# Az Európai Unió L 251/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.251.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 251 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 25. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.251.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 251

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 845/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról | 1 |
| | | A Bizottság 846/2010/EU rendelete (2010. szeptember 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 847/2010/EU rendelete (2010. szeptember 24.) a 327/98/EK rendelettel a 2010. szeptemberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/570/EU, Euratom |
| | * | A Tanács határozata (2010. szeptember 13.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről | 8 |
| | | 2010/571/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. szeptember 24.) a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletének a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából, az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek és a polibrómozott difenil-éterek alkalmazásaira vonatkozó mentességek tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 6403. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2010/572/EU |
| | * | A Bizottság ajánlása (2010. szeptember 20.) az újgenerációs hozzáférési hálózatokhoz (NGA) való szabályozott hozzáférésről (
  1
  ) | 35 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 845/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

1

A Bizottság 846/2010/EU rendelete (2010. szeptember 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

A Bizottság 847/2010/EU rendelete (2010. szeptember 24.) a 327/98/EK rendelettel a 2010. szeptemberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

5

HATÁROZATOK

2010/570/EU, Euratom

*

A Tanács határozata (2010. szeptember 13.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről

8

2010/571/EU

*

A Bizottság határozata (2010. szeptember 24.) a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletének a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából, az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek és a polibrómozott difenil-éterek alkalmazásaira vonatkozó mentességek tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 6403. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 6403. számú dokumentummal történt)

1

28

AJÁNLÁSOK

2010/572/EU

*

A Bizottság ajánlása (2010. szeptember 20.) az újgenerációs hozzáférési hálózatokhoz (NGA) való szabályozott hozzáférésről (
  1
  )

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 25.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/1

---

A BIZOTTSÁG 845/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 23.)

a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó uniós hajókra és az uniós vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. január 14-i 53/2010/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2010. évre. |
| --- | --- |

(1)

A fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó uniós hajókra és az uniós vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. január 14-i 53/2010/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2010. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2010-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2010-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2010. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, áthelyezése, átrakodása vagy kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 21., 2010.1.26., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 27/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Portugália |
| Állomány | BFT/AE045W |
| Faj | Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus) |
| Terület | Az Atlanti-óceán a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tenger |
| Időpont | 2010.7.23. |

Szám

27/T&Q

Tagállam

Portugália

Állomány

BFT/AE045W

Faj

Kékúszójú tonhal (Thunnus thynnus)

Terület

Az Atlanti-óceán a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tenger

Időpont

2010.7.23.

---

| 25.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/3

---

A BIZOTTSÁG 846/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 24-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 82,9 |
| MK | 47,2 |
| TR | 50,2 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 59,8 |
| 0707 00 05 | TR | 127,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | TR | 116,5 |
| ZZ | 116,5 |
| 0805 50 10 | AR | 100,5 |
| CL | 118,6 |
| IL | 127,5 |
| TR | 104,9 |
| UY | 139,0 |
| ZA | 106,2 |
| ZZ | 116,1 |
| 0806 10 10 | TR | 120,9 |
| ZZ | 120,9 |
| 0808 10 80 | AR | 63,5 |
| BR | 68,3 |
| CL | 91,6 |
| NZ | 103,2 |
| US | 128,5 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 91,3 |
| 0808 20 50 | CN | 54,1 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 71,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 49,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

82,9

MK

47,2

TR

50,2

XS

58,9

ZZ

59,8

0707 00 05

TR

127,9

ZZ

127,9

0709 90 70

TR

116,5

ZZ

116,5

0805 50 10

AR

100,5

CL

118,6

IL

127,5

TR

104,9

UY

139,0

ZA

106,2

ZZ

116,1

0806 10 10

TR

120,9

ZZ

120,9

0808 10 80

AR

63,5

BR

68,3

CL

91,6

NZ

103,2

US

128,5

ZA

92,8

ZZ

91,3

0808 20 50

CN

54,1

ZA

88,6

ZZ

71,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,0

ZZ

49,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/5

---

A BIZOTTSÁG 847/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 24.)

a 327/98/EK rendelettel a 2010. szeptemberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a rizs és a törmelékrizs behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1998. február 10-i 327/98/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 327/98/EK rendelet a rizs és a törmelékrizs behozatalára az említett rendelet IX. mellékletének megfelelően származási országonként elosztva és alidőszakokra bontva vámkontingenseket nyitott meg és rendelkezett kezelésük módjáról. |
| --- | --- |

(1)

A 327/98/EK rendelet a rizs és a törmelékrizs behozatalára az említett rendelet IX. mellékletének megfelelően származási országonként elosztva és alidőszakokra bontva vámkontingenseket nyitott meg és rendelkezett kezelésük módjáról.

| (2) | A szeptemberi alidőszak a negyedik alidőszak a 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kontingensek esetében, a harmadik alidőszak az említett bekezdés d) pontjában meghatározott kontingensek esetében, és az első alidőszak az említett bekezdés e) pontjában meghatározott kontingens esetében. |
| --- | --- |

(2)

A szeptemberi alidőszak a negyedik alidőszak a 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kontingensek esetében, a harmadik alidőszak az említett bekezdés d) pontjában meghatározott kontingensek esetében, és az első alidőszak az említett bekezdés e) pontjában meghatározott kontingens esetében.

| (3) | A 327/98/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti közlések alapján megállapítható, hogy a 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 tételszámú kontingensek esetében az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2010 szeptemberének első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló a szóban forgó kontingenseknél az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(3)

A 327/98/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti közlések alapján megállapítható, hogy a 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 tételszámú kontingensek esetében az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2010 szeptemberének első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló a szóban forgó kontingenseknél az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (4) | A fent említett közlések alapján megállapítható továbbá, hogy a 09.4127–09.4128–09.4129 – 09.4117 tételszámú kontingensek esetében a 327/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2010 szeptemberének első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

A fent említett közlések alapján megállapítható továbbá, hogy a 09.4127–09.4128–09.4129 – 09.4117 tételszámú kontingensek esetében a 327/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2010 szeptemberének első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak.

| (5) | A 09.4127–09.4128–09.4129–09.4130 tételszámú kontingensek keretében a szeptemberi alidőszakban fel nem használt mennyiségeket a 327/98/EK rendelet 2. cikkének megfelelően át kell vinni a 09.4138 tételszámú kontingens következő kontingens-alidőszakára. |
| --- | --- |

(5)

A 09.4127–09.4128–09.4129–09.4130 tételszámú kontingensek keretében a szeptemberi alidőszakban fel nem használt mennyiségeket a 327/98/EK rendelet 2. cikkének megfelelően át kell vinni a 09.4138 tételszámú kontingens következő kontingens-alidőszakára.

| (6) | Ezért a 327/98/EK rendelet 5. cikkének első albekezdésével összhangban meg kell határozni a 09.4138 és 09.4168 tételszámú kontingensek keretében a következő kontingens-alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiségeket. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 327/98/EK rendelet 5. cikkének első albekezdésével összhangban meg kell határozni a 09.4138 és 09.4168 tételszámú kontingensek keretében a következő kontingens-alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiségeket.

| (7) | A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(7)

A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2010 szeptemberének első tíz munkanapján a 327/98/EK rendeletben említett 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 tételszámú kontingensekhez kapcsolódóan benyújtott rizsbehozatali engedélykérelmek esetében az engedélyek az e rendelet mellékletében meghatározott odaítélési együtthatóknak az igényelt mennyiségekre való alkalmazásával kapott mennyiségekre bocsáthatóak ki.

(2)   A 327/98/EK rendeletben említett 09.4138 és 09.4168 tételszámú kontingensek keretében a következő alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiségeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 24-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 37., 1998.2.11., 5. o.

3

---

MELLÉKLET

A 327/98/EK rendelet alkalmazásában a 2010. szeptemberi alidőszakra odaítélhető mennyiségek és a következő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségek

a)   A 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó, a 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt kontingens:

| Származási hely | Tételszám | A 2010. szeptemberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható | A 2010. októberi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség
  (kg-ban) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4127 | — (1) | |
| Thaiföld | 09.4128 | — (1) | |
| Ausztrália | 09.4129 | — (1) | |
| Egyéb származási országok | 09.4130 | — (2) | |
| Összes ország | 09.4138 | | 4 127 145 |

Származási hely

Tételszám

A 2010. szeptemberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

A 2010. októberi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség

(kg-ban)

Amerikai Egyesült Államok

09.4127

— (1)

Thaiföld

09.4128

— (1)

Ausztrália

09.4129

— (1)

Egyéb származási országok

09.4130

— (2)

Összes ország

09.4138

4 127 145

b)   A 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó, a 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt kontingens:

| Származási hely | Tételszám | A 2010. szeptemberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható |
| --- | --- | --- |
| Thaiföld | 09.4112 | — (3) |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4116 | — (3) |
| India | 09.4117 | — (4) |
| Pakisztán | 09.4118 | 9,553656 % |
| Egyéb származási országok | 09.4119 | 1,995380 % |
| Összes ország | 09.4166 | — (3) |

Származási hely

Tételszám

A 2010. szeptemberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

Thaiföld

09.4112

— (3)

Amerikai Egyesült Államok

09.4116

— (3)

India

09.4117

— (4)

Pakisztán

09.4118

9,553656 %

Egyéb származási országok

09.4119

1,995380 %

Összes ország

09.4166

— (3)

c)   A 1006 40 KN-kód alá tartozó törmelékrizsre vonatkozó, a 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjában előírt vámkontingens:

| Származási hely | Tételszám | A 2010. szeptemberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható | A 2010. októberi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség
  (kg-ban) |
| --- | --- | --- | --- |
| Összes ország | 09.4168 | 1,402856 % | 0 |

Származási hely

Tételszám

A 2010. szeptemberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

A 2010. októberi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség

(kg-ban)

Összes ország

09.4168

1,402856 %

0

---

(1)  A kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb vagy a rendelkezésre állóval megegyező mennyiségre vonatkoznak: ezért az összes kérelem elfogadható.

(2)  Erre az alidőszakra nem áll rendelkezésre mennyiség.

(3)  Erre az alidőszakra nem áll rendelkezésre mennyiség.

(4)  A rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb vagy azzal azonos mennyiséget igényeltek, ezért minden kérelmet el lehet fogadni.

---

HATÁROZATOK

| 25.9.2010 | HU XM | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

HU XM

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/8

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. szeptember 13.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről

(2010/570/EU, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 300. cikke (2) bekezdésére és 302. cikkére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez, illetve az Európai Atomenergia Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 7. cikkével,

tekintettel az egyes tagállamok által benyújtott javaslatokra,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság jelenlegi tagjainak hivatali ideje 2010. szeptember 20-án lejár (1). Ezért a 2010. szeptember 21-től kezdődő ötéves időtartamra ki kell nevezni a bizottság tagjait. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság jelenlegi tagjainak hivatali ideje 2010. szeptember 20-án lejár (1). Ezért a 2010. szeptember 21-től kezdődő ötéves időtartamra ki kell nevezni a bizottság tagjait.

| (2) | Minden tagállam benyújtott egy listát, amely annyi jelöltet tartalmaz, ahány helyet számukra a Szerződés biztosít, és az összes jelölt a munkaadók és a munkavállalók szervezeteinek, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit tömörítő szervezeteknek a képviselője. Mindazonáltal a román kormány a Szerződés által biztosított helyek betöltése érdekében egy későbbi időpontban további egy jelöltet javasol. |
| --- | --- |

(2)

Minden tagállam benyújtott egy listát, amely annyi jelöltet tartalmaz, ahány helyet számukra a Szerződés biztosít, és az összes jelölt a munkaadók és a munkavállalók szervezeteinek, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit tömörítő szervezeteknek a képviselője. Mindazonáltal a román kormány a Szerződés által biztosított helyek betöltése érdekében egy későbbi időpontban további egy jelöltet javasol.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaivá nevezi ki azokat a személyeket, akiknek a neve az e határozat mellékletében található listán szerepel.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  A 2006. július 11-i 2006/524/EK, Euratom tanácsi határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság cseh, német, észt, spanyol, francia, olasz, lett, litván, luxemburgi, magyar, máltai, osztrák, szlovén és szlovák tagjainak kinevezéséről (HL L 207., 2006.7.28., 30. o.); a 2006. szeptember 15-i 2006/651/EK, Euratom tanácsi határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság belga, görög, ír, ciprusi, holland, lengyel, portugál, finn, svéd és brit tagjainak, valamint két olasz tagjának a kinevezéséről (HL L 269., 2006.9.28., 13. o.); a 2006. október 16-i 2006/703/EK, Euratom tanácsi határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság dán tagjainak kinevezéséről (HL L 291., 2006.10.21., 33. o.); valamint a 2007. január 1-jei 2007/3/EK, Euratom tanácsi határozat az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság bolgár és román tagjainak kinevezéséről (HL L 1., 2007.1.4., 6. o.).

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ — ANEXO — PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — ANEXĂ — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

Членове / Miembros / Členové / Medlemmer / Mitglieder / Liikmed / Μέλη / Members / Membres / Membri / Locekļi / Nariai / Tagok / Membri / Leden / Członkowie / Membros / Membri / Členovia / Člani / Jäsenet / Ledamöter

BELGIUM

| | M. Tony VANDEPUTTE

  Administrateur délégué honoraire et conseiller général de la Fédération des entreprises de Belgique (FEB) |
| --- | --- |

M. Tony VANDEPUTTE

Administrateur délégué honoraire et conseiller général de la Fédération des entreprises de Belgique (FEB)

| | M. Robert de MÛELENAERE

  Administrateur délégué à la Confédération de la construction |
| --- | --- |

M. Robert de MÛELENAERE

Administrateur délégué à la Confédération de la construction

| | M. Yves VERSCHUEREN

  Administrateur délégué d’Essenscia |
| --- | --- |

M. Yves VERSCHUEREN

Administrateur délégué d’Essenscia

| | M. Daniel MAREELS

  Directeur général de Febelfin |
| --- | --- |

M. Daniel MAREELS

Directeur général de Febelfin

| | M. Bernard NOËL

  Secrétaire national de la CGSLB, syndicat libéral |
| --- | --- |

M. Bernard NOËL

Secrétaire national de la CGSLB, syndicat libéral

| | M. Claude ROLIN

  Secrétaire général ACV-CSC |
| --- | --- |

M. Claude ROLIN

Secrétaire général ACV-CSC

| | Mme Bérengère DUPUIS

  Conseiller — Services d’études, Confédération des syndicats chrétiens (CSC) |
| --- | --- |

Mme Bérengère DUPUIS

Conseiller — Services d’études, Confédération des syndicats chrétiens (CSC)

| | M. André MORDANT

  Président honoraire de la Fédération générale du travail de Belgique (FGTB) |
| --- | --- |

M. André MORDANT

Président honoraire de la Fédération générale du travail de Belgique (FGTB)

| | Dhr. Xavier VERBOVEN

  Gewezen Algemeen Secretaris van het Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV) |
| --- | --- |

Dhr. Xavier VERBOVEN

Gewezen Algemeen Secretaris van het Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

| | M. Jean-François HOFFELT

  Secrétaire général de la Fédération belge de l’économie sociale et des coopératives (Febecoop), président du Conseil national belge de la coopération et président du service externe pour la prévention et la protection au travail Arista |
| --- | --- |

M. Jean-François HOFFELT

Secrétaire général de la Fédération belge de l’économie sociale et des coopératives (Febecoop), président du Conseil national belge de la coopération et président du service externe pour la prévention et la protection au travail Arista

| | M. Yves SOMVILLE

  Directeur du service d’études de la Fédération wallonne de l’agriculture (FWA) |
| --- | --- |

M. Yves SOMVILLE

Directeur du service d’études de la Fédération wallonne de l’agriculture (FWA)

| | Dhr. Ronny LANNOO

  Adviseur-generaal UNIZO |
| --- | --- |

Dhr. Ronny LANNOO

Adviseur-generaal UNIZO

BULGÁRIA

| | Ms Milena ANGELOVA

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Bureau member of the European Economic and Social Committee, Secretary-General of the Асоциация на индустриалния капитал в България (АИКБ) (Bulgarian Industrial Capital Association, BICA) |
| --- | --- |

Ms Milena ANGELOVA

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Bureau member of the European Economic and Social Committee, Secretary-General of the Асоциация на индустриалния капитал в България (АИКБ) (Bulgarian Industrial Capital Association, BICA)

| | Mr Bojidar DANEV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Chairman of the Българска стопанска камара (БСК) (Bulgarian Industrial Association, BIA) |
| --- | --- |

Mr Bojidar DANEV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Chairman of the Българска стопанска камара (БСК) (Bulgarian Industrial Association, BIA)

| | Ms Lena RUSENOVA

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Head Economist at the Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ) (Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria, CEIB) |
| --- | --- |

Ms Lena RUSENOVA

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Head Economist at the Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ) (Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria, CEIB)

| | Mr Georgi STOEV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Deputy-Chairman of the Българска търговско-промишлена палата (БТПП) (Bulgarian Chamber of Commerce and Industry, BCCI) |
| --- | --- |

Mr Georgi STOEV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Deputy-Chairman of the Българска търговско-промишлена палата (БТПП) (Bulgarian Chamber of Commerce and Industry, BCCI)

| | Mr Plamen DIMITROV

  Chairman of the постоянната комисия по труд, доходи, жизнено равнище и индустриални отношения на ИСС (Standing Committee on Labour, Incomes, Standard of Living and Industrial Relations of the Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria) |
| --- | --- |

Mr Plamen DIMITROV

Chairman of the постоянната комисия по труд, доходи, жизнено равнище и индустриални отношения на ИСС (Standing Committee on Labour, Incomes, Standard of Living and Industrial Relations of the Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria)

| | Mr Dimiter MANOLOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa”) |
| --- | --- |

Mr Dimiter MANOLOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa”)

| | Mr Veselin MITOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Confederate Secretary of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa”) |
| --- | --- |

Mr Veselin MITOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Confederate Secretary of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa”)

| | Mr Jeliazko CHRISTOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria) |
| --- | --- |

Mr Jeliazko CHRISTOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria)

| | Mr Lalko DULEVSKI

  President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Head of the катедра в Университета за национално и световно стопанство (Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy) |
| --- | --- |

Mr Lalko DULEVSKI

President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Head of the катедра в Университета за национално и световно стопанство (Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy)

| | Mr Plamen ZACHARIEV

  Vice-President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), President of the Национален център за социална рехабилитация (НЦСР) (National Centre for Social Rehabilitation, NCSR) |
| --- | --- |

Mr Plamen ZACHARIEV

Vice-President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), President of the Национален център за социална рехабилитация (НЦСР) (National Centre for Social Rehabilitation, NCSR)

| | Mr Lyubomir HADJIYSKI

  Member of the European Economic and Social Committee, Marketing Manager for the auditing firm Grant Thornton Bulgaria |
| --- | --- |

Mr Lyubomir HADJIYSKI

Member of the European Economic and Social Committee, Marketing Manager for the auditing firm Grant Thornton Bulgaria

| | Ms Diliana SLAVOVA

  Executive Director of the Национален млечен борд (National Milk Board) and the Национална асоциация на млекопреработвателите (National Association of Milk Producers), member of the European Commission High-Level Group on Milk |
| --- | --- |

Ms Diliana SLAVOVA

Executive Director of the Национален млечен борд (National Milk Board) and the Национална асоциация на млекопреработвателите (National Association of Milk Producers), member of the European Commission High-Level Group on Milk

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| | Vladimíra DRBALOVÁ

  Ředitelka Sekce mezinárodních organizací a evropských záležitosti Svazu průmyslu a dopravy ČR |
| --- | --- |

Vladimíra DRBALOVÁ

Ředitelka Sekce mezinárodních organizací a evropských záležitosti Svazu průmyslu a dopravy ČR

| | Josef ZBOŘIL

  Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR |
| --- | --- |

Josef ZBOŘIL

Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR

| | Marie ZVOLSKÁ

  Specialistka odboru poradenských služeb Svazu českých a moravských výrobních družstev |
| --- | --- |

Marie ZVOLSKÁ

Specialistka odboru poradenských služeb Svazu českých a moravských výrobních družstev

| | Ivan VOLEŠ

  Poradce prezidenta Hospodářské komory ČR pro mezinárodní vztahy |
| --- | --- |

Ivan VOLEŠ

Poradce prezidenta Hospodářské komory ČR pro mezinárodní vztahy

| | Helena ČORNEJOVÁ

  Vedoucí sociálně-ekonomického oddělení Českomoravské konfederace odborových svazů |
| --- | --- |

Helena ČORNEJOVÁ

Vedoucí sociálně-ekonomického oddělení Českomoravské konfederace odborových svazů

| | Zdeněk MÁLEK

  Manažer ČMKOS pro sociální dialog a poradce ČMKOS |
| --- | --- |

Zdeněk MÁLEK

Manažer ČMKOS pro sociální dialog a poradce ČMKOS

| | Lucie STUDNIČNÁ

  Mezinárodní tajemnice Odborového svazu KOVO |
| --- | --- |

Lucie STUDNIČNÁ

Mezinárodní tajemnice Odborového svazu KOVO

| | Dana ŠTECHOVÁ

  Poradkyně, Oddělení ČMKOS pro evropské a další mezinárodní vztahy |
| --- | --- |

Dana ŠTECHOVÁ

Poradkyně, Oddělení ČMKOS pro evropské a další mezinárodní vztahy

| | Roman HAKEN

  Místopředseda Rady vlády ČR pro nestátní neziskové organizace a předseda jejího Výboru pro spolupráci s regiony |
| --- | --- |

Roman HAKEN

Místopředseda Rady vlády ČR pro nestátní neziskové organizace a předseda jejího Výboru pro spolupráci s regiony

| | Ludvík JÍROVEC

  Člen Hospodářské komory ČR, člen Agrární komory ČR, expert v COPA-COGEGA/Brusel |
| --- | --- |

Ludvík JÍROVEC

Člen Hospodářské komory ČR, člen Agrární komory ČR, expert v COPA-COGEGA/Brusel

| | Jaroslav NĚMEC

  Ředitel Arcidiecézní charity Praha |
| --- | --- |

Jaroslav NĚMEC

Ředitel Arcidiecézní charity Praha

| | Pavel TRANTINA

  Manažer projektů a spolupráce s EU v České radě dětí a mládeže, expert UNDP pro tvorbu zákona o dobrovolnictví v Bosně a Hercegovině |
| --- | --- |

Pavel TRANTINA

Manažer projektů a spolupráce s EU v České radě dětí a mládeže, expert UNDP pro tvorbu zákona o dobrovolnictví v Bosně a Hercegovině

DÁNIA

| | Ms Dorthe ANDERSEN

  Director EU policy, Confederation of Danish Employers |
| --- | --- |

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU policy, Confederation of Danish Employers

| | Ms Sinne Alsing CONAN

  Director of European Affairs, Confederation of Danish Industry |
| --- | --- |

Ms Sinne Alsing CONAN

Director of European Affairs, Confederation of Danish Industry

| | Mr Nils Juhl ANDREASEN

  Managing Director, Danish Confederation of Employers’ Associations in Agriculture (SALA) |
| --- | --- |

Mr Nils Juhl ANDREASEN

Managing Director, Danish Confederation of Employers’ Associations in Agriculture (SALA)

| | Ms Marie-Louise KNUPPERT

  Secretary of International Relations, Danish Confederation of Trade Unions |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Secretary of International Relations, Danish Confederation of Trade Unions

| | Mr Peder Munch HANSEN

  EU-Advisor, Danish Confederation of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Peder Munch HANSEN

EU-Advisor, Danish Confederation of Trade Unions

| | Mr Søren KARGAARD

  International Consultant, FTF — Confederation of Professionals in Denmark |
| --- | --- |

Mr Søren KARGAARD

International Consultant, FTF — Confederation of Professionals in Denmark

| | Mr Ask Abildgaard ANDERSEN

  Policy Officer, Disabled Peoples Organisations Denmark |
| --- | --- |

Mr Ask Abildgaard ANDERSEN

Policy Officer, Disabled Peoples Organisations Denmark

| | Ms Benedicte FEDERSPIEL

  Senior Advisor, Danish Consumer Council |
| --- | --- |

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Senior Advisor, Danish Consumer Council

| | Ms Mette Pia KINDBERG

  Vice Chair Person, Women’s Council in Denmark |
| --- | --- |

Ms Mette Pia KINDBERG

Vice Chair Person, Women’s Council in Denmark

NÉMETORSZÁG

| | Mr Peter CLEVER

  Mitglied der Hauptgeschäftsführung der Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände (BDA)


  (Member of the Executive Board of the National Union of German Employers’ Associations (BDA)) |
| --- | --- |

Mr Peter CLEVER

Mitglied der Hauptgeschäftsführung der Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände (BDA)

(Member of the Executive Board of the National Union of German Employers’ Associations (BDA))

| | Mr Bernd DITTMANN

  Bereichsleiter Europa, Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI)


  (Vice President and Executive Director Europe — Federation of German Industries (BDI)) |
| --- | --- |

Mr Bernd DITTMANN

Bereichsleiter Europa, Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI)

(Vice President and Executive Director Europe — Federation of German Industries (BDI))

| | Mr Göke FRERICHS

  Präsidiumsmitglied im Bundesverband des Deutschen Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen (BGA)


