# Jurnalul Oficial L 243/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.243.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 243 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5316 septembrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.243.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 243

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5316 septembrie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2010/489/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 12 iulie 2010 privind semnarea unui acord între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civile | 1 |
| | | 2010/490/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene | 2 |
| Acord între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene | 4 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 810/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 206/2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (
  1
  ) | 16 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 811/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 prin care se supun înregistrării importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN – Wireless Wide Area Networking) originare din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 24 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene | 37 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 812/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză | 40 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 813/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 59 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 814/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 septembrie 2010 | 61 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 815/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10 | 64 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2010/489/UE

*

Decizia Consiliului din 12 iulie 2010 privind semnarea unui acord între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civile

1

2010/490/UE

*

Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene

2

Acord între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene

4

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 810/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 206/2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară (
  1
  )

1

16

*

Regulamentul (UE) nr. 811/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 prin care se supun înregistrării importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN – Wireless Wide Area Networking) originare din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 24 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene

37

*

Regulamentul (UE) nr. 812/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză

40

Regulamentul (UE) nr. 813/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

59

Regulamentul (UE) nr. 814/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 septembrie 2010

61

Regulamentul (UE) nr. 815/2010 al Comisiei din 15 septembrie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

64

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 27 iulie 2009 privind semnarea, în numele Comunității, a Acordului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene | 66 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

2010/491/CE

*

Decizia Consiliului din 27 iulie 2009 privind semnarea, în numele Comunității, a Acordului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene

66

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Directiva 2010/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (JO L 207, 6.8.2010) | 68 |

Rectificări

*

Rectificare la Directiva 2010/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (JO L 207, 6.8.2010)

(JO L 207, 6.8.2010)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 12 iulie 2010

privind semnarea unui acord între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civile

(2010/489/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (4), coroborate cu articolul 218 alineatul (5) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Comisia a negociat în numele Uniunii Europene un acord privind siguranța aviației civile cu Guvernul Republicii Federative a Braziliei, în conformitate cu Decizia Consiliului din 9 octombrie 2009 a Consiliului care autorizează Comisia să deschidă negocierile. |
| --- | --- |

(1)

Comisia a negociat în numele Uniunii Europene un acord privind siguranța aviației civile cu Guvernul Republicii Federative a Braziliei, în conformitate cu Decizia Consiliului din 9 octombrie 2009 a Consiliului care autorizează Comisia să deschidă negocierile.

| (2) | Acordul negociat de către Comisie ar trebui să fie semnat, sub rezerva eventualei sale încheieri la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Acordul negociat de către Comisie ar trebui să fie semnat, sub rezerva eventualei sale încheieri la o dată ulterioară.

| (3) | Statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acordurile lor bilaterale cu Brazilia în același domeniu sunt denunțate la data intrării în vigoare a acordului, |
| --- | --- |

(3)

Statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acordurile lor bilaterale cu Brazilia în același domeniu sunt denunțate la data intrării în vigoare a acordului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta se aprobă, în numele Uniunii Europene, semnarea Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civile (denumit în continuare „acordul”), sub rezerva încheierii acordului (1).

Articolul 2

Prin prezenta președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii, sub rezerva încheierii acestuia.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

S. LARUELLE

---

(1)  Textul acordului se va publica împreună cu decizia privind încheierea sa.

1

---

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/2

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 26 iulie 2010

privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene

(2010/490/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (b) și articolul 74, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004 de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (1) prevede țările care contribuie la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în vederea participării acestora la activitățile agenției. În acordurile viitoare ce urmează a fi încheiate între Uniune și țările menționate vor fi prevăzute modalitățile de participare. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004 de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (1) prevede țările care contribuie la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în vederea participării acestora la activitățile agenției. În acordurile viitoare ce urmează a fi încheiate între Uniune și țările menționate vor fi prevăzute modalitățile de participare.

| (2) | În urma autorizării acordate Comisiei în data de 11 martie 2008, au fost încheiate negocierile cu Confederația Elvețiană și cu Principatul Liechtenstein în legătură cu Acordul privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În urma autorizării acordate Comisiei în data de 11 martie 2008, au fost încheiate negocierile cu Confederația Elvețiană și cu Principatul Liechtenstein în legătură cu Acordul privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene.

| (3) | Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană a înlocuit Comunitatea Europeană, succedând acesteia din punct de vedere legal. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană a înlocuit Comunitatea Europeană, succedând acesteia din punct de vedere legal.

| (4) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. Având în vedere că prezenta decizie se întemeiază pe acquis-ul Schengen, Danemarca, în conformitate cu articolul 4 din protocol, decide, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta decizie, dacă o va pune sau nu în aplicare în legislația sa națională. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. Având în vedere că prezenta decizie se întemeiază pe acquis-ul Schengen, Danemarca, în conformitate cu articolul 4 din protocol, decide, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta decizie, dacă o va pune sau nu în aplicare în legislația sa națională.

| (5) | Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (2). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(5)

Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (2). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

| (6) | Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (3). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (3). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

| (7) | Acordul ar trebui încheiat, |
| --- | --- |

(7)

Acordul ar trebui încheiat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, semnarea Acordului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „acordul”).

Articolul 2

Prin prezenta, președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să depună actul de aprobare în numele Uniunii, în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (4) din acord, pentru a exprima consimțământul Uniunii de a-și asuma obligații și să facă următoarea notificare:

„Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană a înlocuit Comunitatea Europeană, succedând acesteia din punct de vedere legal, și începând cu data respectivă exercită toate drepturile și își asumă toate obligațiile Comunității Europene. Referirile la «Comunitatea Europeană» în textul acordului se citesc, după caz, ca referiri la «Uniunea Europeană».”

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 26 iulie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

S. VANACKERE

---

(1)  JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

2

(3)  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

3

(4)  A se vedea pagina 4 din prezentul Jurnal Oficial.

4

---

ACORD

între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene

COMUNITATEA EUROPEANĂ,

pe de o parte, și

CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ,

denumită în continuare „Elveția”, și

PRINCIPATUL LIECHTENSTEIN,

denumit în continuare „Liechtenstein”,

pe de altă parte,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul semnat la 26 octombrie 2004 între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen (denumit în continuare „acordul”),

AVÂND ÎN VEDERE Protocolul semnat la 28 februarie 2008 între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, denumit în continuare „protocolul”,

AVÂND ÎN VEDERE Declarația comună a Uniunii Europene, a Comunității Europene, a Confederației Elvețiene și a Principatului Liechtenstein privind Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, anexată la protocol,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre Comunitatea Europeană și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (1),

Întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului (2), denumit în continuare „regulamentul”, Comunitatea Europeană a instituit Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, denumită în continuare „agenția”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului (2), denumit în continuare „regulamentul”, Comunitatea Europeană a instituit Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, denumită în continuare „agenția”.

| (2) | Regulamentul reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în sensul stabilit de acord și de protocol. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în sensul stabilit de acord și de protocol.

| (3) | Prin regulament se confirmă că țările asociate la aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen ar trebui să participe cu drepturi depline la activitățile agenției, având însă cu drepturi de vot limitate. |
| --- | --- |

(3)

Prin regulament se confirmă că țările asociate la aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen ar trebui să participe cu drepturi depline la activitățile agenției, având însă cu drepturi de vot limitate.

| (4) | Liechtenstein nu are frontiere externe care să facă obiectul aplicării Codului comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane. |
| --- | --- |

(4)

Liechtenstein nu are frontiere externe care să facă obiectul aplicării Codului comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane.

| (5) | Acordul și protocolul nu abordează modalitățile de participare a Elveției și a Liechtensteinului la activitățile noilor organisme înființate de Uniunea Europeană în contextul dezvoltării acquis-ului Schengen, astfel încât unele aspecte ale acestei participări la activitățile agenției ar trebui prevăzute de un acord adițional încheiat între părțile semnatare ale acordului și ale protocolului, |
| --- | --- |

(5)

Acordul și protocolul nu abordează modalitățile de participare a Elveției și a Liechtensteinului la activitățile noilor organisme înființate de Uniunea Europeană în contextul dezvoltării acquis-ului Schengen, astfel încât unele aspecte ale acestei participări la activitățile agenției ar trebui prevăzute de un acord adițional încheiat între părțile semnatare ale acordului și ale protocolului,

CONVIN CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII:

Articolul 1

Consiliul de administrație

(1)   Elveția și Liechtenstein sunt reprezentate în Consiliul de administrație al agenției, conform dispozițiilor articolului 21 alineatul (3) din regulament.

(2)   Elveția are drepturi de vot:

| (a) | cu privire la decizii legate de activități specifice care vor fi desfășurate la frontierele sale externe. Propunerile de astfel de decizii necesită votul reprezentantului Elveției în Consiliul de administrație, acordat în favoarea adoptării acestora; |
| --- | --- |

(a)

cu privire la decizii legate de activități specifice care vor fi desfășurate la frontierele sale externe. Propunerile de astfel de decizii necesită votul reprezentantului Elveției în Consiliul de administrație, acordat în favoarea adoptării acestora;

| (b) | cu privire la decizii referitoare la activități specifice, în conformitate cu articolul 3 (operații comune și proiecte pilot la frontierele externe), articolul 7 (gestionarea echipamentelor tehnice), articolul 8 (sprijin pentru statele membre în situații care necesită sporirea asistenței tehnice și operaționale la frontierele externe) și articolul 9 alineatul (1) prima teză (operații comune de returnare) care se desfășoară cu resurse umane și/sau echipament puse la dispoziție de Elveția; |
| --- | --- |

(b)

cu privire la decizii referitoare la activități specifice, în conformitate cu articolul 3 (operații comune și proiecte pilot la frontierele externe), articolul 7 (gestionarea echipamentelor tehnice), articolul 8 (sprijin pentru statele membre în situații care necesită sporirea asistenței tehnice și operaționale la frontierele externe) și articolul 9 alineatul (1) prima teză (operații comune de returnare) care se desfășoară cu resurse umane și/sau echipament puse la dispoziție de Elveția;

| (c) | cu privire la decizii referitoare la analiza riscului (dezvoltarea unei analize comune integrate a riscului, a analizei de risc generale și specifice), care afectează direct Elveția, în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- |

(c)

cu privire la decizii referitoare la analiza riscului (dezvoltarea unei analize comune integrate a riscului, a analizei de risc generale și specifice), care afectează direct Elveția, în conformitate cu articolul 4;

| (d) | cu privire la decizii legate de activități de formare profesională, în conformitate cu articolul 5, cu excepția stabilirii trunchiului comun al planului de învățământ. |
| --- | --- |

(d)

cu privire la decizii legate de activități de formare profesională, în conformitate cu articolul 5, cu excepția stabilirii trunchiului comun al planului de învățământ.

(3)   Liechtenstein are drepturi de vot:

| (a) | cu privire la decizii referitoare la activități specifice, în conformitate cu articolul 3 (operații comune și proiecte pilot la frontierele externe), articolul 7 (gestionarea echipamentelor tehnice), articolul 8 (sprijin pentru statele membre în situații care necesită sporirea asistenței tehnice și operaționale la frontierele externe) și articolul 9 alineatul (1) prima teză (operații comune de returnare) care se desfășoară cu resurse umane și/sau echipament puse la dispoziție de Liechtenstein; |
| --- | --- |

(a)

cu privire la decizii referitoare la activități specifice, în conformitate cu articolul 3 (operații comune și proiecte pilot la frontierele externe), articolul 7 (gestionarea echipamentelor tehnice), articolul 8 (sprijin pentru statele membre în situații care necesită sporirea asistenței tehnice și operaționale la frontierele externe) și articolul 9 alineatul (1) prima teză (operații comune de returnare) care se desfășoară cu resurse umane și/sau echipament puse la dispoziție de Liechtenstein;

| (b) | cu privire la decizii referitoare la analiza riscului (dezvoltarea unei analize comune integrate a riscului, a analizei de risc generale și specifice), care afectează direct Liechtenstein, în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- |

(b)

cu privire la decizii referitoare la analiza riscului (dezvoltarea unei analize comune integrate a riscului, a analizei de risc generale și specifice), care afectează direct Liechtenstein, în conformitate cu articolul 4;

| (c) | cu privire la decizii legate de activități de formare profesională, în conformitate cu articolul 5, cu excepția stabilirii trunchiului comun al planului de învățământ. |
| --- | --- |

(c)

cu privire la decizii legate de activități de formare profesională, în conformitate cu articolul 5, cu excepția stabilirii trunchiului comun al planului de învățământ.

Articolul 2

Contribuția financiară

Elveția contribuie la bugetul agenției în baza procentajului stabilit la articolul 11 alineatul (3) din acord.

Liechtenstein contribuie la bugetul agenției în temeiul articolului 3 din protocol privind metoda de stabilire a contribuției, prevăzută la articolul 11 alineatul (3) din acord.

Articolul 3

Protecția și confidențialitatea datelor

(1)   Atunci când agenția transmite date cu caracter personal autorităților din Elveția și Liechtenstein, se aplică Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3).

(2)   Atunci când autoritățile din Elveția și Liechtenstein transmit agenției astfel de date, se aplică Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4).

(3)   Elveția și Liechtenstein respectă normele privind confidențialitatea documentelor deținute de agenție, astfel cum prevede regulamentul intern al Consiliului de administrație.

Articolul 4

Statut juridic

Agenția are personalitate juridică în temeiul dreptului intern al Elveției și al dreptului intern al Principatului Liechtenstein și beneficiază, în Elveția și în Liechtenstein, de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul dreptului intern al Elveției și al dreptului intern al Principatului Liechtenstein. Aceasta poate, în special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile sau imobile și poate avea capacitate procesuală.

Articolul 5

Răspundere

Răspunderea agenției este reglementată de articolul 19 alineatele (1), (3) și (5) din regulament.

Articolul 6

Curtea de Justiție

(1)   Elveția și Liechtenstein recunosc competența Curții de Justiție a Comunităților Europene în raport cu agenția, conform dispozițiilor articolului 19 alineatele (2) și (4) din regulament.

(2)   Diferendele privind răspunderea civilă se soluționează în conformitate cu articolul 10b alineatul (4) din regulament, astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 de stabilire a unui mecanism de creare a echipelor de intervenție rapidă la frontieră și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului în ceea ce privește acest mecanism și de reglementare a sarcinilor și a competențelor agenților invitați (5).

Articolul 7

Privilegii și imunități

(1)   Elveția și Liechtenstein aplică agenției și personalului acesteia Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, prevăzut în anexa la prezentul acord.

(2)   Anexa la acest acord, inclusiv, în ceea ce privește Elveția, apendicele privind procedura de aplicare a Protocolului privind privilegiile și imunitățile, fac parte din prezentul acord.

Articolul 8

Personal

(1)   Elveția și Liechtenstein aplică normele referitoare la chestiuni de personal ale agenției, adoptate în temeiul Protocolului privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene.

(2)   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2) litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene, resortisanții Elveției și Principatului Liechtenstein care beneficiază de drepturi cetățenești depline pot fi angajați prin contract de către directorul executiv al agenției.

(3)   Cu toate acestea, resortisanții Elveției și Principatului Liechtenstein nu pot fi numiți în posturile de director executiv sau director executiv adjunct al agenției.

(4)   Resortisanții Elveției și Principatului Liechtenstein nu pot fi aleși în funcția de președinte sau vicepreședinte al Consiliului de administrație.

Articolul 9

Intrare în vigoare

(1)   Secretarul General al Consiliului Uniunii Europene este depozitarul prezentului acord.

(2)   Comunitatea Europeană, Elveția și Liechtenstein aprobă prezentul acord în conformitate cu propriile proceduri.

(3)   Pentru a intra în vigoare, prezentul acord trebuie aprobat de Comunitatea Europeană și de cel puțin una dintre celelalte părți semnatare ale acordului.

(4)   Prezentul acord intră în vigoare pentru oricare dintre părțile semnatare ale acordului în prima zi din prima lună următoare depunerii instrumentului de aprobare la depozitar.

(5)   În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul acord se aplică de la data la care, în conformitate cu articolul 10 din protocol, intră în vigoare prevederile menționate la articolul 2 din protocol.

Articolul 10

Valabilitatea și încetarea acordului

(1)   Prezentul acord se încheie pe o durată nelimitată.

(2)   Valabilitatea prezentului acord încetează în termen de șase luni de la data la care acordul este denunțat de către Elveția sau în urma unei decizii a Consiliului Uniunii Europene sau încetează în urma punerii în aplicare a procedurilor descrise la articolul 7 alineatul (4) și la articolul 10 sau articolul 17 din acord.

(3)   Valabilitatea prezentului acord încetează în termen de șase luni de la data la care protocolul este denunțat de către Liechtenstein sau în urma unei decizii a Consiliului Uniunii Europene sau încetează în urma punerii în aplicare a procedurilor prevăzute la articolul 3, articolul 5 alineatul (4), articolul 11 alineatul (1) sau articolul 11 alineatul (3) din protocol.

Prezentul acord, precum și declarațiile comune anexate acestuia se redactează în exemplar unic, în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, textele în fiecare limbă fiind egal autentice.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  JO L 188, 20.7.2007, p. 19.

1

(2)  JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

3

(4)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

4

(5)  JO L 199, 31.7.2007, p. 30.

5

ANEXĂ

Protocol privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene

ÎNALTELE PĂRȚI CONTRACTANTE,

ÎNTRUCÂT, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 din Tratatul de instituire a unui Consiliu unic și a unei Comisii unice ale Comunităților Europene, aceste Comunități și Banca Europeană de Investiții beneficiază pe teritoriul statelor membre de privilegiile și imunitățile necesare pentru îndeplinirea misiunii lor,

AU CONVENIT asupra următoarelor dispoziții, care se anexează acestui tratat:

CAPITOLUL I

PATRIMONIU, BUNURI FIXE, ACTIVE ȘI OPERAȚIUNI ALE COMUNITĂȚILOR EUROPENE

Articolul 1

Spațiile și clădirile Comunității sunt inviolabile. Acestea sunt exceptate de la percheziție, rechiziție, confiscare sau expropriere. Patrimoniul și activele Comunității nu pot face obiectul niciunei măsuri administrative sau judiciare de constrângere fără autorizație din partea Curții de Justiție.

Articolul 2

Arhivele Comunităților sunt inviolabile.

Articolul 3

Comunitățile, activele acestora, veniturile și alte bunuri sunt scutite de orice impozit direct. Guvernele statelor membre iau, ori de câte ori este posibil, măsuri corespunzătoare în vederea anulării sau rambursării sumei reprezentând impozitele indirecte și taxele pe vânzări care intră în prețul bunurilor fixe și mobile atunci când Comunitățile, pentru uz oficial, fac achiziții importante al căror preț cuprinde impuneri și taxe de această natură. Totuși, aplicarea acestor măsuri nu trebuie să aibă drept efect distorsionarea concurenței în cadrul Comunității.

Nu se acordă nicio scutire cu privire la impozitele, taxele și impunerile care nu constituie decât simpla remunerare a serviciilor de utilitate publică.

Articolul 4

Comunitățile sunt scutite de orice taxe vamale, interdicții și restricții la importul și exportul articolelor destinate uzului lor oficial; articolele astfel importate nu vor fi cedate cu titlu oneros sau gratuit pe teritoriul țării în care sunt introduse, decât în condiții permise de guvernul acelei țări.

Comunitățile sunt de asemenea scutite de orice taxe vamale, interdicții și restricții la importul și exportul publicațiilor lor.

Articolul 5

Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului poate deține orice fel de valută și poate avea conturi în orice monedă.

CAPITOLUL II

COMUNICAREA ȘI PERMISELE DE LIBERĂ TRECERE

Articolul 6

Pentru comunicările oficiale și transmiterea tuturor documentelor aferente, instituțiile Comunităților beneficiază, pe teritoriul fiecărui stat membru, de regimul acordat de către statul respectiv misiunilor diplomatice.

Corespondența, precum și celelalte informații oficiale ale instituțiilor Comunităților nu pot fi cenzurate.

Articolul 7

(1)   Președinții instituțiilor Comunităților pot emite pentru membrii și agenții acestor instituții permise de liberă trecere a căror formă este stabilită de către Consiliu și care sunt recunoscute cu titlu valabil de liberă circulație de către autoritățile statelor membre. Aceste permise de liberă trecere se eliberează funcționarilor și altor agenți, în condițiile prevăzute de Statutul funcționarilor Comunităților și de Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților. Comisia poate încheia acorduri în vederea recunoașterii acestor permise de liberă trecere cu titlu valabil de liberă circulație pe teritoriul statelor terțe.

(2)   Cu toate acestea, dispozițiile articolului 6 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului se aplică, în continuare, membrilor și agenților instituțiilor, care, la intrarea în vigoare a prezentului tratat, sunt în posesia legitimației prevăzute la articolul menționat, și anume până la aplicarea dispozițiilor alineatului (1) din prezentul articol.

CAPITOLUL III

MEMBRII PARLAMENTULUI EUROPEAN

Articolul 8

Nu se impun niciun fel de restricții administrative sau de altă natură în privința liberei circulații a membrilor Parlamentului European spre locul de desfășurare a reuniunii Parlamentului European sau la întoarcere.

Membrii Parlamentului European beneficiază în privința formalităților vamale și a controlului valutar:

| (a) | din partea propriului guvern, de aceleași facilități precum cele recunoscute înalților funcționari aflați în străinătate în misiune oficială temporară; |
| --- | --- |

(a)

din partea propriului guvern, de aceleași facilități precum cele recunoscute înalților funcționari aflați în străinătate în misiune oficială temporară;

| (b) | din partea guvernelor celorlalte state membre, de aceleași facilități precum cele recunoscute reprezentanților guvernelor străine în misiune oficială temporară. |
| --- | --- |

(b)

din partea guvernelor celorlalte state membre, de aceleași facilități precum cele recunoscute reprezentanților guvernelor străine în misiune oficială temporară.

Articolul 9

Membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor.

Articolul 10

Pe durata sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază:

| (a) | pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| (b) | pe teritoriul oricărui alt stat membru, de exceptare privind orice măsură de detenție sau urmărire penală. |
| --- | --- |

(b)

pe teritoriul oricărui alt stat membru, de exceptare privind orice măsură de detenție sau urmărire penală.

Imunitatea este valabilă inclusiv pe perioada deplasării la locul reuniunii Parlamentului European, cât și la întoarcere.

Imunitatea nu poate fi invocată în caz de flagrant delict și nici nu poate constitui o piedică pentru Parlamentul European de a ridica imunitatea unuia dintre membri.

CAPITOLUL IV

REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE CARE PARTICIPĂ LA LUCRĂRILE INSTITUȚIILOR COMUNITĂȚILOR EUROPENE

Articolul 11

Reprezentanții statelor membre care participă la lucrările instituțiilor Comunităților, consilierii acestora și experții tehnici beneficiază, pe perioada exercitării funcțiilor lor, a călătoriei spre locul de desfășurare a reuniunii și retur, de privilegiile, imunitățile sau facilitățile obișnuite.

Prezentul articol se aplică de asemenea membrilor organelor consultative ale Comunităților.

CAPITOLUL V

FUNCȚIONARII ȘI AGENȚII COMUNITĂȚILOR EUROPENE

Articolul 12

Pe teritoriul fiecăruia dintre statele membre și indiferent de cetățenia lor, funcționarii și agenții Comunităților:

| (a) | beneficiază de imunitate de jurisdicție pentru actele comise de aceștia, inclusiv afirmațiile scrise sau verbale în calitatea lor oficială, sub rezerva aplicării dispozițiilor din tratatele care reglementează, pe de o parte, răspunderea funcționarilor și agenților față de Comunități și, pe de altă parte, competența Curții de Justiție de a decide asupra litigiilor dintre Comunități și funcționarii, respectiv alți agenți ai Comunităților; aceștia beneficiază de imunitate și după încetarea funcțiilor lor; |
| --- | --- |

(a)

beneficiază de imunitate de jurisdicție pentru actele comise de aceștia, inclusiv afirmațiile scrise sau verbale în calitatea lor oficială, sub rezerva aplicării dispozițiilor din tratatele care reglementează, pe de o parte, răspunderea funcționarilor și agenților față de Comunități și, pe de altă parte, competența Curții de Justiție de a decide asupra litigiilor dintre Comunități și funcționarii, respectiv alți agenți ai Comunităților; aceștia beneficiază de imunitate și după încetarea funcțiilor lor;

| (b) | nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației și formalităților de înregistrare pentru străini; |
| --- | --- |

(b)

nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației și formalităților de înregistrare pentru străini;

| (c) | beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb valutar, de facilitățile recunoscute în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

(c)

beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb valutar, de facilitățile recunoscute în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale;

| (d) | beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale cu ocazia numirii în funcție în țara respectivă și de dreptul de a-și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale la încheierea misiunii în țara de destinație, sub rezerva ca guvernul țării de destinație să considere aceste condiții, fie într-un caz, fie în celălalt, ca fiind necesare; |
| --- | --- |

(d)

beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale cu ocazia numirii în funcție în țara respectivă și de dreptul de a-și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale la încheierea misiunii în țara de destinație, sub rezerva ca guvernul țării de destinație să considere aceste condiții, fie într-un caz, fie în celălalt, ca fiind necesare;

| (e) | beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, automobilele personale, achiziționate din țara unde au avut ultima reședință sau din țara lor de origine în condițiile pieței interne din țara de destinație, și de a le reexporta, fără taxe vamale, sub rezerva potrivit căreia guvernul țării de destinație consideră aceste condiții, fie într-un caz, fie în celălalt, ca fiind necesare. |
| --- | --- |

(e)

beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, automobilele personale, achiziționate din țara unde au avut ultima reședință sau din țara lor de origine în condițiile pieței interne din țara de destinație, și de a le reexporta, fără taxe vamale, sub rezerva potrivit căreia guvernul țării de destinație consideră aceste condiții, fie într-un caz, fie în celălalt, ca fiind necesare.

