikėtis. Komisija pažymi, kad kai 2009 m. pirmą pusmetį paaiškėjo, kad [...] pasiūlyme nurodytos sąlygos nebuvo įvykdytos, [...] buvo vienintelis pirkėjas, kurį domino PZL Wrocław akcijų pirkimas. Nepaisant to, kad kvietimas pareikšti susidomėjimą buvo skelbiamas ir nuo 2008 m. gegužės mėn. buvo aktyviai ieškoma galimo investuotojo (žr. 90 ir paskesnius punktus), kitas investuotojas neatsirado. Todėl vieši kreditoriai negalėjo pagrįstai tikėtis, kad kuris nors kitas investuotojas ateityje pasiūlytų geresnę kainą.

| (211) | Turėdama tai omenyje Komisija mano, kad sutikdami su atsiskaitymo struktūra, parodyta 26 lentelėje, vieši kreditoriai elgėsi kaip privatus kreditorius, norintis susigrąžinti skolas iš finansinių sunkumų turinčio skolininko. Todėl vieši kreditoriai nesuteikė PZL Hydral pranašumo. Taigi atsiskaitymas už neapmokėtus įsipareigojimus, nurašant dalį viešųjų įsipareigojimų, kaip nurodyta Ernst&Young tyrime, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(211)

Turėdama tai omenyje Komisija mano, kad sutikdami su atsiskaitymo struktūra, parodyta 26 lentelėje, vieši kreditoriai elgėsi kaip privatus kreditorius, norintis susigrąžinti skolas iš finansinių sunkumų turinčio skolininko. Todėl vieši kreditoriai nesuteikė PZL Hydral pranašumo. Taigi atsiskaitymas už neapmokėtus įsipareigojimus, nurašant dalį viešųjų įsipareigojimų, kaip nurodyta Ernst&Young tyrime, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

VIII.4.   Priemonės dėl PZL Wrocław

| (212) | Komisija turi nustatyti, ar 2007 m. paskola suteikė PZL Wrocław pranašumo. Tuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar privatus investuotojas (pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą) tokį sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis ir, jei ne, kokiomis sąlygomis (43). |
| --- | --- |

(212)

Komisija turi nustatyti, ar 2007 m. paskola suteikė PZL Wrocław pranašumo. Tuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar privatus investuotojas (pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą) tokį sandorį būtų sudaręs tokiomis pat sąlygomis ir, jei ne, kokiomis sąlygomis (43).

| (213) | Komisija pažymi, kad norint patikrinti, ar valstybės institucijos, kuri yra bendrovės akcininkė, suteikta paskola atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, jos investicijas reikia palyginti su privačios kontroliuojančiosios bendrovės arba privačių bendrovių grupės, vykdančios struktūrinę politiką arba siekiančios ilgalaikių tikslų, investicijomis (44). |
| --- | --- |

(213)

Komisija pažymi, kad norint patikrinti, ar valstybės institucijos, kuri yra bendrovės akcininkė, suteikta paskola atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, jos investicijas reikia palyginti su privačios kontroliuojančiosios bendrovės arba privačių bendrovių grupės, vykdančios struktūrinę politiką arba siekiančios ilgalaikių tikslų, investicijomis (44).

| (214) | Komisija laikosi nuomonės, kad PVA nėra išorės kreditorius, kuris investuoja siekdamas pelno iš savo investicijos grąžos – palūkanų, ji yra akcininkė, kuriai priklauso daugiau kaip 90 % PZL Hydral, kuri savo ruožtu valdo 100 % PZL Wrocław akcijų, akcijų. Todėl reikia nustatyti, ar privatus investuotojas būtų tokiomis aplinkybėmis suteikęs 2007 m. paskolą. |
| --- | --- |

(214)

Komisija laikosi nuomonės, kad PVA nėra išorės kreditorius, kuris investuoja siekdamas pelno iš savo investicijos grąžos – palūkanų, ji yra akcininkė, kuriai priklauso daugiau kaip 90 % PZL Hydral, kuri savo ruožtu valdo 100 % PZL Wrocław akcijų, akcijų. Todėl reikia nustatyti, ar privatus investuotojas būtų tokiomis aplinkybėmis suteikęs 2007 m. paskolą.

| (215) | Dėl 2007 m. paskolos PZL Wrocław Komisija pirmiausia pažymi, kad ji buvo suteikta PZL Wrocław, kuri tuo metu buvo finansiškai gyvybinga, neturėjo finansinių sunkumų, nurodytų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (žr. 47 ir 48 punktus). Priešingai – tai buvo nauja bendrovė, be skolų, savo apskaitos dokumentuose jau užregistravusi nemažai užsakymų, daugiausia pagal sutartis su Gynybos ministerija, su kuria ji buvo užmezgusi ilgalaikius verslo santykius. |
| --- | --- |

(215)

Dėl 2007 m. paskolos PZL Wrocław Komisija pirmiausia pažymi, kad ji buvo suteikta PZL Wrocław, kuri tuo metu buvo finansiškai gyvybinga, neturėjo finansinių sunkumų, nurodytų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (žr. 47 ir 48 punktus). Priešingai – tai buvo nauja bendrovė, be skolų, savo apskaitos dokumentuose jau užregistravusi nemažai užsakymų, daugiausia pagal sutartis su Gynybos ministerija, su kuria ji buvo užmezgusi ilgalaikius verslo santykius.

| (216) | Komisija pažymi, kad PVA tikėjosi užtikrinti savo investicijos grąžą nurašiusi [...] % skolos mainais už nuosavo kapitalo dalį ir tada pardavusi šią PZL Wrocław kapitalo dalį privačiam investuotojui (kaip planuota, už [...]), kaip nurodyta Plane. |
| --- | --- |

(216)

Komisija pažymi, kad PVA tikėjosi užtikrinti savo investicijos grąžą nurašiusi [...] % skolos mainais už nuosavo kapitalo dalį ir tada pardavusi šią PZL Wrocław kapitalo dalį privačiam investuotojui (kaip planuota, už [...]), kaip nurodyta Plane.

| (217) | PVA atsižvelgė į vykstančias derybas su [...] (žr. 74 dalį). |
| --- | --- |

(217)

PVA atsižvelgė į vykstančias derybas su [...] (žr. 74 dalį).

| (218) | Kad būtų galima nustatyti, ar PVA veikė pagal privataus investuotojo principą, reikia nustatyti, už kokią kainą PVA galėjo tikėtis parduoti savo dalį, koks buvo rizikos lygis ir ar investicijų grąža iš to pardavimo būtų buvusi pakankama, palyginti su PVA prisiimta rizika. |
| --- | --- |

(218)

Kad būtų galima nustatyti, ar PVA veikė pagal privataus investuotojo principą, reikia nustatyti, už kokią kainą PVA galėjo tikėtis parduoti savo dalį, koks buvo rizikos lygis ir ar investicijų grąža iš to pardavimo būtų buvusi pakankama, palyginti su PVA prisiimta rizika.

| (219) | Prieš suteikdama paskolą, PVA užsakė, kad nepriklausomas ekspertas parengtų tyrimą ir nustatytų PZL Wrocław vertę po jos atsiskyrimo (žr. 66 dalį). |
| --- | --- |

(219)