  (Board member, German Federation for Wholesale and Foreign Trade (BGA)) |
| --- | --- |

Mr Göke FRERICHS

Präsidiumsmitglied im Bundesverband des Deutschen Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen (BGA)

(Board member, German Federation for Wholesale and Foreign Trade (BGA))

| | Mr Thomas ILKA

  Leiter der Vertretung des Deutschen Industrie- und Handelskammertages (DIHK) bei der EU


  (Director of the Representation to the EU of the Federation of German Chambers of Industry and Commerce (DIHK)) |
| --- | --- |

Mr Thomas ILKA

Leiter der Vertretung des Deutschen Industrie- und Handelskammertages (DIHK) bei der EU

(Director of the Representation to the EU of the Federation of German Chambers of Industry and Commerce (DIHK))

| | Mr Adalbert KIENLE

  Stellvertretender Generalsekretär des Deutschen Bauernverbandes (DBV)


  (Deputy General Secretary, German Farmers’ Association (DBV)) |
| --- | --- |

Mr Adalbert KIENLE

Stellvertretender Generalsekretär des Deutschen Bauernverbandes (DBV)

(Deputy General Secretary, German Farmers’ Association (DBV))

| | Mr Volker PETERSEN

  Stellvertretender Generalsekretär im Deutschen Raiffeisenverband e.V. (DRV)


  (Deputy Secretary-General of the Association of German Agricultural Credit Cooperatives (DRV)) |
| --- | --- |

Mr Volker PETERSEN

Stellvertretender Generalsekretär im Deutschen Raiffeisenverband e.V. (DRV)

(Deputy Secretary-General of the Association of German Agricultural Credit Cooperatives (DRV))

| | Mr Joachim WÜRMELING

  Mitglied der Hauptgeschäftsführung des Gesamtverbandes der deutschen Versicherungswirtschaft e.V. (GDV)


  (Member of the Executive Board of the German Insurance Association (GDV)) |
| --- | --- |

Mr Joachim WÜRMELING

Mitglied der Hauptgeschäftsführung des Gesamtverbandes der deutschen Versicherungswirtschaft e.V. (GDV)

(Member of the Executive Board of the German Insurance Association (GDV))

| | Mr Joachim FRIED

  Leiter Wirtschaft, Politik und Regulierung bei der Deutschen Bahn


  (Director of Economics, Policy and Regulation, German Railways) |
| --- | --- |

Mr Joachim FRIED

Leiter Wirtschaft, Politik und Regulierung bei der Deutschen Bahn

(Director of Economics, Policy and Regulation, German Railways)

| | Ms Gabriele BISCHOFF

  Bereichsleiterin Europapolitik beim Bundesvorstand des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)


  (Director of European Policy — Federal Executive of the German Trade Union Confederation (DGB)) |
| --- | --- |

Ms Gabriele BISCHOFF

Bereichsleiterin Europapolitik beim Bundesvorstand des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)

(Director of European Policy — Federal Executive of the German Trade Union Confederation (DGB))

| | Mr Claus MATECKI

  Mitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)


  (Member of the National Executive of the German Trade Union Confederation (DGB)) |
| --- | --- |

Mr Claus MATECKI

Mitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)

(Member of the National Executive of the German Trade Union Confederation (DGB))

| | Mr Armin DUTTINÉ

  Leiter des EU-Verbindungsbüros ver.di


  (Director of the EU liaison office, German United Services Union (ver.di)) |
| --- | --- |

Mr Armin DUTTINÉ

Leiter des EU-Verbindungsbüros ver.di

(Director of the EU liaison office, German United Services Union (ver.di))

| | Mr Horst MUND

  Bereichsleiter Internationales IG Metall


  (Director of International Department, IG Metall) |
| --- | --- |

Mr Horst MUND

Bereichsleiter Internationales IG Metall

(Director of International Department, IG Metall)

| | Mr Alexander GRAF VON SCHWERIN

  Berater Europäische Angelegenheiten beim Konzern Duisburger Versorgungs- und Verkehrsgesellschaft mbH (DVV Konzern)


  (European Affairs Adviser, DVV Konzern) |
| --- | --- |

Mr Alexander GRAF VON SCHWERIN

Berater Europäische Angelegenheiten beim Konzern Duisburger Versorgungs- und Verkehrsgesellschaft mbH (DVV Konzern)

(European Affairs Adviser, DVV Konzern)

| | Mr Hans-Joachim WILMS

  Europabeauftragter bei der IG Bauen — Agrar — Umwelt (IG Bau)


  (European Affairs Officer, German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG BAU)) |
| --- | --- |

Mr Hans-Joachim WILMS

Europabeauftragter bei der IG Bauen — Agrar — Umwelt (IG Bau)

(European Affairs Officer, German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG BAU))

| | Mr Egbert BIERMANN

  Mitglied des Geschäftsführenden Hauptvorstandes der IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE)


  (Member of the Executive Board of German Mining, Chemical and Energy Industrial Union (IG BCE)) |
| --- | --- |

Mr Egbert BIERMANN

Mitglied des Geschäftsführenden Hauptvorstandes der IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE)

(Member of the Executive Board of German Mining, Chemical and Energy Industrial Union (IG BCE))

| | Ms Michaela ROSENBERGER

  Stellvertretende Vorsitzende Gewerkschaft Nahrung — Genuss — Gaststätten


  (Deputy Chair of the German Trade Union of Food, Beverages, Tobacco, Hotel and Catering and Allied Workers) |
| --- | --- |

Ms Michaela ROSENBERGER

Stellvertretende Vorsitzende Gewerkschaft Nahrung — Genuss — Gaststätten

(Deputy Chair of the German Trade Union of Food, Beverages, Tobacco, Hotel and Catering and Allied Workers)

| | Mr Jürgen KEßLER

  Vorstandsvorsitzender Verbraucherzentrale Berlin


  (Chairman of the Board, Berlin Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Mr Jürgen KEßLER

Vorstandsvorsitzender Verbraucherzentrale Berlin

(Chairman of the Board, Berlin Consumers’ Association)

| | Mr Bernd SCHLÜTER

  Berater bei der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege (BAGFW)


  (Advisor, Federal Association of Non-Statutory Welfare Services (BAGFW)) |
| --- | --- |

Mr Bernd SCHLÜTER

Berater bei der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege (BAGFW)

(Advisor, Federal Association of Non-Statutory Welfare Services (BAGFW))

| | Ms Renate HEINISCH

  Mitglied im Bundesvorstand der Senioren-Organisationen (BAGSO)


  (Member of the Federal Association of German Senior Citizens’ Organisations (BAGSO)) |
| --- | --- |

Ms Renate HEINISCH

Mitglied im Bundesvorstand der Senioren-Organisationen (BAGSO)

(Member of the Federal Association of German Senior Citizens’ Organisations (BAGSO))

| | Mr Frank STÖHR

  Zweiter Bundesvorsitzender dbb Beamtenbund und Tarifunion


  (Vice-President, Federal Board of Management, German Civil Service Federation) |
| --- | --- |

Mr Frank STÖHR

Zweiter Bundesvorsitzender dbb Beamtenbund und Tarifunion

(Vice-President, Federal Board of Management, German Civil Service Federation)

| | Mr Lutz RIBBE

  Direktor, Stiftung Europäisches Naturerbe (Euronatur)


  (Director, European Nature Heritage Fund (Euronatur)) |
| --- | --- |

Mr Lutz RIBBE

Direktor, Stiftung Europäisches Naturerbe (Euronatur)

(Director, European Nature Heritage Fund (Euronatur))

| | Mr Prof. Dr Gerd WOLF

  Beauftragter der Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren (HGF)


  (Representative of the Helmholtz Association of German Research Centres (HGF)) |
| --- | --- |

Mr Prof. Dr Gerd WOLF

Beauftragter der Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren (HGF)

(Representative of the Helmholtz Association of German Research Centres (HGF))

| | Mr Holger SCHWANNECKE

  Generalsekretär des Zentralverbandes des Deutschen Handwerks (ZDH)


  (General Secretary, Central Association of German Craft Trades (ZDH)) |
| --- | --- |

Mr Holger SCHWANNECKE

Generalsekretär des Zentralverbandes des Deutschen Handwerks (ZDH)

(General Secretary, Central Association of German Craft Trades (ZDH))

| | Mr Arno METZLER

  Hauptgeschäftsführer des Bundesverbandes der Freien Berufe (BFB)


  (Chief Executive and Head of Brussels Office, German National Association of Liberal Professions (BFB)) |
| --- | --- |

Mr Arno METZLER

Hauptgeschäftsführer des Bundesverbandes der Freien Berufe (BFB)

(Chief Executive and Head of Brussels Office, German National Association of Liberal Professions (BFB))

ÉSZTORSZÁG

| | Ms Eve PÄÄRENDSON

  Estonian Employers’ Confederation, Director of International Relations |
| --- | --- |

Ms Eve PÄÄRENDSON

Estonian Employers’ Confederation, Director of International Relations

| | Ms Reet TEDER

  Estonian Chamber of Commerce and Industry, policy director |
| --- | --- |

Ms Reet TEDER

Estonian Chamber of Commerce and Industry, policy director

| | Ms Mare VIIES

  Estonian Employees’ Unions’ Confederation; Tallinn University of Technology, Researcher at Centre for Economic Research at TUT |
| --- | --- |

Ms Mare VIIES

Estonian Employees’ Unions’ Confederation; Tallinn University of Technology, Researcher at Centre for Economic Research at TUT

| | Ms Liina CARR

  Estonian Trade Union Confederation, International Secretary |
| --- | --- |

Ms Liina CARR

Estonian Trade Union Confederation, International Secretary

| | Mr Kaul NURM

  Estonian Farmers’ Federation, managing director |
| --- | --- |

Mr Kaul NURM

Estonian Farmers’ Federation, managing director

| | Ms Mall HELLAM

  NGO Network of Estonian Nonprofit Organizations, member of the supervisory board; Executive Director of Open Estonia Foundation |
| --- | --- |

Ms Mall HELLAM

NGO Network of Estonian Nonprofit Organizations, member of the supervisory board; Executive Director of Open Estonia Foundation

| | Mr Meelis JOOST

  Estonian Chamber of Disabled People, Foreign relations and European policy officer |
| --- | --- |

Mr Meelis JOOST

Estonian Chamber of Disabled People, Foreign relations and European policy officer

ÍRORSZÁG

| | Ms Heidi LOUGHEED

  Head of IBEC Europe |
| --- | --- |

Ms Heidi LOUGHEED

Head of IBEC Europe

| | Mr David CROUGHAN

  Head of Economics and Taxation, IBEC |
| --- | --- |

Mr David CROUGHAN

Head of Economics and Taxation, IBEC

| | Mr Thomas McDONOGH

  Chairman, Thomas McDonogh and Sons Ltd |
| --- | --- |

Mr Thomas McDONOGH

Chairman, Thomas McDonogh and Sons Ltd

| | Mr Jim McCUSKER

  Previously General Secretary of NIPSA |
| --- | --- |

Mr Jim McCUSKER

Previously General Secretary of NIPSA

| | Mr Manus O’RIORDAN

  Head of Research, SIPTU (rtd) |
| --- | --- |

Mr Manus O’RIORDAN

Head of Research, SIPTU (rtd)

| | Ms Sally Anne KINAHAN

  Assistant General Secretary, ICTU |
| --- | --- |

Ms Sally Anne KINAHAN

Assistant General Secretary, ICTU

| | Ms Jillian VAN TURNHOUT

  Chief Executive, Children’s Rights Alliance, Former President National Youth Council of Ireland |
| --- | --- |

Ms Jillian VAN TURNHOUT

Chief Executive, Children’s Rights Alliance, Former President National Youth Council of Ireland

| | Mr Padraig WALSHE

  COPA President and former IFA President |
| --- | --- |

Mr Padraig WALSHE

COPA President and former IFA President

| | Ms Siobhán EGAN

  Policy and Advocacy Officer, BirdWatch Ireland |
| --- | --- |

Ms Siobhán EGAN

Policy and Advocacy Officer, BirdWatch Ireland

GÖRÖGORSZÁG

| | Mme Irini Ivoni PARI

  Fédération des industries grecques (SEB) |
| --- | --- |

Mme Irini Ivoni PARI

Fédération des industries grecques (SEB)

| | M. Dimitris DIMITRIADIS

  Confédération nationale de commerce hellénique (ESEE) |
| --- | --- |

M. Dimitris DIMITRIADIS

Confédération nationale de commerce hellénique (ESEE)

| | Μ. Georgios DRAKOPOULOS

  Association des entreprises helléniques de tourisme (SETE) |
| --- | --- |

Μ. Georgios DRAKOPOULOS

Association des entreprises helléniques de tourisme (SETE)

| | Mme Anna BREDIMA

  Association des armateurs grecs (Ε.Ε.Ε.) |
| --- | --- |

Mme Anna BREDIMA

Association des armateurs grecs (Ε.Ε.Ε.)

| | M. Christos POLΥΖΟGOPOULOS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Christos POLΥΖΟGOPOULOS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Eleftherios PAPADOPOULOS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Eleftherios PAPADOPOULOS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Georgios DASSIS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Georgios DASSIS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Spyridon PAPASΡΥROS

  Fédération des fonctionnaires |
| --- | --- |

M. Spyridon PAPASΡΥROS

Fédération des fonctionnaires

| | M. Nikolaos LIOLIOS

  Confédération hellénique des coopératives agricoles (PASEGES) |
| --- | --- |

M. Nikolaos LIOLIOS

Confédération hellénique des coopératives agricoles (PASEGES)

| | Mme Evangelia KEKELEKI

  Centre de protection des consommateurs (KEPKA) |
| --- | --- |

Mme Evangelia KEKELEKI

Centre de protection des consommateurs (KEPKA)

| | M. Panagiotis GKOFAS

  Confédération générale grecque de commerçants et artisans (GSBEE) |
| --- | --- |

M. Panagiotis GKOFAS

Confédération générale grecque de commerçants et artisans (GSBEE)

| | M. Ioannis VARDAKASTANIS

  Confédération nationale de personnes handicapées (ESAmeA) |
| --- | --- |

M. Ioannis VARDAKASTANIS

Confédération nationale de personnes handicapées (ESAmeA)

SPANYOLORSZÁG

| | Sr. Rafael BARBADILLO LÓPEZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. Rafael BARBADILLO LÓPEZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sra. Lourdes CAVERO MESTRE

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sra. Lourdes CAVERO MESTRE

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José María ESPUNY MOYANO

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José María ESPUNY MOYANO

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. Ángel PANERO FLÓREZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. Ángel PANERO FLÓREZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José SARTORIOUS ÁLVAREZ DE BOHORQUES

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José SARTORIOUS ÁLVAREZ DE BOHORQUES

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José María ZUFIAUR

  Presidente de la Fundación Educación y Trabajo |
| --- | --- |

Sr. José María ZUFIAUR

Presidente de la Fundación Educación y Trabajo

| | Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

  Directora de la Oficina de UGT en Bruselas |
| --- | --- |

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Directora de la Oficina de UGT en Bruselas

| | Sr. Juan MENDOZA CASTRO

  Colaborador de UGT para Asuntos Internacionales |
| --- | --- |

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Colaborador de UGT para Asuntos Internacionales

| | Sra. Joana AGUDO

  Presidenta del Comité Coordinador de los Consejos Sindicales Interregionales de Comisiones Obreras (CC.OO.) |
| --- | --- |

Sra. Joana AGUDO

Presidenta del Comité Coordinador de los Consejos Sindicales Interregionales de Comisiones Obreras (CC.OO.)

| | Sr. Juan MORENO PRECIADO

  Responsable de la Oficina de la Confederación Sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) en Bruselas |
| --- | --- |

Sr. Juan MORENO PRECIADO

Responsable de la Oficina de la Confederación Sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) en Bruselas

| | Sr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

  Secretaría de Política Internacional de la Confederación sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) |
| --- | --- |

Sr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Secretaría de Política Internacional de la Confederación sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.)

| | Sra. Laura GONZÁLEZ TXABARRI

  Miembro del Comité Ejecutivo de ELA |
| --- | --- |

Sra. Laura GONZÁLEZ TXABARRI

Miembro del Comité Ejecutivo de ELA

| | Sr. Javier SÁNCHEZ ANSÓ

  Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos (COAG) |
| --- | --- |

Sr. Javier SÁNCHEZ ANSÓ

Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos (COAG)

| | Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

  Función ejercida: Vocal de Relaciones Internacionales de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES) |
| --- | --- |

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Función ejercida: Vocal de Relaciones Internacionales de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES)

| | Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

  Director de la Organización de Productores Asociados de Grandes Atuneros Congeladores (OPAGAC) |
| --- | --- |

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Director de la Organización de Productores Asociados de Grandes Atuneros Congeladores (OPAGAC)

| | Sr. José Manuel ROCHE RAMO

  Secretario de Relaciones Internacionales de UPA |
| --- | --- |

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario de Relaciones Internacionales de UPA

| | Sr. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ

  Director de Asuntos Europeos de ASAJA |
| --- | --- |

Sr. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ

Director de Asuntos Europeos de ASAJA

| | Sr. Carlos TRÍAS PINTO

  Director en la Asociación General de Consumidores (ASGECO); Director en la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE) |
| --- | --- |

Sr. Carlos TRÍAS PINTO

Director en la Asociación General de Consumidores (ASGECO); Director en la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

| | Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

  Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC) |
| --- | --- |

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

FRANCIAORSZÁG

| | Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

  Déléguée générale de l’Union des industries textiles (UIT) |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l’Union des industries textiles (UIT)

| | M. Bernard HUVELIN

  Vice-président de la Fédération française du bâtiment (FFB) |
| --- | --- |

M. Bernard HUVELIN

Vice-président de la Fédération française du bâtiment (FFB)

| | M. Stéphane BUFFETAUT

  Directeur chargé des relations institutionnelles, Veolia Environnement |
| --- | --- |

M. Stéphane BUFFETAUT

Directeur chargé des relations institutionnelles, Veolia Environnement

| | M. Henri MALOSSE

  Directeur, conseiller institutionnel pour les affaires européennes auprès de la présidence de l’ACFCI |
| --- | --- |

M. Henri MALOSSE

Directeur, conseiller institutionnel pour les affaires européennes auprès de la présidence de l’ACFCI

| | M. Philippe de BRAUER

  Président de la commission internationale de la Confédération générale des petites et moyennes entreprises (CGPME) |
| --- | --- |

M. Philippe de BRAUER

Président de la commission internationale de la Confédération générale des petites et moyennes entreprises (CGPME)

| | M. Jean-Pierre CROUZET

  Vice-président de la CGAD, président de la Confédération nationale de la boulangerie française, membre du conseil national de l’Union professionnelle artisanale (UPA) |
| --- | --- |

M. Jean-Pierre CROUZET

Vice-président de la CGAD, président de la Confédération nationale de la boulangerie française, membre du conseil national de l’Union professionnelle artisanale (UPA)

| | M. Henri BRICHART

  Président de la Fédération nationale des producteurs de lait |
| --- | --- |

M. Henri BRICHART

Président de la Fédération nationale des producteurs de lait

| | M. Éric PIGAL

  Délégué national de la Confédération française de l’encadrement/Confédération générale des cadres (CFE-CGC), en charge de la coordination du Comité économique et social européen, du CESE français et du Conseil économique et social régional |
| --- | --- |

M. Éric PIGAL

Délégué national de la Confédération française de l’encadrement/Confédération générale des cadres (CFE-CGC), en charge de la coordination du Comité économique et social européen, du CESE français et du Conseil économique et social régional

| | M. Jacques LEMERCIER

  Président de l’international UNI Europa Poste&logistique — membre de la commission exécutive confédérale, Force ouvrière (FO) |
| --- | --- |

M. Jacques LEMERCIER

Président de l’international UNI Europa Poste&logistique — membre de la commission exécutive confédérale, Force ouvrière (FO)

| | Mme Laure BATUT

  Assistante confédérale au secteur international et Europe, Force ouvrière (FO) |
| --- | --- |

Mme Laure BATUT

Assistante confédérale au secteur international et Europe, Force ouvrière (FO)

| | M. Jean-Pierre COULON

  Secrétaire confédéral en charge des affaires européennes et internationales de la Confédération française des travailleurs chrétiens (CFTC) |
| --- | --- |

M. Jean-Pierre COULON

Secrétaire confédéral en charge des affaires européennes et internationales de la Confédération française des travailleurs chrétiens (CFTC)

| | Mme Béatrice OUIN

  Chargée de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT) |
| --- | --- |

Mme Béatrice OUIN

Chargée de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT)

| | M. Gérard DANTIN

  Chargé de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT) |
| --- | --- |

M. Gérard DANTIN

Chargé de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT)

| | Mme An LENOUAIL-MARLIERE

  Conseillère à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT) |
| --- | --- |

Mme An LENOUAIL-MARLIERE

Conseillère à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT)

| | M. Denis MEYNENT

  Conseiller à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT) |
| --- | --- |

M. Denis MEYNENT

Conseiller à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT)

| | Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

  Présidente de la Confédération de la consommation, du logement et du cadre de vie (CLCV) |
| --- | --- |

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la consommation, du logement et du cadre de vie (CLCV)

| | M. Édouard de LAMAZE

  Avocat à la Cour, ancien délégué interministériel aux professions libérales, ancien membre du CEC, Union nationale des professions libérales (UNAPLE) |
| --- | --- |

M. Édouard de LAMAZE

Avocat à la Cour, ancien délégué interministériel aux professions libérales, ancien membre du CEC, Union nationale des professions libérales (UNAPLE)

| | M. Julien VALENTIN

  Agriculteur, responsable des nouvelles technologies de l’information et de la communication (NTIC), Centre national des jeunes agriculteurs (CNJA) |
| --- | --- |

M. Julien VALENTIN

Agriculteur, responsable des nouvelles technologies de l’information et de la communication (NTIC), Centre national des jeunes agriculteurs (CNJA)

| | M. Gilbert BROS

  Vice-président de l’Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)


  Président de la Chambre d’agriculture de Haute-Loire |
| --- | --- |

M. Gilbert BROS

Vice-président de l’Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)

Président de la Chambre d’agriculture de Haute-Loire

| | Mme Évelyne PICHENOT

  Présidente de la délégation pour l’Union européenne du Conseil économique, social et environnemental (CESE) français


  Membre du CESE français |
| --- | --- |

Mme Évelyne PICHENOT

Présidente de la délégation pour l’Union européenne du Conseil économique, social et environnemental (CESE) français

Membre du CESE français

| | M. Joseph GUIMET

  Administrateur de l’Union nationale des associations familiales (UNAF), président du groupe de l’UNAF au CESE français |
| --- | --- |

M. Joseph GUIMET

Administrateur de l’Union nationale des associations familiales (UNAF), président du groupe de l’UNAF au CESE français

| | M. Jean-Paul PANZANI

  Membre du comité exécutif, président de la Fédération nationale de la mutualité française (FNMF) |
| --- | --- |

M. Jean-Paul PANZANI

Membre du comité exécutif, président de la Fédération nationale de la mutualité française (FNMF)

| | M. Georges CINGAL

  Administrateur de France nature environnement |
| --- | --- |

M. Georges CINGAL

Administrateur de France nature environnement

| | M. Thierry LIBAERT

  Professeur, université de Louvain, maître de conférences en communication à l’Institut d'études politiques (IEP) catholique de Paris, membre de la commission gouvernance au Grenelle de l’environnement |
| --- | --- |

M. Thierry LIBAERT

Professeur, université de Louvain, maître de conférences en communication à l’Institut d'études politiques (IEP) catholique de Paris, membre de la commission gouvernance au Grenelle de l’environnement

OLASZORSZÁG

| | Mr Mario CAMPLI

  Coordinatore politiche europee Legacoop |
| --- | --- |

Mr Mario CAMPLI

Coordinatore politiche europee Legacoop

| | Mr Luigi CAPRIOGLIO

  Consigliere nazionale della Confederazione Italiana Dirigenti e Alte Professionalità (CIDA) |
| --- | --- |

Mr Luigi CAPRIOGLIO

Consigliere nazionale della Confederazione Italiana Dirigenti e Alte Professionalità (CIDA)

| | Mr Francesco CAVALLARO

  Segretario generale della CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori) |
| --- | --- |

Mr Francesco CAVALLARO

Segretario generale della CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori)

| | Mr Carmelo CEDRONE

  Professore incaricato di Politica Economica Europea, Univ. La Sapienza Roma — Componente del «Team Europe» — Collaboratore del Dipartimento Europeo ed Internazionale UIL (Unione Italiana del Lavoro) — Membro del Comitato Centrale UIL — Componente del Consiglio Direttivo del Movimento Europeo |
| --- | --- |

Mr Carmelo CEDRONE

Professore incaricato di Politica Economica Europea, Univ. La Sapienza Roma — Componente del «Team Europe» — Collaboratore del Dipartimento Europeo ed Internazionale UIL (Unione Italiana del Lavoro) — Membro del Comitato Centrale UIL — Componente del Consiglio Direttivo del Movimento Europeo

| | Mr Franco CHIRIACO

  Presidente del Sindacato Unitario Nazionale Inquilini ed Assegnatari (SUNIA) — Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL) |
| --- | --- |