Articolul 13

În condițiile și respectând procedura stabilite de către Consiliu, hotărând la propunerea Comisiei, toate indemnizațiile, salariile și retribuțiile plătite de Comunitate funcționarilor și altor agenți ai acesteia sunt impozitate de aceasta.

Sunt scutite de impozite naționale indemnizațiile, salariile și retribuțiile plătite de Comunități propriilor funcționari și agenți.

Articolul 14

În vederea aplicării impozitelor pe venituri și pe moștenire conform drepturilor de succesiune, precum și a convențiilor de evitare a dublei impuneri încheiate între statele membre ale Comunității, funcționarii și alți agenți ai Comunităților care, din motive exclusiv legate de exercitarea funcțiilor lor în serviciul Comunităților, își stabilesc reședința pe teritoriul unui stat membru, altul decât statul în care au domiciliul fiscal la data intrării în serviciul Comunităților, sunt considerați atât în statul de reședință, cât și în cel de domiciliu fiscal ca și cum și-ar fi păstrat domiciliul în țara lor de origine, dacă aceasta din urmă este membră a Comunităților. Această dispoziție se aplică de asemenea soțului/soției, în măsura în care acesta/aceasta nu desfășoară activități profesionale proprii, precum și copiilor aflați în întreținerea și în grija persoanelor prevăzute de prezentul articol.

Bunurile mobile aparținând persoanelor prevăzute la paragraful anterior și care se află pe teritoriul statului de ședere sunt scutite de impozit pe succesiuni în acest stat; pentru stabilirea acestui impozit, bunurile mobile se consideră ca aflându-se în statul de domiciliu fiscal, sub rezerva drepturilor statelor terțe și a aplicării eventuale a dispozițiilor și convențiilor internaționale referitoare la dubla impunere.

Domiciliile dobândite numai în scopul exercitării de funcții în serviciul altor organizații internaționale nu sunt avute în vedere în aplicarea dispozițiilor prezentului articol.

Articolul 15

Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, stabilește regimul prestațiilor sociale aplicabile funcționarilor și altor agenți ai Comunităților.

Articolul 16

Consiliul, hotărând la propunerea Comisiei și după consultarea celorlalte instituții interesate, stabilește categoriile de funcționari și alți agenți ai Comunităților cărora li se aplică, total sau parțial, dispozițiile articolului 12, articolului 13 paragraful al doilea și articolului 14.

Numele, pozițiile și adresele funcționarilor care fac parte din aceste categorii sunt comunicate periodic guvernelor statelor membre.

CAPITOLUL VI

PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE MISIUNILOR STATELOR TERȚE DE PE LÂNGĂ COMUNITĂȚILE EUROPENE

Articolul 17

Statul membru pe teritoriul căruia se află sediul Comunităților acordă misiunilor statelor terțe acreditate pe lângă Comunități imunitățile diplomatice obișnuite.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 18

Privilegiile, imunitățile și facilitățile sunt acordate funcționarilor și altor agenți ai Comunităților exclusiv în interesul acesteia din urmă.

Fiecare instituție a Comunităților are libertatea de a ridica imunitatea acordată unui funcționar sau agent în toate cazurile în care apreciază că ridicarea acestei imunități nu contravine intereselor Comunităților.

Articolul 19

În aplicarea prezentului protocol, instituțiile Comunităților acționează de comun acord cu autoritățile responsabile ale statelor membre interesate.

Articolul 20

Articolele 12-15 și articolul 18 se aplică membrilor Comisiei.

Articolul 21

Articolele 12-15 și articolul 18 se aplică judecătorilor, avocaților generali, grefierului și raportorilor adjuncți ai Curții de Justiție, precum și membrilor și grefierului Tribunalului de Primă Instanță, fără să aducă atingere dispozițiilor articolului 3 din Protocolul privind Statutul Curții de Justiție referitoare la imunitatea de jurisdicție a judecătorilor și avocaților generali.

Articolul 22

Prezentul protocol se aplică și Băncii Europene de Investiții, membrilor organelor acesteia, personalului ei și reprezentanților statelor membre, care participă la lucrările acesteia, fără a aduce atingere dispozițiilor protocolului privind statutul acesteia.

Totodată, Banca Europeană de Investiții va fi scutită de orice impunere fiscală și de altă natură cu ocazia majorărilor capitalului său, precum și de diversele formalități pe care le comportă aceste operațiuni în statul în care își are sediul. De asemenea, eventuala ei dizolvare și lichidare nu vor atrage după sine niciun fel de impunere. În afară de aceasta, în măsura în care se desfășoară în condiții statutare, activitatea Băncii și a organelor acesteia nu va fi supusă impozitelor pe cifra de afaceri.

Articolul 23

Prezentul protocol se aplică de asemenea Băncii Centrale Europene, membrilor organelor sale și personalului său, fără a aduce atingere dispozițiilor din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene.

În plus, Banca Centrală Europeană va fi exonerată de orice impozitare fiscală și cvasifiscală cu ocazia măririlor de capital, precum și a diferitelor formalități pe care aceste operațiuni le pot presupune în statul în care se află sediul. Întrucât activitatea Băncii și a organelor sale se desfășoară în condițiile prevăzute în Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, nu se vor aplica impozite pe cifra de afaceri.

Dispozițiile de mai sus se aplică, de asemenea, Institutului Monetar European. Dizolvarea și lichidarea acestuia nu presupun nicio impozitare.

Apendice la anexă

Procedura de aplicare, în Elveția, a Protocolului privind privilegiile și imunitățile

1.   Extinderea aplicării la Elveția

Trimiterile din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene (denumit în continuare „protocolul”) la „statele membre” trebuie înțelese ca fiind aplicabile, de asemenea, în cazul Elveției, cu excepția cazului în care se prevede altfel în dispozițiile următoare.

2.   Scutirea agenției de impozitarea indirectă (inclusiv TVA)

Bunurile și serviciile exportate din Elveția nu fac obiectul taxei pe valoarea adăugată elvețiene (TVA). În cazul bunurilor și serviciilor furnizate agenției în Elveția pentru uzul său oficial, scutirea de TVA se efectuează, în conformitate cu articolul 3 paragraful al doilea din protocol, prin rambursare. Se acordă scutirea de TVA în cazul în care prețul efectiv de cumpărare al bunurilor și serviciilor menționate în factură sau în documentul echivalent se ridică la cel puțin 100 franci elvețieni (inclusiv taxele).

Restituirea TVA se acordă pe baza prezentării formularelor elvețiene prevăzute în acest sens la Administrația federală a contribuțiilor, diviziunea principală TVA. Solicitările de restituire se procesează, de regulă, în termen de trei luni de la data depunerii acestora, însoțite de documentele justificative necesare.

3.   Procedura de aplicare a dispozițiilor privind personalul agenției

În ceea ce privește articolul 13 paragraful al doilea din protocol, Elveția scutește, în conformitate cu principiile dreptului său intern, funcționarii și ceilalți agenți ai agenției, în sensul articolului 2 din Regulamentul (Euratom, CECO, CEE) nr. 549/69 al Consiliului din 25 martie 1969 (JO L 74, 27.3.1969, p. 1), de impozitele federale, cantonale și comunale pe salariile, indemnizațiile și retribuțiile plătite de Comunitate și supuse unui impozit intern în beneficiul acesteia.

În aplicarea articolului 14 din protocol, Elveția nu este considerată stat membru în înțelesul punctului 1.

Funcționarii și ceilalți agenți ai agenției, precum și membrii familiilor acestora care sunt afiliați la sistemul de asigurări sociale aplicabil funcționarilor și celorlalți agenți ai Comunității nu fac obiectul niciunei obligații de a fi membri ai sistemului elvețian de asigurări sociale.

Curtea de Justiție a Comunităților Europene are competența exclusivă în orice chestiuni care privesc relațiile dintre agenție sau Comisie și personalul acesteia în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 (JO L 56, 4.3.1968, p. 1) și a celorlalte dispoziții din dreptul comunitar de stabilire a condițiilor de muncă.

DECLARAȚIE COMUNĂ A COMUNITĂȚII EUROPENE ȘI A GUVERNULUI CONFEDERAȚIEI ELVEȚIENE ȘI A GUVERNULUI PRINCIPATULUI LIECHTENSTEIN, PRIVIND MODALITĂȚILE DE PARTICIPARE A CONFEDERAȚIEI ELVEȚIENE ȘI A PRINCIPATULUI LIECHTENSTEIN LA ACTIVITĂȚILE AGENȚIEI EUROPENE PENTRU GESTIONAREA COOPERĂRII OPERATIVE LA FRONTIERELE EXTERNE ALE STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE

Comunitatea Europeană,

Guvernul Confederației Elvețiene

și

Guvernul Principatului Liechtenstein,

După încheierea Acordului privind modalitățile de participare a Confederației Elvețiene și a Principatului Liechtenstein la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului,

Prezintă următoarea declarație comună:

Drepturile de vot prevăzute în acord se justifică prin relațiile speciale cu Elveția și cu Liechtenstein, care decurg din asocierea acestor state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen.

Drepturile de vot menționate sunt cu titlu de excepție, acordate în temeiul specificității relațiilor de cooperare în cadrul Schengen și poziției speciale de care beneficiază Elveția și Liechtenstein.

Prin urmare, acestea nu pot fi considerate drept un precedent de natură juridică sau politică pentru orice alt domeniu de cooperare între părțile semnatare ale acordului sau pentru participarea unor țări terțe la alte agenții ale Uniunii.

Aceste drepturi de vot nu pot fi exercitate în niciun caz în legătură cu deciziile cu caracter de reglementare sau de natură legislativă.

DECLARAȚIE COMUNĂ A PĂRȚILOR CONTRACTANTE PRIVIND APLICAREA DISPOZIȚIILOR REFERITOARE LA RĂSPUNDEREA CIVILĂ

În cazul în care, în cadrul Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, are loc desfășurarea unei echipe de intervenție rapidă la frontieră, se aplică, în materie de răspundere civilă, articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 de stabilire a unui mecanism de constituire a echipelor de intervenție rapidă la frontieră, care modifică Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului în ceea ce privește acest mecanism și de reglementare a sarcinilor și competențelor agenților invitați.

---

REGULAMENTE

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/16

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 810/2010 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2010

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 206/2010 de stabilire a unor liste de țări terțe, teritorii sau părți ale acestora autorizate să introducă în Uniunea Europeană anumite animale și carne proaspătă, precum și a cerințelor de certificare sanitar-veterinară

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (1), în special articolul 17 alineatul (3) litera (a),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (2), în special articolul 8 teza introductivă, articolul 8 punctul (1) primul paragraf, articolul 8 punctul (4), articolul 9 alineatul (2) și articolul 9 alineatul (4) litera (b),

având în vedere Directiva 2004/68/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a normelor de sănătate animală privind importul și tranzitul, în Comunitate, al anumitor ungulate vii, de modificare a Directivelor 90/426/CEE și 92/65/CEE și de abrogare a Directivei 72/462/CEE (3), în special articolul 3 alineatul (1) primul și al doilea paragraf, articolul 6 alineatul (1) primul paragraf, articolul 7 litera (e), articolul 8, articolul 10 primul paragraf și articolul 13 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei (4) stabilește cerințele de certificare veterinară pentru introducerea în Uniune a anumitor transporturi de animale vii sau de carne proaspătă. De asemenea, regulamentul stabilește lista țărilor terțe, a teritoriilor sau a părților acestora din care pot fi introduse în Uniune transporturile respective. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 206/2010 al Comisiei (4) stabilește cerințele de certificare veterinară pentru introducerea în Uniune a anumitor transporturi de animale vii sau de carne proaspătă. De asemenea, regulamentul stabilește lista țărilor terțe, a teritoriilor sau a părților acestora din care pot fi introduse în Uniune transporturile respective.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 206/2010 prevede ca transporturile de carne proaspătă destinată consumului uman pot fi importate în Uniune numai dacă provin din țări terțe, teritorii sau părți ale acestora incluse în partea 1 a anexei II la regulamentul menționat anterior pentru care în partea respectivă există un model de certificat veterinar corespunzând transportului în cauză. În plus, aceste transporturi trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în certificatul veterinar corespunzător care trebuie redactat în conformitate cu modelele din partea 2 a anexei respective. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 206/2010 prevede ca transporturile de carne proaspătă destinată consumului uman pot fi importate în Uniune numai dacă provin din țări terțe, teritorii sau părți ale acestora incluse în partea 1 a anexei II la regulamentul menționat anterior pentru care în partea respectivă există un model de certificat veterinar corespunzând transportului în cauză. În plus, aceste transporturi trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în certificatul veterinar corespunzător care trebuie redactat în conformitate cu modelele din partea 2 a anexei respective.

| (3) | În plus, Regulamentul (UE) nr. 206/2010 prevede că transporturile anumitor specii de albine pot fi introduse în Uniune numai din țările terțe sau teritoriile enumerate în partea 1 a anexei II la regulamentul respectiv și în care prezența gândacului mic de stup (Aethina tumida) face obiectul unei notificări obligatorii pe întreaga suprafață a țării terțe sau a teritoriului în cauză. Cu toate acestea, transporturile de albine pot fi introduse în Uniune dintr-o parte a țării terțe sau teritoriului enumerat în partea 1 a anexei respective, care este o parte izolată din punct de vedere geografic și epidemiologic a țării terțe sau a teritoriului acesteia și este enumerată în coloana a treia din tabelul prevăzut în secțiunea 1 a părții 1 din anexa IV. Statul Hawaii este în prezent enumerat în coloana respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În plus, Regulamentul (UE) nr. 206/2010 prevede că transporturile anumitor specii de albine pot fi introduse în Uniune numai din țările terțe sau teritoriile enumerate în partea 1 a anexei II la regulamentul respectiv și în care prezența gândacului mic de stup (Aethina tumida) face obiectul unei notificări obligatorii pe întreaga suprafață a țării terțe sau a teritoriului în cauză. Cu toate acestea, transporturile de albine pot fi introduse în Uniune dintr-o parte a țării terțe sau teritoriului enumerat în partea 1 a anexei respective, care este o parte izolată din punct de vedere geografic și epidemiologic a țării terțe sau a teritoriului acesteia și este enumerată în coloana a treia din tabelul prevăzut în secțiunea 1 a părții 1 din anexa IV. Statul Hawaii este în prezent enumerat în coloana respectivă.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 206/2010 a prevăzut o perioadă tranzitorie până la 30 iunie 2010, în cursul căreia transporturile de animale vii și de carne proaspătă destinate consumului uman și care sunt însoțite de certificate veterinare emise în conformitate cu nomele în vigoare înainte de intrarea în vigoare a regulamentului respectiv pot continua să fie introduse în Uniune. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 206/2010 a prevăzut o perioadă tranzitorie până la 30 iunie 2010, în cursul căreia transporturile de animale vii și de carne proaspătă destinate consumului uman și care sunt însoțite de certificate veterinare emise în conformitate cu nomele în vigoare înainte de intrarea în vigoare a regulamentului respectiv pot continua să fie introduse în Uniune.

| (5) | Ca urmare a unor erori de transpunere din versiunea publicată a Regulamentului (UE) nr. 206/2010, în special din modelele de certificate din anexele la regulamentul respectiv, acesta a fost republicat în Jurnalul Oficial (5). Prin urmare, perioada tranzitorie prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 206/2010 ar trebui prelungită pentru a ține cont de intervalul de timp dintre publicarea inițială a regulamentului respectiv și republicarea versiunii corectate. |
| --- | --- |

(5)

Ca urmare a unor erori de transpunere din versiunea publicată a Regulamentului (UE) nr. 206/2010, în special din modelele de certificate din anexele la regulamentul respectiv, acesta a fost republicat în Jurnalul Oficial (5). Prin urmare, perioada tranzitorie prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 206/2010 ar trebui prelungită pentru a ține cont de intervalul de timp dintre publicarea inițială a regulamentului respectiv și republicarea versiunii corectate.

| (6) | Argentina a cerut să fie autorizată să exporte în Uniune carne dezosată și maturată de cervide sălbatice provenind de la animale dintr-o zonă aprobată de UE indemnă de febra aftoasă cu vaccinare (AR-1). De asemenea, țara terță menționată anterior a furnizat, în sprijinul cererii sale, suficiente garanții în ceea ce privește sănătatea animală. Prin urmare, modelul de certificat veterinar RUW trebuie indicat în coloana 4 a tabelului din partea 1 a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 206/2010 pentru partea teritoriului Argentinei indicată ca AR-1 în a doua coloană a părții respective. |
| --- | --- |

(6)

Argentina a cerut să fie autorizată să exporte în Uniune carne dezosată și maturată de cervide sălbatice provenind de la animale dintr-o zonă aprobată de UE indemnă de febra aftoasă cu vaccinare (AR-1). De asemenea, țara terță menționată anterior a furnizat, în sprijinul cererii sale, suficiente garanții în ceea ce privește sănătatea animală. Prin urmare, modelul de certificat veterinar RUW trebuie indicat în coloana 4 a tabelului din partea 1 a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 206/2010 pentru partea teritoriului Argentinei indicată ca AR-1 în a doua coloană a părții respective.

| (7) | Având în vedere că, dacă normele UE în materie de sănătate animală sunt respectate și în special că în cazul bovinelor, caprinelor și ovinelor colectate în cadrul centrelor de colectare, inclusiv în cadrul piețelor, se poate garanta că acestea se află în aceeași stare de sănătate prin intermediul unui sistem adecvat de identificare și de trasabilitate a animalelor, se poate concluziona că aceste animale destinate sacrificării pentru producția de carne proaspătă care urmează să fie exportată în Uniune pot să provină din unul dintre centrele de colectare și să fie apoi trimise direct către un abator aprobat. S-a demonstrat că sistemul de identificare și trasabilitate a animalelor din Namibia garantează că animalele din aceste centre de colectare au aceeași stare de sănătate din punctul de vedere al cerințelor pentru exportul în UE și pot îndeplini garanțiile suplimentare (J) menționate în coloana corespunzătoare din partea 1 a anexei II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că, dacă normele UE în materie de sănătate animală sunt respectate și în special că în cazul bovinelor, caprinelor și ovinelor colectate în cadrul centrelor de colectare, inclusiv în cadrul piețelor, se poate garanta că acestea se află în aceeași stare de sănătate prin intermediul unui sistem adecvat de identificare și de trasabilitate a animalelor, se poate concluziona că aceste animale destinate sacrificării pentru producția de carne proaspătă care urmează să fie exportată în Uniune pot să provină din unul dintre centrele de colectare și să fie apoi trimise direct către un abator aprobat. S-a demonstrat că sistemul de identificare și trasabilitate a animalelor din Namibia garantează că animalele din aceste centre de colectare au aceeași stare de sănătate din punctul de vedere al cerințelor pentru exportul în UE și pot îndeplini garanțiile suplimentare (J) menționate în coloana corespunzătoare din partea 1 a anexei II la prezentul regulament.

| (8) | La 5 mai 2010, Statele Unite au notificat Comisiei focare ale gândacului mic de stup în părți ale statului Hawaii. Introducerea transporturilor de albine din statul respectiv ar reprezenta o amenințare gravă la adresa populațiilor de albine din Uniune. Prin urmare, includerea statului Hawaii în cea de-a treia coloană a tabelului din secțiunea 1 a părții 1 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 206/2010 ar trebui suspendată de la data respectivă. |
| --- | --- |

(8)

La 5 mai 2010, Statele Unite au notificat Comisiei focare ale gândacului mic de stup în părți ale statului Hawaii. Introducerea transporturilor de albine din statul respectiv ar reprezenta o amenințare gravă la adresa populațiilor de albine din Uniune. Prin urmare, includerea statului Hawaii în cea de-a treia coloană a tabelului din secțiunea 1 a părții 1 din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 206/2010 ar trebui suspendată de la data respectivă.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 206/2010 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 206/2010 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Este necesar să se prevadă o perioadă tranzitorie, astfel încât statele membre și industria să aibă suficient timp să ia măsurile necesare pentru a se conforma cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 206/2010, astfel cum este modificat prin prezentul regulament, fără a perturba schimburile comerciale. |
| --- | --- |

(10)

Este necesar să se prevadă o perioadă tranzitorie, astfel încât statele membre și industria să aibă suficient timp să ia măsurile necesare pentru a se conforma cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 206/2010, astfel cum este modificat prin prezentul regulament, fără a perturba schimburile comerciale.

| (11) | Este necesar ca prezentul regulament să aibă efect retroactiv pentru a se evita orice perturbare inutilă a schimburilor comerciale în perspectiva foarte recentei publicări a rectificării care afectează în special certificatele veterinare. |
| --- | --- |

(11)

Este necesar ca prezentul regulament să aibă efect retroactiv pentru a se evita orice perturbare inutilă a schimburilor comerciale în perspectiva foarte recentei publicări a rectificării care afectează în special certificatele veterinare.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 206/2010 se modifică după cum urmează:

| (1) | Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text:
  „În cursul unei perioade tranzitorii, transporturile de animale vii, cu excepția albinelor provenind din statul Hawaii, precum și de carne proaspătă destinată consumului uman, pentru care s-au emis certificate înainte de 30 noiembrie 2010 în conformitate cu cerințele Deciziilor 79/542/CEE și 2003/881/CE pot fi introduse în continuare în Uniune până la 31 mai 2011.” |
| --- | --- |

(1)

Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text:

„În cursul unei perioade tranzitorii, transporturile de animale vii, cu excepția albinelor provenind din statul Hawaii, precum și de carne proaspătă destinată consumului uman, pentru care s-au emis certificate înainte de 30 noiembrie 2010 în conformitate cu cerințele Deciziilor 79/542/CEE și 2003/881/CE pot fi introduse în continuare în Uniune până la 31 mai 2011.”

| (2) | Anexa II se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(2)

Anexa II se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

| (3) | În anexa IV partea 1, tabelul din secțiunea 1 se înlocuiește cu următorul text:







  „Țară/teritoriu | Codul părții țării/teritoriului | Descrierea părții țării/teritoriului |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Statele Unite | US-A | Statul Hawaii (6) |

(3)

În anexa IV partea 1, tabelul din secțiunea 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Țară/teritoriu

Codul părții țării/teritoriului

Descrierea părții țării/teritoriului

US – Statele Unite

US-A

Statul Hawaii (6)

Articolul 2

Pentru o perioadă tranzitorie, transporturile de carne proaspătă destinată consumului uman, pentru care au fost emise certificatele veterinare relevante înainte de 30 noiembrie 2010, în conformitate cu modelele BOV și OVI, conform prevederilor din partea 2 a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 206/2010, înainte de modificările introduse de articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament, pot continua să fie introduse în Uniune până la 31 mai 2011.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 14.9.1992, p. 54.

1

(2)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

2

(3)  JO L 139, 30.4.2004, p. 321.

3

(4)  JO L 73, 20.3.2010, p. 1.

4

(5)  JO L 146, 11.6.2010, p. 1.

5

(6)  Suspendat de la 5 mai 2010.”