Prieš suteikdama paskolą, PVA užsakė, kad nepriklausomas ekspertas parengtų tyrimą ir nustatytų PZL Wrocław vertę po jos atsiskyrimo (žr. 66 dalį).

| (220) | Komisija kritiškai įvertino šį tyrimą ir padarė išvadą, kad buvo galima pagrįstai tikėtis, kad pardavimo kaina bus ne mažesnė kaip [...] (žr. 71 ir paskesnius punktus). Todėl pardavusi apie [...] % akcijų, PVA sėkmingo pardavimo atveju galėjo gauti nemažą grąžą, kuri siektų ne mažiau kaip 48,5 mln. PLN. |
| --- | --- |

(220)

Komisija kritiškai įvertino šį tyrimą ir padarė išvadą, kad buvo galima pagrįstai tikėtis, kad pardavimo kaina bus ne mažesnė kaip [...] (žr. 71 ir paskesnius punktus). Todėl pardavusi apie [...] % akcijų, PVA sėkmingo pardavimo atveju galėjo gauti nemažą grąžą, kuri siektų ne mažiau kaip 48,5 mln. PLN.

| (221) | Komisija pripažįsta, kad bet kokiam privatizavimui būdinga nemaža rizika. Šiuo atveju pirmasis bandymas jau žlugo. Kartu Komisija pažymi, kad bendros Lenkijos aviacijos ir gynybos bendrovės perspektyvos buvo gana stabilios, atsižvelgiant į Lenkijos armijos pareigų užsienyje tęstinumą ir Lenkijos įsipareigojimus NATO dėl gynybos pajėgumų. Be to, atsižvelgiant į būtinybę turėti specialius leidimus, kliūtys patekti į atitinkamą rinkos segmentą yra didelės, o tai, savo ruožtu, padidina esamų dalyvių patrauklumą. |
| --- | --- |

(221)

Komisija pripažįsta, kad bet kokiam privatizavimui būdinga nemaža rizika. Šiuo atveju pirmasis bandymas jau žlugo. Kartu Komisija pažymi, kad bendros Lenkijos aviacijos ir gynybos bendrovės perspektyvos buvo gana stabilios, atsižvelgiant į Lenkijos armijos pareigų užsienyje tęstinumą ir Lenkijos įsipareigojimus NATO dėl gynybos pajėgumų. Be to, atsižvelgiant į būtinybę turėti specialius leidimus, kliūtys patekti į atitinkamą rinkos segmentą yra didelės, o tai, savo ruožtu, padidina esamų dalyvių patrauklumą.

| (222) | Komisija taip pat pažymi, kad numatoma investicijų grąža buvo pakankamai svarbi palyginti didelei rizikai pateisinti ir kad, be to, PVA gavo užstatą registruotu 5,5 mln. PLN vertės įrenginių įkeitimu ir paprastu [...] % akcijų įkeitimu (žr. 65 dalį). |
| --- | --- |

(222)

Komisija taip pat pažymi, kad numatoma investicijų grąža buvo pakankamai svarbi palyginti didelei rizikai pateisinti ir kad, be to, PVA gavo užstatą registruotu 5,5 mln. PLN vertės įrenginių įkeitimu ir paprastu [...] % akcijų įkeitimu (žr. 65 dalį).

| (223) | Remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad 2007 m. paskola suteikta laikantis privataus investuotojo principo, todėl ji nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(223)

Remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad 2007 m. paskola suteikta laikantis privataus investuotojo principo, todėl ji nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

| (224) | Komisija turi nustatyti, ar 2008 m. paskola suteikė pranašumų PZL Wrocław. Tuo tikslu Komisija taikys privataus investuotojo principą, kaip nurodyta 212–214 dalyse ir dėl jose paaiškintų priežasčių. |
| --- | --- |

(224)

Komisija turi nustatyti, ar 2008 m. paskola suteikė pranašumų PZL Wrocław. Tuo tikslu Komisija taikys privataus investuotojo principą, kaip nurodyta 212–214 dalyse ir dėl jose paaiškintų priežasčių.

| (225) | Dėl 2008 m. paskolos PZL Wrocław, Komisija pirmiausia pažymi, kad ji suteikta PZL Wrocław, bendrovei, kuri tuo metu buvo finansiškai gyvybinga ir neturėjo finansinių sunkumų pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Priešingai – tai buvo nauja bendrovė, neturinti skolų, bet savo apskaitos dokumentuose jau užregistravusi nemažai užsakymų, daugiausia pagal sutartis, kurių vertė sudarė [...], su Gynybos ministerija (žr. 48 dalį). Komisija mano, kad ši paskola buvo suteikta konkrečiu tikslu – kad padėtų įvykdyti didėjantį Gynybos ministerijos užsakymų skaičių. Be to, 2008 m. bendrovė gavo privatų finansavimą veiklos nuomos forma (žr. 87 dalį). |
| --- | --- |

(225)

Dėl 2008 m. paskolos PZL Wrocław, Komisija pirmiausia pažymi, kad ji suteikta PZL Wrocław, bendrovei, kuri tuo metu buvo finansiškai gyvybinga ir neturėjo finansinių sunkumų pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Priešingai – tai buvo nauja bendrovė, neturinti skolų, bet savo apskaitos dokumentuose jau užregistravusi nemažai užsakymų, daugiausia pagal sutartis, kurių vertė sudarė [...], su Gynybos ministerija (žr. 48 dalį). Komisija mano, kad ši paskola buvo suteikta konkrečiu tikslu – kad padėtų įvykdyti didėjantį Gynybos ministerijos užsakymų skaičių. Be to, 2008 m. bendrovė gavo privatų finansavimą veiklos nuomos forma (žr. 87 dalį).

| (226) | Komisija pažymi, kad PVA suteikė 2008 m. paskolą visai prieš baigiantis deryboms su [...] dėl PZL Wrocław pardavimo (žr. 74 punktą). Ji taip padarė, kad suteiktų trumpalaikę paskolą laikotarpiui iki bus sudarytas sandoris, kai PZL Wrocław turėjo greitai padidinti savo pajėgumus, kad galėtų įvykdyti išaugusį Gynybos ministerijos užsakymų skaičių. Todėl pagrindinis PVA motyvas suteikti paskolą buvo siekis užtikrinti, kad bendrovė galėtų pasinaudoti verslo galimybėmis prieš sudarant sandorį su [...] ir užtikrinti, kad sandoris būtų sudarytas sklandžiai. |
| --- | --- |

(226)

Komisija pažymi, kad PVA suteikė 2008 m. paskolą visai prieš baigiantis deryboms su [...] dėl PZL Wrocław pardavimo (žr. 74 punktą). Ji taip padarė, kad suteiktų trumpalaikę paskolą laikotarpiui iki bus sudarytas sandoris, kai PZL Wrocław turėjo greitai padidinti savo pajėgumus, kad galėtų įvykdyti išaugusį Gynybos ministerijos užsakymų skaičių. Todėl pagrindinis PVA motyvas suteikti paskolą buvo siekis užtikrinti, kad bendrovė galėtų pasinaudoti verslo galimybėmis prieš sudarant sandorį su [...] ir užtikrinti, kad sandoris būtų sudarytas sklandžiai.

| (227) | Komisija pažymi, kad paskolos suma yra 4 mln. PLN – tokia suma, kurios reikia įsigyti reikalingam turtui, kad būtų galima patenkinti papildomą Gynybos ministerijos poreikį. |
| --- | --- |