Mr Franco CHIRIACO

Presidente del Sindacato Unitario Nazionale Inquilini ed Assegnatari (SUNIA) — Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL)

| | Mr Roberto CONFALONIERI

  Segretario generale CONFEDIR (Confederazione dei Dirigenti Italiani e delle Alte Professionalità) — Consigliere CNEL (Consiglio Nazionale dell’Economia e del Lavoro) |
| --- | --- |

Mr Roberto CONFALONIERI

Segretario generale CONFEDIR (Confederazione dei Dirigenti Italiani e delle Alte Professionalità) — Consigliere CNEL (Consiglio Nazionale dell’Economia e del Lavoro)

| | Mr Gianfranco DELL’ALBA

  Direttore della Delegazione di Confindustria presso l’Unione Europea |
| --- | --- |

Mr Gianfranco DELL’ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l’Unione Europea

| | Mr Pietro Francesco DE LOTTO

  Direttore Generale di Confartigianato Vicenza |
| --- | --- |

Mr Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

| | Mr Giancarlo DURANTE

  Direttore Centrale dell’Associazione Bancaria Italiana, Responsabile dell’area Sindacale e del Lavoro |
| --- | --- |

Mr Giancarlo DURANTE

Direttore Centrale dell’Associazione Bancaria Italiana, Responsabile dell’area Sindacale e del Lavoro

| | Mr Emilio FATOVIC

  Vice Segretario Generale CONFSAL


  (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori) con delega al privato |
| --- | --- |

Mr Emilio FATOVIC

Vice Segretario Generale CONFSAL

(Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori) con delega al privato

| | Mr Giuseppe GUERINI

  Presidente Nazionale Federsolidarietà |
| --- | --- |

Mr Giuseppe GUERINI

Presidente Nazionale Federsolidarietà

| | Mr Edgardo Maria IOZIA

  Segretario Nazionale Unione Italiana Lavoratori Credito Esattorie e Assicurazioni (UILCA) — Presidente UNI Europa Finanza |
| --- | --- |

Mr Edgardo Maria IOZIA

Segretario Nazionale Unione Italiana Lavoratori Credito Esattorie e Assicurazioni (UILCA) — Presidente UNI Europa Finanza

| | Mr Giuseppe Antonio Maria IULIANO

  Dipartimento Politiche internazionali CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori), Coordinatore di aree — Responsabile per l’Europa centro-orientale e per l’America latina |
| --- | --- |

Mr Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Dipartimento Politiche internazionali CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori), Coordinatore di aree — Responsabile per l’Europa centro-orientale e per l’America latina

| | Mr Luca JAHIER

  Presidente del Consiglio nazionale delle Associazioni Cristiane Lavoratori Italiani (ACLI) e responsabile relazioni internazionali |
| --- | --- |

Mr Luca JAHIER

Presidente del Consiglio nazionale delle Associazioni Cristiane Lavoratori Italiani (ACLI) e responsabile relazioni internazionali

| | Mr Antonio LONGO

  Presidente dell’Associazione Movimento Difesa del Cittadino — Direttore della testata giornalistica «Diritti & Consumi» |
| --- | --- |

Mr Antonio LONGO

Presidente dell’Associazione Movimento Difesa del Cittadino — Direttore della testata giornalistica «Diritti & Consumi»

| | Mr Sandro MASCIA

  Responsabile Ufficio di Rappresentanza della Confagricoltura di Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Sandro MASCIA

Responsabile Ufficio di Rappresentanza della Confagricoltura di Bruxelles

| | Mr Stefano PALMIERI

  Responsabile dell’Ufficio Europa della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro) a Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Stefano PALMIERI

Responsabile dell’Ufficio Europa della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro) a Bruxelles

| | Mr Antonello PEZZINI

  Imprenditore tessile-tecnico. Confindustria Bergamo |
| --- | --- |

Mr Antonello PEZZINI

Imprenditore tessile-tecnico. Confindustria Bergamo

| | Mr Antonio POLICA

  Dirigente Confederale UGL (Unione Generale del Lavoro) |
| --- | --- |

Mr Antonio POLICA

Dirigente Confederale UGL (Unione Generale del Lavoro)

| | Mr Virgilio RANOCCHIARI

  Responsabile della Delegazione Fiat per l’Europa |
| --- | --- |

Mr Virgilio RANOCCHIARI

Responsabile della Delegazione Fiat per l’Europa

| | Mr Maurizio REALE

  Responsabile della Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni Comunitarie — Coldiretti |
| --- | --- |

Mr Maurizio REALE

Responsabile della Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni Comunitarie — Coldiretti

| | Ms Daniela RONDINELLI

  Responsabile Ufficio Internazionale FISASCAT CISL (Federazione Italiana Sindacati Addetti Commerciali Affitti Turismo — Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori) |
| --- | --- |

Ms Daniela RONDINELLI

Responsabile Ufficio Internazionale FISASCAT CISL (Federazione Italiana Sindacati Addetti Commerciali Affitti Turismo — Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori)

| | Mr Corrado ROSSITTO

  Presidente Nazionale della Confederazione Italiana di Unione delle Professioni Intellettuali (CIU) |
| --- | --- |

Mr Corrado ROSSITTO

Presidente Nazionale della Confederazione Italiana di Unione delle Professioni Intellettuali (CIU)

| | Mr Claudio ROTTI

  Presidente AICE (Associazione Italiana Commercio Estero) |
| --- | --- |

Mr Claudio ROTTI

Presidente AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

CIPRUS

| | Μιχάλης Αντωνίου (Mr Michalis ANTONIOU)

  Βοηθός Γενικός Διευθυντής (Deputy Director General)


  Ομοσπονδία Εργοδοτών και Βιομηχάνων (ΟΕΒ) (Cyprus Employers and Industrialists Federation) |
| --- | --- |

Μιχάλης Αντωνίου (Mr Michalis ANTONIOU)

Βοηθός Γενικός Διευθυντής (Deputy Director General)

Ομοσπονδία Εργοδοτών και Βιομηχάνων (ΟΕΒ) (Cyprus Employers and Industrialists Federation)

| | Ανδρέας Λουρουτζιάτης (Mr Andreas LOUROUTZIATIS)

  Αντιπρόεδρος Κυπριακού Εμπορικού και Βιομηχανικού Επιμελητηρίου (ΚΕΒΕ) (Vice-President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry)


  Κυπριακό Εμπορικό και Βιομηχανικό Επιμελητήριο (ΚΕΒΕ) (Cyprus Chamber of Commerce and Industry) |
| --- | --- |

Ανδρέας Λουρουτζιάτης (Mr Andreas LOUROUTZIATIS)

Αντιπρόεδρος Κυπριακού Εμπορικού και Βιομηχανικού Επιμελητηρίου (ΚΕΒΕ) (Vice-President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry)

Κυπριακό Εμπορικό και Βιομηχανικό Επιμελητήριο (ΚΕΒΕ) (Cyprus Chamber of Commerce and Industry)

| | Ανδρέας Παυλικκάς (Mr Andreas PAVLIKKAS)

  Υπεύθυνος Γραφείου Ερευνών και Μελετών (Head of Research and Studies Department)


  Παγκύπρια Εργατική Ομοσπονδία (ΠΕΟ) (Pancyprian Federation of Labour) |
| --- | --- |

Ανδρέας Παυλικκάς (Mr Andreas PAVLIKKAS)

Υπεύθυνος Γραφείου Ερευνών και Μελετών (Head of Research and Studies Department)

Παγκύπρια Εργατική Ομοσπονδία (ΠΕΟ) (Pancyprian Federation of Labour)

| | Δημήτρης Κιττένης (Mr Dimitris KITTENIS)

  Τέως Γενικός Γραμματέας (Former Secretary-General)


  Συνομοσπονδία Εργαζομένων Κύπρου (ΣΕΚ) (Cyprus Workers’ Confederation) |
| --- | --- |

Δημήτρης Κιττένης (Mr Dimitris KITTENIS)

Τέως Γενικός Γραμματέας (Former Secretary-General)

Συνομοσπονδία Εργαζομένων Κύπρου (ΣΕΚ) (Cyprus Workers’ Confederation)

| | Κωστάκης Κωνσταντινíδης (Mr Costakis CONSTANTINIDES)

  Μέλος Κυπριακού Συνδέσμου Καταναλωτών (Member, Cyprus Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Κωστάκης Κωνσταντινíδης (Mr Costakis CONSTANTINIDES)

Μέλος Κυπριακού Συνδέσμου Καταναλωτών (Member, Cyprus Consumers’ Association)

| | Μηχάλης Λύτρας (Mr Michalis LITRAS)

  Γενικός Γραμματέας (Secretary-General)


  Παναγροτικής Ένωσης Κύπρου (Panagrarian Union of Cyprus) |
| --- | --- |

Μηχάλης Λύτρας (Mr Michalis LITRAS)

Γενικός Γραμματέας (Secretary-General)

Παναγροτικής Ένωσης Κύπρου (Panagrarian Union of Cyprus)

LETTORSZÁG

| | Mr Vitālijs GAVRILOVS

  Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) prezidents |
| --- | --- |

Mr Vitālijs GAVRILOVS

Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) prezidents

| | Mr Gundars STRAUTMANIS

  Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) viceprezidents un LTRK Padomes loceklis |
| --- | --- |

Mr Gundars STRAUTMANIS

Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) viceprezidents un LTRK Padomes loceklis

| | Mr Pēteris KRĪGERS

  Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Mr Pēteris KRĪGERS

Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) priekšsēdētājs

| | Ms Ariadna ĀBELTIŅA

  Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) ārējo sakaru koordinētāja starptautiskos jautājumos |
| --- | --- |

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) ārējo sakaru koordinētāja starptautiskos jautājumos

| | Mr Armands KRAUZE

  Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Mr Armands KRAUZE

Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs

| | Ms Gunta ANČA

  Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO valdes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Ms Gunta ANČA

Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO valdes priekšsēdētāja

| | Mr Andris GOBIŅŠ

  Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents |
| --- | --- |

Mr Andris GOBIŅŠ

Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents

LITVÁNIA

| | Mr Alfredas JONUŠKA

  Director General, Siauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts |
| --- | --- |

Mr Alfredas JONUŠKA

Director General, Siauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts

| | Mr Stasys KROPAS

  President, Association of Lithuania Banks; Vice-president, Lithuanian business confederation ICC Lithuania |
| --- | --- |

Mr Stasys KROPAS

President, Association of Lithuania Banks; Vice-president, Lithuanian business confederation ICC Lithuania

| | Mr Gintaras MORKIS

  Deputy Director General, Lithuanian Confederation of Industrialists |
| --- | --- |

Mr Gintaras MORKIS

Deputy Director General, Lithuanian Confederation of Industrialists

| | Ms Gražina GRUZDIENĖ

  Chairman, Trade Union of Lithuanian Food Producers |
| --- | --- |

Ms Gražina GRUZDIENĖ

Chairman, Trade Union of Lithuanian Food Producers

| | Ms Daiva KVEDARAITĖ

  Head of Information Centre, Lithuanian Trade Union Solidarumas |
| --- | --- |

Ms Daiva KVEDARAITĖ

Head of Information Centre, Lithuanian Trade Union Solidarumas

| | Ms Inga PREIDIENĖ

  Vice-chairperson, Youth Organization, Lithuanian Labour Federation |
| --- | --- |

Ms Inga PREIDIENĖ

Vice-chairperson, Youth Organization, Lithuanian Labour Federation

| | Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

  Director, Agricultural cooperative „Lietuviško ūkio kokybė” |
| --- | --- |

Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

Director, Agricultural cooperative „Lietuviško ūkio kokybė”

| | Mr Zenonas Rokas RUDZIKAS

  Member, Lithuanian Academy of Sciences; Leading researcher, Institute of Theoretical Physics and Astronomy, Vilnius University |
| --- | --- |

Mr Zenonas Rokas RUDZIKAS

Member, Lithuanian Academy of Sciences; Leading researcher, Institute of Theoretical Physics and Astronomy, Vilnius University

| | Ms Indrė VAREIKYTĖ

  Member, Lithuanian Board of Education; Member, Youth Committee in the Tripartite Council of the Republic of Lithuania |
| --- | --- |

Ms Indrė VAREIKYTĖ

Member, Lithuanian Board of Education; Member, Youth Committee in the Tripartite Council of the Republic of Lithuania

LUXEMBURG

| | Mme Viviane GOERGEN

  Secrétaire générale adjointe de la Confédération luxembourgeoise des syndicats chrétiens (LCGB) |
| --- | --- |

Mme Viviane GOERGEN

Secrétaire générale adjointe de la Confédération luxembourgeoise des syndicats chrétiens (LCGB)

| | M. Raymond HENCKS

  Membre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP) |
| --- | --- |

M. Raymond HENCKS

Membre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP)

| | M. Paul RECKINGER

  Président honoraire de la Chambre des métiers du Grand-Duché de Luxembourg |
| --- | --- |

M. Paul RECKINGER

Président honoraire de la Chambre des métiers du Grand-Duché de Luxembourg

| | M. Jean-Claude REDING

  Président de la Confédération syndicale indépendante du Luxembourg (OGBL) |
| --- | --- |

M. Jean-Claude REDING

Président de la Confédération syndicale indépendante du Luxembourg (OGBL)

| | Mme Josiane WILLEMS

  Directrice de la Centrale paysanne luxembourgeoise (CPL) |
| --- | --- |

Mme Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne luxembourgeoise (CPL)

| | M. Christian ZEYEN

  General Manager d’ArcelorMittal |
| --- | --- |

M. Christian ZEYEN

General Manager d’ArcelorMittal

MAGYARORSZÁG

| | Antal CSUPORT

  Managing director, National Association of Strategic and Public Utility Companies |
| --- | --- |

Antal CSUPORT

Managing director, National Association of Strategic and Public Utility Companies

| | Tamás NAGY

  Chairman, National Federation of Agricultural Cooperatives and Producers |
| --- | --- |

Tamás NAGY

Chairman, National Federation of Agricultural Cooperatives and Producers

| | Dr. Péter VADÁSZ

  Co-chairman, Confederation of Hungarian Employers and Industrialists |
| --- | --- |

Dr. Péter VADÁSZ

Co-chairman, Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

| | János VÉRTES

  Co-chairman in charge of international relations, National Federation of Traders and Caterers |
| --- | --- |

János VÉRTES

Co-chairman in charge of international relations, National Federation of Traders and Caterers

| | József KAPUVÁRI

  Member of the Board, National Confederation of Hungarian Trade Unions |
| --- | --- |

József KAPUVÁRI

Member of the Board, National Confederation of Hungarian Trade Unions

| | Dr. Ágnes CSER

  Co-chairman, LIGA Confederation |
| --- | --- |

Dr. Ágnes CSER

Co-chairman, LIGA Confederation

| | Dr. Miklós PÁSZTOR

  Expert, National Federation of Workers’ Council |
| --- | --- |

Dr. Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers’ Council

| | Dr. János WELTNER

  Expert, Trade Union Block of Intellectual Employers |
| --- | --- |

Dr. János WELTNER

Expert, Trade Union Block of Intellectual Employers

| | Dr. Etele BARÁTH

  Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning |
| --- | --- |

Dr. Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

| | Kinga JOÓ

  Expert, HÖOK a Hallgatókért Foundation |
| --- | --- |

Kinga JOÓ

Expert, HÖOK a Hallgatókért Foundation

| | Dr. Lajos MIKULA

  Expert, Agricultural and Rural Youth Association |
| --- | --- |

Dr. Lajos MIKULA

Expert, Agricultural and Rural Youth Association

| | Ákos TOPOLÁNSZKY

  Expert, „SOURCE” Mental Helpers Association |
| --- | --- |

Ákos TOPOLÁNSZKY

Expert, „SOURCE” Mental Helpers Association

MÁLTA

| | Ms Grace ATTARD

  President, National Council of Women (NCW) |
| --- | --- |

Ms Grace ATTARD

President, National Council of Women (NCW)

| | Ms Anna Maria DARMANIN

  Council Member, Confederation of Malta Trade Unions (CMTU) |
| --- | --- |

Ms Anna Maria DARMANIN

Council Member, Confederation of Malta Trade Unions (CMTU)

| | Mr Vincent FARRUGIA

  Director General, Malta Chamber of Small and Medium Enterprises (GRTU) |
| --- | --- |

Mr Vincent FARRUGIA

Director General, Malta Chamber of Small and Medium Enterprises (GRTU)

| | Mr Stefano MALLIA

  Vice President, Malta Chamber of Commerce, Enterprise and Industry (MCCEI) |
| --- | --- |

Mr Stefano MALLIA

Vice President, Malta Chamber of Commerce, Enterprise and Industry (MCCEI)

| | Mr Michael PARNIS

  Deputy General Secretary, General Workers Union |
| --- | --- |

Mr Michael PARNIS

Deputy General Secretary, General Workers Union

HOLLANDIA

| | Ms Johanna Anna VAN DEN BANDT-STEL

  Head of the Brussels Office of VNO-NCW and MKB-Nederland |
| --- | --- |

Ms Johanna Anna VAN DEN BANDT-STEL

Head of the Brussels Office of VNO-NCW and MKB-Nederland

| | Ms Melanie Irmgard BOUWKNEGT

  Economic Policy Advisor at CNV |
| --- | --- |

Ms Melanie Irmgard BOUWKNEGT

Economic Policy Advisor at CNV

| | Ms Marjolijn BULK

  Policy Advisor International Affairs at FNV |
| --- | --- |

Ms Marjolijn BULK

Policy Advisor International Affairs at FNV

| | Mr Joost Peter VAN IERSEL

  Member of the EESC |
| --- | --- |

Mr Joost Peter VAN IERSEL

Member of the EESC

| | Mr Willem Wolter MULLER

  Advisor International Affairs at MHP |
| --- | --- |

Mr Willem Wolter MULLER

Advisor International Affairs at MHP

| | Mr Nicolaas Clemens Maria VAN NIEKERK

  Freelance management advisor/supervisor |
| --- | --- |

Mr Nicolaas Clemens Maria VAN NIEKERK

Freelance management advisor/supervisor

| | Mr Frank VAN OORSCHOT

  Senior Specialist International Affairs at LTO |
| --- | --- |

Mr Frank VAN OORSCHOT

Senior Specialist International Affairs at LTO

| | Mr Ullrich SCHRÖDER

  Permanent Delegate Brussels at MKB-Nederland |
| --- | --- |

Mr Ullrich SCHRÖDER

Permanent Delegate Brussels at MKB-Nederland

| | Mr Martin SIECKER

  International Manager at FNV |
| --- | --- |

Mr Martin SIECKER

International Manager at FNV

| | Mr Joannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

  Emeritus Professor Transport Economics Free University of Amsterdam, Member of the EESC |
| --- | --- |

Mr Joannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

Emeritus Professor Transport Economics Free University of Amsterdam, Member of the EESC

| | Mr Dick WESTENDORP

  Emeritus General Director Consumers Union |
| --- | --- |

Mr Dick WESTENDORP

Emeritus General Director Consumers Union

| | Ms Anna Antonia Maria VAN WEZEL

  Member of the EESC |
| --- | --- |

Ms Anna Antonia Maria VAN WEZEL

Member of the EESC

AUSZTRIA

| | Ms Waltraud KLASNIC

  Landeshauptmann a. D. |
| --- | --- |

Ms Waltraud KLASNIC

Landeshauptmann a. D.

| | Dr Johannes KLEEMANN

  Mitglied des Wirtschafts- und Sozialausschusses in den Mandatsperioden 2002-2006 und 2006-2010 |
| --- | --- |

Dr Johannes KLEEMANN

Mitglied des Wirtschafts- und Sozialausschusses in den Mandatsperioden 2002-2006 und 2006-2010

| | Mag. Dipl. Ing. Johann KÖLTRINGER

  Hauptabteilungsleiter des Österreichischen Raiffeisenverbandes |
| --- | --- |

Mag. Dipl. Ing. Johann KÖLTRINGER

Hauptabteilungsleiter des Österreichischen Raiffeisenverbandes

| | Mag. Christa SCHWENG

  Referentin der Wirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und Gesundheit |
| --- | --- |

Mag. Christa SCHWENG

Referentin der Wirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und Gesundheit

| | Mag. Thomas DELAPINA

  Geschäftsführer des Beirats für Wirtschafts- und Sozialfragen; Sekretär in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Wien |
| --- | --- |

Mag. Thomas DELAPINA

Geschäftsführer des Beirats für Wirtschafts- und Sozialfragen; Sekretär in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Wien

| | Mag. Wolfgang GREIF

  Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier; Bereichsleiter Europa, Konzerne und internationale Beziehungen |
| --- | --- |

Mag. Wolfgang GREIF

Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier; Bereichsleiter Europa, Konzerne und internationale Beziehungen

| | Mr Thomas KATTNIG

  Gewerkschaft der Gemeindebediensteten; Leiter des Referats für Internationale Verbindungen |
| --- | --- |

Mr Thomas KATTNIG

Gewerkschaft der Gemeindebediensteten; Leiter des Referats für Internationale Verbindungen

| | Dr Christoph LECHNER

  Leiter der Abteilung Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich |
| --- | --- |

Dr Christoph LECHNER

Leiter der Abteilung Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich

| | Mag. Oliver RÖPKE

  Leiter des Europabüros des ÖGB |
| --- | --- |

Mag. Oliver RÖPKE

Leiter des Europabüros des ÖGB

| | Mr Alfred GAJDOSIK

  Vorsitzender-Stellvertreter der Gewerkschaft VIDA |
| --- | --- |

Mr Alfred GAJDOSIK

Vorsitzender-Stellvertreter der Gewerkschaft VIDA

| | Mag. Gerfried GRUBER

  Referent der Landwirtschaftskammer Österreich |
| --- | --- |

Mag. Gerfried GRUBER

Referent der Landwirtschaftskammer Österreich

| | Dr Anne-Marie SIGMUND

  Europabeauftragte des Bundeskomitees Freie Berufe Österreichs |
| --- | --- |

Dr Anne-Marie SIGMUND

Europabeauftragte des Bundeskomitees Freie Berufe Österreichs

LENGYELORSZÁG

| | Mr Krzysztof OSTROWSKI

  Consultant, Business Centre Club — Association of Employers |
| --- | --- |

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Consultant, Business Centre Club — Association of Employers

| | Mr Andrzej MALINOWSKI

  President, Confederation of Polish Employers |
| --- | --- |

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Confederation of Polish Employers

| | Ms Anna NIETYKSZA

  Member, Confederation of Polish Employers |
| --- | --- |

Ms Anna NIETYKSZA

Member, Confederation of Polish Employers

| | Mr Marek KOMOROWSKI

  Counsellor, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan |
| --- | --- |

Mr Marek KOMOROWSKI

Counsellor, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan

| | Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

  Vice-president, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan |
| --- | --- |

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan

| | Mr Jan KLIMEK

  Vice-president, Polish Craft Association |
| --- | --- |

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

| | Mr Tadeusz KLIŚ

  Vice-president, Polish Craft Association |
| --- | --- |

Mr Tadeusz KLIŚ

Vice-president, Polish Craft Association

| | Ms Dorota GARDIAS

  Secretary General, Trade Union Forum |
| --- | --- |

Ms Dorota GARDIAS

Secretary General, Trade Union Forum

| | Mr Wiesław SIEWIERSKI

  President, Trade Union Forum |
| --- | --- |

Mr Wiesław SIEWIERSKI

President, Trade Union Forum

| | Mr Andrzej ADAMCZYK

  Secretary of the international affairs, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność |
| --- | --- |

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the international affairs, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność

| | Mr Marian KRZAKLEWSKI

  Member of the National Commission, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność |
| --- | --- |

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Member of the National Commission, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność

| | Mr Andrzej CHWILUK

  Vice-president of the Trade Unions of Miners, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Andrzej CHWILUK

Vice-president of the Trade Unions of Miners, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Tomasz Dariusz JASIŃSKI

  Specialist of the international affairs, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Tomasz Dariusz JASIŃSKI

Specialist of the international affairs, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Stanisław Józef RÓŻYCKI

  Vice-president of the Council of Education and Science of the Polish Teachers’ Union, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Stanisław Józef RÓŻYCKI

Vice-president of the Council of Education and Science of the Polish Teachers’ Union, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Krzysztof BALON

  Secretary of the Research programme Council, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS |
| --- | --- |

Mr Krzysztof BALON

Secretary of the Research programme Council, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

| | Mr Krzysztof KAMIENIECKI

  Vice-president, Institute for Sustainable Development Foundation |
| --- | --- |

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Vice-president, Institute for Sustainable Development Foundation

| | Ms Marzena MENDZA-DROZD

  Member of the Board, Forum of Non-Government Initiatives’ Association, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations |
| --- | --- |

Ms Marzena MENDZA-DROZD

Member of the Board, Forum of Non-Government Initiatives’ Association, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

| | Mr Krzysztof PATER

  Member of the Scout Court, Polish Scouting and Guiding Association |
| --- | --- |