6

---

ANEXĂ

Anexa II se modifică după cum urmează:

| (1) | Partea 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „PARTEA 1

  Lista țărilor terțe, a teritoriilor și a părților acestora
   (1)













  Codul ISO și numele țării terțe | Codul teritoriului | Descrierea țării terțe, a teritoriului sau a părții acesteia | Certificat veterinar | Condiții specifice | Data închiderii (2) | Data deschiderii (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Model(e) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albania | AL-0 | Întreaga țară | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Întreaga țară | EQU | | | | |
| AR-1 | Provinciile: | Buenos Aires, |

(1)

Partea 1 se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA 1

Lista țărilor terțe, a teritoriilor și a părților acestora
   (1)

Codul ISO și numele țării terțe

Codul teritoriului

Descrierea țării terțe, a teritoriului sau a părții acesteia

Certificat veterinar

Condiții specifice

Data închiderii (2)

Data deschiderii (3)

Model(e)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albania

AL-0

Întreaga țară

—

AR – Argentina

AR-0

Întreaga țară

EQU

AR-1

Provinciile:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (cu excepția departamentelor Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme și San Luís del Palmar), |
| --- | --- |

Corrientes (cu excepția departamentelor Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme și San Luís del Palmar),

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | O parte din Neuquén (cu excepția teritoriului inclus în AR-4), |
| --- | --- |

O parte din Neuquén (cu excepția teritoriului inclus în AR-4),

| | O parte din Río Negro (cu excepția teritoriului inclus în AR-4), |
| --- | --- |

O parte din Río Negro (cu excepția teritoriului inclus în AR-4),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy și Salta, cu excepția zonei tampon de 25 km de la frontiera cu Bolivia și Paraguay care se întinde de la districtul Santa Catalina din provincia Jujuy până la districtul Laishi din provincia Formosa |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy și Salta, cu excepția zonei tampon de 25 km de la frontiera cu Bolivia și Paraguay care se întinde de la districtul Santa Catalina din provincia Jujuy până la districtul Laishi din provincia Formosa

BOV

A

1

18 martie 2005

RUF

A

1

1 decembrie 2007

RUW

A

1

1 august 2010

AR-2

Chubut, Santa Cruz și Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1 martie 2002

AR-3

Corrientes: departamentele Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme și San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1 decembrie 2007

AR-4

O parte din Río Negro (exceptând: în Avellaneda, zona situată la nord de drumul provincial 7 și la est de drumul provincial 250; în Conesa, zona situată la est de drumul provincial 2; în El Cuy, zona situată la nord de drumul provincial 7, de la intersecția acestuia cu drumul provincial 66 până la granița cu departamentul Avellaneda; și în San Antonio, zona situată la est de drumurile provinciale 250 și 2)

O parte din Neuquén (exceptând, în Confluencia, zona situată la est de drumul provincial 17 și, în Picun Leufú, zona situată la est de drumul provincial 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

1 august 2008

AU – Australia

AU-0

Întreaga țară

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosnia și Herțegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosnia și Herțegovina

BA-0

Întreaga țară

—

BH – Bahrain

BH-0

Întreaga țară

—

BR – Brazilia

BR-0

Întreaga țară

EQU

BR-1

| | Statul Minas Gerais; |
| --- | --- |

Statul Minas Gerais;

| | Statul Espírito Santo; |
| --- | --- |

Statul Espírito Santo;

| | Statul Goiás; |
| --- | --- |

Statul Goiás;

| | Statul Mato Grosso; |
| --- | --- |

Statul Mato Grosso;

| | Statul Rio Grande do Sul, statul Mato Grosso do Sul (cu excepția zonei specificate de înaltă supraveghere de 15 km de la frontierele externe din municipalitățile Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã și Mundo Novo și a zonei specificate de înaltă supraveghere din municipalitățile Corumbá și Ladário) |
| --- | --- |

Statul Rio Grande do Sul, statul Mato Grosso do Sul (cu excepția zonei specificate de înaltă supraveghere de 15 km de la frontierele externe din municipalitățile Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã și Mundo Novo și a zonei specificate de înaltă supraveghere din municipalitățile Corumbá și Ladário)

BOV

A și H

1

1 decembrie 2008

BR-2

Statul Santa Catarina

BOV

A și H

1

31 ianuarie 2008

BR-3

Statele Paraná și São Paulo

BOV

A și H

1

1 august 2008

BW – Botswana

BW-0

Întreaga țară

EQU, EQW

BW-1

Zonele sanitar-veterinare de combatere a bolilor 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 și 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1 decembrie 2007

BW-2

Zonele sanitar-veterinare de combatere a bolilor 10, 11, 13 și 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7 martie 2002

BW-3

Zona sanitar-veterinară de combatere a bolilor 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

20 octombrie 2008

20 ianuarie 2009

BY – Belarus

BY-0

Întreaga țară

—

BZ – Belize

BZ-0

Întreaga țară

BOV, EQU

CA – Canada

CA-0

Întreaga țară

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Elveția

CH-0

Întreaga țară

*

CL – Chile

CL-0

Întreaga țară

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – China

CN-0

Întreaga țară

—

CO – Columbia

CO-0

Întreaga țară

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Întreaga țară

BOV, EQU

CU – Cuba

CU-0

Întreaga țară

BOV, EQU

DZ – Algeria

DZ-0

Întreaga țară

—

ET – Etiopia

ET-0

Întreaga țară

—

| FK – | Insulele Falkland |
| --- | --- |

FK –

Insulele Falkland

FK-0

Întreaga țară

BOV, OVI, EQU

GL – Groenlanda

GL-0

Întreaga țară

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Întreaga țară

BOV, EQU

HK – Hong Kong

HK-0

Întreaga țară

—

HN – Honduras

HN-0

Întreaga țară

BOV, EQU

HR – Croația

HR-0

Întreaga țară

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Israel

IL-0

Întreaga țară

—

IN – India

IN-0

Întreaga țară

—

IS – Islanda

IS-0

Întreaga țară

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenya

KE-0

Întreaga țară

—

MA – Maroc

MA-0

Întreaga țară

EQU

ME – Muntenegru

ME-0

Întreaga țară

BOV, OVI, EQU

MG – Madagascar

MG-0

Întreaga țară

—

| MK – | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (4) |
| --- | --- |

MK –

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (4)

MK-0

Întreaga țară

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Întreaga țară

—

MX – Mexic

MX-0

Întreaga țară

BOV, EQU

NA – Namibia

NA-0

Întreaga țară

EQU, EQW

NA-1

La sud de cordonul sanitar care se întinde de la Palgrave Point, la vest, până la Gam, la est

BOV, OVI, RUF, RUW

F și J

1

| NC – | Noua Caledonie |
| --- | --- |

NC –

Noua Caledonie

NC-0

Întreaga țară

BOV, RUF, RUW

NI – Nicaragua

NI-0

Întreaga țară

—

NZ – Noua Zeelandă

NZ-0

Întreaga țară

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Întreaga țară

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Întreaga țară

EQU

PY-1

Întreaga țară, cu excepția zonei specificate de înaltă supraveghere de 15 km de la frontierele externe

BOV

A

1

1 august 2008

RS – Serbia (5)

RS-0

Întreaga țară

BOV, OVI, EQU

RU – Rusia

RU-0

Întreaga țară

—

RU-1

Regiunea Murmansk, zona autonomă Yamalo-Nenets

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Întreaga țară

—

SZ – Swaziland

SZ-0

Întreaga țară

EQU, EQW

SZ-1

Zona situată la vest de demarcația „liniei roșii” care se întinde, spre nord, de la râul Usutu la frontiera sud-africană, la vest de Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Zonele sanitar-veterinare de supraveghere și vaccinare împotriva febrei aftoase, în conformitate cu actul legislativ publicat în avizul juridic nr. 51 din 2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4 august 2003

TH – Thailanda

TH-0

Întreaga țară

—

TN – Tunisia

TN-0

Întreaga țară

—

TR – Turcia

TR-0

Întreaga țară

—

TR-1

Provinciile Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Çankiri, Çorum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kütahya, Manisa, Usak, Yozgat și Kirikkale

EQU

UA – Ucraina

UA-0

Întreaga țară

—

US – Statele Unite

US-0

Întreaga țară

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Întreaga țară

EQU

BOV

A

1

1 noiembrie 2001

OVI

A

1

ZA – Africa de Sud

ZA-0

Întreaga țară

EQU, EQW

ZA-1

Întreaga țară cu excepția:

| — | părții din zona de combatere a febrei aftoase, situată în regiunile sanitar-veterinare ale provinciilor Mpumalanga și ale provinciilor din nord, în districtul Ingwavuma din regiunea sanitar-veterinară Natal și în zona frontierei cu Botswana situată la est de meridianul 28° longitudine și |
| --- | --- |

—

părții din zona de combatere a febrei aftoase, situată în regiunile sanitar-veterinare ale provinciilor Mpumalanga și ale provinciilor din nord, în districtul Ingwavuma din regiunea sanitar-veterinară Natal și în zona frontierei cu Botswana situată la est de meridianul 28° longitudine și

| — | districtului Camperdown, în provincia KwaZulu-Natal |
| --- | --- |

—

districtului Camperdown, în provincia KwaZulu-Natal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Întreaga țară

—

| * | Cerințe în conformitate cu Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimburile comerciale cu produse agricole (JO L 114, 30.4.2002, p. 132). |
| --- | --- |

*

Cerințe în conformitate cu Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimburile comerciale cu produse agricole (JO L 114, 30.4.2002, p. 132).

| — | Nu s-a stabilit niciun certificat, iar importurile de carne proaspătă sunt interzise, cu excepția speciilor care sunt indicate în rândul corespunzător întregii țări. |
| --- | --- |

—

Nu s-a stabilit niciun certificat, iar importurile de carne proaspătă sunt interzise, cu excepția speciilor care sunt indicate în rândul corespunzător întregii țări.

«1» Restricții pe categorie:

Nu este autorizată introducerea în Uniune a niciunui tip de organe comestibile cu excepția, în cazul speciei bovine, a diafragmei și a mușchilor maseteri.”

| (2) | Partea 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | lista introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „PARTEA 2

  Modele de certificate veterinare


  Model(e):








  «BOV» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, inclusiv carne tocată, de bovine domestice (inclusiv speciile Bison și Bubalus și hibrizii acestora). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| «OVI» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, inclusiv carne tocată, de ovine domestice (Ovis aries) și de caprine domestice (Capra hircus). |
| «POR» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, inclusiv carne tocată, de porcine domestice (Sus scrofa). |
| «EQU» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând carnea tocată, de solipede domestice (Equus caballus, Equus asinus și hibrizii acestora). |
| «RUF» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice de crescătorie din ordinul Artiodactyla [exceptând bovinele (inclusiv speciile Bubalus și Bison și hibrizii lor), Ovis aries, Capra hircus, Suidae și Tayassuidae] și familiile Rhinocerotidae și Elephantidae. |
| «RUW» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice sălbatice din ordinul Artiodactyla [exceptând bovinele (inclusiv speciile Bubalus și Bison și hibrizii lor), Ovis aries, Capra hircus, Suidae și Tayassuidae] și familiile Rhinocerotidae și Elephantidae. |
| «SUF» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice de crescătorie din familiile Suidae, Tayassuidae sau Tapiridae. |
| «SUW» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice sălbatice din familiile Suidae, Tayassuidae sau Tapiridae. |
| «EQW» | : | Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de solipede sălbatice aparținând subspeciei Hippotigris (zebră). |

(2)

Partea 2 se modifică după cum urmează:

(a)

lista introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA 2

Modele de certificate veterinare

Model(e):

«BOV»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, inclusiv carne tocată, de bovine domestice (inclusiv speciile Bison și Bubalus și hibrizii acestora).

«OVI»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, inclusiv carne tocată, de ovine domestice (Ovis aries) și de caprine domestice (Capra hircus).

«POR»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, inclusiv carne tocată, de porcine domestice (Sus scrofa).

«EQU»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând carnea tocată, de solipede domestice (Equus caballus, Equus asinus și hibrizii acestora).

«RUF»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice de crescătorie din ordinul Artiodactyla [exceptând bovinele (inclusiv speciile Bubalus și Bison și hibrizii lor), Ovis aries, Capra hircus, Suidae și Tayassuidae] și familiile Rhinocerotidae și Elephantidae.

«RUW»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice sălbatice din ordinul Artiodactyla [exceptând bovinele (inclusiv speciile Bubalus și Bison și hibrizii lor), Ovis aries, Capra hircus, Suidae și Tayassuidae] și familiile Rhinocerotidae și Elephantidae.

«SUF»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice de crescătorie din familiile Suidae, Tayassuidae sau Tapiridae.

«SUW»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de animale nedomestice sălbatice din familiile Suidae, Tayassuidae sau Tapiridae.

«EQW»

:

Model de certificat veterinar pentru carne proaspătă, exceptând organele comestibile și carnea tocată, de solipede sălbatice aparținând subspeciei Hippotigris (zebră).

GS (Garanții suplimentare)

| «A» | : | garanții referitoare la maturarea, măsurarea pH-ului și dezosarea cărnii proaspete, cu excepția organelor comestibile, certificată în conformitate cu modelele de certificate veterinare BOV (punctul II.2.6), OVI (punctul II.2.6), RUF (punctul II.2.7) și RUW (punctul II.2.4). |
| --- | --- | --- |
| «C» | : | garanții referitoare la testul de laborator privind pesta porcină clasică efectuat asupra carcaselor din care s-a obținut carnea proaspătă, certificată în conformitate cu modelul de certificat veterinar SUW (punctul II.2.3 B). |
| «D» | : | garanții referitoare la hrănirea, în exploatație (exploatații), cu lături a animalelor din care s-a obținut carnea proaspătă certificată, în conformitate cu modelul de certificat veterinar POR (punctul II.2.3 d). |
| «E» | : | garanții referitoare la testul de tuberculoză efectuat asupra animalelor de la care s-a obținut carnea proaspătă certificată, în conformitate cu modelul de certificat veterinar BOV (punctul II.2.4 d). |
| «F» | : | garanții referitoare la maturarea și dezosarea cărnii proaspete, cu excepția organelor comestibile, certificată în conformitate cu modelele de certificate veterinare BOV (punctul II.2.6), OVI (punctul II.2.6), RUF (punctul II.2.6) și RUW (punctul II.2.7). |
| «G» | : | garanții referitoare la: 1 excluderea organelor comestibile și a măduvei spinării; 2 testarea și originea cervidelor cu privire la boala cașectizantă cronică astfel cum se menționează în modelele de certificate veterinare RUF (punctul II.1.7) și RUW (punctul II.1.8). |
| «H» | : | garanții suplimentare cerute pentru Brazilia. În privința programelor de vaccinare, deoarece statul Santa Caterina din Brazilia nu vaccinează împotriva febrei aftoase, referința la un program de vaccinare nu se aplică pentru carnea provenind de la animale originare și sacrificate în statul respectiv. |
| «J» | : | garanții privind transportul bovinelor, ovinelor și caprinelor din crescătorii la abator, care permite trecerea animalelor printr-un centru de colectare (inclusiv piețe) înainte de a fi transportate direct la abator.” |

«A»

:

garanții referitoare la maturarea, măsurarea pH-ului și dezosarea cărnii proaspete, cu excepția organelor comestibile, certificată în conformitate cu modelele de certificate veterinare BOV (punctul II.2.6), OVI (punctul II.2.6), RUF (punctul II.2.7) și RUW (punctul II.2.4).

«C»

:

garanții referitoare la testul de laborator privind pesta porcină clasică efectuat asupra carcaselor din care s-a obținut carnea proaspătă, certificată în conformitate cu modelul de certificat veterinar SUW (punctul II.2.3 B).

«D»

:

garanții referitoare la hrănirea, în exploatație (exploatații), cu lături a animalelor din care s-a obținut carnea proaspătă certificată, în conformitate cu modelul de certificat veterinar POR (punctul II.2.3 d).

«E»

:

garanții referitoare la testul de tuberculoză efectuat asupra animalelor de la care s-a obținut carnea proaspătă certificată, în conformitate cu modelul de certificat veterinar BOV (punctul II.2.4 d).

«F»

:

garanții referitoare la maturarea și dezosarea cărnii proaspete, cu excepția organelor comestibile, certificată în conformitate cu modelele de certificate veterinare BOV (punctul II.2.6), OVI (punctul II.2.6), RUF (punctul II.2.6) și RUW (punctul II.2.7).

«G»

:

garanții referitoare la: 1 excluderea organelor comestibile și a măduvei spinării; 2 testarea și originea cervidelor cu privire la boala cașectizantă cronică astfel cum se menționează în modelele de certificate veterinare RUF (punctul II.1.7) și RUW (punctul II.1.8).

«H»

:

garanții suplimentare cerute pentru Brazilia. În privința programelor de vaccinare, deoarece statul Santa Caterina din Brazilia nu vaccinează împotriva febrei aftoase, referința la un program de vaccinare nu se aplică pentru carnea provenind de la animale originare și sacrificate în statul respectiv.

«J»

:

garanții privind transportul bovinelor, ovinelor și caprinelor din crescătorii la abator, care permite trecerea animalelor printr-un centru de colectare (inclusiv piețe) înainte de a fi transportate direct la abator.”

| (b) | „Modelul BOV” se înlocuiește cu următorul text:
  „Model BOV |
| --- | --- |

(b)

„Modelul BOV” se înlocuiește cu următorul text:

„Model BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| (c) | „Model OVI” se înlocuiește cu următorul text:
  „Model OVI |
| --- | --- |

(c)

„Model OVI” se înlocuiește cu următorul text:

„Model OVI

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Fără a aduce atingere cerințelor specifice privind certificarea prevăzute în acordurile încheiate de Uniune cu țări terțe.

(2)  Carnea obținută de la animale sacrificate la data sau înainte de data prevăzută în coloana 7 poate fi importată în Uniune timp de 90 de zile de la data respectivă. Cu toate acestea, loturile transportate pe vase în largul mării pot fi importate în Uniune dacă sunt certificate înainte de data prevăzută în coloana 7 timp de 40 de zile de la data respectivă. (Dacă în coloana 7 nu se prevede nicio dată, nu se aplică restricții temporale.)

(3)  Numai carnea obținută de la animale sacrificate la data sau după data prevăzută în coloana 8 poate fi importată în Uniune. Dacă în coloana 8 nu se prevede nicio dată, nu se aplică restricții temporale.

(4)  Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; cod provizoriu care nu aduce atingere în niciun fel nomenclaturii definitive pentru această țară, care va fi adoptată după încheierea negocierilor care au loc în prezent pe această temă în cadrul Organizației Națiunilor Unite.

(5)  Cu excepția Kosovo, care se află în prezent sub administrație internațională, în temeiul Rezoluției nr. 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

| * | Cerințe în conformitate cu Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimburile comerciale cu produse agricole (JO L 114, 30.4.2002, p. 132). |
| --- | --- |

*

Cerințe în conformitate cu Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind schimburile comerciale cu produse agricole (JO L 114, 30.4.2002, p. 132).

| — | Nu s-a stabilit niciun certificat, iar importurile de carne proaspătă sunt interzise, cu excepția speciilor care sunt indicate în rândul corespunzător întregii țări. |
| --- | --- |

—

Nu s-a stabilit niciun certificat, iar importurile de carne proaspătă sunt interzise, cu excepția speciilor care sunt indicate în rândul corespunzător întregii țări.

«1» Restricții pe categorie:

Nu este autorizată introducerea în Uniune a niciunui tip de organe comestibile cu excepția, în cazul speciei bovine, a diafragmei și a mușchilor maseteri.”

---

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/37

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 811/2010 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2010

prin care se supun înregistrării importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN – Wireless Wide Area Networking) originare din Republica Populară Chineză, în temeiul articolului 24 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 16 alineatul (4) și articolul 24 alineatul (5),

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

| (1) | Comisia a primit o cerere, în temeiul articolului 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, de a supune înregistrării importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN) originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(1)

Comisia a primit o cerere, în temeiul articolului 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, de a supune înregistrării importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN) originare din Republica Populară Chineză.

A.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

| (2) | Produsul care face obiectul acestei înregistrări îl constituie modemele pentru rețele extinse fără fir (WWAN) prevăzute cu antenă radio și care asigură conectivitatea datelor sub protocolul Internet (IP) pentru aparatele informatice, inclusiv routerele Wi-Fi prevăzute cu modem WWAN (routere WWAN/Wi-Fi) originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), care sunt clasificate în prezent la codurile NC ex 8471 80 00 și ex 8517 62 00. |
| --- | --- |

(2)

Produsul care face obiectul acestei înregistrări îl constituie modemele pentru rețele extinse fără fir (WWAN) prevăzute cu antenă radio și care asigură conectivitatea datelor sub protocolul Internet (IP) pentru aparatele informatice, inclusiv routerele Wi-Fi prevăzute cu modem WWAN (routere WWAN/Wi-Fi) originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), care sunt clasificate în prezent la codurile NC ex 8471 80 00 și ex 8517 62 00.

B.   CEREREA

| (3) | Ca urmare a primirii unei plângeri din partea Option NV (denumit în continuare „solicitantul”), Comisia a stabilit că există suficiente elemente de probă care justifică inițierea unei proceduri și, în consecință, în conformitate cu articolul 10 din regulamentul de bază, a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de inițiere”) inițierea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN) originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a primirii unei plângeri din partea Option NV (denumit în continuare „solicitantul”), Comisia a stabilit că există suficiente elemente de probă care justifică inițierea unei proceduri și, în consecință, în conformitate cu articolul 10 din regulamentul de bază, a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de inițiere”) inițierea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN) originare din Republica Populară Chineză.

| (4) | În ceea ce privește atribuțiile necesare pentru a înainta o plângere, solicitantul este unicul producător al produsului în cauză din Uniunea Europeană, reprezentând 100 % din totalul producției Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În ceea ce privește atribuțiile necesare pentru a înainta o plângere, solicitantul este unicul producător al produsului în cauză din Uniunea Europeană, reprezentând 100 % din totalul producției Uniunii.

| (5) | Cât privește existența unei presupuse subvenționări compensatorii, reclamantul a furnizat Comisiei Europene dovada existenței unor programe de subvenționare specifice referitoare la credite preferențiale, rate preferențiale de impozite pe venituri, avantaje provenite din stabilirea în zone de liber schimb, programe de impozite și tarife la import indirecte, programe de subvenționare, rate preferențiale pentru bunuri și servicii oferite de autoritățile publice și politici preferențiale la nivelul autorităților locale. |
| --- | --- |

(5)

Cât privește existența unei presupuse subvenționări compensatorii, reclamantul a furnizat Comisiei Europene dovada existenței unor programe de subvenționare specifice referitoare la credite preferențiale, rate preferențiale de impozite pe venituri, avantaje provenite din stabilirea în zone de liber schimb, programe de impozite și tarife la import indirecte, programe de subvenționare, rate preferențiale pentru bunuri și servicii oferite de autoritățile publice și politici preferențiale la nivelul autorităților locale.

| (6) | De asemenea, solicitantul cere ca importurile produsului vizat să fie supuse înregistrării, în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, astfel încât să poată fi aplicate ulterior măsuri cu privire la aceste importuri de la data înregistrării lor. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, solicitantul cere ca importurile produsului vizat să fie supuse înregistrării, în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, astfel încât să poată fi aplicate ulterior măsuri cu privire la aceste importuri de la data înregistrării lor.