(227)

Komisija pažymi, kad paskolos suma yra 4 mln. PLN – tokia suma, kurios reikia įsigyti reikalingam turtui, kad būtų galima patenkinti papildomą Gynybos ministerijos poreikį.

| (228) | Taip pat Komisija pastebi, kad paskola buvo užtikrina registruotu 2,8 mln. PLN vertės įrenginių įkeitimu ir paprastu gautinų sumų pagal komercines sutartis, kurių vertė buvo 5,2 mln. PLN, įkeitimu ir kad jai taikoma kintanti palūkanų norma, atitinkanti Komisijos paskelbtą taikomą orientacinę normą (žr. 83 punktą). Vis dėlto prieš suteikdama 2008 m. paskolą PVA išanalizavo PZL Wrocław finansinę padėtį ir nustatė, kad ji yra pelninga. Tuo remdamasi PVA galėjo tikėtis, kad PZL Wrocław sukurs pakankamą pinigų srautą, kad galėtų grąžinti paskolą ir PVA galėtų gauti grąžą už savo investiciją. |
| --- | --- |

(228)

Taip pat Komisija pastebi, kad paskola buvo užtikrina registruotu 2,8 mln. PLN vertės įrenginių įkeitimu ir paprastu gautinų sumų pagal komercines sutartis, kurių vertė buvo 5,2 mln. PLN, įkeitimu ir kad jai taikoma kintanti palūkanų norma, atitinkanti Komisijos paskelbtą taikomą orientacinę normą (žr. 83 punktą). Vis dėlto prieš suteikdama 2008 m. paskolą PVA išanalizavo PZL Wrocław finansinę padėtį ir nustatė, kad ji yra pelninga. Tuo remdamasi PVA galėjo tikėtis, kad PZL Wrocław sukurs pakankamą pinigų srautą, kad galėtų grąžinti paskolą ir PVA galėtų gauti grąžą už savo investiciją.

| (229) | Komisija mano, kad tokia verslo elgsena, kai bendrovę parduodantis stambus akcininkas suteikia trumpalaikę paskolą, jeigu ta paskola yra būtina tam, kad būtų galima pasinaudoti verslo galimybėmis, ir užtikrina, kad pardavimas vyktų sklandžiai, yra normali. Komisija mano, kad 2008 m. paskolą, kuri dar buvo užtikrinta ir suteikta su orientacinio dydžio palūkanomis, PVA suteikė vadovaudamasi tokia logika. |
| --- | --- |

(229)

Komisija mano, kad tokia verslo elgsena, kai bendrovę parduodantis stambus akcininkas suteikia trumpalaikę paskolą, jeigu ta paskola yra būtina tam, kad būtų galima pasinaudoti verslo galimybėmis, ir užtikrina, kad pardavimas vyktų sklandžiai, yra normali. Komisija mano, kad 2008 m. paskolą, kuri dar buvo užtikrinta ir suteikta su orientacinio dydžio palūkanomis, PVA suteikė vadovaudamasi tokia logika.

| (230) | Remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad 2008 m. paskola suteikta pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl ji nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(230)

Remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad 2008 m. paskola suteikta pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, todėl ji nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

| (231) | Sutikdama, pirmiausia, kad dalis skolos būtų nurašyta mainais už nuosavo kapitalo dalį ir visos kapitalo pardavimo įplaukos būtų perduotos PZL Hydral, kad ši galėtų apmokėti neapmokėtus įsipareigojimus valstybės institucijoms, kaip nurodyta Plane, PVA faktiškai atsisakė 17,2 mln. PLN skolų, susigrąžino tik [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(231)

Sutikdama, pirmiausia, kad dalis skolos būtų nurašyta mainais už nuosavo kapitalo dalį ir visos kapitalo pardavimo įplaukos būtų perduotos PZL Hydral, kad ši galėtų apmokėti neapmokėtus įsipareigojimus valstybės institucijoms, kaip nurodyta Plane, PVA faktiškai atsisakė 17,2 mln. PLN skolų, susigrąžino tik [> 1 053 196,36 PLN].

| (232) | Reikia nustatyti, ar nurašydama skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį PVA suteikė pranašumo PZL Wrocław. Tuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar vykdydama šį sandorį PVA laikėsi privataus kreditoriaus principo, kaip nurodyta 188 ir 189 punktuose. |
| --- | --- |

(232)

Reikia nustatyti, ar nurašydama skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį PVA suteikė pranašumo PZL Wrocław. Tuo tikslu Komisija turi nustatyti, ar vykdydama šį sandorį PVA laikėsi privataus kreditoriaus principo, kaip nurodyta 188 ir 189 punktuose.

| (233) | Pirma, Komisija pažymi, kad [...] 2009 m. pasiūlymas [...] buvo [...] mažesnės vertės už [...] 2008 m. pasiūlymą. Komisija mano, kad šis skirtumas atspindi PZL Wrocław padėties pablogėjimą – 2008 m. jos veikla buvo pelninga, turėjo gerų perspektyvų, o iki 2009 m. pradėjo atsirasti sunkumų, daugiausia dėl labai sumažėjusio Gynybos ministerijos užsakymų skaičiaus. |
| --- | --- |

(233)

Pirma, Komisija pažymi, kad [...] 2009 m. pasiūlymas [...] buvo [...] mažesnės vertės už [...] 2008 m. pasiūlymą. Komisija mano, kad šis skirtumas atspindi PZL Wrocław padėties pablogėjimą – 2008 m. jos veikla buvo pelninga, turėjo gerų perspektyvų, o iki 2009 m. pradėjo atsirasti sunkumų, daugiausia dėl labai sumažėjusio Gynybos ministerijos užsakymų skaičiaus.

| (234) | Komisija taip pat pažymi, kad PVA nesitikėjo rasti kitą PZL Wrocław akcijų, kurių įsigijo nurašydama skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį, pirkėją nei [...] (žr. 210 punktą). Kad užtikrintų sandorio sėkmę, PVA turėjo užtikrinti, kad ji galės atsiskaityti už įsipareigojimus viešiems kreditoriams pagal jų turimas PZL Wrocław turto hipotekas, antraip ji nebūtų galėjusi įvykdyti įsipareigojimo perduoti visą neužstatytą turtą. |
| --- | --- |

(234)

Komisija taip pat pažymi, kad PVA nesitikėjo rasti kitą PZL Wrocław akcijų, kurių įsigijo nurašydama skolą mainais už nuosavo kapitalo dalį, pirkėją nei [...] (žr. 210 punktą). Kad užtikrintų sandorio sėkmę, PVA turėjo užtikrinti, kad ji galės atsiskaityti už įsipareigojimus viešiems kreditoriams pagal jų turimas PZL Wrocław turto hipotekas, antraip ji nebūtų galėjusi įvykdyti įsipareigojimo perduoti visą neužstatytą turtą.

| (235) | Be to, jeigu PZL Wrocław pardavimas – šia sąlyga buvo grindžiamas viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimas, juos apmokant iš dalies – toliau nevyktų, mokesčių institucijos imtųsi priverstinio įsiskolinimų joms sumokėjimo priemonių pagal Mokesčių kodeksą (žr. 144 dalį). Taip pat, atsižvelgiant į finansinę PZL Wrocław padėtį, pardavimo sutarties žlugimas reikštų PZL Wrocław bankrotą (žr. 52 punktą). |
| --- | --- |