Mr Krzysztof PATER

Member of the Scout Court, Polish Scouting and Guiding Association

| | Ms Jolanta PLAKWICZ

  Member, Polish Women’s Lobby |
| --- | --- |

Ms Jolanta PLAKWICZ

Member, Polish Women’s Lobby

| | Mr Władysław SERAFIN

  President, National Union of Farmers, Circles and Agricultural Organizations |
| --- | --- |

Mr Władysław SERAFIN

President, National Union of Farmers, Circles and Agricultural Organizations

| | Ms Teresa TISZBIEREK

  Vice-president, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland |
| --- | --- |

Ms Teresa TISZBIEREK

Vice-president, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGÁLIA

| | Mr Manuel Eugénio PIMENTEL CAVALEIRO BRANDÃO

  Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)


  (Confederation of Portuguese Industry) |
| --- | --- |

Mr Manuel Eugénio PIMENTEL CAVALEIRO BRANDÃO

Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)

(Confederation of Portuguese Industry)

| | Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

  Confederação dos Agricultores de Portugal (CAP)


  (Portuguse Farmers’ Confederation) |
| --- | --- |

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Confederação dos Agricultores de Portugal (CAP)

(Portuguse Farmers’ Confederation)

| | Mr Pedro D’ALMEIDA FREIRE

  Confederação do Comércio e Serviços de Portugal (CCP)


  (Portuguese Trade and Services Confederation) |
| --- | --- |

Mr Pedro D’ALMEIDA FREIRE

Confederação do Comércio e Serviços de Portugal (CCP)

(Portuguese Trade and Services Confederation)

| | Mr Paulo BARROS VALE

  Associação Empresarial de Portugal (AEP)


  (Portuguese Business Association) |
| --- | --- |

Mr Paulo BARROS VALE

Associação Empresarial de Portugal (AEP)

(Portuguese Business Association)

| | Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

  Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (CGTP)


  (General Confederation of Portuguese Workers) |
| --- | --- |

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (CGTP)

(General Confederation of Portuguese Workers)

| | Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

  Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)


  (General Confederation of Portuguese Workers) |
| --- | --- |

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)

(General Confederation of Portuguese Workers)

| | Mr Alfredo Manuel VIEIRA CORREIA

  União Geral de Trabalhadores (UGT)


  (General Workers’ Union) |
| --- | --- |

Mr Alfredo Manuel VIEIRA CORREIA

União Geral de Trabalhadores (UGT)

(General Workers’ Union)

| | Mr Victor Hugo DE JESUS SEQUEIRA

  União Geral de Trabalhadores (UGT)


  (General Workers’ Union) |
| --- | --- |

Mr Victor Hugo DE JESUS SEQUEIRA

União Geral de Trabalhadores (UGT)

(General Workers’ Union)

| | Mr Jorge PEGADO LIZ

  Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor (DECO)


  (Portuguese Consumer Protection Association) |
| --- | --- |

Mr Jorge PEGADO LIZ

Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor (DECO)

(Portuguese Consumer Protection Association)

| | Mr Carlos Alberto PEREIRA MARTINS

  Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP)


  (National Council of Professional Bodies) |
| --- | --- |

Mr Carlos Alberto PEREIRA MARTINS

Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP)

(National Council of Professional Bodies)

| | Mr Francisco João BERNARDINO DA SILVA

  Confederação Nacional das Cooperativas Agrícolas e do Crédito Agrícola de Portugal, CCRL (CONFAGRI)


  (Portuguese National Confederation of Agricultural Coperatives and Agricultural Credit, limited-liability cooperative confederation) |
| --- | --- |

Mr Francisco João BERNARDINO DA SILVA

Confederação Nacional das Cooperativas Agrícolas e do Crédito Agrícola de Portugal, CCRL (CONFAGRI)

(Portuguese National Confederation of Agricultural Coperatives and Agricultural Credit, limited-liability cooperative confederation)

| | Rev. Vítor José MELÍCIAS LOPES

  União das Misericórdias Portuguesas (UMP)


  (Union of Portuguese Charitable Institutions) |
| --- | --- |

Rev. Vítor José MELÍCIAS LOPES

União das Misericórdias Portuguesas (UMP)

(Union of Portuguese Charitable Institutions)

ROMÁNIA

| | Dl Petru Sorin DANDEA

  Vicepreședinte, Confederația Națională Sindicală „Cartel ALFA”


  (Vice-President of the National Trade Union Confederation „Cartel ALFA”) |
| --- | --- |

Dl Petru Sorin DANDEA

Vicepreședinte, Confederația Națională Sindicală „Cartel ALFA”

(Vice-President of the National Trade Union Confederation „Cartel ALFA”)

| | Dl Dumitru FORNEA

  Secretar confederal, Confederația Sindicală Națională MERIDIAN


  (Confederal secretary of the National Trade Union Confederation — Meridian) |
| --- | --- |

Dl Dumitru FORNEA

Secretar confederal, Confederația Sindicală Națională MERIDIAN

(Confederal secretary of the National Trade Union Confederation — Meridian)

| | Dl Minel IVAȘCU

  Secretar general, Blocul Național Sindical


  (Secretary-General of the National Trade Union Bloc (BNS)) |
| --- | --- |

Dl Minel IVAȘCU

Secretar general, Blocul Național Sindical

(Secretary-General of the National Trade Union Bloc (BNS))

| | Dl Sorin Cristian STAN

  Secretar general, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România (FRĂȚIA)


  (Secretary-General of the National Confederation of Romanian Free Trade Unions (FRĂȚIA)) |
| --- | --- |

Dl Sorin Cristian STAN

Secretar general, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România (FRĂȚIA)

(Secretary-General of the National Confederation of Romanian Free Trade Unions (FRĂȚIA))

| | Dl Sabin RUSU

  Secretar general, Confederația Sindicatelor Democratice din România


  (Secretary-General of the Confederation of Romanian Democratic Trade Unions) |
| --- | --- |

Dl Sabin RUSU

Secretar general, Confederația Sindicatelor Democratice din România

(Secretary-General of the Confederation of Romanian Democratic Trade Unions)

| | Dl Eugen Mircea BURADA

  Președinte executiv, Consiliul Național al Patronatului Român


  (Executive President, National Council of Romanian Employers) |
| --- | --- |

Dl Eugen Mircea BURADA

Președinte executiv, Consiliul Național al Patronatului Român

(Executive President, National Council of Romanian Employers)

| | Dna Ana BONTEA

  Director, Departamentul Juridic și Dialog Social — Consiliul Național al Întreprinderilor Private Mici și Mijlocii din România


  (Director of the Legislative and Social Dialogue Department, National Council of Small and Medium-Sized Private Enterprises in Romania) |
| --- | --- |

Dna Ana BONTEA

Director, Departamentul Juridic și Dialog Social — Consiliul Național al Întreprinderilor Private Mici și Mijlocii din România

(Director of the Legislative and Social Dialogue Department, National Council of Small and Medium-Sized Private Enterprises in Romania)

| | Dl Mihai MANOLIU

  Secretar general, Alianța Confederațiilor Patronale din România


  (Secretary-General, Alliance of Romanian Employers’ Confederations) |
| --- | --- |

Dl Mihai MANOLIU

Secretar general, Alianța Confederațiilor Patronale din România

(Secretary-General, Alliance of Romanian Employers’ Confederations)

| | Dl Aurel Laurențiu PLOSCEANU

  Președinte, Asociația Română a Antreprenorilor de Construcții


  (President of the Romanian Construction Entrepreneurship Association) |
| --- | --- |

Dl Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Președinte, Asociația Română a Antreprenorilor de Construcții

(President of the Romanian Construction Entrepreneurship Association)

| | Dl Ștefan VARFALVI

  Președinte executiv, UGIR


  (Executive President of UGIR) |
| --- | --- |

Dl Ștefan VARFALVI

Președinte executiv, UGIR

(Executive President of UGIR)

| | Dl Cristian PÂRVULESCU

  Președinte, Asociația Pro Democrația


  (President of the Pro-Democracy Association) |
| --- | --- |

Dl Cristian PÂRVULESCU

Președinte, Asociația Pro Democrația

(President of the Pro-Democracy Association)

| | Dl Ionuț SIBIAN

  Director, Fundația pentru Dezvoltarea Societății Civile


  (Director, Civil Society Development Foundation) |
| --- | --- |

Dl Ionuț SIBIAN

Director, Fundația pentru Dezvoltarea Societății Civile

(Director, Civil Society Development Foundation)

| | Dl Sorin IONIȚĂ

  Director de cercetare, Societatea Academică din România


  (Director of research, Academic Society of Romania) |
| --- | --- |

Dl Sorin IONIȚĂ

Director de cercetare, Societatea Academică din România

(Director of research, Academic Society of Romania)

| | Dl Radu NICOSEVICI

  Președinte, Academia de Advocacy


  (Chairman of the Advocacy Academy) |
| --- | --- |

Dl Radu NICOSEVICI

Președinte, Academia de Advocacy

(Chairman of the Advocacy Academy)

SZLOVÉNIA

| | Mr Cveto STANTIČ

  Predstavnik velikega gospodarstva (representative of large business) |
| --- | --- |

Mr Cveto STANTIČ

Predstavnik velikega gospodarstva (representative of large business)

| | Mr Dare STOJAN

  Predstavnik malega gospodarstva (representative of small business) |
| --- | --- |

Mr Dare STOJAN

Predstavnik malega gospodarstva (representative of small business)

| | Mr Andrej ZORKO

  Izvršni sekretar Zveze svobodnih sindikatov Slovenije (Executive Secretary of the ZSSS (Free Trade Unions of Slovenia)) |
| --- | --- |

Mr Andrej ZORKO

Izvršni sekretar Zveze svobodnih sindikatov Slovenije (Executive Secretary of the ZSSS (Free Trade Unions of Slovenia))

| | Mr Dušan REBOLJ

  Predsednik Konfederacije sindikatov Pergam Slovenije (President of Pergam Trade Union Federation (KSS Pergam)) |
| --- | --- |

Mr Dušan REBOLJ

Predsednik Konfederacije sindikatov Pergam Slovenije (President of Pergam Trade Union Federation (KSS Pergam))

| | Mr Bojan HRIBAR

  Predstavnik sindikatov javnega sektorja (representative of the public sector trade unions) |
| --- | --- |

Mr Bojan HRIBAR

Predstavnik sindikatov javnega sektorja (representative of the public sector trade unions)

| | Mr Igor HROVATIČ

  Direktor Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije (Director of the Agriculture and Forestry Federation) |
| --- | --- |

Mr Igor HROVATIČ

Direktor Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije (Director of the Agriculture and Forestry Federation)

| | Mr Primož ŠPORAR

  Predstavnik organizacije SKUP – Skupnost privatnih zavodov (representative of SKUP — Community of Private Institutes) |
| --- | --- |

Mr Primož ŠPORAR

Predstavnik organizacije SKUP – Skupnost privatnih zavodov (representative of SKUP — Community of Private Institutes)

SZLOVÁKIA

| | Ján ORAVEC

  Prezident Združenia podnikateľov Slovenska (ZPS) |
| --- | --- |

Ján ORAVEC

Prezident Združenia podnikateľov Slovenska (ZPS)

| | Michal PINTÉR

  Člen Republikovej únie zamestnávateľov (RÚZ), riaditeľ, U.S. Steel Košice, s.r.o. |
| --- | --- |

Michal PINTÉR

Člen Republikovej únie zamestnávateľov (RÚZ), riaditeľ, U.S. Steel Košice, s.r.o.

| | Igor ŠARMÍR

  Riaditeľ odboru potravinárstva a obchodu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, tajomník Únie potravinárov SR |
| --- | --- |

Igor ŠARMÍR

Riaditeľ odboru potravinárstva a obchodu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, tajomník Únie potravinárov SR

| | Vladimír MOJŠ

  Predseda Hospodárskeho a sociálneho výboru (HSV), viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR |
| --- | --- |

Vladimír MOJŠ

Predseda Hospodárskeho a sociálneho výboru (HSV), viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR

| | Dušan BARČÍK

  Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre výrobné OZ, predseda Integrovaného odborového zväzu |
| --- | --- |

Dušan BARČÍK

Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre výrobné OZ, predseda Integrovaného odborového zväzu

| | Ján GAŠPERAN

  Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre nevýrobné OZ, predseda OZ pracovníkov školstva a vedy na Slovensku |
| --- | --- |

Ján GAŠPERAN

Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre nevýrobné OZ, predseda OZ pracovníkov školstva a vedy na Slovensku

| | Juraj STERN

  Prezident Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku (SFPA) |
| --- | --- |

Juraj STERN

Prezident Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku (SFPA)

| | Viliam PÁLENÍK

  Prezident Inštitútu zamestnanosti |
| --- | --- |

Viliam PÁLENÍK

Prezident Inštitútu zamestnanosti

| | Tomáš DOMONKOS

  Vedecký pracovník Ekonomického ústavu Slovenskej akadémie vied (SAV) |
| --- | --- |

Tomáš DOMONKOS

Vedecký pracovník Ekonomického ústavu Slovenskej akadémie vied (SAV)

FINNORSZÁG

| | Mr Filip Mikael HAMRO-DROTZ

  asiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK |
| --- | --- |

Mr Filip Mikael HAMRO-DROTZ

asiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK

| | Ms Ulla SIRKEINEN

  erityisasiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK |
| --- | --- |

Ms Ulla SIRKEINEN

erityisasiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK

| | Ms Marja-Liisa PELTOLA

  osastopäällikkö Keskuskauppakamari |
| --- | --- |

Ms Marja-Liisa PELTOLA

osastopäällikkö Keskuskauppakamari

| | Mr Simo Markus PENTTINEN

  kansainvälisten asioiden päällikkö Akava ry |
| --- | --- |

Mr Simo Markus PENTTINEN

kansainvälisten asioiden päällikkö Akava ry

| | Mr Reijo Veli Erik PAANANEN

  EU-asiantuntija Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry |
| --- | --- |

Mr Reijo Veli Erik PAANANEN

EU-asiantuntija Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry

| | Ms Leila KURKI

  työllisyyspoliittinen asiantuntija Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry |
| --- | --- |

Ms Leila KURKI

työllisyyspoliittinen asiantuntija Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry

| | Ms Pirkko Marjatta RAUNEMAA

  kuluttajaekonomisti ja elintarvikeasiantuntija Kotitalous- ja kuluttaja-asioiden neuvottelukunta/Kuluttajat — Konsumenterna ry |
| --- | --- |

Ms Pirkko Marjatta RAUNEMAA

kuluttajaekonomisti ja elintarvikeasiantuntija Kotitalous- ja kuluttaja-asioiden neuvottelukunta/Kuluttajat — Konsumenterna ry

| | Mr Seppo Ilmari KALLIO

  johtaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry |
| --- | --- |

Mr Seppo Ilmari KALLIO

johtaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry

| | Mr Thomas PALMGREN

  kansainvälisten asioiden asiamies Suomen yrittäjät |
| --- | --- |

Mr Thomas PALMGREN

kansainvälisten asioiden asiamies Suomen yrittäjät

SVÉDORSZÁG

| | Ms Ellen Paula NYGREN

  Ombudsman, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation) |
| --- | --- |

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation)

| | Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

  Vice-president, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation) |
| --- | --- |

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Vice-president, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation)

| | Mr Thomas Mikael JANSON

  International Secretary, Tjänstemännens centralorganisation (TCO) (Swedish Confederation of Professional Employees) |
| --- | --- |

Mr Thomas Mikael JANSON

International Secretary, Tjänstemännens centralorganisation (TCO) (Swedish Confederation of Professional Employees)

| | Mr Paul Henrik LIDEHÄLL

  International Secretary, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) (Swedish Confederation of Professional Associations) |
| --- | --- |

Mr Paul Henrik LIDEHÄLL

International Secretary, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) (Swedish Confederation of Professional Associations)

| | Mr Ulf Christian ARDHE

  Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise) |
| --- | --- |

Mr Ulf Christian ARDHE

Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise)

| | Ms Annika Kristina BRÖMS

  Deputy Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise) |
| --- | --- |

Ms Annika Kristina BRÖMS

Deputy Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise)

| | Mr Thord Stefan BACK

  Manager Sustainable Logistics, Transportgruppen (The Transport Group) |
| --- | --- |

Mr Thord Stefan BACK

Manager Sustainable Logistics, Transportgruppen (The Transport Group)

| | Mr Erik SVENSSON

  Director, ALMEGA |
| --- | --- |

Mr Erik SVENSSON

Director, ALMEGA

| | Mr Staffan Mats Vilhelm NILSSON

  Member of the EESC, President Group III


  Lantbrukarnas riksförbund (LRF) (Federation of Swedish Farmers) |
| --- | --- |

Mr Staffan Mats Vilhelm NILSSON

Member of the EESC, President Group III

Lantbrukarnas riksförbund (LRF) (Federation of Swedish Farmers)

| | Ms Ingrid Eva-Britt KÖSSLER

  President, The Swedish Breastcancer Association


  Handikappförbundens samarbetsorgan (Swedish Disability Federation) |
| --- | --- |

Ms Ingrid Eva-Britt KÖSSLER

President, The Swedish Breastcancer Association

Handikappförbundens samarbetsorgan (Swedish Disability Federation)

| | Ms Inger Kristina Elisabeth PERSSON

  Chairman, Sveriges konsumenter (Swedish Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Ms Inger Kristina Elisabeth PERSSON

Chairman, Sveriges konsumenter (Swedish Consumers’ Association)

| | Ms Ariane Elisabeth RODERT

  EU Policy Advisor, Forum for frivilligt socialt arbete (National Forum for Voluntary Social Work) |
| --- | --- |

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, Forum for frivilligt socialt arbete (National Forum for Voluntary Social Work)

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| | Mr George LYON

  Legal Counsel — Northgate Information Solutions UK Ltd |
| --- | --- |

Mr George LYON

Legal Counsel — Northgate Information Solutions UK Ltd

| | Ms Brenda KING

  Chief Executive, ACDiversity |
| --- | --- |

Ms Brenda KING

Chief Executive, ACDiversity

| | Mr David SEARS

  Consultant |
| --- | --- |

Mr David SEARS

Consultant

| | Mr Jonathan PEEL

  Director, Jonathan Peel EU Communications Ltd |
| --- | --- |

Mr Jonathan PEEL

Director, Jonathan Peel EU Communications Ltd

| | Mr Bryan CASSIDY

  Consultant |
| --- | --- |

Mr Bryan CASSIDY

Consultant

| | Mr Peter MORGAN

  Chairman, Association of Lloyd’s Members |
| --- | --- |

Mr Peter MORGAN

Chairman, Association of Lloyd’s Members

| | Ms Madi SHARMA

  Entrepreneur |
| --- | --- |

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur

| | Mr Brendan BURNS

  Management Consultant & Financial Investor |
| --- | --- |

Mr Brendan BURNS

Management Consultant & Financial Investor

| | Mr Peter COLDRICK

  Part-time adviser to General Secretary, ETUC |
| --- | --- |

Mr Peter COLDRICK

Part-time adviser to General Secretary, ETUC

| | Mr Brian CURTIS

  Retired; Former Regional Organiser; National Union of Rail, Maritime & Transport Workers (RMT) |
| --- | --- |

Mr Brian CURTIS

Retired; Former Regional Organiser; National Union of Rail, Maritime & Transport Workers (RMT)

| | Ms Sandy BOYLE

  Retired; Former Director, AMICUS (Trade Union) |
| --- | --- |

Ms Sandy BOYLE

Retired; Former Director, AMICUS (Trade Union)

| | Ms Christine BLOWER

  General Secretary, National Union of Teachers (NUT) |
| --- | --- |

Ms Christine BLOWER

General Secretary, National Union of Teachers (NUT)

| | Ms Monica TAYLOR

  Member of UNITE (Trade Union) Executive Council |
| --- | --- |

Ms Monica TAYLOR

Member of UNITE (Trade Union) Executive Council

| | Mr Nicholas CROOK

  International Officer, UNISON (Trade Union) |
| --- | --- |

Mr Nicholas CROOK

International Officer, UNISON (Trade Union)

| | Ms Judy McKNIGHT

  Retired; Former General Secretary NAPO (Trade Union) |
| --- | --- |

Ms Judy McKNIGHT

Retired; Former General Secretary NAPO (Trade Union)

| | Ms Kathleen Walker SHAW

  Head of European Office, Britain’s General Union (GMB) |
| --- | --- |

Ms Kathleen Walker SHAW

Head of European Office, Britain’s General Union (GMB)

| | Ms Rose D’SA

  Consultant in EU, Commonwealth and International Law |
| --- | --- |

Ms Rose D’SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law

| | Ms Jane MORRICE

  Deputy Chief Equality Commissioner; Equality Commission Northern Ireland |
| --- | --- |

Ms Jane MORRICE

Deputy Chief Equality Commissioner; Equality Commission Northern Ireland

| | Ms Maureen O’NEILL

  Director, Faith in Older People |
| --- | --- |

Ms Maureen O’NEILL

Director, Faith in Older People

| | Mr Michael SMYTH

  Economist, University of Ulster |
| --- | --- |

Mr Michael SMYTH

Economist, University of Ulster

| | Mr Richard ADAMS

  Senior Partner, Community Viewfinders Ltd |
| --- | --- |

Mr Richard ADAMS

Senior Partner, Community Viewfinders Ltd

| | Mr Stuart ETHERINGTON

  Chief Executive Officer, National Council for Voluntary Organisations |
| --- | --- |

Mr Stuart ETHERINGTON

Chief Executive Officer, National Council for Voluntary Organisations

| | Mr Tom JONES

  Self-employed Farmer |
| --- | --- |

Mr Tom JONES

Self-employed Farmer

| | Mr Sukhdev SHARMA

  Chairman of Board of Directors, Calderdale and Huddersfield Hospitals NHS Foundation Trust |
| --- | --- |

Mr Sukhdev SHARMA

Chairman of Board of Directors, Calderdale and Huddersfield Hospitals NHS Foundation Trust

---

| 25.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/28

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. szeptember 24.)

a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletének a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából, az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek és a polibrómozott difenil-éterek alkalmazásaira vonatkozó mentességek tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 6403. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/571/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2003. január 27-i 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2002/95/EK irányelv tilalmat rendel el az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek (PBB) és a polibrómozott difenil-éterek (PBDE) alkalmazására a 2006. július 1-jétől forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezésekben. A tilalom alóli mentességeket az irányelv melléklete tartalmazza. A mentességeket indokolt felülvizsgálni, és hozzáigazítani a tudományos és műszaki fejlődéshez. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/95/EK irányelv tilalmat rendel el az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek (PBB) és a polibrómozott difenil-éterek (PBDE) alkalmazására a 2006. július 1-jétől forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezésekben. A tilalom alóli mentességeket az irányelv melléklete tartalmazza. A mentességeket indokolt felülvizsgálni, és hozzáigazítani a tudományos és műszaki fejlődéshez.

| (2) | A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes ólmot, higanyt, kadmiumot vagy hat vegyértékű krómot tartalmazó alkalmazások esetében fenn kell tartani a tilalom alóli mentességet, mert e veszélyes anyagoknak az adott alkalmazásokban való használata műszaki vagy tudományos okokból továbbra is elkerülhetetlen. E mentességek fenntartása ezért indokolt. |
| --- | --- |

(2)

A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes ólmot, higanyt, kadmiumot vagy hat vegyértékű krómot tartalmazó alkalmazások esetében fenn kell tartani a tilalom alóli mentességet, mert e veszélyes anyagoknak az adott alkalmazásokban való használata műszaki vagy tudományos okokból továbbra is elkerülhetetlen. E mentességek fenntartása ezért indokolt.

| (3) | A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes ólmot, higanyt vagy kadmiumot tartalmazó alkalmazások esetében műszakilag vagy tudományos szempontból lehetővé vált ezen anyagok kivonása vagy helyettesítése. E mentességek megszüntetése ezért indokolt. |
| --- | --- |

(3)

A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes ólmot, higanyt vagy kadmiumot tartalmazó alkalmazások esetében műszakilag vagy tudományos szempontból lehetővé vált ezen anyagok kivonása vagy helyettesítése. E mentességek megszüntetése ezért indokolt.

| (4) | A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes ólmot, higanyt vagy kadmiumot tartalmazó alkalmazások esetében belátható időn belül műszakilag vagy tudományos szempontból lehetővé válik ezen anyagok kivonása vagy helyettesítése. E mentességek esetében ezért lejárati határidő megállapítása indokolt. |
| --- | --- |

(4)

A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes ólmot, higanyt vagy kadmiumot tartalmazó alkalmazások esetében belátható időn belül műszakilag vagy tudományos szempontból lehetővé válik ezen anyagok kivonása vagy helyettesítése. E mentességek esetében ezért lejárati határidő megállapítása indokolt.

| (5) | A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes higanyt tartalmazó alkalmazások esetében műszakilag vagy tudományos szempontból lehetséges ennek az anyagnak a részleges kivonása vagy helyettesítése. Ezért indokolt csökkenteni az ezekben az alkalmazásokban használható higany mennyiségét. |
| --- | --- |

(5)

A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes higanyt tartalmazó alkalmazások esetében műszakilag vagy tudományos szempontból lehetséges ennek az anyagnak a részleges kivonása vagy helyettesítése. Ezért indokolt csökkenteni az ezekben az alkalmazásokban használható higany mennyiségét.