C.   MOTIVE PENTRU ÎNREGISTRARE

| (7) | În conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu pot fi impuse măsuri provizorii mai devreme de 60 de zile de la data inițierii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din regulamentul de bază, o taxă compensatorie definitivă poate fi percepută asupra produselor care au fost introduse pentru consum, cu cel mult 90 de zile înainte de data aplicării măsurilor provizorii, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la alineatul respectiv și a înregistrării importurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (5). În conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia poate, după consultarea Comitetului consultativ, să dea instrucțiuni autorităților vamale în vederea adoptării măsurilor adecvate pentru a înregistra importurile, astfel încât să poată fi aplicate ulterior măsuri cu privire la aceste importuri de la data înregistrării lor. Importurile pot fi supuse înregistrării la cererea motivată corespunzător a industriei din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu pot fi impuse măsuri provizorii mai devreme de 60 de zile de la data inițierii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din regulamentul de bază, o taxă compensatorie definitivă poate fi percepută asupra produselor care au fost introduse pentru consum, cu cel mult 90 de zile înainte de data aplicării măsurilor provizorii, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la alineatul respectiv și a înregistrării importurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (5). În conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia poate, după consultarea Comitetului consultativ, să dea instrucțiuni autorităților vamale în vederea adoptării măsurilor adecvate pentru a înregistra importurile, astfel încât să poată fi aplicate ulterior măsuri cu privire la aceste importuri de la data înregistrării lor. Importurile pot fi supuse înregistrării la cererea motivată corespunzător a industriei din Uniunea Europeană.

| (8) | Cererea conține suficiente elemente de probă pentru a justifica înregistrarea. |
| --- | --- |

(8)

Cererea conține suficiente elemente de probă pentru a justifica înregistrarea.

| (9) | Presupusele subvenții se compun, printre altele, din programe de impozite pe venituri (de exemplu, scutiri de impozite pe venituri sau reduceri în temeiul programului „doi ani cu exonerare de impozit urmați de trei ani la 50 %”, reduceri de impozit pe venituri pentru sectoarele industriale cu tehnologie înaltă sau nouă, credite pentru impozitul pe venituri acordate societăților naționale care achiziționează echipamente fabricate pe plan național), programe de fiscalitate indirectă și de tarife la import [de exemplu, scutire de taxă pe valoarea adăugată (TVA) și scutiri tarifare pentru echipamentul importat], mecanisme de acordare de credite în condiții preferențiale (de exemplu, împrumuturi care includ finanțarea exporturilor de către băncile comerciale de stat și de băncile de stat), programe de finanțare [de exemplu, Fondul de dezvoltare pentru industria electronică și a informațiilor („Fondul TI”), fondul proiectului de renovare a tehnologiilor-cheie ale statului, prime acordate mărcilor de renume], furnizarea de către guvern de bunuri și servicii în schimbul unei plăți modice (de exemplu, acordarea drepturilor de utilizare a terenurilor), precum și regimuri preferențiale acordate de autoritățile locale, cuprinzând acordarea de avantaje în zonele speciale și în parcurile industriale (de exemplu, regimurile speciale din Shenzhen, Shanghai, Beijing, Xian). |
| --- | --- |

(9)

Presupusele subvenții se compun, printre altele, din programe de impozite pe venituri (de exemplu, scutiri de impozite pe venituri sau reduceri în temeiul programului „doi ani cu exonerare de impozit urmați de trei ani la 50 %”, reduceri de impozit pe venituri pentru sectoarele industriale cu tehnologie înaltă sau nouă, credite pentru impozitul pe venituri acordate societăților naționale care achiziționează echipamente fabricate pe plan național), programe de fiscalitate indirectă și de tarife la import [de exemplu, scutire de taxă pe valoarea adăugată (TVA) și scutiri tarifare pentru echipamentul importat], mecanisme de acordare de credite în condiții preferențiale (de exemplu, împrumuturi care includ finanțarea exporturilor de către băncile comerciale de stat și de băncile de stat), programe de finanțare [de exemplu, Fondul de dezvoltare pentru industria electronică și a informațiilor („Fondul TI”), fondul proiectului de renovare a tehnologiilor-cheie ale statului, prime acordate mărcilor de renume], furnizarea de către guvern de bunuri și servicii în schimbul unei plăți modice (de exemplu, acordarea drepturilor de utilizare a terenurilor), precum și regimuri preferențiale acordate de autoritățile locale, cuprinzând acordarea de avantaje în zonele speciale și în parcurile industriale (de exemplu, regimurile speciale din Shenzhen, Shanghai, Beijing, Xian).

| (10) | Se prezumă că sistemele menționate anterior constituie subvenții, deoarece acestea implică o contribuție financiară din partea guvernului Republicii Populare Chineze și a altor guverne regionale (inclusiv organisme publice) și conferă un avantaj beneficiarilor, și anume producătorilor-exportatori ai produsului care face obiectul anchetei. Se prezumă că acestea sunt condiționate de rezultatele la export și/sau de utilizarea preferențială a produselor naționale față de produsele importate și/sau se limitează la anumite societăți sau grupuri de societăți și/sau produse și/sau regiuni și, prin urmare, sunt specifice și compensatorii. |
| --- | --- |

(10)

Se prezumă că sistemele menționate anterior constituie subvenții, deoarece acestea implică o contribuție financiară din partea guvernului Republicii Populare Chineze și a altor guverne regionale (inclusiv organisme publice) și conferă un avantaj beneficiarilor, și anume producătorilor-exportatori ai produsului care face obiectul anchetei. Se prezumă că acestea sunt condiționate de rezultatele la export și/sau de utilizarea preferențială a produselor naționale față de produsele importate și/sau se limitează la anumite societăți sau grupuri de societăți și/sau produse și/sau regiuni și, prin urmare, sunt specifice și compensatorii.

| (11) | Cererea oferă suficiente dovezi ale unor circumstanțe critice în care, pentru produsul subvenționat în cauză, se aduc prejudicii dificil remediabile prin importuri masive care beneficiază de subvenționări compensatorii, într-o perioadă de timp relativ scurtă. Dovezile unor astfel de circumstanțe cuprind deteriorarea rapidă a situației din industria Uniunii, faptul că în Uniune există un singur producător și volumul important de cheltuieli în domeniul C&D care trebuie să fie angajate pentru generarea produsului în cauză. În acest context, reclamantul a adus elemente de probă potrivit cărora importurile produsului care face obiectul anchetei provenind din țara în cauză au crescut în ansamblu în mod semnificativ, atât în valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață. În ceea ce privește prejudiciul cauzat de aceste importuri masive, elementele de probă furnizate de reclamant arată că volumul și prețurile produsului importat care face obiectul anchetei au avut, pe lângă alte consecințe, un impact negativ asupra cantităților vândute, asupra nivelului prețurilor practicate și asupra cotei de piață deținute de industria din Uniune, generând efecte negative semnificative asupra performanței generale a industriei din Uniune, precum și asupra situației financiare și a situației privind ocuparea forței de muncă din industria Uniunii. Prin urmare, Comisia dispune de dovezi suficiente că, pentru a preveni repetarea unui astfel de prejudiciu, ar putea fi necesar să se evalueze drepturile compensatorii în mod retroactiv. |
| --- | --- |

(11)

Cererea oferă suficiente dovezi ale unor circumstanțe critice în care, pentru produsul subvenționat în cauză, se aduc prejudicii dificil remediabile prin importuri masive care beneficiază de subvenționări compensatorii, într-o perioadă de timp relativ scurtă. Dovezile unor astfel de circumstanțe cuprind deteriorarea rapidă a situației din industria Uniunii, faptul că în Uniune există un singur producător și volumul important de cheltuieli în domeniul C&D care trebuie să fie angajate pentru generarea produsului în cauză. În acest context, reclamantul a adus elemente de probă potrivit cărora importurile produsului care face obiectul anchetei provenind din țara în cauză au crescut în ansamblu în mod semnificativ, atât în valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață. În ceea ce privește prejudiciul cauzat de aceste importuri masive, elementele de probă furnizate de reclamant arată că volumul și prețurile produsului importat care face obiectul anchetei au avut, pe lângă alte consecințe, un impact negativ asupra cantităților vândute, asupra nivelului prețurilor practicate și asupra cotei de piață deținute de industria din Uniune, generând efecte negative semnificative asupra performanței generale a industriei din Uniune, precum și asupra situației financiare și a situației privind ocuparea forței de muncă din industria Uniunii. Prin urmare, Comisia dispune de dovezi suficiente că, pentru a preveni repetarea unui astfel de prejudiciu, ar putea fi necesar să se evalueze drepturile compensatorii în mod retroactiv.

| (12) | În consecință, în acest caz, sunt îndeplinite condițiile pentru înregistrare. |
| --- | --- |

(12)

În consecință, în acest caz, sunt îndeplinite condițiile pentru înregistrare.

D.   PROCEDURA

| (13) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că cererea solicitantului conține suficiente elemente de probă pentru a supune importurile produsului vizat unei proceduri de înregistrare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că cererea solicitantului conține suficiente elemente de probă pentru a supune importurile produsului vizat unei proceduri de înregistrare, în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (14) | Toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte în scris punctele de vedere și să aducă elemente de probă pentru susținerea lor. În plus, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să prezinte o solicitare scrisă din care să reiasă că au motive specifice în baza cărora ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(14)

Toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte în scris punctele de vedere și să aducă elemente de probă pentru susținerea lor. În plus, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să prezinte o solicitare scrisă din care să reiasă că au motive specifice în baza cărora ar trebui să fie audiate.

E.   ÎNREGISTRAREA

| (15) | În conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, importurile produsului vizat (2) ar trebui să facă obiectul unei înregistrări pentru a garanta că, în cazul în care concluziile anchetei duc la instituirea unor drepturi compensatorii, aceste drepturi pot fi percepute retroactiv în conformitate cu dispozițiile legale aplicabile, dacă sunt îndeplinite condițiile necesare. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază, importurile produsului vizat (2) ar trebui să facă obiectul unei înregistrări pentru a garanta că, în cazul în care concluziile anchetei duc la instituirea unor drepturi compensatorii, aceste drepturi pot fi percepute retroactiv în conformitate cu dispozițiile legale aplicabile, dacă sunt îndeplinite condițiile necesare.

| (16) | Orice responsabilitate ulterioară va decurge din constatările anchetei antisubvenție. Nu se poate prevedea un volum estimativ al unei eventuale responsabilități ulterioare, întrucât acesta ar depinde de volumul subvențiilor compensatorii constatate și de modul în care acestea ar trebui să fie alocate produsului care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(16)

Orice responsabilitate ulterioară va decurge din constatările anchetei antisubvenție. Nu se poate prevedea un volum estimativ al unei eventuale responsabilități ulterioare, întrucât acesta ar depinde de volumul subvențiilor compensatorii constatate și de modul în care acestea ar trebui să fie alocate produsului care face obiectul anchetei.

F.   PRELUCRAREA DATELOR CU CARACTER PERSONAL

| (17) | Toate datele cu caracter personal colectate în cadrul acestei anchete vor fi prelucrate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (3), |
| --- | --- |

(17)

Toate datele cu caracter personal colectate în cadrul acestei anchete vor fi prelucrate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin prezentul regulament se dau instrucțiuni autorităților vamale, în temeiul articolului 24 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, să adopte măsurile adecvate în vederea înregistrării importurilor în Uniunea Europeană de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN) prevăzute cu antenă radio și care asigură conectivitatea datelor sub protocolul Internet (IP) pentru aparatele informatice, inclusiv routerele Wi-Fi prevăzute cu modem WWAN (routere WWAN/Wi-Fi) originare din Republica Populară Chineză, care sunt clasificate în prezent la codurile NC ex 8471 80 00 și ex 8517 62 00 (codurile TARIC 8471800010, 8517620011 și 8517620091). Înregistrarea expiră după nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   Toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte în scris punctele de vedere și să aducă elemente de probă pentru susținerea lor sau să solicite audierea în termen de 20 de zile de la data publicării prezentului regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Regulamentul este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  Cu scop informativ, vă rugăm să rețineți că Regulamentul (UE) nr. 570/2010 al Comisiei (JO L 163, 30.6.2010, p. 34) a ordonat deja autorităților vamale să adopte măsurile adecvate pentru înregistrarea importurilor produsului în cauză din Republica Populară Chineză. Măsura a fost adoptată respectând cererea de înregistrare depusă în contextul reclamației privind procedura antidumping [pentru detalii suplimentare, vă rugăm să consultați avizul de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de modeme pentru rețele extinse fără fir (WWAN – Wireless Wide Area Networking) originare din Republica Populară Chineză (JO C 171, 30.6.2010, p. 9)].

2

(3)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

3

---

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/40

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 812/2010 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2010

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Inițierea

| (1) | La 17 decembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țară în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țară în cauză”).

| (2) | Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 de către APFE - European Glass Fiber Producers Association (Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 de către APFE - European Glass Fiber Producers Association (Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și asociațiile acestora, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și asociațiile acestora, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere.

| (4) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(4)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (5) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, importatori și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în timpul perioadei de anchetă (1 octombrie 2008 - 30 septembrie 2009). |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, importatori și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în timpul perioadei de anchetă (1 octombrie 2008 - 30 septembrie 2009).

| (6) | Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China și șapte producători sau grupuri de producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mare de producători-exportatori și producători din Uniune care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că trebuie să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește acești producători (a se vedea considerentele 12 și 13 de mai jos). |
| --- | --- |

(6)

Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China și șapte producători sau grupuri de producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mare de producători-exportatori și producători din Uniune care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că trebuie să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește acești producători (a se vedea considerentele 12 și 13 de mai jos).

| (7) | În ceea ce privește importatorii independenți, în etapa de eșantionare a anchetei, numai trei importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis să nu se aplice eșantionarea și să se trimită chestionare tuturor importatorilor care s-au manifestat. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește importatorii independenți, în etapa de eșantionare a anchetei, numai trei importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis să nu se aplice eșantionarea și să se trimită chestionare tuturor importatorilor care s-au manifestat.

| (8) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare pentru TEP. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare pentru TEP.

| (9) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.

| (10) | Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor și tuturor utilizatorilor cunoscuți și asociațiilor de utilizatori cunoscute. Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori și a 13 utilizatori. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor și tuturor utilizatorilor cunoscuți și asociațiilor de utilizatori cunoscute. Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori și a 13 utilizatori.

| (11) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului sau a riscului de prejudiciu care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți.






  (a) | Producători-exportatori din RPC







  — | Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”) |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului sau a riscului de prejudiciu care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți.

(a)

Producători-exportatori din RPC

—

Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”)

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import și Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. și Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), și |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import și Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. și Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), și

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.) |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)

| (b) | Producători din Uniune







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovacia |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători din Uniune

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovacia

| — | European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgia |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgia

| — | Owens Corning France, Chambéry, Franța |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Chambéry, Franța

| — | PPG Industries BV, Hoogezand, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hoogezand, Țările de Jos

| (c) | Utilizatori din Uniune







  — | Sabic Europe BV, Sittard, Țările de Jos și Genk, Belgia |
| --- | --- | --- |

(c)

Utilizatori din Uniune

—

Sabic Europe BV, Sittard, Țările de Jos și Genk, Belgia

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Țările de Jos

| (d) | Producător din țara analogă







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcia. |
| --- | --- | --- |

(d)

Producător din țara analogă

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcia.

3.   Eșantionarea

| (12) | Din cei opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a selecționat un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă din trei (grupuri de) societăți (afiliate), care reprezintă peste 70 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către UE. Părțile interesate au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție. |
| --- | --- |

(12)

Din cei opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a selecționat un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă din trei (grupuri de) societăți (afiliate), care reprezintă peste 70 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către UE. Părțile interesate au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție.

| (13) | În ceea ce privește producătorii din Uniune, șapte au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selecționat un eșantion de trei producători/grupuri de producători din Uniune, cei/cele mai mari în ceea ce privește vânzările și producția, reprezentând 64% din vânzările realizate de ansamblul producătorilor cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește producătorii din Uniune, șapte au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selecționat un eșantion de trei producători/grupuri de producători din Uniune, cei/cele mai mari în ceea ce privește vânzările și producția, reprezentând 64% din vânzările realizate de ansamblul producătorilor cooperanți din Uniune.

4.   Perioada de anchetă

| (14) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(14)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (15) | Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă și care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(15)

Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă și care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (16) | Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale plastice armate cu fibră de sticlă) se utilizează în multe ramuri industriale: industria autovehiculelor, electrică/electronică, a generatoarelor eoliene, a construcțiilor, a rezervoarelor/conductelor, a bunurilor de consum, aerospațială/militară etc. |
| --- | --- |

(16)

Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale plastice armate cu fibră de sticlă) se utilizează în multe ramuri industriale: industria autovehiculelor, electrică/electronică, a generatoarelor eoliene, a construcțiilor, a rezervoarelor/conductelor, a bunurilor de consum, aerospațială/militară etc.

| (17) | Există patru tipuri de bază de produse din fibră de sticlă cu filament continuu vizate de prezenta procedură, și anume fire tăiate, semitort, covorașe (cu excepția celor din vată de sticlă) și fire. Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor privind forma și a diferențelor posibile privind aplicațiile finale ale diverselor tipuri, aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri. Totuși, s-a stabilit că șuvițele nu au aceleași caracteristici chimice, fizice și tehnice de bază deoarece acestea nu sunt produse din fibră de sticlă cu filament continuu, ci fire discontinue cu lungimi neregulate. De asemenea, ancheta a arătat că anumite tipuri foarte specifice de semitort și anumite tipuri foarte specifice de fire, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 12 00 și 7019 19 10, ar trebui să fie excluse, având în vedere faptul că aceste tipuri fac obiectul unui tratament special prin acoperire și impregnare și prezintă o pierdere prin ardere de mai mult de 3 %, fapt ce determină caracteristici fizice și chimice diferite. |
| --- | --- |

(17)

Există patru tipuri de bază de produse din fibră de sticlă cu filament continuu vizate de prezenta procedură, și anume fire tăiate, semitort, covorașe (cu excepția celor din vată de sticlă) și fire. Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor privind forma și a diferențelor posibile privind aplicațiile finale ale diverselor tipuri, aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri. Totuși, s-a stabilit că șuvițele nu au aceleași caracteristici chimice, fizice și tehnice de bază deoarece acestea nu sunt produse din fibră de sticlă cu filament continuu, ci fire discontinue cu lungimi neregulate. De asemenea, ancheta a arătat că anumite tipuri foarte specifice de semitort și anumite tipuri foarte specifice de fire, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 12 00 și 7019 19 10, ar trebui să fie excluse, având în vedere faptul că aceste tipuri fac obiectul unui tratament special prin acoperire și impregnare și prezintă o pierdere prin ardere de mai mult de 3 %, fapt ce determină caracteristici fizice și chimice diferite.

| (18) | Mai mulți utilizatori de fire din aval au susținut că acestea ar trebui să fie excluse în totalitate din definiția produsului care face obiectul procedurii, ținând seama de baza de producție aproape inexistentă din Uniune, precum și de lipsa posibilității de a substitui firele cu alte tipuri de produs. |
| --- | --- |

(18)

Mai mulți utilizatori de fire din aval au susținut că acestea ar trebui să fie excluse în totalitate din definiția produsului care face obiectul procedurii, ținând seama de baza de producție aproape inexistentă din Uniune, precum și de lipsa posibilității de a substitui firele cu alte tipuri de produs.

| (19) | Cu toate acestea, ancheta a arătat că există cel puțin o posibilitate de substituire într-un singur sens în ceea ce privește cererea (și anume, firul poate fi utilizat în cazul mai multor aplicații în locul altor tipuri chiar dacă – dat fiind prețul relativ ridicat al firelor – aceasta nu ar fi întotdeauna o opțiune viabilă din punct de vedere economic), iar baza de producție limitată a unui anumit tip de produs nu poate fi, în sine, un motiv de excludere a acestui tip din definiția produsului care face obiectul procedurii, atât timp cât are aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază cu alte tipuri. Având în vedere faptul că firele din fibră de sticlă cu filament continuu au aceleași caracteristici esențiale cu alte produse din fibră de sticlă cu filament continuu și că sunt interschimbabile într-o anumită măsură, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru excluderea firelor din definiția produsului. Totuși, se remarcă faptul că se va acorda atenție specială evaluării, în continuare, a acestei cereri. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, ancheta a arătat că există cel puțin o posibilitate de substituire într-un singur sens în ceea ce privește cererea (și anume, firul poate fi utilizat în cazul mai multor aplicații în locul altor tipuri chiar dacă – dat fiind prețul relativ ridicat al firelor – aceasta nu ar fi întotdeauna o opțiune viabilă din punct de vedere economic), iar baza de producție limitată a unui anumit tip de produs nu poate fi, în sine, un motiv de excludere a acestui tip din definiția produsului care face obiectul procedurii, atât timp cât are aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază cu alte tipuri. Având în vedere faptul că firele din fibră de sticlă cu filament continuu au aceleași caracteristici esențiale cu alte produse din fibră de sticlă cu filament continuu și că sunt interschimbabile într-o anumită măsură, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru excluderea firelor din definiția produsului. Totuși, se remarcă faptul că se va acorda atenție specială evaluării, în continuare, a acestei cereri.

2.   Produsul similar

| (20) | S-a constatat că produsul în cauză și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază. În consecință, respectivele produse sunt considerate provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

S-a constatat că produsul în cauză și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază. În consecință, respectivele produse sunt considerate provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (21) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1) - (6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1) - (6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (22) | Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  1. | deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; |
| --- | --- | --- |

(22)

Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

1.

deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului;

| 2. | registrele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile; |
| --- | --- |

2.

registrele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile;

| 3. | nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;

| 4. | certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate; |
| --- | --- |

4.

certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;

| 5. | operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.

| (23) | În ancheta actuală, cei trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”); |
| --- | --- | --- |

(23)

În ancheta actuală, cei trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:

—

Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”);

| — | Jushi Group și; |
| --- | --- |

—

Jushi Group și;

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | Pentru toți producătorii-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile comunicate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile societăților în cauză. |
| --- | --- |

(24)

Pentru toți producătorii-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile comunicate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile societăților în cauză.

| (25) | Ancheta a stabilit că doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Ancheta a stabilit că doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (26) | Un producător-exportator sau un grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în special, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Majoritatea membrilor din consiliul de administrație au fost numiți de către o societate deținută în mod majoritar de către stat. În consecință, statul a putut împiedica, cu succes, luarea oricărei decizii. Astfel, este clar că statul joacă un rol major în procesele decizionale ale societății. În plus, societatea nu a putut demonstra că deține un set clar de registre contabile care sunt auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, deoarece venitul impozabil al societății nu a fost comunicat în mod corect în situațiile financiare. |
| --- | --- |

(26)

Un producător-exportator sau un grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în special, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Majoritatea membrilor din consiliul de administrație au fost numiți de către o societate deținută în mod majoritar de către stat. În consecință, statul a putut împiedica, cu succes, luarea oricărei decizii. Astfel, este clar că statul joacă un rol major în procesele decizionale ale societății. În plus, societatea nu a putut demonstra că deține un set clar de registre contabile care sunt auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, deoarece venitul impozabil al societății nu a fost comunicat în mod corect în situațiile financiare.

| (27) | De asemenea, celălalt producător-exportator sau grup de producători-exportatori inclus în eșantion nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Doi comercianți din grup sunt întreprinderi deținute de stat. De asemenea, statul poate interveni în mod semnificativ în procesul decizional al unui producător-exportator din grup, datorită dreptului de veto implicit, prin intermediul directorului care reprezintă societatea-mamă deținută de către stat. Acest producător este, la rândul său, societatea-mamă și acționarul majoritar pentru alți doi producători-exportatori din grup și, astfel, statul poate interveni, de asemenea, în mod semnificativ în procesul lor decizional. Mai mult, trei producători-exportatori din grup nu au putut arăta că îndeplinesc criteriul 2, deoarece, în cazul a doi din aceștia, regimul fiscal preferențial nu a fost menționat în situațiile financiare, în timp ce, pentru al treilea, auditul nu părea să fie independent. În plus, cinci societăți din grup nu au îndeplinit criteriul 3 (în special datorită prețurilor care nu sunt orientate către piață pentru drepturile de utilizare a terenurilor). |
| --- | --- |

(27)

De asemenea, celălalt producător-exportator sau grup de producători-exportatori inclus în eșantion nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Doi comercianți din grup sunt întreprinderi deținute de stat. De asemenea, statul poate interveni în mod semnificativ în procesul decizional al unui producător-exportator din grup, datorită dreptului de veto implicit, prin intermediul directorului care reprezintă societatea-mamă deținută de către stat. Acest producător este, la rândul său, societatea-mamă și acționarul majoritar pentru alți doi producători-exportatori din grup și, astfel, statul poate interveni, de asemenea, în mod semnificativ în procesul lor decizional. Mai mult, trei producători-exportatori din grup nu au putut arăta că îndeplinesc criteriul 2, deoarece, în cazul a doi din aceștia, regimul fiscal preferențial nu a fost menționat în situațiile financiare, în timp ce, pentru al treilea, auditul nu părea să fie independent. În plus, cinci societăți din grup nu au îndeplinit criteriul 3 (în special datorită prețurilor care nu sunt orientate către piață pentru drepturile de utilizare a terenurilor).

| (28) | Un producător-exportator inclus în eșantion, alcătuit dintr-un grup de două societăți afiliate, a demonstrat că îndeplinește toate criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și că i se poate acorda TEP. |
| --- | --- |

(28)

Un producător-exportator inclus în eșantion, alcătuit dintr-un grup de două societăți afiliate, a demonstrat că îndeplinește toate criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și că i se poate acorda TEP.

| (29) | În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, pentru care s-a propus să nu se acorde TEP. Cu toate acestea, niciuna din observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile în această privință. |
| --- | --- |

(29)

În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, pentru care s-a propus să nu se acorde TEP. Cu toate acestea, niciuna din observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile în această privință.