(235)

Be to, jeigu PZL Wrocław pardavimas – šia sąlyga buvo grindžiamas viešųjų įsipareigojimų restruktūrizavimas, juos apmokant iš dalies – toliau nevyktų, mokesčių institucijos imtųsi priverstinio įsiskolinimų joms sumokėjimo priemonių pagal Mokesčių kodeksą (žr. 144 dalį). Taip pat, atsižvelgiant į finansinę PZL Wrocław padėtį, pardavimo sutarties žlugimas reikštų PZL Wrocław bankrotą (žr. 52 punktą).

| (236) | Todėl Komisija daro išvadą, kad vienintelė sutikimo de facto atsisakyti 17,2 mln. PLN alternatyva buvo PZL Wrocław ir PZL Hydral likvidavimas. |
| --- | --- |

(236)

Todėl Komisija daro išvadą, kad vienintelė sutikimo de facto atsisakyti 17,2 mln. PLN alternatyva buvo PZL Wrocław ir PZL Hydral likvidavimas.

| (237) | Ernst&Young papildytame tyrime vertinami šie du scenarijai. Komisija kritiškai įvertino Ernst&Young tyrimą, kad nustatytų, ar išvados tikrai pagrįstos ir rodo, kad sutikdama su atsiskaitymu PVA elgėsi taip, kaip panašioje padėtyje būtų elgęsis privatus kreditorius, remdamasi 188 ir 189 dalyse cituotais teismų sprendimais. |
| --- | --- |

(237)

Ernst&Young papildytame tyrime vertinami šie du scenarijai. Komisija kritiškai įvertino Ernst&Young tyrimą, kad nustatytų, ar išvados tikrai pagrįstos ir rodo, kad sutikdama su atsiskaitymu PVA elgėsi taip, kaip panašioje padėtyje būtų elgęsis privatus kreditorius, remdamasi 188 ir 189 dalyse cituotais teismų sprendimais.

| (238) | Tyrime daroma išvada, kad bankroto atveju paprasti kreditoriai negautų nieko, nes didelė dalis turto yra įkeista ar užstatyta hipoteka, be to, mokesčių institucijos galės imtis priverstinio įsiskolinimo joms sumokėjimo priemonių prieš PZL Wrocław (žr. 143 ir paskesnius punktus). Komisija patvirtino šią informaciją, išnagrinėjusi finansines PZL Wrocław ataskaitas ir išanalizavusi Lenkijos įstatymų įgyvendinimą, ir padarė išvadą, kad Ernst&Young vertinimas pagrįstas. |
| --- | --- |

(238)

Tyrime daroma išvada, kad bankroto atveju paprasti kreditoriai negautų nieko, nes didelė dalis turto yra įkeista ar užstatyta hipoteka, be to, mokesčių institucijos galės imtis priverstinio įsiskolinimo joms sumokėjimo priemonių prieš PZL Wrocław (žr. 143 ir paskesnius punktus). Komisija patvirtino šią informaciją, išnagrinėjusi finansines PZL Wrocław ataskaitas ir išanalizavusi Lenkijos įstatymų įgyvendinimą, ir padarė išvadą, kad Ernst&Young vertinimas pagrįstas.

| (239) | Todėl Komisija mano, kad paprastas gautinų sumų įkeitimas, kuriuo užtikrinta 2008 m. paskola, likvidacijos atveju neturi jokios vertės. [...] % akcijų įkeitimas likvidacijos atveju taip pat neturi jokios vertės, nes pačių akcijų vertė yra nulinė. |
| --- | --- |

(239)

Todėl Komisija mano, kad paprastas gautinų sumų įkeitimas, kuriuo užtikrinta 2008 m. paskola, likvidacijos atveju neturi jokios vertės. [...] % akcijų įkeitimas likvidacijos atveju taip pat neturi jokios vertės, nes pačių akcijų vertė yra nulinė.

| (240) | Todėl norint nustatyti, ką PVA gautų likvidacijos atveju, būtina įvertinti pelną, kurio ji galėtų tikėtis pardavusi turtą, dėl kurio ji užregistravo įkeitimą. |
| --- | --- |

(240)

Todėl norint nustatyti, ką PVA gautų likvidacijos atveju, būtina įvertinti pelną, kurio ji galėtų tikėtis pardavusi turtą, dėl kurio ji užregistravo įkeitimą.

| (241) | Ernst&Young papildytame tyrime pažymėta, kad įrenginių, kurie buvo įkeisti PVA už 2007 m. paskolą, buhalterinė vertė 2007 m. buvo 5,5 mln. PLN, o įrenginių, kurie buvo jai įkeisti už 2008 m. paskolą, buhalterinė vertė buvo 2,8 mln. PLN. |
| --- | --- |

(241)

Ernst&Young papildytame tyrime pažymėta, kad įrenginių, kurie buvo įkeisti PVA už 2007 m. paskolą, buhalterinė vertė 2007 m. buvo 5,5 mln. PLN, o įrenginių, kurie buvo jai įkeisti už 2008 m. paskolą, buhalterinė vertė buvo 2,8 mln. PLN.

| (242) | Ernst&Young papildytame tyrime įkeitimų, užregistruotų PVA naudai, likvidacinė vertė buvo skaičiuojama remiantis turto buhalterine verte, nurodyta PZL Wrocław2010 m. sausio 31 d. audituotose finansinėse ataskaitose (žr. 151 ir 152 punktus), kuri buvo 2,1 mln. PLN. |
| --- | --- |

(242)

Ernst&Young papildytame tyrime įkeitimų, užregistruotų PVA naudai, likvidacinė vertė buvo skaičiuojama remiantis turto buhalterine verte, nurodyta PZL Wrocław2010 m. sausio 31 d. audituotose finansinėse ataskaitose (žr. 151 ir 152 punktus), kuri buvo 2,1 mln. PLN.

| (243) | Komisija mano, kad ilgalaikio kilnojamojo turto (įkeisto už 2007 ir 2008 m. paskolas) buhalterinė vertė, nurodyta audituotose finansinėse ataskaitose, yra tinkamas atskaitos taškas jo likvidacinei vertei apskaičiuoti. Komisija pirmiausia pažymi, kad didelis skirtumas tarp buhalterinės ir grynosios turto vertės, kuris nustatytas 2008 m. tyrime vertinant PZL Wrocław, atsirado dėl labai išaugusios nekilnojamojo turto vertės. Įrenginių vertė nebuvo pakoreguota. Antra, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į laikotarpio nuo įkeitimo iki vertinimo trumpumą, nėra požymių, kad buhalterinė vertė neatspindi konservatyviai apskaičiuotos įrenginių vertės. |
| --- | --- |

(243)

Komisija mano, kad ilgalaikio kilnojamojo turto (įkeisto už 2007 ir 2008 m. paskolas) buhalterinė vertė, nurodyta audituotose finansinėse ataskaitose, yra tinkamas atskaitos taškas jo likvidacinei vertei apskaičiuoti. Komisija pirmiausia pažymi, kad didelis skirtumas tarp buhalterinės ir grynosios turto vertės, kuris nustatytas 2008 m. tyrime vertinant PZL Wrocław, atsirado dėl labai išaugusios nekilnojamojo turto vertės. Įrenginių vertė nebuvo pakoreguota. Antra, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į laikotarpio nuo įkeitimo iki vertinimo trumpumą, nėra požymių, kad buhalterinė vertė neatspindi konservatyviai apskaičiuotos įrenginių vertės.