| (6) | A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes higanyt tartalmazó alkalmazások esetében belátható időn belül műszaki vagy tudományos okokból csak ennek az anyagnak a részleges és fokozatos kivonása vagy helyettesítése lehetséges. Ezért az ezekben az alkalmazásokban használható higany mennyiségének a fokozatos csökkentése indokolt. |
| --- | --- |

(6)

A mentességek felülvizsgálatának eredményeként egyes higanyt tartalmazó alkalmazások esetében belátható időn belül műszaki vagy tudományos okokból csak ennek az anyagnak a részleges és fokozatos kivonása vagy helyettesítése lehetséges. Ezért az ezekben az alkalmazásokban használható higany mennyiségének a fokozatos csökkentése indokolt.

| (7) | Egyes esetekben az elektromos és elektronikus berendezések javítása az eredeti alkatrészektől eltérő pótalkatrészekkel műszakilag nem lehetséges. Ezért kizárólag ezekben az esetekben az ólmot, higanyt, kadmiumot, hat vegyértékű krómot vagy polibrómozott difenil-étert tartalmazó, korábban mentesség alá eső pótalkatrészek használata engedélyezett az olyan elektromos és elektronikus berendezések javításához, amelyeket a mentesség lejártát vagy megszüntetését megelőzően hoztak forgalomba. |
| --- | --- |

(7)

Egyes esetekben az elektromos és elektronikus berendezések javítása az eredeti alkatrészektől eltérő pótalkatrészekkel műszakilag nem lehetséges. Ezért kizárólag ezekben az esetekben az ólmot, higanyt, kadmiumot, hat vegyértékű krómot vagy polibrómozott difenil-étert tartalmazó, korábban mentesség alá eső pótalkatrészek használata engedélyezett az olyan elektromos és elektronikus berendezések javításához, amelyeket a mentesség lejártát vagy megszüntetését megelőzően hoztak forgalomba.

| (8) | A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nem irányított fényű háztartási lámpákra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. március 18-i 244/2009/EK bizottsági rendelet (2) és a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 18-i 245/2009/EK bizottsági rendelet (3) indikatív referenciaértékeket határoz meg a higanylámpákban történő felhasználására vonatkozóan. Bár a lámpák higanytartalmát a 244/2009/EK és a 245/2009/EK rendelet is jelentős környezeti paraméterként jelölte meg, célszerűbb volt azt a 2002/95/EK irányelvben szabályozni, amely egyben az e rendeletek követelményeinek teljesítése alól mentesülő lámpatípusokkal is foglalkozik. |
| --- | --- |

(8)

A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nem irányított fényű háztartási lámpákra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. március 18-i 244/2009/EK bizottsági rendelet (2) és a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 18-i 245/2009/EK bizottsági rendelet (3) indikatív referenciaértékeket határoz meg a higanylámpákban történő felhasználására vonatkozóan. Bár a lámpák higanytartalmát a 244/2009/EK és a 245/2009/EK rendelet is jelentős környezeti paraméterként jelölte meg, célszerűbb volt azt a 2002/95/EK irányelvben szabályozni, amely egyben az e rendeletek követelményeinek teljesítése alól mentesülő lámpatípusokkal is foglalkozik.

| (9) | A 244/2009/EK rendeletben meghatározott intézkedések céljából elvégzett elemzés eredményeként egyes higanyt tartalmazó alkalmazások esetében ennek az anyagnak a részleges kivonása vagy helyettesítése tudományos vagy műszaki szempontból lehetséges olyan káros környezeti, egészségügyi és/vagy a fogyasztói biztonságot érintő hatások nélkül, amelyek meghaladják a helyettesítés előnyeit. Ezért ezen alkalmazások esetében a 244/2009/EK rendelettel összhangban indokolt csökkenteni a higanytartalmat. |
| --- | --- |

(9)

A 244/2009/EK rendeletben meghatározott intézkedések céljából elvégzett elemzés eredményeként egyes higanyt tartalmazó alkalmazások esetében ennek az anyagnak a részleges kivonása vagy helyettesítése tudományos vagy műszaki szempontból lehetséges olyan káros környezeti, egészségügyi és/vagy a fogyasztói biztonságot érintő hatások nélkül, amelyek meghaladják a helyettesítés előnyeit. Ezért ezen alkalmazások esetében a 244/2009/EK rendelettel összhangban indokolt csökkenteni a higanytartalmat.

| (10) | Jelentős módosításokra van szükség a 2002/95/EK irányelv mellékletében. Az egyértelműség érdekében ezért célszerű a teljes mellékletet új melléklettel felváltani. |
| --- | --- |

(10)

Jelentős módosításokra van szükség a 2002/95/EK irányelv mellékletében. Az egyértelműség érdekében ezért célszerű a teljes mellékletet új melléklettel felváltani.

| (11) | A Bizottság a 2002/95/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultált az érintett felekkel. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a 2002/95/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultált az érintett felekkel.

| (12) | A 2002/95/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A 2002/95/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével (4), |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével (4),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2002/95/EK irányelv melléklete helyébe ezen határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 24-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 37., 2003.2.13., 19. o.

1

(2)  HL L 76., 2009.3.24., 3. o.

2

(3)  HL L 76., 2009.3.24., 17. o.

3

(4)  HL L 114., 2006.4.27., 9. o.

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A 4. cikk (1) bekezdése szerinti tilalom alól mentesülő alkalmazások

| Mentesség | Az alkalmazás köre és határnapja |
| --- | --- |
| 1. | Egy végükön fejelt (kompakt) fénycsövekben használt higany, amelynek megengedett mennyisége (égőnként): | |
| 1. a) | Általános világítási célra szolgáló, 30 W alatti teljesítményű fénycső esetén: 5 mg | 2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után 2012. december 31-ig égőnként 3,5 mg használható; 2012. december 31. után 2,5 mg használható. |
| 1. b) | Általános világítási célra szolgáló, legalább 30 W, de 50 W alatti teljesítményű fénycső esetén: 5 mg | 2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után égőnként 3,5 mg használható |
| 1. c) | Általános világítási célra szolgáló, legalább 50 W, de 150 W alatti teljesítményű fénycső esetén: 5 mg | |
| 1. d) | Általános világítási célra szolgáló, legalább 150 W teljesítményű fénycső esetén: 15 mg | |
| 1. e) | Általános világítási célra szolgáló, kör alakú vagy szögletes strukturális formájú, legfeljebb 17 mm csőátmérőjű fénycső esetén | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 7 mg használható |
| 1. f) | Különleges rendeltetésű fénycső esetén: 5 mg | |
| 2. a) | Két végén fejelt, általános világítási célra szolgáló fénycsövekben használt higany, amelynek megengedett mennyisége (fénycsövenként): | |
| 2. a) (1) | Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső 9 mm alatti csőátmérővel (pl. T2): 5 mg | 2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 4 mg használható |
| 2. a) (2) | Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső legalább 9 mm-es, legfeljebb 17 mm-es csőátmérővel (pl. T5): 5 mg | 2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 3 mg használható |
| 2. a) (3) | Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső 17 mm-nél nagyobb, de legfeljebb 28 mm-es csőátmérővel (pl. T8): 5 mg | 2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 3,5 mg használható |
| 2. a) (4) | Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső 28 mm-t meghaladó csőátmérővel (pl. T12): 5 mg | 2012. december 31-én lejár; 2012. december 31. után fénycsövenként 3,5 mg használható |
| 2. a) (5) | Hosszú (legalább 25 000 óra) élettartamú háromsávos foszfor fénycső: 8 mg | 2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 5 mg használható |
| 2. b) | Egyéb kompakt fénycsövekben használt higany, amelynek megengedett mennyisége (fénycsövenként): | |
| 2. b) (1) | Egyenes halofoszfát fénycsövek 28 mm feletti csőátmérővel (pl. T10 és T12): 10 mg | 2012. április 13-án lejár |
| 2. b) (2) | Nem egyenes halofoszfát fénycsövek (bármely csőátmérő esetén): 15 mg | 2016. április 13-án lejár |
| 2. b) (3) | Nem egyenes háromsávos foszfor fénycsövek 17 mm feletti csőátmérővel (pl. T9) | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után fénycsövenként 15 mg használható |
| 2. b) (4) | Egyéb általános világítási célra szolgáló, vagy különleges rendeltetésű lámpák (pl. indukciós lámpák) | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 15 mg használható |
| 3 | Különleges rendeltetésű hidegkatódos fénycsövekben és külső elektródás fénycsövekben (CCFL és EEFL) használt higany, amelynek megengedett mennyisége (fénycsövenként): | |
| 3. a) | Rövid (≤ 500 mm) | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 3,5 mg használható |
| 3. b) | Közepes hosszúságú (> 500 mm és ≤ 1 500 mm) | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 5 mg használható |
| 3. c) | Hosszú (> 1 500 mm) | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 13 mg használható |
| 4. a) | Egyéb kisnyomású kisülőlámpákban használt higany (lámpánként) | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 15 mg használható |
| 4. b) | Általános világítási célra szolgáló, javított színvisszaadási mutatójú (Ra > 60), nagynyomású nátrium(gőz)lámpákban használt higany, amelynek megengedett mennyisége (égőnként): | |
| 4. b) I. | P ≤ 155 W | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 30 mg használható |
| 4. b) II. | 155 W < P ≤ 405 W | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 40 mg használható |
| 4. b) III. | P > 405 W | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 40 mg használható |
| 4. c) | Egyéb általános világítási célra szolgáló nagynyomású nátrium(gőz)lámpákban használt higany, amelynek megengedett mennyisége (égőnként): | |
| 4. c) I. | P ≤ 155 W | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 25 mg használható |
| 4. c) II. | 155 W < P ≤ 405 W | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 30 mg használható |
| 4. c) III. | P > 405 W | 2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 40 mg használható |
| 4. d) | Nagynyomású higany(gőz)lámpákban (HPMV) használt higany | 2015. április 13-án lejár |
| 4. e) | Fémhalogén (MH) lámpákban használt higany | |
| 4. f) | Az e mellékletben külön nem említett, különleges rendeltetésű egyéb kisülőlámpákban használt higany | |
| 5. a) | Katódsugárcsövek üvegében használt ólom | |
| 5. b) | Fénycsövek üvegében használt, 0,2 tömegszázalékot meg nem haladó ólom | |
| 6. a) | Ólom a megmunkálásra szánt acél ötvözőelemeként, illetve galvanizált acélban, legfeljebb 0,35 tömegszázalék ólomtartalomig | |
| 6. b) | Ólom az alumínium ötvözőelemeként a legfeljebb 0,4 tömegszázalék ólomtartalmú alumíniumban | |
| 6. c) | Rézötvözet legfeljebb 4 tömegszázalék ólomtartalommal | |
| 7. a) | Magas olvadáspontú, ólomtartalmú forraszanyagok (azaz olyan ólomötvözetek, amelyek legalább 85 tömegszázalékban tartalmaznak ólmot) | |
| 7. b) | A szerverekben, az adattároló rendszerekben, a tárolási és elrendezési rendszerekben, a hálózati infrastruktúra kapcsoló, jelző és adatátviteli berendezéseiben, és a távközlési hálózatok hálózatkezelése során használt forrasztóanyagokban lévő ólom | |
| 7. c) I. | Elektronikus és elektromos alkatrészek, amelyek üvegben vagy kerámiában, de nem a kondenzátorokban, például piezoelektronikus berendezésekben lévő dielektromos kerámiákban, továbbá nem üveg vagy kerámia mátrix anyagokban tartalmaznak ólmot | |
| 7. c) II. | 125 V AC vagy 250 V DC vagy ennél magasabb névleges feszültségű kondenzátorokban használt dielektromos kerámiában lévő ólom | |
| 7. c) III. | 125 V AC vagy 250 V DC alatti névleges feszültségű kondenzátorokban használt dielektromos kerámiában lévő ólom | 2013. január 1-jén lejár, ezt követően a 2013. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 8. a) | Egyszerhasználatos, szemcsés töltetű hőkioldókban lévő kadmium és vegyülékei | 2012. január 1-jén lejár, ezt követően a 2012. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 8. b) | A villamos érintkezőkben lévő kadmium és vegyülékei | |
| 9. | Abszorpciós hűtőgépek szénacél hűtőrendszerében korróziógátló szerként használt, a hűtőközeg legfeljebb 0,75 tömegszázalékát kitevő hat vegyértékű króm | |
| 9. b) | Ólom a fűtő, szellőztető, légkondicionáló és hűtő alkalmazásokban használt, hűtőközeget tartalmazó kompresszorok csapágycsészéiben és -béléseiben | |
| 11. a) | C-press rugalmas tűs csatlakozórendszerekben használt ólom | A 2010. szeptember 24. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 11. b) | Nem C-press rugalmas tűs csatlakozórendszerekben használt ólom | 2013. január 1-jén lejár, ezt követően a 2013. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 12. | A hővezető modulok tömítőgyűrűjén bevonóanyagként használt ólom | A 2010. szeptember 24. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 13. a) | Optikai alkalmazásokban használt fehér üvegekben lévő ólom | |
| 13. b) | Reflexiós tényezőre vonatkozó követelmények céljára használt üveg filterekben és üvegekben használt kadmium és ólom | |
| 14. | Kettőnél több elemből álló, a mikroprocesszor kivezetései és tokja között kapcsolatot biztosító forrasztóanyagban lévő ólom, ha az ólomtartalom 80 és 85 tömegszázalék között van | 2011. január 1-jén lejár, ezt követően a 2011. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 15. | Flip Chip integrált áramkörökben a félvezető süllyesztéke és hordozója között működőképes elektronikus kapcsolatot lehetővé tevő ólomtartalmú forraszanyag | |
| 16. | Az olyan vonalizzókban található ólom, amelyek csöve szilikát bevonatú | 2013. szeptember 1-jén lejár |
| 17. | Ólom-halogenid a nagynyomású kisülő lámpák (HID) sugárzó anyagaként professzionális reprográfiai alkalmazásokra | |
| 18. a) | Ólom a fluoreszkáló porban aktivátorként (1 tömegszázaléknyi vagy kevesebb ólom) a kisülőlámpákban, SMS ((Sr,Ba)2MgSi2O7:Pb) foszforokat tartalmazó speciális lámpaként történő felhasználás esetén, diazo-nyomtatásos reprográfiás, illetve litográfiai felhasználásra, valamint rovarcsapda lámpában, fotokémiai és gyógyászati alkalmazás esetén. | 2011. január 1-jén lejár |
| 18. b) | Ólom a fluoreszkáló porban aktivátorként (1 tömegszázaléknyi vagy kevesebb ólom) a kisülő lámpákban a BSP (BaSi2O5:Pb) foszforokat tartalmazó szoláriumcsövekként való felhasználás esetén | |
| 19. | Ólom és PbBiSn-Hg, valamint PbInSn-Hg kombinációja speciális összetételű anyagokban fő foncsorozóként, illetve ólom és PbSn-Hg kombinációja kompakt energiatakarékos lámpákban (ESL) kiegészítő foncsorozóként | 2011. június 1-jén lejár |
| 20. | Ólom-oxid a folyadékkristály-kijelzőkben (LCD) használt lapos fluoreszkáló lámpák felső és alsó rétegének kötéséhez használt üvegben | 2011. június 1-jén lejár |
| 21. | Ólom és kadmium a zománc üvegre, például boroszilikát üvegre vagy nátronüvegre való felviteléhez használt nyomdafestékekben | |
| 23. | Ólom a csatlakozók kivételével a 0,65 mm vagy kisebb osztóközű, finom osztású (fine-pitch) komponensek felületén | A 2010. szeptember 24. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható |
| 24. | Korong- és síkmátrix alakú többrétegű kerámiakondenzátorok géppel készített átmenőfuratokba történő forrasztásához használt forrasztóanyagokban lévő ólom | |
| 25. | Ólom-oxid a felületvezető elektronkibocsátó kijelzőkben (SED) használt szerkezeti elemekben, nevezetesen a lezáró frittben és a frittgyűrűben | |
| 26. | Ólom-oxid a »black light blue« (BLB) lámpák üveg védőburkolatában | 2011. június 1-jén lejár |
| 27. | Nagyteljesítményű (több órán keresztül 125 dB SPL és a feletti hangteljesítményszinten működő) hangszórókban használt átalakítóknál forrasztóanyagként alkalmazott ólomötvözetek | 2010. szeptember 24-én lejárt |
| 29. | A 69/493/EGK tanácsi irányelv (1) I. mellékletében (1., 2., 3. és 4. kategória) meghatározott, kristályüvegben található ólom | |
| 30. | A 100 dB (A) és annál nagyobb hangnyomású, nagy teljesítményű hangszórókban használt transzduktorokban, közvetlenül a tekercsen található áramvezető anyagok elektromos, illetve mechanikus forrasztóanyagaként használt, kadmium alapú ötvözetek | |
| 31. | A (pl. folyadékkristályos kijelzőkben, illetőleg dísz- vagy ipari világításként használt) higanymentes lapos fluoreszkáló lámpák forrasztóanyagában levő ólom | |
| 32. | Az argon- és kripton-lézercsövek tokjának összeállításánál használatos lezáró frittben levő ólom-oxid. | |
| 33. | A transzformátorokban alkalmazott, 100 μm-es vagy annál kisebb átmérőjű vékony vörösréz vezetékek forrasztásához használt forrasztóanyagban lévő ólom | |
| 34. | A cermet-alapú beállító potenciométer egyes alkatrészeiben lévő ólom | |
| 36. | A legfeljebb 30 mg higanyt tartalmazó egyenáramú plazmakijelzőkben lévő, a katódporlasztásnál inhibitorként használt higany | 2010. július 1-jén lejárt |
| 37. | A cink-borát üvegből készült burkolatban elhelyezett nagyfeszültségű diódák bevonatában lévő ólom | |
| 38. | Az alumíniummal ötvözött berillium-oxid hordozókon használt vastag filmpasztában lévő kadmium és kadmium-oxid | |
| 39. | A szilárdtest-világítási vagy -kijelző rendszerekben használt színátalakító LED-ekben lévő kadmium (a fénykibocsátó terület egy négyzetmilliméterére eső kadmiummennyiség < 10 μg) | 2014. július 1-jén lejár |

Mentesség

Az alkalmazás köre és határnapja

1.

Egy végükön fejelt (kompakt) fénycsövekben használt higany, amelynek megengedett mennyisége (égőnként):

1. a)

Általános világítási célra szolgáló, 30 W alatti teljesítményű fénycső esetén: 5 mg

2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után 2012. december 31-ig égőnként 3,5 mg használható; 2012. december 31. után 2,5 mg használható.

1. b)

Általános világítási célra szolgáló, legalább 30 W, de 50 W alatti teljesítményű fénycső esetén: 5 mg

2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után égőnként 3,5 mg használható

1. c)

Általános világítási célra szolgáló, legalább 50 W, de 150 W alatti teljesítményű fénycső esetén: 5 mg

1. d)

Általános világítási célra szolgáló, legalább 150 W teljesítményű fénycső esetén: 15 mg

1. e)

Általános világítási célra szolgáló, kör alakú vagy szögletes strukturális formájú, legfeljebb 17 mm csőátmérőjű fénycső esetén

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 7 mg használható

1. f)

Különleges rendeltetésű fénycső esetén: 5 mg

2. a)

Két végén fejelt, általános világítási célra szolgáló fénycsövekben használt higany, amelynek megengedett mennyisége (fénycsövenként):

2. a) (1)

Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső 9 mm alatti csőátmérővel (pl. T2): 5 mg

2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 4 mg használható

2. a) (2)

Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső legalább 9 mm-es, legfeljebb 17 mm-es csőátmérővel (pl. T5): 5 mg

2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 3 mg használható

2. a) (3)

Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső 17 mm-nél nagyobb, de legfeljebb 28 mm-es csőátmérővel (pl. T8): 5 mg

2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 3,5 mg használható

2. a) (4)

Normál élettartamú háromsávos foszfor fénycső 28 mm-t meghaladó csőátmérővel (pl. T12): 5 mg

2012. december 31-én lejár; 2012. december 31. után fénycsövenként 3,5 mg használható

2. a) (5)

Hosszú (legalább 25 000 óra) élettartamú háromsávos foszfor fénycső: 8 mg

2011. december 31-én lejár; 2011. december 31. után fénycsövenként 5 mg használható

2. b)

Egyéb kompakt fénycsövekben használt higany, amelynek megengedett mennyisége (fénycsövenként):

2. b) (1)

Egyenes halofoszfát fénycsövek 28 mm feletti csőátmérővel (pl. T10 és T12): 10 mg

2012. április 13-án lejár

2. b) (2)

Nem egyenes halofoszfát fénycsövek (bármely csőátmérő esetén): 15 mg

2016. április 13-án lejár

2. b) (3)

Nem egyenes háromsávos foszfor fénycsövek 17 mm feletti csőátmérővel (pl. T9)

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után fénycsövenként 15 mg használható

2. b) (4)

Egyéb általános világítási célra szolgáló, vagy különleges rendeltetésű lámpák (pl. indukciós lámpák)

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 15 mg használható

3

Különleges rendeltetésű hidegkatódos fénycsövekben és külső elektródás fénycsövekben (CCFL és EEFL) használt higany, amelynek megengedett mennyisége (fénycsövenként):

3. a)

Rövid (≤ 500 mm)

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 3,5 mg használható

3. b)

Közepes hosszúságú (> 500 mm és ≤ 1 500 mm)

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 5 mg használható

3. c)

Hosszú (> 1 500 mm)

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 13 mg használható

4. a)

Egyéb kisnyomású kisülőlámpákban használt higany (lámpánként)

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után lámpánként 15 mg használható

4. b)

Általános világítási célra szolgáló, javított színvisszaadási mutatójú (Ra > 60), nagynyomású nátrium(gőz)lámpákban használt higany, amelynek megengedett mennyisége (égőnként):

4. b) I.

P ≤ 155 W

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 30 mg használható

4. b) II.

155 W < P ≤ 405 W

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 40 mg használható

4. b) III.

P > 405 W

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 40 mg használható

4. c)

Egyéb általános világítási célra szolgáló nagynyomású nátrium(gőz)lámpákban használt higany, amelynek megengedett mennyisége (égőnként):

4. c) I.

P ≤ 155 W

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 25 mg használható

4. c) II.

155 W < P ≤ 405 W

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 30 mg használható

4. c) III.

P > 405 W

2011. december 31-ig a felhasználás nem korlátozott; 2011. december 31. után égőnként 40 mg használható

4. d)

Nagynyomású higany(gőz)lámpákban (HPMV) használt higany

2015. április 13-án lejár

4. e)

Fémhalogén (MH) lámpákban használt higany

4. f)

Az e mellékletben külön nem említett, különleges rendeltetésű egyéb kisülőlámpákban használt higany

5. a)

Katódsugárcsövek üvegében használt ólom

5. b)

Fénycsövek üvegében használt, 0,2 tömegszázalékot meg nem haladó ólom

6. a)

Ólom a megmunkálásra szánt acél ötvözőelemeként, illetve galvanizált acélban, legfeljebb 0,35 tömegszázalék ólomtartalomig

6. b)

Ólom az alumínium ötvözőelemeként a legfeljebb 0,4 tömegszázalék ólomtartalmú alumíniumban

6. c)

Rézötvözet legfeljebb 4 tömegszázalék ólomtartalommal

7. a)

Magas olvadáspontú, ólomtartalmú forraszanyagok (azaz olyan ólomötvözetek, amelyek legalább 85 tömegszázalékban tartalmaznak ólmot)

7. b)

A szerverekben, az adattároló rendszerekben, a tárolási és elrendezési rendszerekben, a hálózati infrastruktúra kapcsoló, jelző és adatátviteli berendezéseiben, és a távközlési hálózatok hálózatkezelése során használt forrasztóanyagokban lévő ólom

7. c) I.

Elektronikus és elektromos alkatrészek, amelyek üvegben vagy kerámiában, de nem a kondenzátorokban, például piezoelektronikus berendezésekben lévő dielektromos kerámiákban, továbbá nem üveg vagy kerámia mátrix anyagokban tartalmaznak ólmot

7. c) II.

125 V AC vagy 250 V DC vagy ennél magasabb névleges feszültségű kondenzátorokban használt dielektromos kerámiában lévő ólom

7. c) III.

125 V AC vagy 250 V DC alatti névleges feszültségű kondenzátorokban használt dielektromos kerámiában lévő ólom

2013. január 1-jén lejár, ezt követően a 2013. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

8. a)

Egyszerhasználatos, szemcsés töltetű hőkioldókban lévő kadmium és vegyülékei

2012. január 1-jén lejár, ezt követően a 2012. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

8. b)

A villamos érintkezőkben lévő kadmium és vegyülékei

9.

Abszorpciós hűtőgépek szénacél hűtőrendszerében korróziógátló szerként használt, a hűtőközeg legfeljebb 0,75 tömegszázalékát kitevő hat vegyértékű króm

9. b)

Ólom a fűtő, szellőztető, légkondicionáló és hűtő alkalmazásokban használt, hűtőközeget tartalmazó kompresszorok csapágycsészéiben és -béléseiben

11. a)

C-press rugalmas tűs csatlakozórendszerekben használt ólom

A 2010. szeptember 24. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

11. b)

Nem C-press rugalmas tűs csatlakozórendszerekben használt ólom

2013. január 1-jén lejár, ezt követően a 2013. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

12.