2.   Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)

| (30) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:






  — | în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(30)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:

—

în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| — | prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

—

prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| — | majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

—

majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;

| — | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și

| — | intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe. |
| --- | --- |

—

intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe.

| (31) | Cele două societăți sau grupul de societăți incluse în eșantion, menționate mai sus, cărora li s-a refuzat TEP, au solicitat, de asemenea, TI pentru eventualitatea în care nu li s-ar acorda TEP. |
| --- | --- |

(31)

Cele două societăți sau grupul de societăți incluse în eșantion, menționate mai sus, cărora li s-a refuzat TEP, au solicitat, de asemenea, TI pentru eventualitatea în care nu li s-ar acorda TEP.

| (32) | Din informațiile disponibile a reieșit că atât societățile, cât și grupul de societăți în cauză nu au demonstrat că îndeplinesc cumulativ toate cerințele de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de TI. Îndeosebi, s-a stabilit că societățile nu îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază referitor la faptul că majoritatea acțiunilor sunt deținute de persoane private sau că sunt suficient de independente de stat pentru că, astfel cum se explică în considerentele 26 și 27, s-a constatat că toate societățile erau deținute sau controlate în final, în mod majoritar, de către stat. De asemenea, astfel cum s-a menționat mai sus, s-a constatat că aceste (grupuri de) societăți nu au demonstrat că îndeplinesc criteriul stabilit la articolul 9 alineatul (5) litera (e), și anume că procesul lor decizional este independent de intervenția semnificativă a statului, permițând eludarea măsurilor, în cazul în care societăților li s-au aplicat niveluri diferite ale taxei. Prin urmare, cererile acestora pentru TI au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(32)

Din informațiile disponibile a reieșit că atât societățile, cât și grupul de societăți în cauză nu au demonstrat că îndeplinesc cumulativ toate cerințele de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de TI. Îndeosebi, s-a stabilit că societățile nu îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază referitor la faptul că majoritatea acțiunilor sunt deținute de persoane private sau că sunt suficient de independente de stat pentru că, astfel cum se explică în considerentele 26 și 27, s-a constatat că toate societățile erau deținute sau controlate în final, în mod majoritar, de către stat. De asemenea, astfel cum s-a menționat mai sus, s-a constatat că aceste (grupuri de) societăți nu au demonstrat că îndeplinesc criteriul stabilit la articolul 9 alineatul (5) litera (e), și anume că procesul lor decizional este independent de intervenția semnificativă a statului, permițând eludarea măsurilor, în cazul în care societăților li s-au aplicat niveluri diferite ale taxei. Prin urmare, cererile acestora pentru TI au trebuit să fie respinse.

| (33) | Prin urmare, s-a concluzionat că TI nu ar trebui acordat niciunuia din producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion, cărora li s-a refuzat TEP. |
| --- | --- |

(33)

Prin urmare, s-a concluzionat că TI nu ar trebui acordat niciunuia din producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion, cărora li s-a refuzat TEP.

3.   Valoarea normală

3.1.   Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator sau grupul de producători-exportatori căruia i s-a acordat TEP

| (34) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, pentru producătorul-exportator respectiv, dacă vânzările sale interne totale de produse din fibră de sticlă continuă erau reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul său total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Ancheta a stabilit că vânzările interne ale produsului similar erau reprezentative. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, pentru producătorul-exportator respectiv, dacă vânzările sale interne totale de produse din fibră de sticlă continuă erau reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul său total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Ancheta a stabilit că vânzările interne ale produsului similar erau reprezentative.

| (35) | Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune. |
| --- | --- |

(35)

Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune.

| (36) | Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul-exportator pe piața sa internă și considerat comparabil cu tipul de produse din fibră de sticlă continuă vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat în jur de 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune. Ancheta a stabilit că pentru toate tipurile de produs, cu excepția a patru, vânzările interne erau reprezentative. |
| --- | --- |

(36)

Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul-exportator pe piața sa internă și considerat comparabil cu tipul de produse din fibră de sticlă continuă vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat în jur de 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune. Ancheta a stabilit că pentru toate tipurile de produs, cu excepția a patru, vânzările interne erau reprezentative.

| (37) | Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(37)

Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.

| (38) | În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului de vânzare era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul în cauză. |
| --- | --- |

(38)

În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului de vânzare era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul în cauză.

| (39) | În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului în cauză. |
| --- | --- |

(39)

În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului în cauză.

| (40) | În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale. |
| --- | --- |

(40)

În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.

| (41) | Ancheta a stabilit că vânzările profitabile pentru toate tipurile de produs comparabile, cu excepția unuia, reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au fost utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală. Pentru un tip de produs s-au folosit numai vânzările profitabile. Pentru vânzările celor patru tipuri de produs care nu erau vândute în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a utilizat pentru valoarea normală prețuri interne reprezentative ale tipurilor foarte asemănătoare, ajustate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(41)

Ancheta a stabilit că vânzările profitabile pentru toate tipurile de produs comparabile, cu excepția unuia, reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au fost utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală. Pentru un tip de produs s-au folosit numai vânzările profitabile. Pentru vânzările celor patru tipuri de produs care nu erau vândute în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a utilizat pentru valoarea normală prețuri interne reprezentative ale tipurilor foarte asemănătoare, ajustate în mod corespunzător.

3.2.   Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP

(a)   Țara analogă

| (42) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda TEP, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analogă. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda TEP, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analogă.

| (43) | În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Turcia ca țară analogă adecvată în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își formuleze observațiile în acest sens. |
| --- | --- |

(43)

În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Turcia ca țară analogă adecvată în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își formuleze observațiile în acest sens.

| (44) | Două părți interesate s-au manifestat și au afirmat că Turcia nu ar fi o țară analogă adecvată, fără să motiveze, totuși, acest lucru. O altă parte interesată a făcut observații în legătură cu alegerea țării analoage și a sugerat că, dimpotrivă, India ar trebui utilizată, deoarece s-ar situa la un nivel de dezvoltare comparabil cu RPC; piețele ar fi comparabile deoarece în ambele piețe aplicațiile de energie eoliană ar fi foarte importante, iar tipurile comparabile ar fi produse în mod similar. Mai mult, piața indiană a fost descrisă ca fiind o piață deschisă, cu importuri semnificative. În cele din urmă, s-a menționat că accesul la materiile prime ar fi comparabil în ambele țări. |
| --- | --- |

(44)

Două părți interesate s-au manifestat și au afirmat că Turcia nu ar fi o țară analogă adecvată, fără să motiveze, totuși, acest lucru. O altă parte interesată a făcut observații în legătură cu alegerea țării analoage și a sugerat că, dimpotrivă, India ar trebui utilizată, deoarece s-ar situa la un nivel de dezvoltare comparabil cu RPC; piețele ar fi comparabile deoarece în ambele piețe aplicațiile de energie eoliană ar fi foarte importante, iar tipurile comparabile ar fi produse în mod similar. Mai mult, piața indiană a fost descrisă ca fiind o piață deschisă, cu importuri semnificative. În cele din urmă, s-a menționat că accesul la materiile prime ar fi comparabil în ambele țări.

| (45) | Comisia a căutat cooperarea producătorilor de produs similar din Turcia, Canada, SUA, Republica Coreea și India. Cu toate acestea, numai unicul producător turc și-a exprimat intenția de a coopera și a furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(45)

Comisia a căutat cooperarea producătorilor de produs similar din Turcia, Canada, SUA, Republica Coreea și India. Cu toate acestea, numai unicul producător turc și-a exprimat intenția de a coopera și a furnizat un răspuns la chestionar.

| (46) | Este recunoscut faptul că Turcia este o țară analogă reprezentativă în ceea ce privește volumul vânzărilor interne. Cu toate acestea, ar trebui să fie construită valoarea normală pentru un tip de produs similar care nu este produs în Turcia. De asemenea, se remarcă faptul că ancheta antidumping în curs de desfășurare a Turciei privind importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu indică o posibilă depreciere a prețurilor pe piața internă turcă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Turcia a fost singura țară care a fost de acord să coopereze în cadrul aceste anchete, se concluzionează, provizoriu, că Turcia ar trebui utilizată ca țară analogă. |
| --- | --- |

(46)

Este recunoscut faptul că Turcia este o țară analogă reprezentativă în ceea ce privește volumul vânzărilor interne. Cu toate acestea, ar trebui să fie construită valoarea normală pentru un tip de produs similar care nu este produs în Turcia. De asemenea, se remarcă faptul că ancheta antidumping în curs de desfășurare a Turciei privind importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu indică o posibilă depreciere a prețurilor pe piața internă turcă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Turcia a fost singura țară care a fost de acord să coopereze în cadrul aceste anchete, se concluzionează, provizoriu, că Turcia ar trebui utilizată ca țară analogă.

(b)   Determinarea valorii normale

| (47) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu metodologia generală prevăzută anterior pentru grupul de societăți cărora li s-a acordat TEP. În cazul în care tipurile de produs de pe piața internă a țării analoage au fost vândute toate în pierdere sau în cazul în care nu au fost vândute tipuri asemănătoare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu metodologia generală prevăzută anterior pentru grupul de societăți cărora li s-a acordat TEP. În cazul în care tipurile de produs de pe piața internă a țării analoage au fost vândute toate în pierdere sau în cazul în care nu au fost vândute tipuri asemănătoare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

4.   Prețul de export

| (48) | În majoritatea cazurilor, produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit. |
| --- | --- |

(48)

În majoritatea cazurilor, produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit.

| (49) | În cazul unora din vânzările la export ale unui producător-exportator către societățile sale afiliate din Uniune, s-a stabilit că acestea erau pentru utilizare captivă și, în consecință, nu au fost utilizate pentru calcularea provizorie a dumpingului. |
| --- | --- |

(49)

În cazul unora din vânzările la export ale unui producător-exportator către societățile sale afiliate din Uniune, s-a stabilit că acestea erau pentru utilizare captivă și, în consecință, nu au fost utilizate pentru calcularea provizorie a dumpingului.

5.   Comparația

| (50) | Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. S-a acordat o ajustare pentru taxele indirecte, navlul maritim și asigurări, navlul în țara exportatoare, etapa comercială (pentru diferențele din canalul de distribuție), cheltuielile de garanție, costurile de credit și taxele bancare. |
| --- | --- |

(50)

Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. S-a acordat o ajustare pentru taxele indirecte, navlul maritim și asigurări, navlul în țara exportatoare, etapa comercială (pentru diferențele din canalul de distribuție), cheltuielile de garanție, costurile de credit și taxele bancare.

6.   Marjele de dumping

| (51) | Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(51)

Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

| (52) | Pentru grupul de producători-exportatori care au cooperat, cărora li s-a acordat TEP, a fost stabilită o marjă de dumping individuală pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Pentru grupul de producători-exportatori care au cooperat, cărora li s-a acordat TEP, a fost stabilită o marjă de dumping individuală pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (53) | Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP sau TI și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie a celor trei societăți/grup de societăți incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(53)

Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP sau TI și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie a celor trei societăți/grup de societăți incluse în eșantion.

| (54) | Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 100 % din toate importurile din RPC în decursul PA, pentru societățile care nu cooperează, marja națională a fost stabilită folosind cea mai mare dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(54)

Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 100 % din toate importurile din RPC în decursul PA, pentru societățile care nu cooperează, marja națională a fost stabilită folosind cea mai mare dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion.

| (55) | Pe această bază, nivelurile provizorii de dumping sunt următoarele:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Alte societăți cooperante | 43,6 % |
| Altele | 43,6 % |

(55)

Pe această bază, nivelurile provizorii de dumping sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping provizorie

New Changhai Group

8,5 %

Alte societăți cooperante

43,6 %

Altele

43,6 %

D.   PREJUDICIUL

1.   Producția și industria din Uniune

| (56) | În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Șapte din acești 11 producători au cooperat în cadrul anchetei. Acești șapte producători erau toți membri ai reclamantului și s-a constatat că reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 90 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Din ceilalți patru producători din Uniune, unul era, de asemenea, reclamant, doi au sprijinit în mod activ reclamantul, în timp ce al patrulea nici nu l-a sprijinit, nici nu i s-a opus. Prin urmare, se consideră că acești 11 producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(56)

În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Șapte din acești 11 producători au cooperat în cadrul anchetei. Acești șapte producători erau toți membri ai reclamantului și s-a constatat că reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 90 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Din ceilalți patru producători din Uniune, unul era, de asemenea, reclamant, doi au sprijinit în mod activ reclamantul, în timp ce al patrulea nici nu l-a sprijinit, nici nu i s-a opus. Prin urmare, se consideră că acești 11 producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

| (57) | Astfel cum s-a indicat în considerentul 13 de mai sus, a fost selectat un eșantion de trei producători care reprezintă aproximativ 64 % din totalul producției din Uniune. Deoarece doi din acești producători erau grupuri de societăți afiliate, cu mai multe entități de producție în Uniune, eșantionul a fost alcătuit din nouă societăți individuale în total. |
| --- | --- |

(57)

Astfel cum s-a indicat în considerentul 13 de mai sus, a fost selectat un eșantion de trei producători care reprezintă aproximativ 64 % din totalul producției din Uniune. Deoarece doi din acești producători erau grupuri de societăți afiliate, cu mai multe entități de producție în Uniune, eșantionul a fost alcătuit din nouă societăți individuale în total.

| (58) | Unele părți interesate au afirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion nu ar trebui considerați ca reprezentând industria din Uniune, dat fiind faptul că toți trei au, în China, producători afiliați care fabrică produsul în cauză. Ancheta a confirmat că, într-adevăr, doi din cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au, în China, societăți producătoare afiliate. Cu toate acestea, s-a constatat că, în ciuda relației, acești doi producători din Uniune incluși în eșantion nu s-au comportat în vreun mod care să facă nefiabile concluziile anchetei. Volumul pe care acești producători din Uniune le-a importat de la societățile lor afiliate din RPC este limitat (mai puțin de 4 % din importurile din RPC). În plus, aceste importuri pot fi considerate ca fiind neglijabile prin comparație cu producția totală a producătorilor în cauză din Uniune, care nu ar trebui, sub nicio formă, să fie văzuți ca importatori deoarece sunt, în mod clar, adevărați producători de fibră de sticlă. În cele din urmă, indicatorii de prejudiciu care se referă la producătorii în cauză din Uniune nu au fost afectați de aceste importuri limitate. Ținând cont de cele de mai sus, Comisia a considerat că nu există motive pentru a exclude vreunul din producătorii din Uniune incluși în eșantion din definiția industriei din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Unele părți interesate au afirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion nu ar trebui considerați ca reprezentând industria din Uniune, dat fiind faptul că toți trei au, în China, producători afiliați care fabrică produsul în cauză. Ancheta a confirmat că, într-adevăr, doi din cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au, în China, societăți producătoare afiliate. Cu toate acestea, s-a constatat că, în ciuda relației, acești doi producători din Uniune incluși în eșantion nu s-au comportat în vreun mod care să facă nefiabile concluziile anchetei. Volumul pe care acești producători din Uniune le-a importat de la societățile lor afiliate din RPC este limitat (mai puțin de 4 % din importurile din RPC). În plus, aceste importuri pot fi considerate ca fiind neglijabile prin comparație cu producția totală a producătorilor în cauză din Uniune, care nu ar trebui, sub nicio formă, să fie văzuți ca importatori deoarece sunt, în mod clar, adevărați producători de fibră de sticlă. În cele din urmă, indicatorii de prejudiciu care se referă la producătorii în cauză din Uniune nu au fost afectați de aceste importuri limitate. Ținând cont de cele de mai sus, Comisia a considerat că nu există motive pentru a exclude vreunul din producătorii din Uniune incluși în eșantion din definiția industriei din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

2.   Consumul din Uniune

| (59) | Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat. |
| --- | --- |

(59)

Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat.

| (60) | Consumul din Uniune a scăzut mult, cu 24 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul a înregistrat o ușoară creștere în 2007 și prima jumătate a lui 2008.

  Tabelul 1










  Consumul din Uniune |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Unități (tone) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Indexat | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Consumul din Uniune a scăzut mult, cu 24 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul a înregistrat o ușoară creștere în 2007 și prima jumătate a lui 2008.

Tabelul 1

Consumul din Uniune

2006

2007

2008

PA

Unități (tone)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Indexat

100

106

105

76

3.   Importurile provenite din țara în cauză

3.1.   Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (61) | Volumul importurilor din RPC ale produsului în cauză pe piața Uniunii a crescut în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, importurile din RPC au crescut cu peste 50 %. În special, între 2006 și 2008, importurile din RPC au crescut mai mult de dublu. Ele au înregistrat o scădere în PA, prin comparație cu 2008, însă nivelul acestei scăderi (25 %) a fost mai redus decât cel al scăderii consumului (28 %).

  Tabelul 2










  Importurile din RPC (volume) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Unități (tone) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Indexat | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Volumul importurilor din RPC ale produsului în cauză pe piața Uniunii a crescut în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, importurile din RPC au crescut cu peste 50 %. În special, între 2006 și 2008, importurile din RPC au crescut mai mult de dublu. Ele au înregistrat o scădere în PA, prin comparație cu 2008, însă nivelul acestei scăderi (25 %) a fost mai redus decât cel al scăderii consumului (28 %).

Tabelul 2

Importurile din RPC (volume)

2006

2007

2008

PA

Unități (tone)

77 283

122 190

155 875

116 413

Indexat

100

158

202

151

3.2.   Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping

| (62) | Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a crescut în continuu pe parcursul perioadei examinate. În PA, importurile chineze au deținut o cotă de piață de 15,6 %, ceea ce reprezintă aproape dublul cotei lor de piață în 2006.

  Tabelul 3










  Importurile din RPC (cotă de piață) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Cotă de piață (%) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Indexat | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a crescut în continuu pe parcursul perioadei examinate. În PA, importurile chineze au deținut o cotă de piață de 15,6 %, ceea ce reprezintă aproape dublul cotei lor de piață în 2006.

Tabelul 3

Importurile din RPC (cotă de piață)

2006

2007

2008

PA

Cotă de piață (%)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Indexat

100

149

191

198

3.3.   Prețurile

(a)   Evoluția prețurilor

| (63) | Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Prețurile medii ale importurilor din RPC au rămas în general stabile pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru s-a putut remarca în ciuda unei creșteri mondiale semnificative a prețurilor materiilor prime utilizate pentru fabricarea fibrelor de sticlă cu filament continuu în timpul perioadei examinate (astfel cum se arată, de asemenea, în tabelul 18).

  Tabelul 4










  Importurile din RPC (prețuri) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Medie preț/tonă (EUR) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Indexat | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Prețurile medii ale importurilor din RPC au rămas în general stabile pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru s-a putut remarca în ciuda unei creșteri mondiale semnificative a prețurilor materiilor prime utilizate pentru fabricarea fibrelor de sticlă cu filament continuu în timpul perioadei examinate (astfel cum se arată, de asemenea, în tabelul 18).

Tabelul 4

Importurile din RPC (prețuri)

2006

2007

2008

PA

Medie preț/tonă (EUR)

930

936

970

943

Indexat

100

101

104

101

(b)   Subcotarea prețurilor

| (64) | O comparație a prețurilor în funcție de tip a fost efectuată între prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi practicate în Uniune și cele ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind etapa comercială și costurile post-import. |
| --- | --- |

(64)

O comparație a prețurilor în funcție de tip a fost efectuată între prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi practicate în Uniune și cele ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind etapa comercială și costurile post-import.

| (65) | Comparația a arătat că, în decursul PA, importurile produsului în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune, atunci când sunt exprimate sub formă de procentaj al acesteia, cu 23 % până la 39 %. |
| --- | --- |

(65)

Comparația a arătat că, în decursul PA, importurile produsului în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune, atunci când sunt exprimate sub formă de procentaj al acesteia, cu 23 % până la 39 %.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.1.   Remarci preliminare

| (66) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează starea industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos au legătură cu întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și cu producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori. |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează starea industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos au legătură cu întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și cu producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori.

4.2.   Producția

| (67) | Volumele de producție ale Uniunii au rămas relativ stabile din 2006 în 2008, însă au scăzut brusc pe parcursul PA.

  Tabelul 5










  Industria – producția din Uniune |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Unități (tone) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Indexat | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Volumele de producție ale Uniunii au rămas relativ stabile din 2006 în 2008, însă au scăzut brusc pe parcursul PA.

Tabelul 5

Industria – producția din Uniune

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

Unități (tone)

495 942

508 837

502 729

312 824

Indexat

100

103

101

63

4.3.   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (68) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6










  Industria din Uniune– capacitatea de producție |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Capacitate (tone) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Indexat | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Utilizarea capacității (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Indexat | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Industria din Uniune– capacitatea de producție

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

Capacitate (tone)

575 900

573 600

585 350

510 700

Indexat

100

100

102

89

Utilizarea capacității (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Indexat

100

103

100

71

| (69) | Pe parcursul PA; capacitatea de producție era redusă. Într-adevăr, având în vedere scăderea accentuată a prețurilor și pierderea de cote de piață cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, mai multe linii de producție au fost demontate, temporar închise sau reduse. În ciuda acestei scăderi a capacității de producție, nivelul utilizării capacității a scăzut de la 86 % la 61 %, adică cu 29 %. |
| --- | --- |

(69)

Pe parcursul PA; capacitatea de producție era redusă. Într-adevăr, având în vedere scăderea accentuată a prețurilor și pierderea de cote de piață cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, mai multe linii de producție au fost demontate, temporar închise sau reduse. În ciuda acestei scăderi a capacității de producție, nivelul utilizării capacității a scăzut de la 86 % la 61 %, adică cu 29 %.

4.4.   Stocurile

| (70) | Tabelul de mai jos arată că stocurile au scăzut întâi în 2007, când consumul era în creștere, dar că apoi au crescut puternic în 2008, având în vedere scăderea bruscă a cererii în ultimele trei luni ale acelui an. Pe parcursul PA, nivelul stocurilor a revenit la valori mai normale.

  Tabelul 7










  Industria din Uniune – stocuri |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Unități (tone) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| Indexat | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Tabelul de mai jos arată că stocurile au scăzut întâi în 2007, când consumul era în creștere, dar că apoi au crescut puternic în 2008, având în vedere scăderea bruscă a cererii în ultimele trei luni ale acelui an. Pe parcursul PA, nivelul stocurilor a revenit la valori mai normale.

Tabelul 7

Industria din Uniune – stocuri

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

Unități (tone)

88 968

73 018

123 910

82 160

Indexat

100

82

139

92

4.5.   Volumul vânzărilor (ansamblul industriei din Uniune)

| (71) | Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața UE, inclusiv vânzările pentru utilizare captivă, a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8










  Industria din Uniune – vânzări UE (volume) |
| --- | --- |
| toți producătorii UE | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Unități (tone) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Indexat | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața UE, inclusiv vânzările pentru utilizare captivă, a evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Industria din Uniune – vânzări UE (volume)

toți producătorii UE

2006

2007

2008

PA

Unități (tone)

737 818

743 784

706 746

520 064

Indexat

100

101

96

70

| (72) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune, în ansamblu, a scăzut cu 30 %. În 2007, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 6 % (astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus), volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu numai 1 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. În consecință, în 2008 și în timpul PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut puternic. |
| --- | --- |

(72)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune, în ansamblu, a scăzut cu 30 %. În 2007, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 6 % (astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus), volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu numai 1 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. În consecință, în 2008 și în timpul PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut puternic.

4.6.   Cota de piață (ansamblul industriei din Uniune)

| (73) | Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut puternic în 2007 și 2008, după care s-a înregistrat o ușoară redresare în timpul PA. Cu toate acestea, în ansamblu, industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei examinate, în timp ce, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.

  Tabelul 9










  Industria din Uniune - cota de piață a UE |
| --- | --- |
| toți producătorii UE | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Cota de piață a UE (%) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Indexat | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut puternic în 2007 și 2008, după care s-a înregistrat o ușoară redresare în timpul PA. Cu toate acestea, în ansamblu, industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei examinate, în timp ce, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.

Tabelul 9

Industria din Uniune - cota de piață a UE

toți producătorii UE

2006

2007

2008

PA

Cota de piață a UE (%)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

Indexat

100

95

91

93

4.7.   Prețuri de vânzare

| (74) | În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile de vânzare către clienți independenți pe parcursul perioadei examinate. Dimpotrivă, prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2 %, ceea ce este cu atât mai remarcabil cu cât prețurile materiilor prime au crescut. De fapt, industria din Uniune nu a avut posibilitatea de a reflecta în prețurile de vânzare creșterea costurilor legate de materiile prime, datorită presiunii asupra nivelurilor prețurilor de pe piața Uniunii, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.