| (244) | Ernst&Young papildytame tyrime teigiama, kad likvidacijos atveju šis turtas būtų parduotas už daug, 50 %, mažesnę nei rinkos vertę, todėl numatoma vertė sudarytų 1 053 196,36 PLN. Komisija pripažįsta, kad kai likvidacijos atveju parduodamas toks turtas kaip įrenginiai, jis paprastai parduodamas už mažesnę vertę nei buhalterinė vertė. |
| --- | --- |

(244)

Ernst&Young papildytame tyrime teigiama, kad likvidacijos atveju šis turtas būtų parduotas už daug, 50 %, mažesnę nei rinkos vertę, todėl numatoma vertė sudarytų 1 053 196,36 PLN. Komisija pripažįsta, kad kai likvidacijos atveju parduodamas toks turtas kaip įrenginiai, jis paprastai parduodamas už mažesnę vertę nei buhalterinė vertė.

| (245) | Komisija mano, kad vertės sumažinimas 50 % yra pagrįstas dėl Ernst&Young nurodytų priežasčių, aptartų 147 punkte. Ji visų pirma mano, kad hipotetinė vertė bankroto atveju apskaičiuota remiantis metodika, kurią galima laikyti tinkama įsiskolinimų kreditoriams realizavimo vertei nustatyti, kai gresia bankrotas, atsižvelgiant į specifinį įrenginių, kurie būtų parduoti, pobūdį, negalėjimą prognozuoti pardavimo specialiam užsakovui (Gynybos ministerijai), kuris mažina savo išlaidas, kad galėtų prisitaikyti prie mokestinių pajamų, sumažėjusių per krizę. |
| --- | --- |

(245)

Komisija mano, kad vertės sumažinimas 50 % yra pagrįstas dėl Ernst&Young nurodytų priežasčių, aptartų 147 punkte. Ji visų pirma mano, kad hipotetinė vertė bankroto atveju apskaičiuota remiantis metodika, kurią galima laikyti tinkama įsiskolinimų kreditoriams realizavimo vertei nustatyti, kai gresia bankrotas, atsižvelgiant į specifinį įrenginių, kurie būtų parduoti, pobūdį, negalėjimą prognozuoti pardavimo specialiam užsakovui (Gynybos ministerijai), kuris mažina savo išlaidas, kad galėtų prisitaikyti prie mokestinių pajamų, sumažėjusių per krizę.

| (246) | Todėl Komisija daro išvadą, kad pagal informaciją, turėtą priimant šį sprendimą, negrąžintų PVA paskolų vertė bankroto atveju būtų 1 053 196,36 PLN. |
| --- | --- |

(246)

Todėl Komisija daro išvadą, kad pagal informaciją, turėtą priimant šį sprendimą, negrąžintų PVA paskolų vertė bankroto atveju būtų 1 053 196,36 PLN.

| (247) | Pagal pardavimo scenarijų negrąžintų PVA paskolų vertė būtų didesnė, nes [...] pasiūlė sumokėti PVA [> 1 053 196,36 PLN]. |
| --- | --- |

(247)

Pagal pardavimo scenarijų negrąžintų PVA paskolų vertė būtų didesnė, nes [...] pasiūlė sumokėti PVA [> 1 053 196,36 PLN].

| (248) | Komisija daro išvadą, kad privatus kreditorius, būdamas PVA vietoje, būtų sutikęs nurašyti 17,2 mln. PLN, nes bankroto atveju jis nebūtų galėjęs pagrįstai tikėtis susigrąžinti didesnę įsiskolinimo jam dalį. Todėl remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad PVA elgsena dėl 2010 m. skolos nurašymo mainais už nuosavo kapitalo dalį atitinka privataus investuotojo principą ir kad skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(248)

Komisija daro išvadą, kad privatus kreditorius, būdamas PVA vietoje, būtų sutikęs nurašyti 17,2 mln. PLN, nes bankroto atveju jis nebūtų galėjęs pagrįstai tikėtis susigrąžinti didesnę įsiskolinimo jam dalį. Todėl remdamasi tuo Komisija yra tikra, kad PVA elgsena dėl 2010 m. skolos nurašymo mainais už nuosavo kapitalo dalį atitinka privataus investuotojo principą ir kad skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

IX.   IŠVADA

| (249) | Komisija pažymi, kad oficialus 113 mln. PLN kapitalo injekcijų, apie kurias Lenkijos valdžios institucijos pranešė, bet vėliau pranešimą atšaukė, tyrimas nebėra tikslingas pagal Procedūrų reglamento 8 straipsnį. |
| --- | --- |

(249)

Komisija pažymi, kad oficialus 113 mln. PLN kapitalo injekcijų, apie kurias Lenkijos valdžios institucijos pranešė, bet vėliau pranešimą atšaukė, tyrimas nebėra tikslingas pagal Procedūrų reglamento 8 straipsnį.

| (250) | Dėl priverstinio įsipareigojimų viešiems kreditoriams vykdymo priemonių netaikymo ir galiausiai įvykusio atsiskaitymo už juos Komisija daro išvadą, kad vieši kreditoriai veikė pagal privataus kreditoriaus principą. Taigi viešų kreditorių elgsena nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(250)

Dėl priverstinio įsipareigojimų viešiems kreditoriams vykdymo priemonių netaikymo ir galiausiai įvykusio atsiskaitymo už juos Komisija daro išvadą, kad vieši kreditoriai veikė pagal privataus kreditoriaus principą. Taigi viešų kreditorių elgsena nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

| (251) | Komisija daro išvadą, kad Pramonės vystymo agentūros planuotas skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį įgyvendinant Planą su pakeitimais, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes atitinka privataus kreditoriaus principą. Komisija taip pat mano, kad 2007 m. paskola ir 2008 m. paskola PZL Wrocław nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes atitinka privataus kreditoriaus principą, |
| --- | --- |

(251)

Komisija daro išvadą, kad Pramonės vystymo agentūros planuotas skolos nurašymas mainais už nuosavo kapitalo dalį įgyvendinant Planą su pakeitimais, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes atitinka privataus kreditoriaus principą. Komisija taip pat mano, kad 2007 m. paskola ir 2008 m. paskola PZL Wrocław nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes atitinka privataus kreditoriaus principą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija nusprendė baigti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį dėl 113 mln. PLN kapitalo injekcijų, pažymėdama, kad Lenkija atšaukė savo pranešimą ir toliau nevykdys šio pagalbos projekto.

2 straipsnis

1.   Priverstinio vykdymo priemonių netaikymas daliai PZL Hydral 1998–2007 m. įsiskolinimų Lenkijos valstybės valdžios institucijoms ir atsiskaitymas už šias skolas 2007–2010 m. nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

2.   Paskolos, kurias PVA suteikė PZL Wrocław 2007 m. (12,5 mln. PLN) ir 2008 m. (4 mln. PLN), nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

3.   Šių paskolų 17,2 mln. PLN dalies nurašymas vėliau mainais už nuosavo kapitalo dalį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 4 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 324, 2008 12 19, p. 17.

1

(2)  OL C 158, 2010 6 18, p. 9.