A hővezető modulok tömítőgyűrűjén bevonóanyagként használt ólom

A 2010. szeptember 24. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

13. a)

Optikai alkalmazásokban használt fehér üvegekben lévő ólom

13. b)

Reflexiós tényezőre vonatkozó követelmények céljára használt üveg filterekben és üvegekben használt kadmium és ólom

14.

Kettőnél több elemből álló, a mikroprocesszor kivezetései és tokja között kapcsolatot biztosító forrasztóanyagban lévő ólom, ha az ólomtartalom 80 és 85 tömegszázalék között van

2011. január 1-jén lejár, ezt követően a 2011. január 1. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

15.

Flip Chip integrált áramkörökben a félvezető süllyesztéke és hordozója között működőképes elektronikus kapcsolatot lehetővé tevő ólomtartalmú forraszanyag

16.

Az olyan vonalizzókban található ólom, amelyek csöve szilikát bevonatú

2013. szeptember 1-jén lejár

17.

Ólom-halogenid a nagynyomású kisülő lámpák (HID) sugárzó anyagaként professzionális reprográfiai alkalmazásokra

18. a)

Ólom a fluoreszkáló porban aktivátorként (1 tömegszázaléknyi vagy kevesebb ólom) a kisülőlámpákban, SMS ((Sr,Ba)2MgSi2O7:Pb) foszforokat tartalmazó speciális lámpaként történő felhasználás esetén, diazo-nyomtatásos reprográfiás, illetve litográfiai felhasználásra, valamint rovarcsapda lámpában, fotokémiai és gyógyászati alkalmazás esetén.

2011. január 1-jén lejár

18. b)

Ólom a fluoreszkáló porban aktivátorként (1 tömegszázaléknyi vagy kevesebb ólom) a kisülő lámpákban a BSP (BaSi2O5:Pb) foszforokat tartalmazó szoláriumcsövekként való felhasználás esetén

19.

Ólom és PbBiSn-Hg, valamint PbInSn-Hg kombinációja speciális összetételű anyagokban fő foncsorozóként, illetve ólom és PbSn-Hg kombinációja kompakt energiatakarékos lámpákban (ESL) kiegészítő foncsorozóként

2011. június 1-jén lejár

20.

Ólom-oxid a folyadékkristály-kijelzőkben (LCD) használt lapos fluoreszkáló lámpák felső és alsó rétegének kötéséhez használt üvegben

2011. június 1-jén lejár

21.

Ólom és kadmium a zománc üvegre, például boroszilikát üvegre vagy nátronüvegre való felviteléhez használt nyomdafestékekben

23.

Ólom a csatlakozók kivételével a 0,65 mm vagy kisebb osztóközű, finom osztású (fine-pitch) komponensek felületén

A 2010. szeptember 24. előtt forgalomba hozott elektronikus és elektromos berendezések pótalkatrészeiben használható

24.

Korong- és síkmátrix alakú többrétegű kerámiakondenzátorok géppel készített átmenőfuratokba történő forrasztásához használt forrasztóanyagokban lévő ólom

25.

Ólom-oxid a felületvezető elektronkibocsátó kijelzőkben (SED) használt szerkezeti elemekben, nevezetesen a lezáró frittben és a frittgyűrűben

26.

Ólom-oxid a »black light blue« (BLB) lámpák üveg védőburkolatában

2011. június 1-jén lejár

27.

Nagyteljesítményű (több órán keresztül 125 dB SPL és a feletti hangteljesítményszinten működő) hangszórókban használt átalakítóknál forrasztóanyagként alkalmazott ólomötvözetek

2010. szeptember 24-én lejárt

29.

A 69/493/EGK tanácsi irányelv (1) I. mellékletében (1., 2., 3. és 4. kategória) meghatározott, kristályüvegben található ólom

30.

A 100 dB (A) és annál nagyobb hangnyomású, nagy teljesítményű hangszórókban használt transzduktorokban, közvetlenül a tekercsen található áramvezető anyagok elektromos, illetve mechanikus forrasztóanyagaként használt, kadmium alapú ötvözetek

31.

A (pl. folyadékkristályos kijelzőkben, illetőleg dísz- vagy ipari világításként használt) higanymentes lapos fluoreszkáló lámpák forrasztóanyagában levő ólom

32.

Az argon- és kripton-lézercsövek tokjának összeállításánál használatos lezáró frittben levő ólom-oxid.

33.

A transzformátorokban alkalmazott, 100 μm-es vagy annál kisebb átmérőjű vékony vörösréz vezetékek forrasztásához használt forrasztóanyagban lévő ólom

34.

A cermet-alapú beállító potenciométer egyes alkatrészeiben lévő ólom

36.

A legfeljebb 30 mg higanyt tartalmazó egyenáramú plazmakijelzőkben lévő, a katódporlasztásnál inhibitorként használt higany

2010. július 1-jén lejárt

37.

A cink-borát üvegből készült burkolatban elhelyezett nagyfeszültségű diódák bevonatában lévő ólom

38.

Az alumíniummal ötvözött berillium-oxid hordozókon használt vastag filmpasztában lévő kadmium és kadmium-oxid

39.

A szilárdtest-világítási vagy -kijelző rendszerekben használt színátalakító LED-ekben lévő kadmium (a fénykibocsátó terület egy négyzetmilliméterére eső kadmiummennyiség < 10 μg)

2014. július 1-jén lejár

Megjegyzés: A 2002/95/EK irányelv 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az ólom, a higany, a kadmium, a hat vegyértékű króm, a polibrómozott bifenilek (PBB) és a polibrómozott difenil-éterek (PBDE) 0,1 tömegszázalékos és a kadmium 0,01 tömegszázalékos koncentrációértékét engedélyezni kell homogén anyagokban.”

---

(1)  HL L 326., 1969.12.29., 36. o.

1

---

AJÁNLÁSOK

| 25.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/35

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2010. szeptember 20.)

az újgenerációs hozzáférési hálózatokhoz (NGA) való szabályozott hozzáférésről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/572/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (keretirányelv) (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hírközlési Bizottság (COCOM) véleményére,

mivel:

| (1) | Az elektronikus hírközlési szolgáltatások egységes európai uniós piaca és különösen a rendkívül nagy sebességű széles sávú szolgáltatások fejlesztése kulcsfontosságú a gazdasági növekedés és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesülése szempontjából. A távközlés és a széles sávú szolgáltatások alkalmazásának az európai uniós szintű beruházásfinanszírozásban, munkahelyteremtésben és általános gazdaságélénkülésben játszott alapvető szerepét 2009. márciusi ülésén elfogadott következtetéseiben az Európai Tanács is kiemelte. Az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésének egyike a 2010 májusában bemutatott „európai digitális menetrend” kidolgozása. |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikus hírközlési szolgáltatások egységes európai uniós piaca és különösen a rendkívül nagy sebességű széles sávú szolgáltatások fejlesztése kulcsfontosságú a gazdasági növekedés és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesülése szempontjából. A távközlés és a széles sávú szolgáltatások alkalmazásának az európai uniós szintű beruházásfinanszírozásban, munkahelyteremtésben és általános gazdaságélénkülésben játszott alapvető szerepét 2009. márciusi ülésén elfogadott következtetéseiben az Európai Tanács is kiemelte. Az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésének egyike a 2010 májusában bemutatott „európai digitális menetrend” kidolgozása.

| (2) | Az európai digitális menetrend meghatározza a nagy sebességű és a szupergyors széles sávú szolgáltatások kiépítésére és piaci elterjedésére vonatkozó célokat, és intézkedéseket irányoz elő az fényvezető-alapú újgenerációs hozzáférési hálózatok (NGA) kiépítésének ösztönzése, valamint a következő években szükséges jelentős beruházások támogatása érdekében. Ebbe a folyamatba illeszkedik ez az ajánlás, amelynek célja az új és a továbbfejlesztett infrastruktúrára irányuló hatékony beruházások és innováció ösztönzése, megfelelően figyelembe véve a beruházó vállalkozások kockázatait és a tényleges verseny fenntartásának szükségességét, ami hosszabb távon fontos mozgatórugója a beruházásoknak. |
| --- | --- |

(2)

Az európai digitális menetrend meghatározza a nagy sebességű és a szupergyors széles sávú szolgáltatások kiépítésére és piaci elterjedésére vonatkozó célokat, és intézkedéseket irányoz elő az fényvezető-alapú újgenerációs hozzáférési hálózatok (NGA) kiépítésének ösztönzése, valamint a következő években szükséges jelentős beruházások támogatása érdekében. Ebbe a folyamatba illeszkedik ez az ajánlás, amelynek célja az új és a továbbfejlesztett infrastruktúrára irányuló hatékony beruházások és innováció ösztönzése, megfelelően figyelembe véve a beruházó vállalkozások kockázatait és a tényleges verseny fenntartásának szükségességét, ami hosszabb távon fontos mozgatórugója a beruházásoknak.

| (3) | A 2002/21/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok szabályozási intézkedéseket dolgoznak ki a rézalapúról az optikai alapú hálózatokra történő átállásból fakadó kihívásokra. Az érintett piacok ebben az összefüggésben: a nagykereskedelmi hálózati infrastruktúrához való hozzáférés piaca (4. számú piac) és a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési piac (5. számú piac). Az egységes piac torzulásainak megelőzéséhez és a jogbiztonság valamennyi beruházó vállalkozás számára való megteremtéséhez nélkülözhetetlen a nemzeti szabályozó hatóságok által alkalmazott szabályozási intézkedések következetessége. Ennek megfelelően annak érdekében, hogy a szabályozási intézkedések ne tartalmazzanak nem kívánt eltéréseket, helyénvaló útmutatást nyújtani a nemzeti szabályozó hatóságoknak, miközben lehetővé kell tenni számukra, hogy az alkalmazandó korrekciós intézkedések kidolgozása során megfelelő módon figyelembe vegyék országuk sajátosságait. A nemzeti szabályozó hatóság által alkalmazott korrekciós intézkedéseknek az arányosság elvének megfelelően gondoskodniuk kell arról, hogy a különböző volumenű beruházásokra kész piaci szereplők egyaránt megtalálják számításukat. |
| --- | --- |

(3)

A 2002/21/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok szabályozási intézkedéseket dolgoznak ki a rézalapúról az optikai alapú hálózatokra történő átállásból fakadó kihívásokra. Az érintett piacok ebben az összefüggésben: a nagykereskedelmi hálózati infrastruktúrához való hozzáférés piaca (4. számú piac) és a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési piac (5. számú piac). Az egységes piac torzulásainak megelőzéséhez és a jogbiztonság valamennyi beruházó vállalkozás számára való megteremtéséhez nélkülözhetetlen a nemzeti szabályozó hatóságok által alkalmazott szabályozási intézkedések következetessége. Ennek megfelelően annak érdekében, hogy a szabályozási intézkedések ne tartalmazzanak nem kívánt eltéréseket, helyénvaló útmutatást nyújtani a nemzeti szabályozó hatóságoknak, miközben lehetővé kell tenni számukra, hogy az alkalmazandó korrekciós intézkedések kidolgozása során megfelelő módon figyelembe vegyék országuk sajátosságait. A nemzeti szabályozó hatóság által alkalmazott korrekciós intézkedéseknek az arányosság elvének megfelelően gondoskodniuk kell arról, hogy a különböző volumenű beruházásokra kész piaci szereplők egyaránt megtalálják számításukat.

| (4) | Az ajánlás hatálya elsősorban a 2002/21/EK irányelv 16. cikke szerint elvégzett piacelemzési eljárás eredményeképpen jelentős piaci erővel rendelkezőként azonosított szolgáltatókkal szemben alkalmazandó korrekciós intézkedésekre terjed ki. Ha azonban az infrastruktúra megkettőzésének gazdaságtalan vagy fizikailag kivitelezhetetlen volta ezt indokolja, a tagállamok az említett irányelv 12. cikkével összhangban az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások számára olyan, a létesítmények közös használatára vonatkozó kötelezettségeket írhatnak elő, amelyek révén megszüntethetőek az építőmérnöki infrastruktúra és a végződtetési szegmensek szűk keresztmetszetei. |
| --- | --- |

(4)

Az ajánlás hatálya elsősorban a 2002/21/EK irányelv 16. cikke szerint elvégzett piacelemzési eljárás eredményeképpen jelentős piaci erővel rendelkezőként azonosított szolgáltatókkal szemben alkalmazandó korrekciós intézkedésekre terjed ki. Ha azonban az infrastruktúra megkettőzésének gazdaságtalan vagy fizikailag kivitelezhetetlen volta ezt indokolja, a tagállamok az említett irányelv 12. cikkével összhangban az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások számára olyan, a létesítmények közös használatára vonatkozó kötelezettségeket írhatnak elő, amelyek révén megszüntethetőek az építőmérnöki infrastruktúra és a végződtetési szegmensek szűk keresztmetszetei.

| (5) | Az NGA-k kiépítését követően mind a nagy-, mind a kiskereskedelemben a keresleti és a kínálati feltételek jelentős változására lehet számítani. Ennek megfelelően szükség lehet új korrekciós intézkedésekre, valamint a 4. és az 5. számú piacon az aktív és a passzív hozzáférésre vonatkozóan jelenleg alkalmazott korrekciós intézkedések újragondolására. |
| --- | --- |

(5)

Az NGA-k kiépítését követően mind a nagy-, mind a kiskereskedelemben a keresleti és a kínálati feltételek jelentős változására lehet számítani. Ennek megfelelően szükség lehet új korrekciós intézkedésekre, valamint a 4. és az 5. számú piacon az aktív és a passzív hozzáférésre vonatkozóan jelenleg alkalmazott korrekciós intézkedések újragondolására.

| (6) | A szabályozás kiszámíthatósága kulcsfontosságú szerepet játszik annak ösztönzésében, hogy minden szolgáltató hatékony beruházásokat hajtson végre. A hosszabb távon következetes szabályozás fontos annak érdekében, hogy a beruházók biztonsággal alakíthassák ki üzleti terveiket. A rendszeres időközönként elvégzett piacelemzések miatti bizonytalanságok csökkentése céljából a nemzeti szabályozó hatóságoknak a lehető legegyértelműbben tisztázniuk kell, hogy a piaci körülmények előre látható változásai milyen hatást gyakorolhatnak a korrekciós intézkedésekre. |
| --- | --- |

(6)

A szabályozás kiszámíthatósága kulcsfontosságú szerepet játszik annak ösztönzésében, hogy minden szolgáltató hatékony beruházásokat hajtson végre. A hosszabb távon következetes szabályozás fontos annak érdekében, hogy a beruházók biztonsággal alakíthassák ki üzleti terveiket. A rendszeres időközönként elvégzett piacelemzések miatti bizonytalanságok csökkentése céljából a nemzeti szabályozó hatóságoknak a lehető legegyértelműbben tisztázniuk kell, hogy a piaci körülmények előre látható változásai milyen hatást gyakorolhatnak a korrekciós intézkedésekre.

| (7) | Ahol az új fényvezetős hálózatot zöldmezős beruházásként hozzák létre, a nemzeti szabályozó hatóságoknak felül kell vizsgálniuk és szükség esetén módosítaniuk kell a szabályozási kötelezettségeket, és ennek során biztosítaniuk kell, hogy ezek a kötelezettségek függetlenek legyenek az alkalmazott hálózati technológiától. |
| --- | --- |

(7)

Ahol az új fényvezetős hálózatot zöldmezős beruházásként hozzák létre, a nemzeti szabályozó hatóságoknak felül kell vizsgálniuk és szükség esetén módosítaniuk kell a szabályozási kötelezettségeket, és ennek során biztosítaniuk kell, hogy ezek a kötelezettségek függetlenek legyenek az alkalmazott hálózati technológiától.

| (8) | Az NGA-k bevezetése várhatóan nagy változásokat fog előidézni a szolgáltatásnyújtás gazdasági körülményeiben és a versenyfeltételekben. |
| --- | --- |

(8)

Az NGA-k bevezetése várhatóan nagy változásokat fog előidézni a szolgáltatásnyújtás gazdasági körülményeiben és a versenyfeltételekben.

| (9) | Ebben az összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságoknak körültekintően meg kell vizsgálniuk az NGA-k kiépítése nyomán kialakuló versenyfeltételeket. A nemzeti szabályozó hatóságoknak, amennyiben egyértelműen meg tudnak határozni jelentős mértékben és objektív módon eltérő, időben állandó versenyfeltételeket, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló, 2007. december 17-i 2007/879/EK bizottsági ajánlásnak (2) megfelelően meg kell határozniuk olyan piacokat, amelyek a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésűek. Ha az eltérő versenyfeltételek nem indokolják is a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacok meghatározását, a nemzeti szabályozó hatóságok dönthetnek úgy, hogy az egy földrajzilag meghatározott piacon belüli különböző földrajzi területeken – például különböző alternatív infrastruktúrák vagy infrastruktúra-alapú szolgáltatók jelenléte következtében – érvényesülő eltérő versenyfeltételek az előírt korrekciós intézkedések és hozzáférési termékek differenciálását teszik szükségessé. |
| --- | --- |

(9)

Ebben az összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságoknak körültekintően meg kell vizsgálniuk az NGA-k kiépítése nyomán kialakuló versenyfeltételeket. A nemzeti szabályozó hatóságoknak, amennyiben egyértelműen meg tudnak határozni jelentős mértékben és objektív módon eltérő, időben állandó versenyfeltételeket, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló, 2007. december 17-i 2007/879/EK bizottsági ajánlásnak (2) megfelelően meg kell határozniuk olyan piacokat, amelyek a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésűek. Ha az eltérő versenyfeltételek nem indokolják is a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacok meghatározását, a nemzeti szabályozó hatóságok dönthetnek úgy, hogy az egy földrajzilag meghatározott piacon belüli különböző földrajzi területeken – például különböző alternatív infrastruktúrák vagy infrastruktúra-alapú szolgáltatók jelenléte következtében – érvényesülő eltérő versenyfeltételek az előírt korrekciós intézkedések és hozzáférési termékek differenciálását teszik szükségessé.

| (10) | A rézalapúról az optikai alapú hálózatokra történő átállás nyomán megváltozhatnak a különböző földrajzi területeken érvényesülő versenyfeltételek, ami szükségessé teheti a 4. és az 5. számú piac földrajzi kiterjedésének vagy az e piacokra vonatkozó korrekciós intézkedéseknek a felülvizsgálatát, amennyiben ezeket a piacokat vagy korrekciós intézkedéseket a helyi hurok átengedése (LLU) nyomán kialakult verseny alapján szegmentálták. |
| --- | --- |

(10)

A rézalapúról az optikai alapú hálózatokra történő átállás nyomán megváltozhatnak a különböző földrajzi területeken érvényesülő versenyfeltételek, ami szükségessé teheti a 4. és az 5. számú piac földrajzi kiterjedésének vagy az e piacokra vonatkozó korrekciós intézkedéseknek a felülvizsgálatát, amennyiben ezeket a piacokat vagy korrekciós intézkedéseket a helyi hurok átengedése (LLU) nyomán kialakult verseny alapján szegmentálták.

| (11) | Amennyiben a 4. számú piacon megállapítást nyer a jelentős piaci erő jelenléte, megfelelő korrekciós intézkedéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Amennyiben a 4. számú piacon megállapítást nyer a jelentős piaci erő jelenléte, megfelelő korrekciós intézkedéseket kell alkalmazni.

| (12) | A párhuzamos optikai hálózatok kiépítéséhez nélkülözhetetlen az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés. Ezért fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hozzájussanak azokhoz az információkhoz, amelyek alapján felmérhetik, hogy az alépítmények és más, a helyi hurokhoz szükséges létesítmények rendelkezésre állnak-e az NGA-k telepítéséhez, és ha igen, akkor hol. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/21/EK irányelvben biztosított hatáskörükkel élve az ilyen létesítmények helyére, kapacitására és hozzáférhetőségére vonatkozóan valamennyi lényeges információt össze kell gyűjteniük. Az alternatív szolgáltatók számára ideális esetben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóval egy időben építsék ki optikai hálózatukat, és osztozzanak velük az építőmérnöki infrastruktúra költségein. |
| --- | --- |

(12)

A párhuzamos optikai hálózatok kiépítéséhez nélkülözhetetlen az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés. Ezért fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hozzájussanak azokhoz az információkhoz, amelyek alapján felmérhetik, hogy az alépítmények és más, a helyi hurokhoz szükséges létesítmények rendelkezésre állnak-e az NGA-k telepítéséhez, és ha igen, akkor hol. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/21/EK irányelvben biztosított hatáskörükkel élve az ilyen létesítmények helyére, kapacitására és hozzáférhetőségére vonatkozóan valamennyi lényeges információt össze kell gyűjteniük. Az alternatív szolgáltatók számára ideális esetben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóval egy időben építsék ki optikai hálózatukat, és osztozzanak velük az építőmérnöki infrastruktúra költségein.

| (13) | Az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosításának kötelezővé tétele csak akkor lehet eredményes, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a saját downstream (a termelési lánc alacsonyabb szintjén működő, például kiskereskedelmi) üzletága és a hozzáférést igénylő harmadik személyek számára azonos feltételekkel biztosítja a hozzáférést. A nemzeti szabályozó hatóságoknak korábbi tapasztalataikra építve olyan eljárásokat és eszközöket kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik, hogy a helyi hurok átengedésével összefüggésben létrejöjjenek az építőmérnöki létesítményekre vonatkozó megrendelésekkel és az azokhoz való üzemeltetési célú hozzáféréssel kapcsolatban szükséges üzleti folyamatok. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató arra való kötelezése, hogy a hozzáférést igénylő fél kérését követően lehetőség szerint mihamarabb közzétegye referenciaajánlatát, arányos a hatékony beruházások és az infrastruktúra-verseny ösztönzésének célkitűzésével. Ezeknek a referenciaajánlatoknak indokolt tartalmazniuk az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés feltételeit és eljárásait, beleértve a hozzáférési árakat is. |
| --- | --- |

(13)

Az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosításának kötelezővé tétele csak akkor lehet eredményes, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a saját downstream (a termelési lánc alacsonyabb szintjén működő, például kiskereskedelmi) üzletága és a hozzáférést igénylő harmadik személyek számára azonos feltételekkel biztosítja a hozzáférést. A nemzeti szabályozó hatóságoknak korábbi tapasztalataikra építve olyan eljárásokat és eszközöket kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik, hogy a helyi hurok átengedésével összefüggésben létrejöjjenek az építőmérnöki létesítményekre vonatkozó megrendelésekkel és az azokhoz való üzemeltetési célú hozzáféréssel kapcsolatban szükséges üzleti folyamatok. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató arra való kötelezése, hogy a hozzáférést igénylő fél kérését követően lehetőség szerint mihamarabb közzétegye referenciaajánlatát, arányos a hatékony beruházások és az infrastruktúra-verseny ösztönzésének célkitűzésével. Ezeknek a referenciaajánlatoknak indokolt tartalmazniuk az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés feltételeit és eljárásait, beleértve a hozzáférési árakat is.

| (14) | A költségalapú árak a befektetett tőke ésszerű mértékű megtérülését szolgálják. Ha a nem megkettőzhető fizikai eszközökre, például az építőmérnöki infrastruktúrára irányuló beruházások nem kifejezetten köthetők az NGA-k telepítéséhez (és nem járnak ezekhez hasonló mértékű szisztematikus kockázatokkal), akkor kockázati profiljukat a meglévő rézalapú infrastruktúráéval megegyezőnek indokolt feltételezni. |
| --- | --- |

(14)

A költségalapú árak a befektetett tőke ésszerű mértékű megtérülését szolgálják. Ha a nem megkettőzhető fizikai eszközökre, például az építőmérnöki infrastruktúrára irányuló beruházások nem kifejezetten köthetők az NGA-k telepítéséhez (és nem járnak ezekhez hasonló mértékű szisztematikus kockázatokkal), akkor kockázati profiljukat a meglévő rézalapú infrastruktúráéval megegyezőnek indokolt feltételezni.

| (15) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak lehetőség szerint törekedniük kell annak biztosítására, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató újonnan épült létesítményei úgy legyenek kialakítva, hogy több szolgáltató optikai szálainak elhelyezését is lehetővé tegyék. |
| --- | --- |

(15)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak lehetőség szerint törekedniük kell annak biztosítására, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató újonnan épült létesítményei úgy legyenek kialakítva, hogy több szolgáltató optikai szálainak elhelyezését is lehetővé tegyék.

| (16) | Az „optika a lakásig” (FTTH) hálózatok esetében az optikai hurok végződtetési szegmensének megkettőzése általában költséges, és nem tekinthető hatékonynak. A fenntartható infrastruktúra-verseny érdekében ezért hozzáférést szükséges biztosítani a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által létesített optikai infrastruktúra végződtetési szegmenséhez. A tényleges és fenntartható verseny támogatása érdekében, a hatékony piacra lépés biztosítása céljából a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hálózatához való hozzáférést olyan szinten kell garantálni, amely az új piaci szereplő számára lehetővé teszi a már gazdaságos legkisebb üzemméret elérését. A hatékony hozzáféréshez bizonyos esetekben egyedi interfészek lehetnek szükségesek. |
| --- | --- |