  Tabelul 10










  Industria din Uniune – vânzări UE (prețuri medii) |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| EUR/tonă | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Indexat | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile de vânzare către clienți independenți pe parcursul perioadei examinate. Dimpotrivă, prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2 %, ceea ce este cu atât mai remarcabil cu cât prețurile materiilor prime au crescut. De fapt, industria din Uniune nu a avut posibilitatea de a reflecta în prețurile de vânzare creșterea costurilor legate de materiile prime, datorită presiunii asupra nivelurilor prețurilor de pe piața Uniunii, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.

Tabelul 10

Industria din Uniune – vânzări UE (prețuri medii)

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

EUR/tonă

1 179

1 166

1 192

1 159

Indexat

100

99

101

98

4.8.   Ocuparea forței de muncă

| (75) | Nivelul ocupării forței de muncă al producătorilor din Uniune arată că industria din Uniune a raționalizat producția de-a lungul perioadei examinate, având drept obiectiv reducerea costurilor de fabricație și contrabalansarea creșterii costurile materiilor prime. Într-adevăr, numărul de angajați a scăzut cu 20 de puncte procentuale pe parcursul întregii perioade, cu o scădere de 15 puncte procentuale concentrată în perioada cuprinsă între 2007 și PA.

  Tabelul 11










  Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Număr de angajați | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Indexat | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Nivelul ocupării forței de muncă al producătorilor din Uniune arată că industria din Uniune a raționalizat producția de-a lungul perioadei examinate, având drept obiectiv reducerea costurilor de fabricație și contrabalansarea creșterii costurile materiilor prime. Într-adevăr, numărul de angajați a scăzut cu 20 de puncte procentuale pe parcursul întregii perioade, cu o scădere de 15 puncte procentuale concentrată în perioada cuprinsă între 2007 și PA.

Tabelul 11

Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

Număr de angajați

4 114

3 890

3 705

3 302

Indexat

100

95

90

80

4.9.   Productivitatea

| (76) | În urma eforturilor industriei din Uniune, descrise în considerentul anterior, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune a crescut semnificativ în 2007 și 2008. Această evoluție pozitivă s-a inversat în timpul PA, având drept rezultat o pierdere globală a productivității de 21 % pe parcursul perioadei examinate. Această inversare a productivității s-a datorat parțial scăderii bruște a cererii și parțial faptului că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC subcotează mult prețurile practicate de industria din Uniune, ceea ce a avut drept rezultat o scădere substanțială a producției și, astfel, o creștere a ocupării forței de muncă per unitate de fibră de sticlă produsă.

  Tabelul 12










  Industria din Uniune - productivitatea |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| tone/angajat | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Indexat | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

În urma eforturilor industriei din Uniune, descrise în considerentul anterior, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune a crescut semnificativ în 2007 și 2008. Această evoluție pozitivă s-a inversat în timpul PA, având drept rezultat o pierdere globală a productivității de 21 % pe parcursul perioadei examinate. Această inversare a productivității s-a datorat parțial scăderii bruște a cererii și parțial faptului că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC subcotează mult prețurile practicate de industria din Uniune, ceea ce a avut drept rezultat o scădere substanțială a producției și, astfel, o creștere a ocupării forței de muncă per unitate de fibră de sticlă produsă.

Tabelul 12

Industria din Uniune - productivitatea

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

tone/angajat

121

131

136

95

Indexat

100

108

113

79

4.10.   Salariile

| (77) | Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că salariile medii anuale au crescut ușor în 2007 și 2008, însă au scăzut în PA. Pe parcursul întregii perioade, costurile salariale unitare au scăzut cu 3 %. Totuși, această scădere ar fi fost mai explicită în cazul în care sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.

  Tabelul 13










  Industria din Uniune - costurile forței de muncă |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| salarii anuale (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Indexat | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că salariile medii anuale au crescut ușor în 2007 și 2008, însă au scăzut în PA. Pe parcursul întregii perioade, costurile salariale unitare au scăzut cu 3 %. Totuși, această scădere ar fi fost mai explicită în cazul în care sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.

Tabelul 13

Industria din Uniune - costurile forței de muncă

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

salarii anuale (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

Indexat

100

101

103

97

4.11.   Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)

| (78) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procentaj al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În cadrul stabilirii rentabilității producătorilor din Uniune, cifrele verificate au fost corectate pentru a împiedica ca această analiză să fie influențată de aspecte extraordinare specifice societății care au avut un impact disproporționat asupra cifrelor profitului acelor societăți într-o perioadă dată. În urma acestor corecții, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion și randamentul investițiilor legat de vânzările produsului similar în Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 14










  Industria din Uniune - rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI) |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| profit net (ca % din cifra de afaceri) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| RI | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procentaj al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În cadrul stabilirii rentabilității producătorilor din Uniune, cifrele verificate au fost corectate pentru a împiedica ca această analiză să fie influențată de aspecte extraordinare specifice societății care au avut un impact disproporționat asupra cifrelor profitului acelor societăți într-o perioadă dată. În urma acestor corecții, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion și randamentul investițiilor legat de vânzările produsului similar în Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 14

Industria din Uniune - rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

profit net (ca % din cifra de afaceri)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

RI

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | După cum arată tabelele de mai sus, industria din Uniune a putut atinge niveluri limitate ale profitului pe parcursul celei mai mari părți din perioada examinată, excepție făcând anul 2007, când nivelul mediu de rentabilitate a ajuns la 4,7 %. Profiturile s-au transformat într-o pierdere enormă în decursul PA: nivelul mediu al pierderii pentru industria din Uniune a ajuns la 15 %. |
| --- | --- |

(79)

După cum arată tabelele de mai sus, industria din Uniune a putut atinge niveluri limitate ale profitului pe parcursul celei mai mari părți din perioada examinată, excepție făcând anul 2007, când nivelul mediu de rentabilitate a ajuns la 4,7 %. Profiturile s-au transformat într-o pierdere enormă în decursul PA: nivelul mediu al pierderii pentru industria din Uniune a ajuns la 15 %.

| (80) | În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas mai degrabă limitat de-a lungul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2007. În cele din urmă, în timpul PA, media RI din industria din Uniune a scăzut la – 16,8 %. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas mai degrabă limitat de-a lungul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2007. În cele din urmă, în timpul PA, media RI din industria din Uniune a scăzut la – 16,8 %.

| (81) | Situația financiară fragilă de mai sus exista în ciuda consumului crescut în perioada cuprinsă între 2006 și 2008, astfel cum s-a descris în considerentul 60 de mai sus și a eforturilor industriei din Uniune de a raționaliza costurile de producție, astfel cum s-a descris în considerentele 75 și 76 de mai sus. Pe parcursul perioadei examinate, volumele de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC, la un preț scăzut, care înregistrau o creștere puternică au afectat volumului vânzărilor industriei din Uniune și au avut drept rezultat, de asemenea, o scădere accentuată a prețurilor. Acești factori au avut un impact asupra situației financiare a industriei din Uniune. Acest lucru este cel mai bine ilustrat de pierderea dramatică de 15 % în decursul PA. |
| --- | --- |

(81)

Situația financiară fragilă de mai sus exista în ciuda consumului crescut în perioada cuprinsă între 2006 și 2008, astfel cum s-a descris în considerentul 60 de mai sus și a eforturilor industriei din Uniune de a raționaliza costurile de producție, astfel cum s-a descris în considerentele 75 și 76 de mai sus. Pe parcursul perioadei examinate, volumele de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC, la un preț scăzut, care înregistrau o creștere puternică au afectat volumului vânzărilor industriei din Uniune și au avut drept rezultat, de asemenea, o scădere accentuată a prețurilor. Acești factori au avut un impact asupra situației financiare a industriei din Uniune. Acest lucru este cel mai bine ilustrat de pierderea dramatică de 15 % în decursul PA.

4.12.   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (82) | Fluxul net de numerar provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 15










  Industria din Uniune - fluxul de numerar |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| fluxul de numerar (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Indexat | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Fluxul net de numerar provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează:

Tabelul 15

Industria din Uniune - fluxul de numerar

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

fluxul de numerar (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Indexat

100

50

22

–64

| (83) | Tabelul de mai sus confirmă situația financiară fragilă a industriei din Uniune în perioada cuprinsă între 2006-2008 și deteriorarea dramatică înregistrată, în consecință, în timpul PA. |
| --- | --- |

(83)

Tabelul de mai sus confirmă situația financiară fragilă a industriei din Uniune în perioada cuprinsă între 2006-2008 și deteriorarea dramatică înregistrată, în consecință, în timpul PA.

4.13.   Investițiile

| (84) | Pe parcursul perioadei examinate, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 16










  Industria din Uniune – investiții |
| --- | --- |
| producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| investiții nete (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Indexat | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

Pe parcursul perioadei examinate, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 16

Industria din Uniune – investiții

producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

PA

investiții nete (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Indexat

100

52

109

71

| (85) | Pe parcursul anilor de vârf 2006 și 2008, nivelul investițiilor a fost relativ ridicat în ceea ce privește reconstrucția furnalelor. În această industrie cu utilizare intensivă a capitalului, furnalele trebuie să fie reconstruite o dată la 7-10 ani, iar costurile legate de reconstrucția unui furnal pot ajunge între 8 milioane-13 milioane EUR (se specifică intervalul din motive de confidențialitate). O bună parte din celelalte costuri, mai structurale, pentru investiții mari se leagă de consumul de aliaj din filiere și, în consecință, de reconstrucția acestora. |
| --- | --- |

(85)

Pe parcursul anilor de vârf 2006 și 2008, nivelul investițiilor a fost relativ ridicat în ceea ce privește reconstrucția furnalelor. În această industrie cu utilizare intensivă a capitalului, furnalele trebuie să fie reconstruite o dată la 7-10 ani, iar costurile legate de reconstrucția unui furnal pot ajunge între 8 milioane-13 milioane EUR (se specifică intervalul din motive de confidențialitate). O bună parte din celelalte costuri, mai structurale, pentru investiții mari se leagă de consumul de aliaj din filiere și, în consecință, de reconstrucția acestora.

4.14.   Amploarea marjei de dumping reale

| (86) | Marjele de dumping pentru importurile din RPC, astfel cum s-a specificat mai sus în considerentul 55 sunt foarte ridicate. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(86)

Marjele de dumping pentru importurile din RPC, astfel cum s-a specificat mai sus în considerentul 55 sunt foarte ridicate. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping nu poate fi considerat neglijabil.

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (87) | În ciuda eforturilor serioase depuse de industria din Uniune pentru a-și spori competitivitatea, majoritatea indicatorilor de prejudiciu referitori la industria din Uniune au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru se poate remarca în special atunci când se analizează indicatorii referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, în special randamentul investițiilor, fluxul de numerar și rentabilitatea, toate acestea evoluând în mod dramatic. În plus, indicatorii referitori la producție, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor și cota de piață au confirmat, de asemenea, o tendință care este, în mod clar, în curs de deteriorare. |
| --- | --- |

(87)

În ciuda eforturilor serioase depuse de industria din Uniune pentru a-și spori competitivitatea, majoritatea indicatorilor de prejudiciu referitori la industria din Uniune au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru se poate remarca în special atunci când se analizează indicatorii referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, în special randamentul investițiilor, fluxul de numerar și rentabilitatea, toate acestea evoluând în mod dramatic. În plus, indicatorii referitori la producție, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor și cota de piață au confirmat, de asemenea, o tendință care este, în mod clar, în curs de deteriorare.

| (88) | În același timp, importurile de fibră de sticlă din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 39 % în timpul PA, iar industria din Uniune a pierdut 5 puncte procentuale din cota de piață în mai puțin de patru ani. |
| --- | --- |

(88)

În același timp, importurile de fibră de sticlă din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 39 % în timpul PA, iar industria din Uniune a pierdut 5 puncte procentuale din cota de piață în mai puțin de patru ani.

| (89) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(89)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (90) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(90)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (91) | Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 51 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 98 %, de la 7,9 % la 15,6 %. |
| --- | --- |

(91)

Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 51 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 98 %, de la 7,9 % la 15,6 %.

| (92) | Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei examinate a coincis cu tendința de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 2 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri scăzute ale rentabilității care, în cursul PA, au fost negative. |
| --- | --- |

(92)

Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei examinate a coincis cu tendința de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 2 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri scăzute ale rentabilității care, în cursul PA, au fost negative.

| (93) | De asemenea, este de remarcat faptul că, și în timpul PA, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a continuat să crească. Cu alte cuvinte, astfel cum s-a menționat și în considerentul 62 de mai sus, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au scăzut într-un ritm mai lent decât consumul din Uniune. |
| --- | --- |

(93)

De asemenea, este de remarcat faptul că, și în timpul PA, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a continuat să crească. Cu alte cuvinte, astfel cum s-a menționat și în considerentul 62 de mai sus, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au scăzut într-un ritm mai lent decât consumul din Uniune.

| (94) | Anumite părți interesate au susținut că nu există legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Unul din argumentele aduse în această privință a fost că diferența de preț dintre prețurile de vânzare ale Chinei și ale Uniunii a fost destul de constantă pe parcursul întregii perioade examinate, în timp ce, concomitent, rentabilitatea industriei din Uniune a fluctuat. În această privință trebuie să se țină cont de faptul nu doar nivelul prețurilor, ci și volumul importurilor, deja la preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, au pus o presiune puternică asupra vânzărilor industriei din Uniune. Mai mult, chiar dacă e posibil ca alți factori să fi jucat, de asemenea, un rol în starea agravată a industriei din Uniune, afectând astfel, într-o anumită măsură, evoluția rentabilității industriei din Uniune, sub nicio formă acest lucru nu poate atenua impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC care subcotează constant prețurile din Uniune, dat fiind, în special, că acest lucru a avut loc într-un ritm relativ stabil, în ciuda modificărilor pieței, precum creșterea și scăderea consumului sau evoluția prețurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(94)

Anumite părți interesate au susținut că nu există legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Unul din argumentele aduse în această privință a fost că diferența de preț dintre prețurile de vânzare ale Chinei și ale Uniunii a fost destul de constantă pe parcursul întregii perioade examinate, în timp ce, concomitent, rentabilitatea industriei din Uniune a fluctuat. În această privință trebuie să se țină cont de faptul nu doar nivelul prețurilor, ci și volumul importurilor, deja la preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, au pus o presiune puternică asupra vânzărilor industriei din Uniune. Mai mult, chiar dacă e posibil ca alți factori să fi jucat, de asemenea, un rol în starea agravată a industriei din Uniune, afectând astfel, într-o anumită măsură, evoluția rentabilității industriei din Uniune, sub nicio formă acest lucru nu poate atenua impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC care subcotează constant prețurile din Uniune, dat fiind, în special, că acest lucru a avut loc într-un ritm relativ stabil, în ciuda modificărilor pieței, precum creșterea și scăderea consumului sau evoluția prețurilor materiilor prime.

| (95) | S-a prezentat un argument similar referitor la pretinsa absență a relației între cifrele industriei din Uniune privind rentabilitatea și evoluția cotei lor de piață. Într-adevăr, de exemplu, nivelurile de rentabilitate ale industriei din Uniune s-au ameliorat temporar din 2006 în 2007, în ciuda scăderii cotei lor de piață. Acest lucru s-a datorat, parțial, condițiilor intensificate de pe piața Uniunii în 2007 (a se vedea creșterea de 6 % a consumului din Uniune, astfel cum s-a menționat în considerentul 60 de mai sus). Totuși, mai important, în 2006 și 2007 industria din Uniune s-a concentrat asupra raționalizării producției sale prin reducerea costurilor de fabricație, ceea ce a avut un impact și asupra nivelurilor de rentabilitate a acestora. Un alt exemplu, între 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a crescut ușor, în timp ce nivelul rentabilității sale a înregistrat o scădere gravă de 15 %. Totuși, în aceeași perioadă, importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au putut, de asemenea, să își crească cota de piață, subcotând încă, în același timp, în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune. Acest lucru a avut drept rezultat pierderea enormă realizată de industria din Uniune. Într-adevăr, ambele cazuri de mai sus arată că unul sau doi indicatori separați nu pot, ei înșiși, să fie luați în considerare atunci când se măsoară efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra stării industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(95)

S-a prezentat un argument similar referitor la pretinsa absență a relației între cifrele industriei din Uniune privind rentabilitatea și evoluția cotei lor de piață. Într-adevăr, de exemplu, nivelurile de rentabilitate ale industriei din Uniune s-au ameliorat temporar din 2006 în 2007, în ciuda scăderii cotei lor de piață. Acest lucru s-a datorat, parțial, condițiilor intensificate de pe piața Uniunii în 2007 (a se vedea creșterea de 6 % a consumului din Uniune, astfel cum s-a menționat în considerentul 60 de mai sus). Totuși, mai important, în 2006 și 2007 industria din Uniune s-a concentrat asupra raționalizării producției sale prin reducerea costurilor de fabricație, ceea ce a avut un impact și asupra nivelurilor de rentabilitate a acestora. Un alt exemplu, între 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a crescut ușor, în timp ce nivelul rentabilității sale a înregistrat o scădere gravă de 15 %. Totuși, în aceeași perioadă, importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au putut, de asemenea, să își crească cota de piață, subcotând încă, în același timp, în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune. Acest lucru a avut drept rezultat pierderea enormă realizată de industria din Uniune. Într-adevăr, ambele cazuri de mai sus arată că unul sau doi indicatori separați nu pot, ei înșiși, să fie luați în considerare atunci când se măsoară efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra stării industriei din Uniune.

| (96) | Pe baza celor de mai sus se concluzionează provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au intrat pe piața Uniunii în volume mari și în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate au avut un impact deosebit de negativ asupra situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus se concluzionează provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au intrat pe piața Uniunii în volume mari și în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate au avut un impact deosebit de negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.

3.   Efectul altor factori

3.1.   Importurile din țări terțe

| (97) | Pe parcursul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 2 puncte procentuale, de la 17 % la 15 %. A doua din cele mai mari surse de importuri, Norvegia, deținea o cotă de piață de 3,3 % pe parcursul PA. Turcia avea o cotă de piață de 2,5 % pe parcursul PA, iar a patra din cele mai mari surse de importuri, SUA avea o cotă de piață mai mică de 2 % pe parcursul aceleiași perioade.

  Tabelul 17











  Importurile din alte țări |
| --- | --- |
| Țară | | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Norvegia | Volum (tone) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Cotă de piață (%) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Turcia | Volum (tone) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Cotă de piață (%) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| SUA | Volum (tone) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Cotă de piață (%) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Preț mediu (EUR) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malaysia | Volum (tone) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Cotă de piață (%) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Preț mediu (EUR) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Taiwan | Volum (tone) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Cotă de piață (%) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| India | Volum (tone) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Cotă de piață (%) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Republica Coreea | Volum (tone) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Cotă de piață (%) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japonia | Volum (tone) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Cotă de piață (%) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Mexic | Volum (tone) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Cotă de piață (%) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Canada | Volum (tone) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Cotă de piață (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Alte țări | Volum (tone) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Cotă de piață (%) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Preț mediu (EUR) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

Pe parcursul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 2 puncte procentuale, de la 17 % la 15 %. A doua din cele mai mari surse de importuri, Norvegia, deținea o cotă de piață de 3,3 % pe parcursul PA. Turcia avea o cotă de piață de 2,5 % pe parcursul PA, iar a patra din cele mai mari surse de importuri, SUA avea o cotă de piață mai mică de 2 % pe parcursul aceleiași perioade.

Tabelul 17

Importurile din alte țări

Țară

2006

2007

2008

PA

Norvegia

Volum (tone)

34 990

28 834

35 410

24 993

Cotă de piață (%)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Preț mediu (EUR)

1 254

1 412

1 360

1 256

Turcia

Volum (tone)

28 981

25 035

20 658

18 874

Cotă de piață (%)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Preț mediu (EUR)

1 097

1 155

1 202

1 077

SUA

Volum (tone)

22 921

24 246

20 447

13 569

Cotă de piață (%)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Preț mediu (EUR)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malaysia

Volum (tone)

9 541

25 569

35 200

12 601

Cotă de piață (%)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Preț mediu (EUR)

979

1 019

1 022

1 025

Taiwan

Volum (tone)

19 318

18 150

14 655

11 285

Cotă de piață (%)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Preț mediu (EUR)

1 193

1 146

1 069

975

India

Volum (tone)

4 365

11 231

3 757

5 361

Cotă de piață (%)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Preț mediu (EUR)

1 308

1 232

1 315

1 240

Republica Coreea

Volum (tone)

7 959

5 974

13 934

5 116

Cotă de piață (%)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Preț mediu (EUR)

1 430

1 607

894

1 004

Japonia

Volum (tone)

21 671

10 727

11 174

4 609

Cotă de piață (%)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Preț mediu (EUR)

1 197

1 315

1 401

1 804

Mexic

Volum (tone)

4 894

9 713

7 226

3 689

Cotă de piață (%)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Preț mediu (EUR)

1 488

1 204

1 289

1 359

Canada

Volum (tone)

4 136

3 309

2 196

2 244

Cotă de piață (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Preț mediu (EUR)

1 303

2 025

1 761

2 146

Alte țări

Volum (tone)

8 954

14 848

8 519

9 227

Cotă de piață (%)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Preț mediu (EUR)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Tabelul de mai sus, care se bazează pe date Eurostat, arată, de asemenea, că nivelurile prețurilor medii la frontiera Uniunii ale altor importuri sunt, în general, cu mult mai mari decât prețurile importurilor din RPC, astfel cum s-a rezumat în considerentul 63 de mai sus. Comparând aceste prețuri date de Eurostat cu prețurile de vânzare ale industriei din Uniune raportate în considerentul 74 de mai sus, importurile din Turcia păreau să subcoteze prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA. Cu toate acestea, importurile din Turcia reprezentau în PA o cotă de piață de numai 2,5 %, care se situează sub cota lor de piață în 2006. Mai mult, prețurile acestor importuri erau, în mod constant, în mare măsură superioare nivelurilor prețurilor importurilor din RPC, depășindu-le cu 14 %-23 %. Importurile din Malaysia, Taiwan și Republica Coreea par, de asemenea, să fie inferioare prețurilor industriei din Uniune; cu toate acestea, cotele lor de piață sunt, de asemenea, limitate și în scădere. Prin urmare, importurile din Turcia, Malaysia, Taiwan și Republica Coreea sau din oricare altă țară terță nu au fost considerate ca și când ar fi avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze provizoriu că importurile din alte țări nu au distrus legătura de cauzalitate dintre dumpingul constatat și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(98)

Tabelul de mai sus, care se bazează pe date Eurostat, arată, de asemenea, că nivelurile prețurilor medii la frontiera Uniunii ale altor importuri sunt, în general, cu mult mai mari decât prețurile importurilor din RPC, astfel cum s-a rezumat în considerentul 63 de mai sus. Comparând aceste prețuri date de Eurostat cu prețurile de vânzare ale industriei din Uniune raportate în considerentul 74 de mai sus, importurile din Turcia păreau să subcoteze prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA. Cu toate acestea, importurile din Turcia reprezentau în PA o cotă de piață de numai 2,5 %, care se situează sub cota lor de piață în 2006. Mai mult, prețurile acestor importuri erau, în mod constant, în mare măsură superioare nivelurilor prețurilor importurilor din RPC, depășindu-le cu 14 %-23 %. Importurile din Malaysia, Taiwan și Republica Coreea par, de asemenea, să fie inferioare prețurilor industriei din Uniune; cu toate acestea, cotele lor de piață sunt, de asemenea, limitate și în scădere. Prin urmare, importurile din Turcia, Malaysia, Taiwan și Republica Coreea sau din oricare altă țară terță nu au fost considerate ca și când ar fi avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze provizoriu că importurile din alte țări nu au distrus legătura de cauzalitate dintre dumpingul constatat și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

3.2.   Impactul crizei economice

| (99) | Mai multe părți au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de criza economică, ceea ce a avut drept rezultat o scădere intensă a cererii. |
| --- | --- |

(99)

Mai multe părți au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de criza economică, ceea ce a avut drept rezultat o scădere intensă a cererii.

| (100) | Într-adevăr, între 2008 și PA s-a putut observa o scădere puternică a consumului din Uniune, astfel cum s-a afirmat în considerentul 60 de mai sus. Această scădere a ajuns la 28 % și este recunoscut faptul că este cauzată de criza economică care a afectat Uniunea în perioada respectivă. Majoritatea sectoarelor care utilizează produse care conțin produsul care face obiectul anchetei (industria automobilelor, energia eoliană, construcțiile etc.) au fost grav afectate de criză, acest lucru având drept rezultat, la începutul lanțului, o scădere a cererii pentru fibre de sticlă. |
| --- | --- |

(100)

Într-adevăr, între 2008 și PA s-a putut observa o scădere puternică a consumului din Uniune, astfel cum s-a afirmat în considerentul 60 de mai sus. Această scădere a ajuns la 28 % și este recunoscut faptul că este cauzată de criza economică care a afectat Uniunea în perioada respectivă. Majoritatea sectoarelor care utilizează produse care conțin produsul care face obiectul anchetei (industria automobilelor, energia eoliană, construcțiile etc.) au fost grav afectate de criză, acest lucru având drept rezultat, la începutul lanțului, o scădere a cererii pentru fibre de sticlă.

| (101) | Totuși efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost amplificat de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de către industria din Uniune. Chiar dacă recesiunea economică ar putea fi, așadar, considerată ca un element care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, aceasta nu poate să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute din RPC, care fac obiectul unui dumping, pe piața Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate. Chiar și în cazul unei scăderi a vânzărilor, industria din Uniune ar fi putut menține un nivel acceptabil al volumelor și prețurilor, limitând astfel efectele negative ale unei scăderi a consumului. Totuși, acest lucru ar fi fost posibil numai în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a importurilor la prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piață. Mai mult, impactul importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, care subcotează în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică. |
| --- | --- |

(101)

Totuși efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost amplificat de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de către industria din Uniune. Chiar dacă recesiunea economică ar putea fi, așadar, considerată ca un element care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, aceasta nu poate să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute din RPC, care fac obiectul unui dumping, pe piața Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate. Chiar și în cazul unei scăderi a vânzărilor, industria din Uniune ar fi putut menține un nivel acceptabil al volumelor și prețurilor, limitând astfel efectele negative ale unei scăderi a consumului. Totuși, acest lucru ar fi fost posibil numai în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a importurilor la prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piață. Mai mult, impactul importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, care subcotează în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică.

| (102) | Date fiind circumstanțele de mai sus, recesiunea economică nu poate fi considerată o posibilă cauză care distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(102)

Date fiind circumstanțele de mai sus, recesiunea economică nu poate fi considerată o posibilă cauză care distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.