2

(3)  Įstatymų leidinys Nr. 145, 1625 punktas, su pakeitimais.

3

(4)  Įstatymų leidinys Nr. 122, 1320 punktas, su pakeitimais.

4

(5)  Įstatymų leidinys Nr. 116, 1090 punktas, su pakeitimais.

5

(6)  Įstatymų leidinys Nr. 192, 1965 punktas, su pakeitimais.

6

(7)  Įstatymų leidinys Nr. 214, 1571 punktas, su pakeitimais.

7

(8)  Konfidenciali informacija.

8

(9)  Įstatymų leidinys 1997/140, 939 punktas, su pakeitimais.

9

(10)  2010 m. birželio 22 d. kursas: 1 USD = 3,3 PLN. Tos dienos valiutos kursas buvo naudojamas šiame sprendime visoms sumoms konvertuoti iš USD į PLN; šios sumos nurodytos kaip pavyzdys, kad būtų galima palyginti su PLN.

10

(11)  Faktinės sumos priklauso nuo pardavimo masto.

11

(12)  Pagal Lenkijos įstatymus taisyklė, kad žemesnės eilės užstatas savaime tampa aukštesnės eilės užstatu, numatyta Žemės registro ir hipotekos įstatymo, Įstatymų leidinys Nr. 19, 147 punktas, 12 straipsnyje.

12

(13)  Ši suma – tai išieškojimo išlaidos, kurias apskaičiavo Vroclavo Psie Pole mokesčių tarnyba.

13

Psie Pole

(14)  Palūkanos už mokestinę nepriemoką taikomos visoms mokesčių institucijų ir valstybės tarnybų pagal viešąją teisę gautinoms sumoms. Nors institucijos, pavyzdžiui, Socialinio draudimo fondas, turi savo teisines nuostatas, pagal kurias reikalaujama išieškoti laiku nesumokėtas įmokas, jose nurodyta, kad taisyklės, kaip apskaičiuoti palūkanas už šias sumas, nustatytos 1997 m. rugpjūčio 29 d. Mokesčių kodekse. Lentelėje parodytos metinės palūkanų normos, nes jos dažnai kinta. Pagal Mokesčių kodekso 56 straipsnyje nustatytas prievoles finansų ministras turi nustatyti ir skelbti einamąsias mokestinės nepriemokos palūkanų normas, atsižvelgdamas į rinkos pokyčius ir Lenkijos nacionalinio banko nustatytas palūkanų normas. Išsamios taisyklės, kaip apskaičiuoti mokestinės nepriemokos palūkanų normas, nustatytos 2005 m. rugpjūčio 22 d. nutarime (Įstatymų leidinys Nr. 165, 1373 punktas) ir ankstesniuose 1997, 2001 ir 2002 m. finansų ministro nutarimuose. Įsipareigojimų viešiems kreditoriams pokyčiai nurodyti atsižvelgiant į visas sumokėtas skolų dalis.

14

(15)  Čia ir toliau šiame dokumente grynasis pelnas reiškia pelną iki mokesčių.

15

(16)  2003 m. vasario 28 d. Bankroto ir restruktūrizavimo įstatymas, Įstatymų leidinys Nr. 60, 535 punktas, su pakeitimais.

16

(17)  Registruotus įkeitimus reglamentuoja Registruotų įkeitimų ir įkeitimų registro įstatymas (1996 m. gruodžio 6 d. Įstatymų leidinys Nr. 149, 703 punktas, su pakeitimais). Kad įkeitimas būtų registruotas, būtina rašytinė kreditoriaus ir asmens, turinčio teisę disponuoti įkeitimo objektu, sutartis ir registracija apygardos teismo įkeitimų registre. Įkeičiamas turtas gali likti savininkui, kuriam paliekama teisė juo toliau disponuoti, arba gali būti perduotas trečiajai šaliai, gavus tos šalies sutikimą.

17

(18)  Paprastuosius įkeitimus reglamentuoja Civilinis kodeksas. Įkeičiama savininkui ir kreditoriui sudarant sutartį ir, išskyrus tuos atvejus, kai įstatyme nurodyta kitaip, įkeitimo objektas turi būti perduotas kreditoriui arba trečiajai šaliai.

18

(19)  Visi trys metodai yra pajamų metodai, kuriuose būsimoms pajamoms įvertinti naudojamas prognozuojamas grynasis pelnas, prognozuojami pinigų srautai arba prognozuojamas grynasis pelnas ir nusidėvėjimas. Grynasis pelnas ir nusidėvėjimas yra pirmas žingsnis atliekant pinigų srautų analizę pagal finansinės apskaitos sistemą.

19

(20)  WACC ekonominėje literatūroje apibrėžiamas kaip toks bendros įmonės kapitalo kainos apskaičiavimas, kai proporcingai įvertinama kiekviena kapitalo dalis (ir nuosavas kapitalas, ir skola). Visi kapitalo šaltiniai – paprastosios akcijos, privilegijuotosios akcijos, obligacijos ir kita ilgalaikė skola – įtraukiami apskaičiuojant WACC. WACC yra svertinis konkrečių kapitalo komponentų kainos vidurkis. Taigi, WACC apskaičiavimo negalima ginčyti, nes jis atliekamas pagal matematinę formulę.

20

(21)  Lenkijos valdžios institucijos mano, kad tikslinga daryti prielaidą, jog PZL Wrocław vertė buvo ne mažesnė kaip[...]. Atsižvelgiant į tai [...] % PZL Wrocław akcijų vertė sudarė 20,3 mln. PLN.

21

PZL Wrocław

PZL Wrocław

(22)  Tikroji rinkos vertė ekonominėje literatūroje apibrėžiama kaip kaina, už kurią pirkti norintis pirkėjas pirktų verslą arba turtą iš parduoti norinčio pardavėjo, kurių nei vienas nėra verčiamas pirkti ir parduoti ir kurie abu tuo metu turi pakankamai informacijos apie svarbius faktus.

22

(23)  Pakoreguotos grynosios turto vertės metodas – tai būdas įvertinti „veiklos tęstinumo prielaidą“, pakoreguojant viso turto ir įsipareigojimų vertę, kad ji atitiktų tikrąją rinkos vertę. Tikroji rinkos vertė ekonominėje literatūroje apibrėžiama kaip kaina, už kurią pirkti norintis pirkėjas pirktų verslą arba turtą iš parduoti norinčio pardavėjo, kurių nei vienas nėra verčiamas pirkti ir parduoti ir kurie abu tuo metu turi pakankamai informacijos apie svarbius faktus.

23

(24)  Šiuose susitarimuose nominalioji valiuta buvo euro.

24

(25)  Visų pirma, ILA šventę Berlyne, tarptautinę aviacijos šventę Paryžiuje, Farnboro aviacijos šventę Jungtinėje Karalystėje ir Lenkijoje vykusią gynybos pramonės mugę (MSPO).

25

(26)  [...] yra viena stambiausių užsakomųjų darbų ir paslaugų bendrovių Europoje, kurioje dirba beveik [...] žmonių ir kurios vertė yra apie [...] (remiantis 2008 m. rugsėjo 30 d. pasiūlymu).

26

(27)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

27

(28)  Bylos C-256/97 DMT, Rink. 1999, p. I-3919, 21 punktas.