(16)

Az „optika a lakásig” (FTTH) hálózatok esetében az optikai hurok végződtetési szegmensének megkettőzése általában költséges, és nem tekinthető hatékonynak. A fenntartható infrastruktúra-verseny érdekében ezért hozzáférést szükséges biztosítani a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által létesített optikai infrastruktúra végződtetési szegmenséhez. A tényleges és fenntartható verseny támogatása érdekében, a hatékony piacra lépés biztosítása céljából a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hálózatához való hozzáférést olyan szinten kell garantálni, amely az új piaci szereplő számára lehetővé teszi a már gazdaságos legkisebb üzemméret elérését. A hatékony hozzáféréshez bizonyos esetekben egyedi interfészek lehetnek szükségesek.

| (17) | A végződtetési szegmenshez való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében az átláthatósággal és egyenlő elbánással kapcsolatos kötelezettségeket indokolt megállapítani. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak kérésre rövid határidőn belül megfelelő referenciaajánlatot kell közzétennie annak érdekében, hogy a hozzáférés potenciális igénylői meghozhassák beruházási döntéseiket. |
| --- | --- |

(17)

A végződtetési szegmenshez való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében az átláthatósággal és egyenlő elbánással kapcsolatos kötelezettségeket indokolt megállapítani. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak kérésre rövid határidőn belül megfelelő referenciaajánlatot kell közzétennie annak érdekében, hogy a hozzáférés potenciális igénylői meghozhassák beruházási döntéseiket.

| (18) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a hozzáférési árak tükrözzék a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által ténylegesen viselt költségeket, és kellően figyelembe vegyék a beruházási kockázat nagyságát. |
| --- | --- |

(18)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a hozzáférési árak tükrözzék a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által ténylegesen viselt költségeket, és kellően figyelembe vegyék a beruházási kockázat nagyságát.

| (19) | A többszálas hálózatok telepítési költsége csak kismértékben haladja meg az egyszálas hálózatokét, miközben ezek a hálózatok lehetőséget adnak arra, hogy az alternatív szolgáltatók egészen a végfelhasználóig saját ellenőrzésük alatt tartsák saját kapcsolatukat. Ezek a hálózatok – az EU szabályozási keretének célkitűzéseivel összhangban – várhatóan elősegítik majd a hosszú távon is fenntartható versenyt. Ennélfogva kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – különösen a kapcsolódó igények és költségek figyelembevételével – hatáskörüket latba vetve előmozdítsák azt, hogy a piaci szereplők többszálas végződtetési szegmenseket építsenek ki. |
| --- | --- |

(19)

A többszálas hálózatok telepítési költsége csak kismértékben haladja meg az egyszálas hálózatokét, miközben ezek a hálózatok lehetőséget adnak arra, hogy az alternatív szolgáltatók egészen a végfelhasználóig saját ellenőrzésük alatt tartsák saját kapcsolatukat. Ezek a hálózatok – az EU szabályozási keretének célkitűzéseivel összhangban – várhatóan elősegítik majd a hosszú távon is fenntartható versenyt. Ennélfogva kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – különösen a kapcsolódó igények és költségek figyelembevételével – hatáskörüket latba vetve előmozdítsák azt, hogy a piaci szereplők többszálas végződtetési szegmenseket építsenek ki.

| (20) | Ahhoz, hogy az alternatív szolgáltatók – amelyek közül több már kiépítette a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató átengedett rézszálas hurkához való csatlakozást lehetővé tevő saját hálózatát – az NGA-környezetben versenyképesek maradhassanak, megfelelő hozzáférési termékeket kell számukra biztosítani. Az FTTH esetében ezek a termékek az adott esetnek megfelelően magukban foglalhatják az építőmérnöki infrastruktúrához, a végződtetési szegmenshez és az átengedett optikai hurokhoz (beleértve a sötétszálat) való hozzáférést, illetve a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférést is. Amennyiben a 4. számú piacon alkalmazott korrekciós intézkedések hatékony versenyt eredményeznek a megfelelő downstream piacon, a teljes piacon vagy bizonyos földrajzi területeken, ezeken a piacokon vagy területeken az egyéb korrekciós intézkedések visszavonhatók. Ilyen visszavonásra például akkor kerülhet sor, ha a fizikai hozzáféréssel kapcsolatos korrekciós intézkedések nyomán a további, bitfolyam-hozzáféréssel kapcsolatos korrekciós intézkedések feleslegessé válnak. Ezen túlmenően különleges körülmények fennállása esetén a nemzeti szabályozó hatóságok eltekinthetnek az optikai hurok átengedésének kötelezővé tételétől olyan földrajzi területeken, ahol a több alternatív infrastruktúra, például FTTH- és/vagy kábeles hálózat jelenléte és az átengedésen alapuló versenyképes hozzáférési ajánlatok vélhetően tényleges versenyt biztosítanak downstream szinten. |
| --- | --- |

(20)

Ahhoz, hogy az alternatív szolgáltatók – amelyek közül több már kiépítette a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató átengedett rézszálas hurkához való csatlakozást lehetővé tevő saját hálózatát – az NGA-környezetben versenyképesek maradhassanak, megfelelő hozzáférési termékeket kell számukra biztosítani. Az FTTH esetében ezek a termékek az adott esetnek megfelelően magukban foglalhatják az építőmérnöki infrastruktúrához, a végződtetési szegmenshez és az átengedett optikai hurokhoz (beleértve a sötétszálat) való hozzáférést, illetve a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférést is. Amennyiben a 4. számú piacon alkalmazott korrekciós intézkedések hatékony versenyt eredményeznek a megfelelő downstream piacon, a teljes piacon vagy bizonyos földrajzi területeken, ezeken a piacokon vagy területeken az egyéb korrekciós intézkedések visszavonhatók. Ilyen visszavonásra például akkor kerülhet sor, ha a fizikai hozzáféréssel kapcsolatos korrekciós intézkedések nyomán a további, bitfolyam-hozzáféréssel kapcsolatos korrekciós intézkedések feleslegessé válnak. Ezen túlmenően különleges körülmények fennállása esetén a nemzeti szabályozó hatóságok eltekinthetnek az optikai hurok átengedésének kötelezővé tételétől olyan földrajzi területeken, ahol a több alternatív infrastruktúra, például FTTH- és/vagy kábeles hálózat jelenléte és az átengedésen alapuló versenyképes hozzáférési ajánlatok vélhetően tényleges versenyt biztosítanak downstream szinten.

| (21) | A 2002/21/EK irányelv 16. cikkében előírt követelmények a feltárt probléma természetén alapulnak, és függetlenek a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által alkalmazott technológiától vagy architektúrától. Ezért az, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató pont-multipont vagy pont-pont topológiájú hálózatot épít-e ki, önmagában nem befolyásolhatja a korrekciós intézkedések megválasztását, figyelemmel arra, hogy az ilyen jellegű potenciális műszaki problémák kezelésére új átengedési technológiák állnak rendelkezésre. A nemzeti szabályozó hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy átmeneti intézkedés keretében olyan alternatív hozzáférési termékeket tegyen kötelezővé, amelyek a fizikai átengedés helyett az ahhoz legközelebbi egyenértékű megoldást biztosítják, azzal a feltétellel, hogy ezeket a termékeket olyan biztosítékoknak kell kísérniük, amelyek a lehető legmegfelelőbb módon garantálják a hozzáférés egyenértékűségét és a tényleges versenyt (3). A nemzeti szabályozó hatóságnak ettől függetlenül köteleznie kell az szolgáltatót arra, hogy amint az műszakilag és gazdaságilag lehetségessé válik, azonnal megvalósítsa a fizikai átengedést. |
| --- | --- |

(21)

A 2002/21/EK irányelv 16. cikkében előírt követelmények a feltárt probléma természetén alapulnak, és függetlenek a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által alkalmazott technológiától vagy architektúrától. Ezért az, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató pont-multipont vagy pont-pont topológiájú hálózatot épít-e ki, önmagában nem befolyásolhatja a korrekciós intézkedések megválasztását, figyelemmel arra, hogy az ilyen jellegű potenciális műszaki problémák kezelésére új átengedési technológiák állnak rendelkezésre. A nemzeti szabályozó hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy átmeneti intézkedés keretében olyan alternatív hozzáférési termékeket tegyen kötelezővé, amelyek a fizikai átengedés helyett az ahhoz legközelebbi egyenértékű megoldást biztosítják, azzal a feltétellel, hogy ezeket a termékeket olyan biztosítékoknak kell kísérniük, amelyek a lehető legmegfelelőbb módon garantálják a hozzáférés egyenértékűségét és a tényleges versenyt (3). A nemzeti szabályozó hatóságnak ettől függetlenül köteleznie kell az szolgáltatót arra, hogy amint az műszakilag és gazdaságilag lehetségessé válik, azonnal megvalósítsa a fizikai átengedést.

| (22) | A fényvezetős hurok átengedési kötelezettségének előírása esetén a meglévő LLU-referenciaajánlatot a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) II. mellékletével összhangban úgy kell módosítani, hogy az valamennyi vonatkozó hozzáférési feltételt tartalmazza, beleértve az optikai hurok átengedéséhez kapcsolódó pénzügyi feltételeket is. Annak érdekében, hogy a hozzáférés potenciális igénylői számára megfelelő szintű átláthatóság és tervezhetőség legyen biztosítható, ezeket a módosításokat indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(22)

A fényvezetős hurok átengedési kötelezettségének előírása esetén a meglévő LLU-referenciaajánlatot a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) II. mellékletével összhangban úgy kell módosítani, hogy az valamennyi vonatkozó hozzáférési feltételt tartalmazza, beleértve az optikai hurok átengedéséhez kapcsolódó pénzügyi feltételeket is. Annak érdekében, hogy a hozzáférés potenciális igénylői számára megfelelő szintű átláthatóság és tervezhetőség legyen biztosítható, ezeket a módosításokat indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni.

| (23) | Az FTTH kiépítéséhez általában jelentős kockázatok társulnak, hiszen igen magas az egy háztartásra jutó telepítési költség, és egyelőre továbbra is korlátozott azoknak a különleges jellemzőket (például nagyobb mennyiségű adat átvitelét) igénylő kiskereskedelmi szolgáltatásoknak a száma, amelyek kizárólag optikai szálon keresztül biztosíthatók. Az optikai hálózatra irányuló beruházások értékcsökkenése attól függ, hogy rövid és középtávon hányan fizetnek elő az NGA-kon keresztül nyújtott új szolgáltatásokra. A hozzáférési árak meghatározása vonatkozásában a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató tőkeköltségének tükröznie kell azt, hogy a beruházás kockázata nagyobb, mint a jelenlegi rézalapú hálózatokra irányuló beruházások esetében. |
| --- | --- |

(23)

Az FTTH kiépítéséhez általában jelentős kockázatok társulnak, hiszen igen magas az egy háztartásra jutó telepítési költség, és egyelőre továbbra is korlátozott azoknak a különleges jellemzőket (például nagyobb mennyiségű adat átvitelét) igénylő kiskereskedelmi szolgáltatásoknak a száma, amelyek kizárólag optikai szálon keresztül biztosíthatók. Az optikai hálózatra irányuló beruházások értékcsökkenése attól függ, hogy rövid és középtávon hányan fizetnek elő az NGA-kon keresztül nyújtott új szolgáltatásokra. A hozzáférési árak meghatározása vonatkozásában a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató tőkeköltségének tükröznie kell azt, hogy a beruházás kockázata nagyobb, mint a jelenlegi rézalapú hálózatokra irányuló beruházások esetében.

| (24) | A kiépítéshez társuló kockázatok diverzifikálása javulást eredményezhet az NGA-k telepítésének időzítésében és hatékonyságában. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért értékelésnek kell alávetniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által a beruházási kockázatok diverzifikálása érdekében javasolt árképzési rendszereket. |
| --- | --- |

(24)

A kiépítéshez társuló kockázatok diverzifikálása javulást eredményezhet az NGA-k telepítésének időzítésében és hatékonyságában. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért értékelésnek kell alávetniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által a beruházási kockázatok diverzifikálása érdekében javasolt árképzési rendszereket.

| (25) | Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hosszú távú vagy nagy mennyiségre vonatkozó szerződések keretében tett előzetes kötelezettségvállalások fejében az átengedett optikai hurokhoz alacsonyabb hozzáférési árat kínál, ezt az árat nem helyénvaló indokolatlanul megkülönböztetőnek tekintetni, ha a nemzeti szabályozó hatóság meggyőződött róla, hogy az alacsonyabb ár megfelelően tükrözi a beruházási kockázat tényleges csökkenését. A nemzeti szabályozó hatóságnak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy az ilyen árképzési szabályok ne eredményezzenek olyan árprést, amely akadályozza a tényleges piacra lépést. |
| --- | --- |

(25)

Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hosszú távú vagy nagy mennyiségre vonatkozó szerződések keretében tett előzetes kötelezettségvállalások fejében az átengedett optikai hurokhoz alacsonyabb hozzáférési árat kínál, ezt az árat nem helyénvaló indokolatlanul megkülönböztetőnek tekintetni, ha a nemzeti szabályozó hatóság meggyőződött róla, hogy az alacsonyabb ár megfelelően tükrözi a beruházási kockázat tényleges csökkenését. A nemzeti szabályozó hatóságnak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy az ilyen árképzési szabályok ne eredményezzenek olyan árprést, amely akadályozza a tényleges piacra lépést.

| (26) | Az árprés fennállása kimutatható annak megállapításával, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató saját downstream kereskedelmi tevékenységei nem lennének jövedelmezők a szolgáltató upstream (a termelési lánc magasabb szintjén működő, pl. nagykereskedelmi) üzletága által a versenytársaknak felszámított árak mellett (egyenlően hatékony versenytárs teszt). Hasonlóképpen, az árprés fennállása kimutatható annak megállapításával is, hogy az upstream hozzáférési piacon a versenytársaknak felszámított ár és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletága által a downstream piacon felszámított ár közötti különbözet nem elégséges ahhoz, hogy a downstream piacon tevékenykedő kellően hatékony szolgáltatót normál nyereséghez juttassa (kellően hatékony versenytárs teszt). A nem azonos méretgazdaságossági előnyöket élvező és eltérő hálózati egységköltségekkel rendelkező szolgáltatók közötti tényleges verseny fenntartását célzó előzetes árszabályozás konkrét összefüggésében általában véve megfelelőbb a kellően hatékony versenytárs teszt. Az árprés vizsgálatát továbbá megfelelő időszakon keresztül kell végezni. A fokozottabb kiszámíthatóság érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak előzetesen megfelelő módon meg kell határozniuk az árprés fennállásának kimutatása céljából alkalmazandó teszt kiválasztásának módszertanát, az alkalmazandó paramétereket és az árprés esetleges megállapítása esetére vonatkozó korrekciós intézkedések mechanizmusait. |
| --- | --- |

(26)

Az árprés fennállása kimutatható annak megállapításával, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató saját downstream kereskedelmi tevékenységei nem lennének jövedelmezők a szolgáltató upstream (a termelési lánc magasabb szintjén működő, pl. nagykereskedelmi) üzletága által a versenytársaknak felszámított árak mellett (egyenlően hatékony versenytárs teszt). Hasonlóképpen, az árprés fennállása kimutatható annak megállapításával is, hogy az upstream hozzáférési piacon a versenytársaknak felszámított ár és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletága által a downstream piacon felszámított ár közötti különbözet nem elégséges ahhoz, hogy a downstream piacon tevékenykedő kellően hatékony szolgáltatót normál nyereséghez juttassa (kellően hatékony versenytárs teszt). A nem azonos méretgazdaságossági előnyöket élvező és eltérő hálózati egységköltségekkel rendelkező szolgáltatók közötti tényleges verseny fenntartását célzó előzetes árszabályozás konkrét összefüggésében általában véve megfelelőbb a kellően hatékony versenytárs teszt. Az árprés vizsgálatát továbbá megfelelő időszakon keresztül kell végezni. A fokozottabb kiszámíthatóság érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak előzetesen megfelelő módon meg kell határozniuk az árprés fennállásának kimutatása céljából alkalmazandó teszt kiválasztásának módszertanát, az alkalmazandó paramétereket és az árprés esetleges megállapítása esetére vonatkozó korrekciós intézkedések mechanizmusait.

| (27) | A többszálas hálózatok biztosítják, hogy a hozzáférés igénylői anélkül gyakorolhassanak teljes körű ellenőrzést optikai vonalak felett, hogy költséges és redundáns beruházásokat kellene végrehajtaniuk, vagy – az egyszálas hurok kötelező átengedése esetén – kockáztatniuk kellene, hogy esetleg hátrányos megkülönböztetésben fognak részesülni. A többszálas optikai hálózatok ezért várhatóan gyorsabban eredményeznek intenzívebb versenyt a downstream piacon. Az NGA-kra irányuló együttes beruházások egyaránt csökkentik a beruházó vállalkozás által viselt költségeket és kockázatokat, ami így az FTTH szélesebb körű kiépítettségéhez vezethet. |
| --- | --- |

(27)

A többszálas hálózatok biztosítják, hogy a hozzáférés igénylői anélkül gyakorolhassanak teljes körű ellenőrzést optikai vonalak felett, hogy költséges és redundáns beruházásokat kellene végrehajtaniuk, vagy – az egyszálas hurok kötelező átengedése esetén – kockáztatniuk kellene, hogy esetleg hátrányos megkülönböztetésben fognak részesülni. A többszálas optikai hálózatok ezért várhatóan gyorsabban eredményeznek intenzívebb versenyt a downstream piacon. Az NGA-kra irányuló együttes beruházások egyaránt csökkentik a beruházó vállalkozás által viselt költségeket és kockázatokat, ami így az FTTH szélesebb körű kiépítettségéhez vezethet.

| (28) | A többszálas optikával megvalósított FTTH-ra irányuló együttes beruházások a beruházás által lefedett földrajzi területeken bizonyos körülmények között tényleges versenyhelyzetet teremthetnek. Ezek a körülmények különösen a részt vevő szolgáltatók számával, a közös hálózat felépítésével, valamint a társberuházók közötti egyéb, a downstream piacon érvényesülő tényleges verseny biztosítását célzó megállapodásokkal állnak összefüggésben. Ilyen helyzetben, amennyiben az érintett területeken a versenyfeltételek jelentősen és objektív módon eltérnek a máshol érvényesülőktől, és a 2002/21/EK irányelv 16. cikke alapján elvégzett piacelemzés nem állapítja meg jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató meglétét, indokolt lehet önálló piacot meghatározni. |
| --- | --- |

(28)

A többszálas optikával megvalósított FTTH-ra irányuló együttes beruházások a beruházás által lefedett földrajzi területeken bizonyos körülmények között tényleges versenyhelyzetet teremthetnek. Ezek a körülmények különösen a részt vevő szolgáltatók számával, a közös hálózat felépítésével, valamint a társberuházók közötti egyéb, a downstream piacon érvényesülő tényleges verseny biztosítását célzó megállapodásokkal állnak összefüggésben. Ilyen helyzetben, amennyiben az érintett területeken a versenyfeltételek jelentősen és objektív módon eltérnek a máshol érvényesülőktől, és a 2002/21/EK irányelv 16. cikke alapján elvégzett piacelemzés nem állapítja meg jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató meglétét, indokolt lehet önálló piacot meghatározni.

| (29) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk az alhurkok átengedésének költségeit. A hatóságoknak célszerű lehet előzetes konzultációt szervezniük az utcai szekrények megosztása iránt potenciálisan érdeklődő alternatív szolgáltatók részvételével, és ennek alapján meghatározniuk, hol van szükség az utcai szekrények átalakítására, és hogyan oszthatók el a költségek. |
| --- | --- |

(29)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk az alhurkok átengedésének költségeit. A hatóságoknak célszerű lehet előzetes konzultációt szervezniük az utcai szekrények megosztása iránt potenciálisan érdeklődő alternatív szolgáltatók részvételével, és ennek alapján meghatározniuk, hol van szükség az utcai szekrények átalakítására, és hogyan oszthatók el a költségek.

| (30) | Az alhurok-átengedéssel összefüggésben bevezetett korrekciós intézkedések eredményességének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak a felhordóhálózat vonatkozásában is megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk. A hozzáférés igénylőinek lehetőséget kell adni az igényeiknek leginkább megfelelő megoldás kiválasztására, legyen az a sötétszálhoz (és adott esetben a rézalapú hálózathoz), az Ethernet felhordóhálózathoz vagy az alépítményekhez való hozzáférés. A nemzeti szabályozó hatóságoknak szükség esetén intézkedéseket kell hozniuk a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató tulajdonában lévő utcai szekrények megfelelő méretére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(30)

Az alhurok-átengedéssel összefüggésben bevezetett korrekciós intézkedések eredményességének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak a felhordóhálózat vonatkozásában is megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk. A hozzáférés igénylőinek lehetőséget kell adni az igényeiknek leginkább megfelelő megoldás kiválasztására, legyen az a sötétszálhoz (és adott esetben a rézalapú hálózathoz), az Ethernet felhordóhálózathoz vagy az alépítményekhez való hozzáférés. A nemzeti szabályozó hatóságoknak szükség esetén intézkedéseket kell hozniuk a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató tulajdonában lévő utcai szekrények megfelelő méretére vonatkozóan.

| (31) | Az alhurkokhoz való hozzáférés feltételeinek átláthatósága a leghatékonyabban úgy biztosítható, ha ezek a feltételek megjelennek a már meglévő LLU-referenciaajánlatban. A meglévő versenyajánlatok folytonosságának biztosítása érdekében fontos, hogy ez az átláthatósági követelmény az alhurkok átengedéséhez szükséges valamennyi elemre vonatkozzon, beleértve a felhordóhálózatot és a kiegészítő szolgáltatásokat is. Annak érdekében, hogy a piacra lépők számításokat végezhessenek az alhurok-átengedés megtérülésével kapcsolatban, a referenciaajánlatnak valamennyi árképzési feltételt tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

(31)

Az alhurkokhoz való hozzáférés feltételeinek átláthatósága a leghatékonyabban úgy biztosítható, ha ezek a feltételek megjelennek a már meglévő LLU-referenciaajánlatban. A meglévő versenyajánlatok folytonosságának biztosítása érdekében fontos, hogy ez az átláthatósági követelmény az alhurkok átengedéséhez szükséges valamennyi elemre vonatkozzon, beleértve a felhordóhálózatot és a kiegészítő szolgáltatásokat is. Annak érdekében, hogy a piacra lépők számításokat végezhessenek az alhurok-átengedés megtérülésével kapcsolatban, a referenciaajánlatnak valamennyi árképzési feltételt tartalmaznia kell.

| (32) | A helyi hurkok átengedésére vonatkozó árakhoz hasonlóan az alhurok-átengedés biztosításához szükséges valamennyi elem árának is költségalapúnak kell lennie, és ezeket az árakat az átengedett rézhurkokhoz való hozzáférés árának meghatározására jelenleg is alkalmazott módszertanok alapján kell kialakítani. A rézszál optikai szállal történő helyettesítése egy köztes elosztási pontig nagyarányú, nem kockázatmentes beruházást jelent, jóllehet ez a kockázat az FTTH-hálózatokhoz viszonyítva – legalábbis a sűrűn lakott területeken – az egy háztartásra jutó telepítési költségben fennálló különbségek és a jobb vagy korszerűbb szolgáltatások iránti kereslet bizonytalansága miatt általában kisebbnek feltételezhető. |
| --- | --- |

(32)

A helyi hurkok átengedésére vonatkozó árakhoz hasonlóan az alhurok-átengedés biztosításához szükséges valamennyi elem árának is költségalapúnak kell lennie, és ezeket az árakat az átengedett rézhurkokhoz való hozzáférés árának meghatározására jelenleg is alkalmazott módszertanok alapján kell kialakítani. A rézszál optikai szállal történő helyettesítése egy köztes elosztási pontig nagyarányú, nem kockázatmentes beruházást jelent, jóllehet ez a kockázat az FTTH-hálózatokhoz viszonyítva – legalábbis a sűrűn lakott területeken – az egy háztartásra jutó telepítési költségben fennálló különbségek és a jobb vagy korszerűbb szolgáltatások iránti kereslet bizonytalansága miatt általában kisebbnek feltételezhető.

| (33) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazásával meg kell előzniük, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató kiskereskedelmi üzletága az időzítésből fakadóan előnyökre tegyen szert. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót ennek megfelelően kötelezni kell arra, hogy még az optikai alapú új kiskereskedelmi szolgáltatásainak bevezetése előtt aktualizálja nagykereskedelmi bitfolyamajánlatát, és ezáltal a hozzáféréssel rendelkező versenytárs szolgáltatóknak megfelelő időt biztosítson ahhoz, hogy reagáljanak e termékek bevezetésére. Általában azt célszerű feltételezni, hogy a szükséges változtatások végrehajtásához elegendő időszak hossza hat hónap, kivéve abban az esetben, ha más eredményes biztosítékok már eleve gondoskodnak a megkülönböztetésmentesség elvének érvényesüléséről. |
| --- | --- |