3.3.   Evoluția volumelor de import din China și situația financiară a industriei din Uniune

| (103) | Anumite părți interesate au susținut că nu există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și situația financiară a industriei din Uniune, dat fiind faptul că aceasta a realizat cele mai bune niveluri de rentabilitate în anii în care importurile din RPC ale produsului în cauză se efectuau în cele mai mari volume, cele mai proaste performanțe fiind atunci când importurile din RPC au scăzut la cel mai mic nivel pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(103)

Anumite părți interesate au susținut că nu există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și situația financiară a industriei din Uniune, dat fiind faptul că aceasta a realizat cele mai bune niveluri de rentabilitate în anii în care importurile din RPC ale produsului în cauză se efectuau în cele mai mari volume, cele mai proaste performanțe fiind atunci când importurile din RPC au scăzut la cel mai mic nivel pe parcursul perioadei examinate.

| (104) | În această privință, se remarcă în primul rând faptul că evoluția consumului, în special recesiunea economică de pe parcursul PA a avut, în mod cert, un efect atât asupra volumelor importurilor din RPC, cât și asupra situației financiare a industriei din Uniune, dat fiind caracterul mondial al crizei. |
| --- | --- |

(104)

În această privință, se remarcă în primul rând faptul că evoluția consumului, în special recesiunea economică de pe parcursul PA a avut, în mod cert, un efect atât asupra volumelor importurilor din RPC, cât și asupra situației financiare a industriei din Uniune, dat fiind caracterul mondial al crizei.

| (105) | Cu toate acestea, astfel cum s-a afirmat deja mai sus, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul PA, și anume în timpul recesiunii economice. La aceasta s-a adăugat faptul că producătorii-exportatori din RPC au reușit să își crească în continuare, ușor, cota de piață, chiar și în perioada de recesiune economică, în timp ce industria din Uniune a înregistrat pierderi grave din cauza incapacității sale de a vinde la prețuri mai bune. |
| --- | --- |

(105)

Cu toate acestea, astfel cum s-a afirmat deja mai sus, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul PA, și anume în timpul recesiunii economice. La aceasta s-a adăugat faptul că producătorii-exportatori din RPC au reușit să își crească în continuare, ușor, cota de piață, chiar și în perioada de recesiune economică, în timp ce industria din Uniune a înregistrat pierderi grave din cauza incapacității sale de a vinde la prețuri mai bune.

| (106) | Într-adevăr, se poate considera că subcotarea de preț de mai sus, în paralel cu creșterea cotei de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu chiar mai mare industriei din Uniune decât s-ar fi întâmplat într-o perioadă fără consumul instabil datorat recesiunii economice. |
| --- | --- |

(106)

Într-adevăr, se poate considera că subcotarea de preț de mai sus, în paralel cu creșterea cotei de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu chiar mai mare industriei din Uniune decât s-ar fi întâmplat într-o perioadă fără consumul instabil datorat recesiunii economice.

| (107) | Având în vedere cele de mai sus, sub nicio formă nu se poate concluziona că s-ar putea interpreta comparația doar a tendințelor volumelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și performanța financiară a industriei din Uniune ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(107)

Având în vedere cele de mai sus, sub nicio formă nu se poate concluziona că s-ar putea interpreta comparația doar a tendințelor volumelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și performanța financiară a industriei din Uniune ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

3.4.   Scăderea vânzărilor la export și/sau vânzările pentru utilizare captivă ale industriei din Uniune

| (108) | Anumite părți interesate au afirmat că deteriorarea rentabilității industriei din Uniune a fost cauzată de scăderea vânzărilor la export sau de scăderea producției pentru utilizare captivă mai degrabă decât de scăderea vânzărilor acestora în interiorul Uniunii. În această privință ar trebui să se reamintească, în primul rând, că, exceptând volumele de vânzări, toți indicatorii de prejudiciu, inclusiv rentabilitatea, au fost evaluați pe baza vânzărilor pe piața Uniunii către părți independente. Cu alte cuvinte, nici vânzările la export, nici vânzările pentru utilizare captivă nu au fost luate în calcul. În al doilea rând, este adevărat că volumul vânzărilor la export a scăzut într-un ritm puțin mai rapid decât vânzările Uniunii, însă nu este și cazul producției pentru utilizare captivă, care a reprezentat, pe parcursul perioadei examinate, între 22,4 % și 24,4 % din totalul vânzărilor Uniunii. Mai mult, având în vedere ponderea vânzărilor la export, prin comparație cu vânzările către UE ale industriei din Uniune (care fluctuează între 10 % și 14 % pe parcursul perioadei examinate), acestea nu pot fi considerate atât de semnificative încât să pună sub semnul întrebării legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și impactul asupra industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument se respinge. |
| --- | --- |

(108)

Anumite părți interesate au afirmat că deteriorarea rentabilității industriei din Uniune a fost cauzată de scăderea vânzărilor la export sau de scăderea producției pentru utilizare captivă mai degrabă decât de scăderea vânzărilor acestora în interiorul Uniunii. În această privință ar trebui să se reamintească, în primul rând, că, exceptând volumele de vânzări, toți indicatorii de prejudiciu, inclusiv rentabilitatea, au fost evaluați pe baza vânzărilor pe piața Uniunii către părți independente. Cu alte cuvinte, nici vânzările la export, nici vânzările pentru utilizare captivă nu au fost luate în calcul. În al doilea rând, este adevărat că volumul vânzărilor la export a scăzut într-un ritm puțin mai rapid decât vânzările Uniunii, însă nu este și cazul producției pentru utilizare captivă, care a reprezentat, pe parcursul perioadei examinate, între 22,4 % și 24,4 % din totalul vânzărilor Uniunii. Mai mult, având în vedere ponderea vânzărilor la export, prin comparație cu vânzările către UE ale industriei din Uniune (care fluctuează între 10 % și 14 % pe parcursul perioadei examinate), acestea nu pot fi considerate atât de semnificative încât să pună sub semnul întrebării legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și impactul asupra industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument se respinge.

3.5.   Creșterea capacității industriei din Uniune și creșterea costului de producție

| (109) | O parte interesată a afirmat că deteriorarea stării industriei din Uniune se datorează unei decizii eronate de a spori capacitățile. În această privință, ar trebui să se menționeze în primul rând că piața fibrelor de sticlă a fost, timp de mai mulți ani, o piață în creștere, iar decizia de a spori capacitatea în anumite fabrici nu poate fi considerată ca o planificare nerezonabilă a activităților în contextul creșterii consumului. Mai mult, se remarcă faptul că, în ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, capacitatea industriei din Uniune a scăzut, de fapt (a se vedea considerentul 68 de mai sus). |
| --- | --- |

(109)

O parte interesată a afirmat că deteriorarea stării industriei din Uniune se datorează unei decizii eronate de a spori capacitățile. În această privință, ar trebui să se menționeze în primul rând că piața fibrelor de sticlă a fost, timp de mai mulți ani, o piață în creștere, iar decizia de a spori capacitatea în anumite fabrici nu poate fi considerată ca o planificare nerezonabilă a activităților în contextul creșterii consumului. Mai mult, se remarcă faptul că, în ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, capacitatea industriei din Uniune a scăzut, de fapt (a se vedea considerentul 68 de mai sus).

| (110) | În orice caz, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune a reușit să reducă costul per unitate de materii prime principale, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 18










  Costul materiei prime și costul per unitatea de fibră de sticlă produsă |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| Prețul/tonă de materie primă (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Costul materiei prime/tonă de fibră de sticlă (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

În orice caz, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune a reușit să reducă costul per unitate de materii prime principale, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 18

Costul materiei prime și costul per unitatea de fibră de sticlă produsă

2006

2007

2008

PA

Prețul/tonă de materie primă (3)

100

106

104

102

Costul materiei prime/tonă de fibră de sticlă (3)

100

99

97

94

| (111) | Evoluția de mai sus a costului materiei prime per unitatea de fibră de sticlă produsă s-a datorat investițiilor care vizează creșterea eficienței și a competitivității. Într-adevăr, industria din Uniune a pus în aplicare mai multe măsuri de ameliorare și raționalizare a proceselor și costurilor de producție pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(111)

Evoluția de mai sus a costului materiei prime per unitatea de fibră de sticlă produsă s-a datorat investițiilor care vizează creșterea eficienței și a competitivității. Într-adevăr, industria din Uniune a pus în aplicare mai multe măsuri de ameliorare și raționalizare a proceselor și costurilor de producție pe parcursul perioadei examinate.

| (112) | În ceea ce privește costurile forței de muncă, astfel cum s-a precizat deja în considerentele 75-77 de mai sus, industria din Uniune și-a redus numărul de angajați cu 20 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce salariile medii au scăzut chiar fără să se excludă impactul plăților compensatorii destul de mari. |
| --- | --- |

(112)

În ceea ce privește costurile forței de muncă, astfel cum s-a precizat deja în considerentele 75-77 de mai sus, industria din Uniune și-a redus numărul de angajați cu 20 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce salariile medii au scăzut chiar fără să se excludă impactul plăților compensatorii destul de mari.

| (113) | Din motivele de mai sus, argumentul conform căruia starea deteriorată a industriei din Uniune a fost de fapt cauzată de creșterea costurilor de producție, posibil datorită ineficiențelor sau costurilor ridicate ale forței de muncă, este, prin urmare, respins. |
| --- | --- |

(113)

Din motivele de mai sus, argumentul conform căruia starea deteriorată a industriei din Uniune a fost de fapt cauzată de creșterea costurilor de producție, posibil datorită ineficiențelor sau costurilor ridicate ale forței de muncă, este, prin urmare, respins.

3.6.   Competitivitatea importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul autoprovocat de producătorii chinezi afiliați

| (114) | S-a susținut că mai degrabă scara de producție și tehnologia modernă aplicate de exportatorii chinezi, decât dumpingul produsului care face obiectul anchetei au cauzat prejudiciul. De fapt, în ansamblu, se poate stabili că producătorii din Uniune au, de asemenea, scară de producție mare, precum și procese de producție actualizate. |
| --- | --- |

(114)

S-a susținut că mai degrabă scara de producție și tehnologia modernă aplicate de exportatorii chinezi, decât dumpingul produsului care face obiectul anchetei au cauzat prejudiciul. De fapt, în ansamblu, se poate stabili că producătorii din Uniune au, de asemenea, scară de producție mare, precum și procese de producție actualizate.

| (115) | O parte interesată a afirmat că industria din Uniune ar fi putut, de fapt, să își cauzeze prejudiciul autoprovocat de către importurile de la producătorii chinezi care le sunt afiliați. În acest context, trebuie să se remarce faptul că, astfel cum s-a afirmat în considerentul 58 de mai sus, volumul acestor importuri a fost foarte limitat, atât în ceea ce privește producția industriei din Uniune, cât și importurile produsului în cauză din RPC. |
| --- | --- |

(115)

O parte interesată a afirmat că industria din Uniune ar fi putut, de fapt, să își cauzeze prejudiciul autoprovocat de către importurile de la producătorii chinezi care le sunt afiliați. În acest context, trebuie să se remarce faptul că, astfel cum s-a afirmat în considerentul 58 de mai sus, volumul acestor importuri a fost foarte limitat, atât în ceea ce privește producția industriei din Uniune, cât și importurile produsului în cauză din RPC.

| (116) | Prin urmare, nici absența competitivității, nici importurile de la producătorii chinezi afiliați nu au putut fi considerate ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul stabilit. |
| --- | --- |

(116)

Prin urmare, nici absența competitivității, nici importurile de la producătorii chinezi afiliați nu au putut fi considerate ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul stabilit.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (117) | În concluzie, analiza anterioară a demonstrat că importurile de fibre de sticlă din RPC au crescut substanțial în ceea ce privește cantitățile pe parcursul perioadei examinate, ducând, gradual, la scăderea cotei de piață a industriei din Uniune. Mai mult, creșterea acestor cantități care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping a subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune, împiedicând-o, astfel, să repercuteze asupra clienților săi creșterea costurilor materiilor prime. Deși, pentru o anumită perioadă, industria din Uniune a putut să compenseze efectele negative ale acestei presiuni, câștigând în eficacitate, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii. |
| --- | --- |

(117)

În concluzie, analiza anterioară a demonstrat că importurile de fibre de sticlă din RPC au crescut substanțial în ceea ce privește cantitățile pe parcursul perioadei examinate, ducând, gradual, la scăderea cotei de piață a industriei din Uniune. Mai mult, creșterea acestor cantități care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping a subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune, împiedicând-o, astfel, să repercuteze asupra clienților săi creșterea costurilor materiilor prime. Deși, pentru o anumită perioadă, industria din Uniune a putut să compenseze efectele negative ale acestei presiuni, câștigând în eficacitate, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii.

| (118) | Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, evoluția altor vânzări ale industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei menționați în considerentele 97-116 de mai sus, nu par să fie de așa natură încât să distrugă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(118)

Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, evoluția altor vânzări ale industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei menționați în considerentele 97-116 de mai sus, nu par să fie de așa natură încât să distrugă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (119) | Pe baza analizei de mai sus, care a realizat o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți care au un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(119)

Pe baza analizei de mai sus, care a realizat o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți care au un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

F.   INTERESUL UNIUNII

| (120) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(120)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.

| (121) | Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În total, s-au trimis 60 de chestionare. În final, doi importatori și 13 utilizatori au prezentat răspunsuri la chestionar în limitele stabilite. În plus, mai mulți importatori și utilizatori s-au manifestat în cursul procedurii, prin scrisori în care își exprimă opoziția la orice măsuri eventuale în acest caz. |
| --- | --- |

(121)

Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În total, s-au trimis 60 de chestionare. În final, doi importatori și 13 utilizatori au prezentat răspunsuri la chestionar în limitele stabilite. În plus, mai mulți importatori și utilizatori s-au manifestat în cursul procedurii, prin scrisori în care își exprimă opoziția la orice măsuri eventuale în acest caz.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (122) | Astfel cum s-a indicat în considerentul 56, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Cei opt reclamanți reprezentau peste 90 % din producția Uniunii; alți doi au sprijinit plângerea, în timp ce a unsprezecea societate nici nu a sprijinit-o, nici nu i s-a opus. |
| --- | --- |

(122)

Astfel cum s-a indicat în considerentul 56, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Cei opt reclamanți reprezentau peste 90 % din producția Uniunii; alți doi au sprijinit plângerea, în timp ce a unsprezecea societate nici nu a sprijinit-o, nici nu i s-a opus.

| (123) | Cele trei societăți incluse în eșantion, care reprezentau aproximativ 60 % din totalul producției din Uniune, dispuneau de 3 300 de angajați direct implicați în producția, vânzarea și administrarea produsului similar. Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu arătau o tendință generală negativă și că, în special, indicatorii de prejudiciu legați de cota de piață și de performanța financiară a industriei din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar erau grav afectate. În special, pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut de la un nivel deja foarte mic de 0,3 % la – 15,0 %, în timp ce cota lor de piață a scăzut cu 5,6 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(123)

Cele trei societăți incluse în eșantion, care reprezentau aproximativ 60 % din totalul producției din Uniune, dispuneau de 3 300 de angajați direct implicați în producția, vânzarea și administrarea produsului similar. Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu arătau o tendință generală negativă și că, în special, indicatorii de prejudiciu legați de cota de piață și de performanța financiară a industriei din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar erau grav afectate. În special, pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut de la un nivel deja foarte mic de 0,3 % la – 15,0 %, în timp ce cota lor de piață a scăzut cu 5,6 puncte procentuale.

| (124) | Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să ia sfârșit și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiară a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(124)

Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să ia sfârșit și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiară a industriei din Uniune.

| (125) | Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. Într-un astfel de caz, se așteaptă ca industria din Uniune să mai piardă cote de piață și să nu mai fie capabilă să urmeze prețurile pieței, stabilite de importurile din RPC. Efectul probabil va fi reprezentat de reduceri suplimentare ale producției și investițiilor, precum și închiderea mai multor unități de producție din Uniune, ceea ce va avea drept rezultat pierderi masive de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(125)

Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. Într-un astfel de caz, se așteaptă ca industria din Uniune să mai piardă cote de piață și să nu mai fie capabilă să urmeze prețurile pieței, stabilite de importurile din RPC. Efectul probabil va fi reprezentat de reduceri suplimentare ale producției și investițiilor, precum și închiderea mai multor unități de producție din Uniune, ceea ce va avea drept rezultat pierderi masive de locuri de muncă.

| (126) | În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri antidumping ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(126)

În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri antidumping ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

2.   Interesul importatorilor independenți din Uniune

| (127) | Astfel cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, iar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul anchetei, prezentând răspunsuri la chestionar. Numai o mică parte din cifra de afaceri a acestor doi importatori (7 % și, respectiv, 25 %) a fost generată de activitățile lor legate de produsul în cauză originar din RPC. Ambii s-au opus unei eventuale instituiri a măsurilor antidumping, deoarece au considerat că aceasta ar duce la o încetare a importurilor produsului în cauză din RPC. |
| --- | --- |

(127)

Astfel cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, iar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul anchetei, prezentând răspunsuri la chestionar. Numai o mică parte din cifra de afaceri a acestor doi importatori (7 % și, respectiv, 25 %) a fost generată de activitățile lor legate de produsul în cauză originar din RPC. Ambii s-au opus unei eventuale instituiri a măsurilor antidumping, deoarece au considerat că aceasta ar duce la o încetare a importurilor produsului în cauză din RPC.

| (128) | Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție foarte mică din totalul importurilor din RPC în timpul PA (mai puțin de 1 %). Niciun alt importator nu a cooperat prezentând răspunsuri la chestionar sau observații fundamentate. Pe această bază, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii nu va avea, în măsură semnificativă, efecte negative asupra interesului importatorilor din UE. |
| --- | --- |

(128)

Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție foarte mică din totalul importurilor din RPC în timpul PA (mai puțin de 1 %). Niciun alt importator nu a cooperat prezentând răspunsuri la chestionar sau observații fundamentate. Pe această bază, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii nu va avea, în măsură semnificativă, efecte negative asupra interesului importatorilor din UE.

3.   Interesul utilizatorilor

| (129) | Fibrele de sticlă cu filament care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații. Următoarele grupuri de utilizatori au cooperat: țesătorii (atât cei de confecții specializate de vârf, cât și cei de confecții mai standard, de exemplu pentru turbinele de energie eoliană și aplicațiile din domeniile marin, al transporturilor, aerospațial și al infrastructurii); producători de căptușeală; fabricanții de compuși, printre altele cei utilizați în industria autovehiculelor; fabricanții de produse compozite semifinite sau produse finite. |
| --- | --- |

(129)

Fibrele de sticlă cu filament care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații. Următoarele grupuri de utilizatori au cooperat: țesătorii (atât cei de confecții specializate de vârf, cât și cei de confecții mai standard, de exemplu pentru turbinele de energie eoliană și aplicațiile din domeniile marin, al transporturilor, aerospațial și al infrastructurii); producători de căptușeală; fabricanții de compuși, printre altele cei utilizați în industria autovehiculelor; fabricanții de produse compozite semifinite sau produse finite.

| (130) | Volumele produsului în cauză din RPC cumpărat de utilizatorii cooperanți reprezentau aproximativ 20 % din importurile de fibre de sticlă din RPC pe parcursul PA. Din informațiile prezentate prin intermediul răspunsurilor la chestionar reiese în continuare că industria utilizatoare din Uniune are un număr important de angajați. Deși în această privință, în această etapă, nu au fost prezentate date cuprinzătoare și fundamentate, numărul persoanelor care lucrează în industria din aval din UE poate, pe baza informațiilor cuprinse în aceste răspunsuri la chestionar, să fie estimat provizoriu la 50 000-75 000. Pe aceeași bază, ocuparea forței de muncă din domeniul fibrelor de sticlă care utilizează diviziuni ale acelor societăți care au utilizat fibre de sticlă chineze pe parcursul PA poate fi estimat la aproximativ 27 000. |
| --- | --- |

(130)

Volumele produsului în cauză din RPC cumpărat de utilizatorii cooperanți reprezentau aproximativ 20 % din importurile de fibre de sticlă din RPC pe parcursul PA. Din informațiile prezentate prin intermediul răspunsurilor la chestionar reiese în continuare că industria utilizatoare din Uniune are un număr important de angajați. Deși în această privință, în această etapă, nu au fost prezentate date cuprinzătoare și fundamentate, numărul persoanelor care lucrează în industria din aval din UE poate, pe baza informațiilor cuprinse în aceste răspunsuri la chestionar, să fie estimat provizoriu la 50 000-75 000. Pe aceeași bază, ocuparea forței de muncă din domeniul fibrelor de sticlă care utilizează diviziuni ale acelor societăți care au utilizat fibre de sticlă chineze pe parcursul PA poate fi estimat la aproximativ 27 000.

| (131) | Majoritatea utilizatorilor cooperanți au afirmat că achiziționează fibre de sticlă atât de la producători chinezi, cât și din alte surse, inclusiv producători europeni. Numai un mic număr de utilizatori își achiziționau fibrele de sticlă exclusiv din RPC. În acest sector, există o mare varietate nu numai în ceea ce privește activitățile industriei din aval, ci și în ceea ce privește dimensiunea acestor societăți - iar unele dintre ele fac parte din grupuri mai mari de societăți care funcționează la nivel internațional, în timp ce altele sunt total independente. |
| --- | --- |

(131)

Majoritatea utilizatorilor cooperanți au afirmat că achiziționează fibre de sticlă atât de la producători chinezi, cât și din alte surse, inclusiv producători europeni. Numai un mic număr de utilizatori își achiziționau fibrele de sticlă exclusiv din RPC. În acest sector, există o mare varietate nu numai în ceea ce privește activitățile industriei din aval, ci și în ceea ce privește dimensiunea acestor societăți - iar unele dintre ele fac parte din grupuri mai mari de societăți care funcționează la nivel internațional, în timp ce altele sunt total independente.