28

DMT

(29)  Išlaidos, kurios būtų patirtos, jeigu susiklostytų alternatyvios sąlygos arba prielaidos (palyginti su patirtomis arba susidariusiomis išlaidomis dabartinėmis aplinkybėmis).

29

(30)  Byla C-342/96 Ispanija prieš Komisiją, Rink. 1999, p. I-2459.

30

Ispanija prieš Komisiją

(31)  Bylos T-152/99 HAMSA prieš Komisiją, Rink. 2002, p. II-3049, 170 punktas.

31

HAMSA prieš Komisiją

(32)  Ši suma panaudota skolai Socialinio draudimo tarnybai grąžinti.

32

(33)  Lenkijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad bendrovės skola Vroclavo miesto tarybai iš viso sudarė 32 094 812,25 PLN, o Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui – 14 578 542,46 PLN. Tyrime šių dviejų kreditorių palūkanos atgaline data, kaip nurodyta 135 dalyje, neapskaičiuotos.

33

(34)  Būtų taikomas pratęsimo mokestis.

34

(35)  1997 m. rugpjūčio 29 d. Mokesčių kodeksas (Įstatymų leidinys 2005/8, 60 punktas, su pakeitimais). 112 straipsnyje nurodyta, kad bendrovės arba savarankiškos jos dalies pirkėjas solidariai su mokesčių mokėtoju ir individualiai atsako visu savo turtu už mokestines skolas, susidariusias iki pirkimo dienos ir susijusias su verslo veikla, išskyrus tuos atvejus, kai pirkėjas, atlikęs išsamų patikrinimą, negalėjo žinoti apie tokias skolas. 118 straipsnyje nurodyta, kad sprendimas dėl mokestinių įsipareigojimų negali būti skirtas trečiajai šaliai, jeigu nuo kalendorinių metų, kuriais susidarė mokestinės skolos, pabaigos praėjo penkeri metai.

35

(36)  Įskaičiuota 7,5 milijonų PLN skola Socialinio draudimo tarnybai, 19,1 milijono PLN skola Žemutinės Silezijos regiono mokesčių tarnybai, 24,9 milijonų PLN skola Vroclavo miesto tarybai ir 12,9 milijonų PLN skola Valstybiniam neįgaliųjų reabilitacijos fondui.

36

(37)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

37

(38)  Bylos C-256/97 DM Transports, Rink. 1999, p. I-3913, 30 punktas; bylos T-36/99 Lenzing prieš Komisiją, Rink. 2004, p. II-3597, 137 ir 139 punktai.

38

DM Transports

Lenzing prieš Komisiją

(39)  Bylos C-256/97 DM Transports, Rink. 1999, p. I-3913, 30 punktas.

39

DM Transports

(40)  Byla C-342/96 Ispanija prieš Komisiją, Rink. 1999, p. I-2459, 46 punktas; byla C-256/97 DMT, Rink. 1999, p. I-3913, 24 punktas. Byla T-152/99 HAMSA prieš Komisiją, Rink. 2002, p. II-3049, 167 punktas. Byla T-198/01 Technische Glaswerke Ilmenau prieš Komisiją, Rink. 2004, p. II-2717, 99 punktas; byla T-68/03 Olympic Airways prieš Komisiją, Rink. 2007, p. II-2911, 283 punktas.

40

Ispanija prieš Komisiją

DMT

HAMSA prieš Komisiją

Technische Glaswerke Ilmenau prieš Komisiją

Olympic Airways prieš Komisiją

(41)  Byla C-256/97 DMT, Rink. 1999, p. I-3913, 30 punktas. Byla T-152/99 HAMSA prieš Komisiją, Rink. 2002, p. II-3049, 168 punktas. Byla T-46/97 SIC prieš Komisiją, Rink. 2000, p. II-2125, 95 punktas. Byla T-68/03 Olympic Airways prieš Komisiją, Rink. 2007, p. II 2911, 283 punktas.

41

DMT

HAMSA prieš Komisiją

SIC prieš Komisiją

Olympic Airways prieš Komisiją

(42)  TAS taikymas ES privalomas pagal 2003 m. rugsėjo 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1725/2003 priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (OL L 261, 2003 10 13, p. 1).

42

(43)  Bylos T-16/96 Cityflyer prieš Komisiją, Rink. 1998, p. II-575, 52 punktas.

43

Cityflyer prieš Komisiją

(44)  Bylos T-228 ir 233/99 Westdeutsche Landesbank prieš Komisiją, Rink. 2003, p. II-435, 314 punktas.

44

Westdeutsche Landesbank prieš Komisiją

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/85

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 15 d.

kuriuo Čekijos Respublikai leidžiama nukrypti nuo Sprendimo 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų taikymo geležinkelio linijai „Strančice–České Budějovice“

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 7789)

(Tekstas autentiškas tik čekų kalba)

(2010/691/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 28 d. Komisijos sprendimą 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų (1), ypač į jo priedo 7.1.3 skirsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2009/561/EB (2), kuriuo iš dalies pakeistas Sprendimas 2006/679/EB, nustatytos paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2009/561/EB (2), kuriuo iš dalies pakeistas Sprendimas 2006/679/EB, nustatytos paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų įgyvendinimo taisyklės.

| (2) | Pagal Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių specifikacijų 7.1.3 skirsnį ERTMS ir (arba) ETCS sumontuoti privaloma, jei vykdant geležinkelių infrastruktūros projektus, kuriems finansinė parama teikiama iš Europos regioninės plėtros fondo ir (arba) Sanglaudos fondo lėšų, modernizuojama valdymo, kontrolės ir signalizacijos įranga arba į ją įmontuojama naujų prietaisų. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių specifikacijų 7.1.3 skirsnį ERTMS ir (arba) ETCS sumontuoti privaloma, jei vykdant geležinkelių infrastruktūros projektus, kuriems finansinė parama teikiama iš Europos regioninės plėtros fondo ir (arba) Sanglaudos fondo lėšų, modernizuojama valdymo, kontrolės ir signalizacijos įranga arba į ją įmontuojama naujų prietaisų.

| (3) | Jei signalizacijos sistema atnaujinama trumpose (trumpesnėse kaip 150 km) ir neištisinėse geležinkelio linijos atkarpose ir atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia dokumentų rinkinį, Komisija gali leisti nukrypti nuo šios taisyklės. Šiame dokumentų rinkinyje pateikiama ekonominė analizė, iš kurios matyti, kad būtų gauta daug ekonominės ir (arba) techninės naudos, jeigu ERTMS būtų pradėta eksploatuoti įrangą sumontavus vėliau, o ne įgyvendinant ES finansuojamą projektą. |
| --- | --- |

(3)

Jei signalizacijos sistema atnaujinama trumpose (trumpesnėse kaip 150 km) ir neištisinėse geležinkelio linijos atkarpose ir atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia dokumentų rinkinį, Komisija gali leisti nukrypti nuo šios taisyklės. Šiame dokumentų rinkinyje pateikiama ekonominė analizė, iš kurios matyti, kad būtų gauta daug ekonominės ir (arba) techninės naudos, jeigu ERTMS būtų pradėta eksploatuoti įrangą sumontavus vėliau, o ne įgyvendinant ES finansuojamą projektą.