3.1.   Impactul posibil al măsurilor asupra rentabilității utilizatorilor

| (132) | Pe baza răspunsurilor la chestionar, industria utilizatoare de fibre de sticlă pare să fie într-o stare relativ bună. Într-adevăr, majoritatea utilizatorilor cooperanți au raportat profituri privind producția și vânzările produselor lor care includeau produsul care face obiectul anchetei pe parcursul perioadei examinate, inclusiv PA. Cu toate acestea, câțiva utilizatori au raportat o pierdere privind această activitate pe parcursul PA, însă profitul celorlalți s-a situat între 5 % și 10 %. |
| --- | --- |

(132)

Pe baza răspunsurilor la chestionar, industria utilizatoare de fibre de sticlă pare să fie într-o stare relativ bună. Într-adevăr, majoritatea utilizatorilor cooperanți au raportat profituri privind producția și vânzările produselor lor care includeau produsul care face obiectul anchetei pe parcursul perioadei examinate, inclusiv PA. Cu toate acestea, câțiva utilizatori au raportat o pierdere privind această activitate pe parcursul PA, însă profitul celorlalți s-a situat între 5 % și 10 %.

| (133) | Costurile de achiziționare a fibrelor de sticlă reprezintă, în general, o parte importantă a costurilor de fabricație ale produselor din industria utilizatoare. În conformitate cu datele raportate, această parte, în funcție de produsul pentru care este folosită, poate varia între 10 % și peste 50 %. Prin urmare, pentru anumiți utilizatori, o creștere a costurilor de achiziționare a fibrelor de sticlă chineze poate avea un impact considerabil asupra costurilor. |
| --- | --- |

(133)

Costurile de achiziționare a fibrelor de sticlă reprezintă, în general, o parte importantă a costurilor de fabricație ale produselor din industria utilizatoare. În conformitate cu datele raportate, această parte, în funcție de produsul pentru care este folosită, poate varia între 10 % și peste 50 %. Prin urmare, pentru anumiți utilizatori, o creștere a costurilor de achiziționare a fibrelor de sticlă chineze poate avea un impact considerabil asupra costurilor.

| (134) | Pe baza informațiilor din răspunsurile la chestionar ale utilizatorilor cooperanți, în medie, impactul posibil al măsurilor antidumping în ceea ce privește rentabilitatea poate fi estimat la aproximativ 1 % din cifra de afaceri a acelor diviziuni ale societăților utilizatoare care folosesc fibre de sticlă, însă mai puțin de 0,5 % din cifra de afaceri a tuturor societăților în cadrul cărora există diviziuni care folosesc fibră de sticlă. Cu alte cuvinte, rentabilitatea unei diviziuni care utilizează fibră de sticlă și cea a unei societăți întregi ar fi afectate, în medie, de aproximativ un punct procentual și, respectiv, mai puțin de jumătate de punct procentual. |
| --- | --- |

(134)

Pe baza informațiilor din răspunsurile la chestionar ale utilizatorilor cooperanți, în medie, impactul posibil al măsurilor antidumping în ceea ce privește rentabilitatea poate fi estimat la aproximativ 1 % din cifra de afaceri a acelor diviziuni ale societăților utilizatoare care folosesc fibre de sticlă, însă mai puțin de 0,5 % din cifra de afaceri a tuturor societăților în cadrul cărora există diviziuni care folosesc fibră de sticlă. Cu alte cuvinte, rentabilitatea unei diviziuni care utilizează fibră de sticlă și cea a unei societăți întregi ar fi afectate, în medie, de aproximativ un punct procentual și, respectiv, mai puțin de jumătate de punct procentual.

| (135) | Totuși, ar trebui să se remarce faptul că, în cazul anumitor societăți utilizatoare, acest impact ar putea fi mai ridicat, până la aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății lor. Având în vedere nivelurile profitului anumitor utilizatori și proporția fibrelor de sticlă în costurile lor de producție, nu se poate exclude faptul că rentabilitatea lor ar putea fi afectată de o creștere puternică a prețurilor fibrelor de sticlă, în cazul în care o asemenea creștere a costurilor nu se poate repercuta, în întregime sau cel puțin în bună parte, asupra clienților acestora. |
| --- | --- |

(135)

Totuși, ar trebui să se remarce faptul că, în cazul anumitor societăți utilizatoare, acest impact ar putea fi mai ridicat, până la aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății lor. Având în vedere nivelurile profitului anumitor utilizatori și proporția fibrelor de sticlă în costurile lor de producție, nu se poate exclude faptul că rentabilitatea lor ar putea fi afectată de o creștere puternică a prețurilor fibrelor de sticlă, în cazul în care o asemenea creștere a costurilor nu se poate repercuta, în întregime sau cel puțin în bună parte, asupra clienților acestora.

| (136) | Prin urmare, se poate concluziona provizoriu că, în timp ce unele societăți utilizatoare ar putea fi mai afectate de impactul posibil al măsurilor antidumping, este probabil ca unii utilizatori să fie afectați într-o măsură mai degrabă moderată. |
| --- | --- |

(136)

Prin urmare, se poate concluziona provizoriu că, în timp ce unele societăți utilizatoare ar putea fi mai afectate de impactul posibil al măsurilor antidumping, este probabil ca unii utilizatori să fie afectați într-o măsură mai degrabă moderată.

3.2.   Lipsa interschimbabilității

| (137) | Mai mulți utilizatori au susținut faptul că multe din fibrele de sticlă de care are nevoie industria utilizatoare nu pot fi cumpărate direct de pe piață. În schimb, utilizatorii ar trebui să treacă printr-un proces de calificare lung și complicat, care ar dura între 6 și 12 luni, fără să le fie garantat succesul. Prin urmare, schimbarea furnizorului pentru a evita plata taxelor antidumping ar fi scump, imposibil pe termen scurt și riscant din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

(137)

Mai mulți utilizatori au susținut faptul că multe din fibrele de sticlă de care are nevoie industria utilizatoare nu pot fi cumpărate direct de pe piață. În schimb, utilizatorii ar trebui să treacă printr-un proces de calificare lung și complicat, care ar dura între 6 și 12 luni, fără să le fie garantat succesul. Prin urmare, schimbarea furnizorului pentru a evita plata taxelor antidumping ar fi scump, imposibil pe termen scurt și riscant din punct de vedere tehnologic.

| (138) | În acest sens, este recunoscut faptul că, în cazul anumitor aplicații, caracteristicile produsului care face obiectul anchetei pot, într-adevăr, să aibă drept rezultat un proces de calificare lung, care include testarea. Totuși, ținând cont și de observațiile primite de la mai mulți utilizatori, în acest moment se pare că există surse multiple pentru majoritatea cazurilor. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că măsurile antidumping nu au drept scop să interzică accesul anumitor furnizori la piața Uniunii, deoarece orice măsură propusă are drept scop numai să restabilească comerțul echitabil și să corecteze o situație denaturată a pieței. |
| --- | --- |

(138)

În acest sens, este recunoscut faptul că, în cazul anumitor aplicații, caracteristicile produsului care face obiectul anchetei pot, într-adevăr, să aibă drept rezultat un proces de calificare lung, care include testarea. Totuși, ținând cont și de observațiile primite de la mai mulți utilizatori, în acest moment se pare că există surse multiple pentru majoritatea cazurilor. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că măsurile antidumping nu au drept scop să interzică accesul anumitor furnizori la piața Uniunii, deoarece orice măsură propusă are drept scop numai să restabilească comerțul echitabil și să corecteze o situație denaturată a pieței.

| (139) | Prin urmare, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri asupra fibrelor de sticlă chineze va avea drept rezultat probabil o încetare temporară a furnizării de materii prime către industria utilizatoare. |
| --- | --- |

(139)

Prin urmare, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri asupra fibrelor de sticlă chineze va avea drept rezultat probabil o încetare temporară a furnizării de materii prime către industria utilizatoare.

3.3.   Lipsa capacității de a reflecta creșterile de prețuri și concurența crescută a produselor din aval din afara UE

| (140) | Mai mulți utilizatori au afirmat că nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor fibrelor de sticlă asupra clienților produselor lor. Acești utilizatori au menționat că există o concurență acerbă pe piața produselor lor și că, în cazul în care ar crește prețurile, clienții lor ar trece ușor la alt furnizor. |
| --- | --- |

(140)

Mai mulți utilizatori au afirmat că nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor fibrelor de sticlă asupra clienților produselor lor. Acești utilizatori au menționat că există o concurență acerbă pe piața produselor lor și că, în cazul în care ar crește prețurile, clienții lor ar trece ușor la alt furnizor.

| (141) | Dată fiind diversitatea societăților utilizatoare, este dificil să se evalueze, în ansamblu, abilitatea utilizatorilor de a repercuta creșterile potențiale de prețuri asupra clienților lor. Cu toate acestea, pe baza datelor din răspunsurile la chestionar, date de utilizatori, se poate presupune că, chiar dacă un anumit utilizator nu a putut să transfere asupra majorității costurilor sale creșterile de prețuri, în majoritatea cazurilor, cifra sa de afaceri și rentabilitatea ar fi afectate numai într-o măsură limitată. |
| --- | --- |

(141)

Dată fiind diversitatea societăților utilizatoare, este dificil să se evalueze, în ansamblu, abilitatea utilizatorilor de a repercuta creșterile potențiale de prețuri asupra clienților lor. Cu toate acestea, pe baza datelor din răspunsurile la chestionar, date de utilizatori, se poate presupune că, chiar dacă un anumit utilizator nu a putut să transfere asupra majorității costurilor sale creșterile de prețuri, în majoritatea cazurilor, cifra sa de afaceri și rentabilitatea ar fi afectate numai într-o măsură limitată.

| (142) | În ceea ce privește concurența, mai mulți utilizatori și-au exprimat în continuare îngrijorarea că instituirea de taxe antidumping ar duce la o creștere a concurenței din partea furnizorilor din afara UE pe piața din aval, deoarece produsele din aval nu ar face obiectul niciunei măsuri de protecție, precum și o orientare a importurilor din RPC, de la fibre de sticlă spre produse din aval, precum compuși, confecții și generatoare compozite pentru turbinele eoliene. De fapt, referitor la RPC, s-a afirmat că exista deja concurență din partea RPC pe multe din aceste piețe și că ar fi logic ca această concurență să crească prin instituirea de măsuri împotriva fibrelor de sticlă. Astfel, s-a argumentat că industria utilizatoare nu ar trebui numai să plătească prețuri mai mari pentru fibrele lor de sticlă, ci ar trebui și să gestioneze concurența crescută. S-a argumentat că, într-un astfel de mediu comercial, nu ar fi posibil să se repercuteze o parte semnificativă a oricărei creșteri a prețului asupra clienților. |
| --- | --- |

(142)

În ceea ce privește concurența, mai mulți utilizatori și-au exprimat în continuare îngrijorarea că instituirea de taxe antidumping ar duce la o creștere a concurenței din partea furnizorilor din afara UE pe piața din aval, deoarece produsele din aval nu ar face obiectul niciunei măsuri de protecție, precum și o orientare a importurilor din RPC, de la fibre de sticlă spre produse din aval, precum compuși, confecții și generatoare compozite pentru turbinele eoliene. De fapt, referitor la RPC, s-a afirmat că exista deja concurență din partea RPC pe multe din aceste piețe și că ar fi logic ca această concurență să crească prin instituirea de măsuri împotriva fibrelor de sticlă. Astfel, s-a argumentat că industria utilizatoare nu ar trebui numai să plătească prețuri mai mari pentru fibrele lor de sticlă, ci ar trebui și să gestioneze concurența crescută. S-a argumentat că, într-un astfel de mediu comercial, nu ar fi posibil să se repercuteze o parte semnificativă a oricărei creșteri a prețului asupra clienților.

| (143) | În acest sens, ar trebui să se observe că faptul că instituirea de măsuri antidumping ar putea duce la o concurență crescută nu poate fi un motiv pentru a nu institui astfel de măsuri, dacă sunt justificate. Industria europeană utilizatoare de fibre de sticlă are aceleași drepturi ca și industria producătoare de fibre de sticlă și ar fi pe deplin autorizată să recurgă la legislația UE din domeniul comercial și să solicite o anchetă antidumping pentru produsele sale, dacă are motive suficiente și poate aduce elemente de probă prima facie privind dumpingul prejudiciabil. |
| --- | --- |

(143)

În acest sens, ar trebui să se observe că faptul că instituirea de măsuri antidumping ar putea duce la o concurență crescută nu poate fi un motiv pentru a nu institui astfel de măsuri, dacă sunt justificate. Industria europeană utilizatoare de fibre de sticlă are aceleași drepturi ca și industria producătoare de fibre de sticlă și ar fi pe deplin autorizată să recurgă la legislația UE din domeniul comercial și să solicite o anchetă antidumping pentru produsele sale, dacă are motive suficiente și poate aduce elemente de probă prima facie privind dumpingul prejudiciabil.

| (144) | Prin urmare, argumentul anterior privind o potențială creștere a concurenței din partea produselor din aval din afara UE nu poate justifica neinstituirea măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(144)

Prin urmare, argumentul anterior privind o potențială creștere a concurenței din partea produselor din aval din afara UE nu poate justifica neinstituirea măsurilor antidumping.

3.4.   Deficitul de aprovizionare

| (145) | Mai mulți utilizatori au afirmat că, după PA exista deja un deficit de aprovizionare pe piața Uniunii și că instituirea de măsuri antidumping ar agrava această situație, deoarece ar duce la importuri reduse din RPC, în timp ce aceste importuri sunt necesare în contextul cererii puternice și în creștere. |
| --- | --- |

(145)

Mai mulți utilizatori au afirmat că, după PA exista deja un deficit de aprovizionare pe piața Uniunii și că instituirea de măsuri antidumping ar agrava această situație, deoarece ar duce la importuri reduse din RPC, în timp ce aceste importuri sunt necesare în contextul cererii puternice și în creștere.

| (146) | Reclamanții au recunoscut că există un blocaj în aprovizionarea cu anumite grupuri de produse fabricate de industria din Uniune, însă l-au considerat temporar, datorat deficitului de stoc care a urmat după redresarea pieței în urma crizei economice. De asemenea, au afirmat că industria din Uniune ar putea să realizeze creșterea viitoare a cererii, prezisă de industriile din aval ale UE, îndeosebi prin folosirea capacității lor neutilizate care ar putea fi ușor redemarată, a ameliorărilor tehnologice suplimentare și a reconstrucției furnalelor, în cazul în care ar fi restabilite niveluri normale de rentabilitate. |
| --- | --- |

(146)

Reclamanții au recunoscut că există un blocaj în aprovizionarea cu anumite grupuri de produse fabricate de industria din Uniune, însă l-au considerat temporar, datorat deficitului de stoc care a urmat după redresarea pieței în urma crizei economice. De asemenea, au afirmat că industria din Uniune ar putea să realizeze creșterea viitoare a cererii, prezisă de industriile din aval ale UE, îndeosebi prin folosirea capacității lor neutilizate care ar putea fi ușor redemarată, a ameliorărilor tehnologice suplimentare și a reconstrucției furnalelor, în cazul în care ar fi restabilite niveluri normale de rentabilitate.

| (147) | În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că scopul măsurilor antidumping este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei din Uniune și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața UE, nu de a împiedica importurile. Prin urmare, deși nivelurile prețurilor din UE ale produsului în cauză originar din RPC ar crește, cel mai probabil, în urma instituirii de măsuri antidumping, măsurile propuse nu sunt de așa natură încât să închidă piața Uniunii pentru producătorii-exportatori din RPC și, prin urmare, vor permite prezența continuă a importurilor produsului în cauză din RPC pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(147)

În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că scopul măsurilor antidumping este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei din Uniune și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața UE, nu de a împiedica importurile. Prin urmare, deși nivelurile prețurilor din UE ale produsului în cauză originar din RPC ar crește, cel mai probabil, în urma instituirii de măsuri antidumping, măsurile propuse nu sunt de așa natură încât să închidă piața Uniunii pentru producătorii-exportatori din RPC și, prin urmare, vor permite prezența continuă a importurilor produsului în cauză din RPC pe piața Uniunii.

| (148) | În ceea ce privește abilitatea industriei din Uniune de a compensa orice diminuare potențială în furnizarea de fibre de sticlă chineze, ar trebui să se remarce faptul că nivelul actual al utilizării capacității de către industria din Uniune pare să asigure faptul că cererea pieței ar putea fi satisfăcută în întregime. Într-adevăr, chiar toate cele 116 413 de tone de importuri chineze de fibre de sticlă pe parcursul PA ar putea, teoretic, să fie completate de capacitatea neutilizată a industriei din Uniune, care a fost estimată la aproape 200 000 de tone pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(148)

În ceea ce privește abilitatea industriei din Uniune de a compensa orice diminuare potențială în furnizarea de fibre de sticlă chineze, ar trebui să se remarce faptul că nivelul actual al utilizării capacității de către industria din Uniune pare să asigure faptul că cererea pieței ar putea fi satisfăcută în întregime. Într-adevăr, chiar toate cele 116 413 de tone de importuri chineze de fibre de sticlă pe parcursul PA ar putea, teoretic, să fie completate de capacitatea neutilizată a industriei din Uniune, care a fost estimată la aproape 200 000 de tone pe parcursul PA.

| (149) | Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că problema unui potențial deficit de aprovizionare poate fi rezolvată prin extinderea utilizării capacității industriei din Uniune, prin alte importuri, precum și prin importurile din RPC care nu fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(149)

Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că problema unui potențial deficit de aprovizionare poate fi rezolvată prin extinderea utilizării capacității industriei din Uniune, prin alte importuri, precum și prin importurile din RPC care nu fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (150) | În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere o șansă industriei din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora. |
| --- | --- |

(150)

În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere o șansă industriei din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora.

| (151) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC. Totuși, această evaluare preliminară poate avea nevoie de o analiză suplimentară atentă, în urma observațiilor părților interesate. |
| --- | --- |

(151)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC. Totuși, această evaluare preliminară poate avea nevoie de o analiză suplimentară atentă, în urma observațiilor părților interesate.

G.   MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII

| (152) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(152)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (153) | Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie instituite la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(153)

Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie instituite la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (154) | Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă cuprins între 12 % și 15 %. Cu toate acestea, elementele de probă furnizate până la momentul actual nu arată în mod convingător că un astfel de nivel al profitului este minimul necesar pentru a asigura activitatea comercială viabilă a industriei din Uniune în acest sector comercial. În absența unor elemente de probă solide care să vină în sprijinul unui nivel mai mare al profitului vizat, s-a considerat provizoriu că un profit țintă de 5 % ar părea potrivit pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(154)

Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă cuprins între 12 % și 15 %. Cu toate acestea, elementele de probă furnizate până la momentul actual nu arată în mod convingător că un astfel de nivel al profitului este minimul necesar pentru a asigura activitatea comercială viabilă a industriei din Uniune în acest sector comercial. În absența unor elemente de probă solide care să vină în sprijinul unui nivel mai mare al profitului vizat, s-a considerat provizoriu că un profit țintă de 5 % ar părea potrivit pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului.

| (155) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționate mai sus. |
| --- | --- |

(155)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționate mai sus.

| (156) | Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:






  Societatea | Nivelul de eliminare a prejudiciului |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| Alte societăți cooperante | 104,2 % |
| Altele | 104,2 % |

(156)

Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:

Societatea

Nivelul de eliminare a prejudiciului

New Changhai Group

61,4 %

Alte societăți cooperante

104,2 %

Altele

104,2 %

2.   Măsurile provizorii

| (157) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și al nivelului de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping. |
| --- | --- |

(157)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și al nivelului de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping.

| (158) | Dat fiind nivelul foarte ridicat de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, nivelul taxei provizorii pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora nu li s-a acordat tratament sau examinare individual(ă) și pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat este același. Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt: |
| --- | --- |

(158)

| Societatea | Taxa provizorie |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Alte societăți cooperante | 43,6 % |
| Toate celelalte societăți | 43,6 % |

Societatea

Taxa provizorie

New Changhai Group

8,5 %

Alte societăți cooperante

43,6 %

Toate celelalte societăți

43,6 %

| (159) | Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(159)

Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (160) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(160)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.

| (161) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(161)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.

H.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (162) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive, |
| --- | --- |

(162)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la ardere de mai mult de 3 % (astfel cum prevede standardul ISO 1887); fire de filamente din fibră de sticlă, cu excepția firelor care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la ardere de mai mult de 3 % (astfel cum prevede standardul ISO 1887); și covorașe făcute din filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă care se încadrează în prezent la codurile ex 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (coduri TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 și 7019310099) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.

2.   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Taxa antidumping (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Toate celelalte societăți | 43,6 | A999 |

Societatea

Taxa antidumping (%)

Codul adițional TARIC

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

Toate celelalte societăți

43,6

A999

3.   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

4.   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 307, 17.12.2009, p. 39.

2

(3)  Indexat

3

Indexat

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Bruxelles. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Bruxelles.

---

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/59

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 813/2010 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/61

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 814/2010 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2010

de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 septembrie 2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilirea a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun.

| (2) | Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import.

| (3) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 16 septembrie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 16 septembrie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 16 septembrie 2010, taxele la import în sectorul cerealelor menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 187, 21.7.2010, p. 5.

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 16 septembrie 2010

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 7,00 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 7,00 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

7,00

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

0,00

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

0,00

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

7,00

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Primă pentru Golf | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

228,63

143,93

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Primă pentru Golf

—

15,71

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 53,85 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

23,62 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

53,85 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

---

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/64

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 815/2010 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 809/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 809/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 242, 15.9.2010, p. 23.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 16 septembrie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/66

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 27 iulie 2009

privind semnarea, în numele Comunității, a Acordului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene

(2010/491/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62 alineatul (2) litera (a) și articolul 66, coroborate cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză,

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004 de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (1) prevede țările asociate la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în vederea participării acestora la activitățile agenției respective. Modalitățile de participare urmează a fi precizate în viitoarele acorduri care urmează a fi încheiate între Comunitatea Europeană și țările în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 21 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004 de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (1) prevede țările asociate la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în vederea participării acestora la activitățile agenției respective. Modalitățile de participare urmează a fi precizate în viitoarele acorduri care urmează a fi încheiate între Comunitatea Europeană și țările în cauză.

| (2) | În urma autorizării acordate Comisiei în data de 11 martie 2008, au fost încheiate negocierile cu Confederația Elvețiană și cu Principatul Liechtenstein în vederea unui acord privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În urma autorizării acordate Comisiei în data de 11 martie 2008, au fost încheiate negocierile cu Confederația Elvețiană și cu Principatul Liechtenstein în vederea unui acord privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene.

| (3) | Sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, acordul parafat la 19 ianuarie 2009 ar trebui să fie semnat și ar trebui să fie aprobate declarațiile comune. |
| --- | --- |

(3)

Sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, acordul parafat la 19 ianuarie 2009 ar trebui să fie semnat și ar trebui să fie aprobate declarațiile comune.

| (4) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică. Deoarece prezenta decizie se întemeiază pe acquis-ul Schengen în temeiul dispozițiilor titlului IV din partea a treia a Tratatului de instituire a Comunității Europene, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 5 din protocolul menționat, în termen de șase luni de la data adoptării prezentei decizii, dacă o va transpune în dreptul său intern. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică. Deoarece prezenta decizie se întemeiază pe acquis-ul Schengen în temeiul dispozițiilor titlului IV din partea a treia a Tratatului de instituire a Comunității Europene, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 5 din protocolul menționat, în termen de șase luni de la data adoptării prezentei decizii, dacă o va transpune în dreptul său intern.

| (5) | Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (2). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(5)

Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (2). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică.

| (6) | Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (3). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică, |
| --- | --- |

(6)

Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (3). Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică,

DECIDE:

Articolul 1

Prin prezenta se aprobă, în numele Comunității, semnarea Acordului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein, pe de altă parte, privind modalitățile de participare a statelor respective la activitățile Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, precum și a declarațiilor comune, sub rezerva încheierii acordului.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Comunității, sub rezerva încheierii acestuia.

Adoptată la Bruxelles, 27 iulie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

C. BILDT

---

(1)  JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

2

(3)  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

3

---

Rectificări

| 16.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 243/68

---

Rectificare la Directiva 2010/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 207 din 6 august 2010
  )

Pe copertă, în titlul directivei:

în loc de:

„Directiva 2010/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 [...]”,

se va citi:

„Directiva 2010/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 [...]”.

La pagina 14, în titlul directivei:

în loc de:

„DIRECTIVA 2010/45/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI din 7 iulie 2010 [...]”,

se va citi:

„DIRECTIVA 2010/53/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI din 7 iulie 2010 [...]”.

---