| (4) | Komisija išnagrinėja pateiktą dokumentų rinkinį bei valstybės narės pasiūlytas priemones ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB (3) 29 straipsnyje nurodytam komitetui praneša nagrinėjimo rezultatus. Gavusi leidimą nukrypti nuo reikalavimų valstybė narė užtikrina, kad ERTMS būtų sumontuota ne vėliau kaip per penkerius metus nuo projekto pabaigos ir nedelsiant, kai linijos atkarpa sujungiama su kita geležinkelio linija, kurioje sumontuota ERTMS. |
| --- | --- |

(4)

Komisija išnagrinėja pateiktą dokumentų rinkinį bei valstybės narės pasiūlytas priemones ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB (3) 29 straipsnyje nurodytam komitetui praneša nagrinėjimo rezultatus. Gavusi leidimą nukrypti nuo reikalavimų valstybė narė užtikrina, kad ERTMS būtų sumontuota ne vėliau kaip per penkerius metus nuo projekto pabaigos ir nedelsiant, kai linijos atkarpa sujungiama su kita geležinkelio linija, kurioje sumontuota ERTMS.

| (5) | Iki 2016 m. palaipsniui modernizuojant liniją „Strančice–České Budějovice“, kai kurioms jos atkarpoms paskirta arba bus paskirta finansinė parama, teikiama iš Europos regioninės plėtros fondo ir (arba) Sanglaudos fondo lėšų. |
| --- | --- |

(5)

Iki 2016 m. palaipsniui modernizuojant liniją „Strančice–České Budějovice“, kai kurioms jos atkarpoms paskirta arba bus paskirta finansinė parama, teikiama iš Europos regioninės plėtros fondo ir (arba) Sanglaudos fondo lėšų.

| (6) | Linija „Strančice–České Budějovice“ trumpesnė kaip 150 km ir nesujungta su jokia linija, kurioje sumontuota ERTMS. 2010 m. sausio 24 d. Čekijos valdžios institucijos Komisijai atsiuntė prašymą leisti nukrypti nuo reikalavimų ir dokumentų rinkinį, iš kurio matyti, kad būtų gauta daug ekonominės ir (arba) techninės naudos, jei ERTMS būtų pradėta eksploatuoti 2018 m. pabaigoje, o ne įgyvendinant ES finansuojamą projektą. |
| --- | --- |

(6)

Linija „Strančice–České Budějovice“ trumpesnė kaip 150 km ir nesujungta su jokia linija, kurioje sumontuota ERTMS. 2010 m. sausio 24 d. Čekijos valdžios institucijos Komisijai atsiuntė prašymą leisti nukrypti nuo reikalavimų ir dokumentų rinkinį, iš kurio matyti, kad būtų gauta daug ekonominės ir (arba) techninės naudos, jei ERTMS būtų pradėta eksploatuoti 2018 m. pabaigoje, o ne įgyvendinant ES finansuojamą projektą.

| (7) | Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2004 (4) 15 straipsnį Europos geležinkelio agentūra 2010 m. gegužės 20 d. pateikė savo techninę nuomonę dėl prašymo leisti nukrypti nuo reikalavimų. |
| --- | --- |

(7)

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2004 (4) 15 straipsnį Europos geležinkelio agentūra 2010 m. gegužės 20 d. pateikė savo techninę nuomonę dėl prašymo leisti nukrypti nuo reikalavimų.

| (8) | Pateiktoje techninėje nuomonėje nurodyta, kad dokumentų rinkinyje yra būtini aspektai, kad būtų leista nukrypti nuo reikalavimų, tačiau pasiūlyta gauti patvirtinimą, kad paraiškoje bus nuostata dėl ERTMS įrangos geležinkelio linijoje sumontavimo. |
| --- | --- |

(8)

Pateiktoje techninėje nuomonėje nurodyta, kad dokumentų rinkinyje yra būtini aspektai, kad būtų leista nukrypti nuo reikalavimų, tačiau pasiūlyta gauti patvirtinimą, kad paraiškoje bus nuostata dėl ERTMS įrangos geležinkelio linijoje sumontavimo.

| (9) | 2010 m. birželio 7 d. Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad paskutinės atkarpos paraiškoje bus aiški nuostata dėl ERTMS įrangos geležinkelio linijoje sumontavimo. |
| --- | --- |

(9)

2010 m. birželio 7 d. Čekijos valdžios institucijos patvirtino, kad paskutinės atkarpos paraiškoje bus aiški nuostata dėl ERTMS įrangos geležinkelio linijoje sumontavimo.

| (10) | Nagrinėjimo rezultatus Komisija pranešė pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnį įsteigtam komitetui, |
| --- | --- |

(10)

Nagrinėjimo rezultatus Komisija pranešė pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnį įsteigtam komitetui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Čekijos Respublikai suteikiamas leidimas nukrypti nuo įpareigojimo įgyvendinti transeuropinės paprastųjų geležinkelių kontrolės, valdymo ir signalizacijos technines sąveikos specifikacijas linijoje „Strančice–České Budějovice“.

Šis leidimas galioja iki 2018 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Siim KALLAS

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 284, 2006 10 16, p. 1.

1

(2)  OL L 194, 2009 7 25, p. 60.

2

(3)  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

3

(4)  OL L 164, 2004 4 30. p. 1.

4

---

Klaidų ištaisymas

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/87

---

2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1015/2010, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi buitinių skalbyklių ekologinio projektavimo reikalavimai, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 293, 2010 m. lapkričio 11 d.
  )

23 puslapis, 8 straipsnio 2 dalies b punktas:

yra:

| „b) | I priedo 1 punkto 2 papunktyje nustatyti bendrieji ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi nuo 2011 m. birželio 1 d.;“, |
| --- | --- |

„b)

I priedo 1 punkto 2 papunktyje nustatyti bendrieji ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi nuo 2011 m. birželio 1 d.;“,

turi būti:

| „b) | I priedo 1 punkto 2 papunktyje nustatyti bendrieji ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi nuo 2012 m. birželio 1 d.;“. |
| --- | --- |

„b)

I priedo 1 punkto 2 papunktyje nustatyti bendrieji ekologinio projektavimo reikalavimai taikomi nuo 2012 m. birželio 1 d.;“.

---

| 16.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/87

---

Klaidų ištaisymas 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 39, 2008 m. vasario 13 d.
  )

20 puslapis, 9 straipsnis, 6 dalis, a punktas:

yra:

„2008 m. vasario 20 d. jau naudojamomis sąvokomis, kurios taikomos pripažintoms geografinėms nuorodoms, kaip apibrėžta l 20 straipsnyje; arba“,

turi būti:

„2008 m. vasario 20 d. jau naudojamomis sąvokomis, kurios taikomos pripažintoms geografinėms nuorodoms, kaip apibrėžta 20 straipsnyje; arba“;

35 puslapis, II priedas, 15 punktas, a papunktis, trečia pastraipa:

yra:

„Didžiausi priemaišų kiekiai turi atitikti I priede etilo alkoholiui nustatytus reikalavimus, išskyrus tai, kad likutinis metanolio kiekis galutiniame produkte neturi viršyti 10 gramų hektolitre absoliutaus alkoholio.“,

turi būti:

„Didžiausi priemaišų kiekiai žemės ūkio kilmės etilo alkoholyje turi atitikti nustatytuosius I priede, išskyrus tai, kad metanolio kiekis neturi viršyti 10 gramų hektolitre absoliutaus alkoholio.“.

---