(33)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazásával meg kell előzniük, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató kiskereskedelmi üzletága az időzítésből fakadóan előnyökre tegyen szert. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót ennek megfelelően kötelezni kell arra, hogy még az optikai alapú új kiskereskedelmi szolgáltatásainak bevezetése előtt aktualizálja nagykereskedelmi bitfolyamajánlatát, és ezáltal a hozzáféréssel rendelkező versenytárs szolgáltatóknak megfelelő időt biztosítson ahhoz, hogy reagáljanak e termékek bevezetésére. Általában azt célszerű feltételezni, hogy a szükséges változtatások végrehajtásához elegendő időszak hossza hat hónap, kivéve abban az esetben, ha más eredményes biztosítékok már eleve gondoskodnak a megkülönböztetésmentesség elvének érvényesüléséről.

| (34) | Várható, hogy az optikai alapú nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek olyan műszaki konfigurációval rendelkeznek majd, amely a rézalapú bitfolyamtermékekkel összehasonlítva fokozottabb rugalmasságot eredményez, és korszerűbb jellemzőkkel rendelkező szolgáltatások nyújtását teszi lehetővé. A kiskereskedelmi termékek közötti verseny ösztönzése érdekében fontos, hogy ezek a jellemzők különböző NGA-alapú szabályozott termékekben is megjelenjenek, ideértve az üzleti szintű szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

(34)

Várható, hogy az optikai alapú nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek olyan műszaki konfigurációval rendelkeznek majd, amely a rézalapú bitfolyamtermékekkel összehasonlítva fokozottabb rugalmasságot eredményez, és korszerűbb jellemzőkkel rendelkező szolgáltatások nyújtását teszi lehetővé. A kiskereskedelmi termékek közötti verseny ösztönzése érdekében fontos, hogy ezek a jellemzők különböző NGA-alapú szabályozott termékekben is megjelenjenek, ideértve az üzleti szintű szolgáltatásokat is.

| (35) | Egy adott NGA-n keresztül különböző bitfolyamtermékek szolgáltathatók, amelyek a ráépülő szolgáltatások tekintetében például a sávszélesség, a megbízhatóság, a szolgáltatás minősége vagy más paraméterek alapján különböztethetők meg egymástól. |
| --- | --- |

(35)

Egy adott NGA-n keresztül különböző bitfolyamtermékek szolgáltathatók, amelyek a ráépülő szolgáltatások tekintetében például a sávszélesség, a megbízhatóság, a szolgáltatás minősége vagy más paraméterek alapján különböztethetők meg egymástól.

| (36) | A hozzáférésre vonatkozó új korrekciós intézkedéseket körültekintően kell meghatározni például az optikai hálózatok összekapcsolását támogató műszaki protokollok és interfészek vagy a bitfolyamra vonatkozó új korrekciós intézkedések hatálya és paraméterei tekintetében. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a vonatkozó közös műszaki szabványok kidolgozása érdekében együtt kell működniük egymással, a nemzetközi szabványügyi testületekkel és az érdekelt ágazati szereplőkkel. |
| --- | --- |

(36)

A hozzáférésre vonatkozó új korrekciós intézkedéseket körültekintően kell meghatározni például az optikai hálózatok összekapcsolását támogató műszaki protokollok és interfészek vagy a bitfolyamra vonatkozó új korrekciós intézkedések hatálya és paraméterei tekintetében. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a vonatkozó közös műszaki szabványok kidolgozása érdekében együtt kell működniük egymással, a nemzetközi szabványügyi testületekkel és az érdekelt ágazati szereplőkkel.

| (37) | Előzetes árszabályozás esetén a nagykereskedelmi bitfolyam-hozzáférési árakat a költségalapú árképzés elvének alkalmazásával kell meghatározni. A nemzeti szabályozó hatóságok adott esetben más árszabályozási mechanizmust is alkalmazhatnak, például a kiskereskedelmi árakból kiindulva („retail minus” elv), amennyiben a verseny megfelelően korlátozza a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató kiskereskedelmi tevékenységét. Annak érdekében, hogy mind nagy-, mind kiskereskedelmi szinten valamennyi szolgáltató élvezhesse a hosszabb távon differenciált árak előnyeit, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a különböző bitfolyamtermékekre vonatkozóan a szolgáltatásnyújtás költségei által indokolt mértékben eltérő árakat kell meghatározniuk. A hozzáférési ár meghatározásakor megfelelően figyelembe kell venni a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által viselt kockázatokat. |
| --- | --- |

(37)

Előzetes árszabályozás esetén a nagykereskedelmi bitfolyam-hozzáférési árakat a költségalapú árképzés elvének alkalmazásával kell meghatározni. A nemzeti szabályozó hatóságok adott esetben más árszabályozási mechanizmust is alkalmazhatnak, például a kiskereskedelmi árakból kiindulva („retail minus” elv), amennyiben a verseny megfelelően korlátozza a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató kiskereskedelmi tevékenységét. Annak érdekében, hogy mind nagy-, mind kiskereskedelmi szinten valamennyi szolgáltató élvezhesse a hosszabb távon differenciált árak előnyeit, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a különböző bitfolyamtermékekre vonatkozóan a szolgáltatásnyújtás költségei által indokolt mértékben eltérő árakat kell meghatározniuk. A hozzáférési ár meghatározásakor megfelelően figyelembe kell venni a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által viselt kockázatokat.

| (38) | A fizikai hozzáférésre vonatkozóan alkalmazott eredményes korrekciós intézkedések nyomán bizonyos területeken szükségtelenné válhatnak a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférésre vonatkozó azon kötelezettségek, amelyek a downstream piacon hivatottak biztosítani a tényleges versenyt. Ezen belül különösen ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató FTTH-hálózatot telepített, és az alternatív szolgáltatók számára biztosítva van az átengedett optikai hurokhoz való tényleges hozzáférés (elsősorban a pont-pont technológia esetében), akkor a nemzeti szabályozó hatóság – különösen sűrűn lakott területeken – dönthet úgy, hogy ez a hozzáférés elégséges mértékben biztosítja a tényleges versenyt a downstream piacon. Ha ilyen körülmények között a szabályozó hatóság a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférésre vonatkozóan nem állapít meg kötelezettségeket, akkor ezzel nagyobb ösztönzést adhat valamennyi szolgáltató beruházásai számára, és ezáltal elősegítheti a mielőbbi kiépítést. |
| --- | --- |

(38)

A fizikai hozzáférésre vonatkozóan alkalmazott eredményes korrekciós intézkedések nyomán bizonyos területeken szükségtelenné válhatnak a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférésre vonatkozó azon kötelezettségek, amelyek a downstream piacon hivatottak biztosítani a tényleges versenyt. Ezen belül különösen ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató FTTH-hálózatot telepített, és az alternatív szolgáltatók számára biztosítva van az átengedett optikai hurokhoz való tényleges hozzáférés (elsősorban a pont-pont technológia esetében), akkor a nemzeti szabályozó hatóság – különösen sűrűn lakott területeken – dönthet úgy, hogy ez a hozzáférés elégséges mértékben biztosítja a tényleges versenyt a downstream piacon. Ha ilyen körülmények között a szabályozó hatóság a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférésre vonatkozóan nem állapít meg kötelezettségeket, akkor ezzel nagyobb ösztönzést adhat valamennyi szolgáltató beruházásai számára, és ezáltal elősegítheti a mielőbbi kiépítést.

| (39) | Ahol korábbi adatok arra utalnak, hogy a funkcionális szétválasztás vagy hasonló intézkedés az alternatív szolgáltatók és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletága számára teljes mértékben egyenértékű hozzáférést eredményezett az NGA-khoz, illetve ahol a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletágának tevékenységét a piaci verseny kellő mértékben korlátozza, a nemzeti szabályozó hatóságoknak nagyobb a mozgásterük a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférésre vonatkozó korrekciós intézkedések meghatározásában. Így különösen elegendő lehet, ha a bitfolyamtermékek árának alakítását a piacra hagyják. A versenyre gyakorolt nemkívánatos hatások elkerülése érdekében ugyanakkor szükség van a szigorú nyomon követésre és a fentiekben ismertetett árprésteszt megfelelő alkalmazására. |
| --- | --- |

(39)

Ahol korábbi adatok arra utalnak, hogy a funkcionális szétválasztás vagy hasonló intézkedés az alternatív szolgáltatók és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletága számára teljes mértékben egyenértékű hozzáférést eredményezett az NGA-khoz, illetve ahol a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletágának tevékenységét a piaci verseny kellő mértékben korlátozza, a nemzeti szabályozó hatóságoknak nagyobb a mozgásterük a nagykereskedelmi széles sávú hozzáférésre vonatkozó korrekciós intézkedések meghatározásában. Így különösen elegendő lehet, ha a bitfolyamtermékek árának alakítását a piacra hagyják. A versenyre gyakorolt nemkívánatos hatások elkerülése érdekében ugyanakkor szükség van a szigorú nyomon követésre és a fentiekben ismertetett árprésteszt megfelelő alkalmazására.

| (40) | A jelenleg hozzáféréssel rendelkező szolgáltatóknak jogos érdeke, hogy megfelelő idő álljon rendelkezésükre a beruházásaikat és megtérülési terveiket jelentős mértékben érintő változásokra való felkészülésre. Ha nem rendelkeznek kereskedelmi megállapodással, akkor a nemzeti szabályozó hatóságoknak kell gondoskodniuk arról, hogy a migráció megfelelő terv alapján történjen. A migrációs tervnek átláthatónak és kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a jelenleg hozzáférést élvező szolgáltatók felkészülhessenek a változásokra, és tartalmaznia kell a hozzáférés igénylői és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató között esetleg szükségessé váló együttműködésre, valamint az összekapcsolódási pontok megszüntetésének pontos rendjére vonatkozó szabályokat is. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra vonatkozóan meglévő követelményeknek egy megfelelő átmeneti időszak erejéig hatályban kell maradniuk. Az átmeneti időszaknak igazodnia kell a helyi hurok vagy helyi alhurok átengedéséhez kapcsolódó normál beruházási időszakhoz, amely általában öt év. Abban az esetben, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a fő rendezőnél (MDF) egyenértékű hozzáférést biztosít, a nemzeti szabályozó hatóság rövidebb határidőt is kijelölhet. |
| --- | --- |

(40)

A jelenleg hozzáféréssel rendelkező szolgáltatóknak jogos érdeke, hogy megfelelő idő álljon rendelkezésükre a beruházásaikat és megtérülési terveiket jelentős mértékben érintő változásokra való felkészülésre. Ha nem rendelkeznek kereskedelmi megállapodással, akkor a nemzeti szabályozó hatóságoknak kell gondoskodniuk arról, hogy a migráció megfelelő terv alapján történjen. A migrációs tervnek átláthatónak és kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a jelenleg hozzáférést élvező szolgáltatók felkészülhessenek a változásokra, és tartalmaznia kell a hozzáférés igénylői és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató között esetleg szükségessé váló együttműködésre, valamint az összekapcsolódási pontok megszüntetésének pontos rendjére vonatkozó szabályokat is. A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra vonatkozóan meglévő követelményeknek egy megfelelő átmeneti időszak erejéig hatályban kell maradniuk. Az átmeneti időszaknak igazodnia kell a helyi hurok vagy helyi alhurok átengedéséhez kapcsolódó normál beruházási időszakhoz, amely általában öt év. Abban az esetben, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a fő rendezőnél (MDF) egyenértékű hozzáférést biztosít, a nemzeti szabályozó hatóság rövidebb határidőt is kijelölhet.

| (41) | Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a meglévő rézalapú hozzáférési hálózat egy részét optikai hálózattal kívánja felváltani, és ennek keretében az adott időpontban használt összekapcsolási pontok egy részét meg kívánja szüntetni, a nemzeti szabályozó hatóságoknak valamennyi vonatkozó információt be kell szerezniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatótól, és a 2002/19/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hálózatához hozzáféréssel rendelkező vállalkozások valamennyi ahhoz szükséges információhoz időben hozzájussanak, hogy saját hálózatukat és hálózatbővítési terveiket megfelelően átalakíthassák. A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell határozniuk ezen információk formáját és részletességét, és gondoskodniuk kell arról, hogy a szóban forgó információk felhasználása az egész folyamat során mindvégig bizalmasan és kizárólag rendeltetési céljuknak megfelelően történjék, |
| --- | --- |

(41)

Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a meglévő rézalapú hozzáférési hálózat egy részét optikai hálózattal kívánja felváltani, és ennek keretében az adott időpontban használt összekapcsolási pontok egy részét meg kívánja szüntetni, a nemzeti szabályozó hatóságoknak valamennyi vonatkozó információt be kell szerezniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatótól, és a 2002/19/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hálózatához hozzáféréssel rendelkező vállalkozások valamennyi ahhoz szükséges információhoz időben hozzájussanak, hogy saját hálózatukat és hálózatbővítési terveiket megfelelően átalakíthassák. A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell határozniuk ezen információk formáját és részletességét, és gondoskodniuk kell arról, hogy a szóban forgó információk felhasználása az egész folyamat során mindvégig bizalmasan és kizárólag rendeltetési céljuknak megfelelően történjék,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Cél és hatály

| 1. | Ezen ajánlás célja az egységes piac fejlődésének segítése, ennek érdekében pedig a jogbiztonság fokozása, valamint a beruházások, a verseny és az innováció ösztönzése a széles sávú szolgáltatások piacán, különös tekintettel az újgenerációs hozzáférési hálózatokra (NGA) történő átállásra. |
| --- | --- |

1.

Ezen ajánlás célja az egységes piac fejlődésének segítése, ennek érdekében pedig a jogbiztonság fokozása, valamint a beruházások, a verseny és az innováció ösztönzése a széles sávú szolgáltatások piacán, különös tekintettel az újgenerációs hozzáférési hálózatokra (NGA) történő átállásra.

| 2. | Ez az ajánlás közös elveket határoz meg a 2002/19/EK és a 2002/21/EK irányelv szerint elvégzett piacelemzés alapján az NGA-kkal kapcsolatban meghatározott korrekciós intézkedések következetes végrehajtásának előmozdítására. |
| --- | --- |

2.

Ez az ajánlás közös elveket határoz meg a 2002/19/EK és a 2002/21/EK irányelv szerint elvégzett piacelemzés alapján az NGA-kkal kapcsolatban meghatározott korrekciós intézkedések következetes végrehajtásának előmozdítására.

| 3. | Ha a 2002/21/EK irányelv 16. cikke alapján elvégzett piacelemzéssel összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságok szabályozási korrekciós intézkedések előírását mérlegelik, akkor az említett irányelveknek és az ebben az ajánlásban meghatározott közös elveknek megfelelően hatásos korrekciós intézkedéseket kell kidolgozniuk. A keretszabályozás számos beavatkozási lehetőséget ad a nemzeti szabályozó hatóságok kezébe, amelyek révén olyan intézkedések határozhatók meg, amelyek valamennyi tagállamban megfelelő választ adnak a piac hiányosságaira, és biztosítják a szándékolt szabályozói cél elérését. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezen intézkedések meghozatala során figyelembe kell venniük a lakások vagy épületek hálózatba kapcsolását biztosítani hivatott optikai hálózatok kiépítésével kapcsolatos kockázatok megosztása és a verseny ösztönzése érdekében a szolgáltatók által megkötött megállapodásokat. |
| --- | --- |

3.

Ha a 2002/21/EK irányelv 16. cikke alapján elvégzett piacelemzéssel összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságok szabályozási korrekciós intézkedések előírását mérlegelik, akkor az említett irányelveknek és az ebben az ajánlásban meghatározott közös elveknek megfelelően hatásos korrekciós intézkedéseket kell kidolgozniuk. A keretszabályozás számos beavatkozási lehetőséget ad a nemzeti szabályozó hatóságok kezébe, amelyek révén olyan intézkedések határozhatók meg, amelyek valamennyi tagállamban megfelelő választ adnak a piac hiányosságaira, és biztosítják a szándékolt szabályozói cél elérését. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezen intézkedések meghozatala során figyelembe kell venniük a lakások vagy épületek hálózatba kapcsolását biztosítani hivatott optikai hálózatok kiépítésével kapcsolatos kockázatok megosztása és a verseny ösztönzése érdekében a szolgáltatók által megkötött megállapodásokat.

Következetes megközelítés

| 4. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/21/EK irányelv 5. cikkében megállapított hatáskörükkel élve biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató mindazokat az adatokat – köztük a hálózat topológiájának tervezett módosítására vagy az alépítmények rendelkezésre állására vonatkozókat is – rendelkezésre bocsássa, amelyek az NGA-kra történő átállás során szükségesek a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő korrekciós intézkedéseinek kialakításához. |
| --- | --- |

4.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/21/EK irányelv 5. cikkében megállapított hatáskörükkel élve biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató mindazokat az adatokat – köztük a hálózat topológiájának tervezett módosítására vagy az alépítmények rendelkezésre állására vonatkozókat is – rendelkezésre bocsássa, amelyek az NGA-kra történő átállás során szükségesek a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő korrekciós intézkedéseinek kialakításához.

| 5. | A 2007/879/EK ajánlás szerinti 4. és 5. számú piac felülvizsgálata során figyelembe kell venni az NGA-kat, és a felülvizsgálatot az egyes nemzeti szabályozó hatóságoknak összehangolt módon és megfelelő időzítéssel kell elvégezniük. A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell a 4. és az 5. számú piacon alkalmazott korrekciós intézkedések összhangjáról. |
| --- | --- |

5.

A 2007/879/EK ajánlás szerinti 4. és 5. számú piac felülvizsgálata során figyelembe kell venni az NGA-kat, és a felülvizsgálatot az egyes nemzeti szabályozó hatóságoknak összehangolt módon és megfelelő időzítéssel kell elvégezniük. A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell a 4. és az 5. számú piacon alkalmazott korrekciós intézkedések összhangjáról.

| 6. | Ha a vonatkozó piacelemzés szerint a piaci feltételek általában véve állandók lesznek, a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelő felülvizsgálati időszakok figyelembevételével következetes szabályozást kell alkalmazniuk. A nemzeti szabályozó hatóságoknak döntéseikben lehetőség szerint ismertetniük kell, hogy a piaci körülmények várható változásai nyomán a jövőbeni piac-felülvizsgálatok során hogyan kívánják módosítani a 4. és az 5. számú piacon alkalmazott korrekciós intézkedéseiket. |
| --- | --- |

6.

Ha a vonatkozó piacelemzés szerint a piaci feltételek általában véve állandók lesznek, a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelő felülvizsgálati időszakok figyelembevételével következetes szabályozást kell alkalmazniuk. A nemzeti szabályozó hatóságoknak döntéseikben lehetőség szerint ismertetniük kell, hogy a piaci körülmények várható változásai nyomán a jövőbeni piac-felülvizsgálatok során hogyan kívánják módosítani a 4. és az 5. számú piacon alkalmazott korrekciós intézkedéseiket.

| 7. | Ha a nemzeti szabályozó hatóságok a 2002/21/EK irányelv 12. cikke értelmében az egy adott vállalkozás építőmérnöki infrastruktúrájához és végződtetési szegmenséhez való hozzáférés biztosítása érdekében szimmetrikus intézkedéseket alkalmaznak, akkor a 2002/19/EK irányelv 5. cikke alapján megfelelő végrehajtási intézkedéseket is el kell fogadniuk. |
| --- | --- |

7.

Ha a nemzeti szabályozó hatóságok a 2002/21/EK irányelv 12. cikke értelmében az egy adott vállalkozás építőmérnöki infrastruktúrájához és végződtetési szegmenséhez való hozzáférés biztosítása érdekében szimmetrikus intézkedéseket alkalmaznak, akkor a 2002/19/EK irányelv 5. cikke alapján megfelelő végrehajtási intézkedéseket is el kell fogadniuk.

| 8. | Optikai szálnak a zöldmezős területeken fekvő hozzáférési hálózatokban való telepítésekor a nemzeti szabályozó hatóságok nem kötelezhetik a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy meglévő kötelezettségei – így például egyetemes szolgáltatási kötelezettségei – teljesítése érdekében párhuzamosan rézalapú hálózatot is telepítsen, hanem lehetővé kell tenniük, hogy a szóban forgó szolgáltató a meglévő szabályozott termékeket vagy szolgáltatásokat optikai szálon keresztül nyújtott, funkcionálisan egyenértékű termékek vagy szolgáltatások formájában biztosítsa. |
| --- | --- |

8.

Optikai szálnak a zöldmezős területeken fekvő hozzáférési hálózatokban való telepítésekor a nemzeti szabályozó hatóságok nem kötelezhetik a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy meglévő kötelezettségei – így például egyetemes szolgáltatási kötelezettségei – teljesítése érdekében párhuzamosan rézalapú hálózatot is telepítsen, hanem lehetővé kell tenniük, hogy a szóban forgó szolgáltató a meglévő szabályozott termékeket vagy szolgáltatásokat optikai szálon keresztül nyújtott, funkcionálisan egyenértékű termékek vagy szolgáltatások formájában biztosítsa.

Földrajzi eltérések

| 9. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk a különböző földrajzi területeken érvényesülő versenyfeltételek közötti eltéréseket, és ennek alapján meg kell határozniuk, indokolt-e a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacokat meghatározni, illetve differenciált korrekciós intézkedéseket alkalmazni. Ott, ahol a versenyfeltételek közötti eltérések állandóak és jelentősek, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2007/879/EK ajánlással összhangban meg kell határozniuk a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacokat. Más esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak folyamatosan értékelniük kell, hogy az NGA-k telepítése és az ennek nyomán kialakuló versenyfeltételek egy adott földrajzilag meghatározott piacon indokolják-e differenciált korrekciós intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

9.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk a különböző földrajzi területeken érvényesülő versenyfeltételek közötti eltéréseket, és ennek alapján meg kell határozniuk, indokolt-e a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacokat meghatározni, illetve differenciált korrekciós intézkedéseket alkalmazni. Ott, ahol a versenyfeltételek közötti eltérések állandóak és jelentősek, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2007/879/EK ajánlással összhangban meg kell határozniuk a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacokat. Más esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak folyamatosan értékelniük kell, hogy az NGA-k telepítése és az ennek nyomán kialakuló versenyfeltételek egy adott földrajzilag meghatározott piacon indokolják-e differenciált korrekciós intézkedések alkalmazását.

| 10. | Ha a nemzeti szabályozó hatóság az 5. számú piacon korábban olyan, a 4. számú piac hozzáférési termékein alapuló, a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacokat vagy korrekciós intézkedéseket határozott meg, amelyek az NGA-k kiépítése nyomán feleslegessé válhatnak, a szóban forgó szegmentálásokat vagy korrekciós intézkedéseket felül kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

10.

Ha a nemzeti szabályozó hatóság az 5. számú piacon korábban olyan, a 4. számú piac hozzáférési termékein alapuló, a nemzeti szintnél földrajzilag kisebb kiterjedésű piacokat vagy korrekciós intézkedéseket határozott meg, amelyek az NGA-k kiépítése nyomán feleslegessé válhatnak, a szóban forgó szegmentálásokat vagy korrekciós intézkedéseket felül kell vizsgálnia.

Fogalommeghatározások

| 11. | Ezen ajánlás alkalmazásában:
  „újgenerációs hozzáférési (NGA) hálózat” (NGA-k): olyan vezetékes hozzáférési hálózat, amely részben vagy egészben optikai elemekből áll, és amely korszerűbb tulajdonságokkal rendelkező (például nagyobb volumenű adatforgalom bonyolítását igénylő) széles sávú hozzáférési szolgáltatásokat képes nyújtani, mint amelyek a meglévő rézhálózatokon keresztül biztosíthatók. A legtöbb esetben az NGA-k egy már meglévő réz- vagy koaxiáliskábel-alapú hálózat korszerűsítésének eredményeként jönnek létre;
  „építőmérnöki infrastruktúra”: elektronikus hírközlési szolgáltató által a helyi hurokhoz kapcsolódóan telepített olyan fizikai létesítmény, amelyben a helyi hurok kábelei, például a rézhuzalok, az optikai szálak vagy a koaxiális kábelek elhelyezkednek. Építőmérnöki infrastruktúrát képeznek – egyebek mellett – az olyan föld alatti vagy földfelszíni eszközök, mint az alépítmények, a szerelőaknák és a tartóoszlopok;
  „alépítmény”: föld alatti cső vagy kábelcsatorna, amelyben maghálózat vagy hozzáférési hálózat (optikai, réz- vagy koaxiális) kábelei futnak;
  „szerelőakna”: általában fedéllel ellátott olyan akna, amelyen keresztül a szerelő föld alatti elektromos hírközlési kábelek közötti kötések létesítése vagy e kábelek karbantartása céljából hozzáférhet a hozzáférési pontnak helyet adó föld alatti védett térhez;
  „városi jelenléti pont” (MPoP): egy adott NGA-szolgáltató hozzáférési hálózatát maghálózatához kapcsoló pont. A rézalapú hozzáférési hálózatok esetében megegyezik a fő rendezővel (MDF). Egy adott területen (általában településen vagy település egy részében) valamennyi NGA-előfizető hálózati kapcsolata egy optikai rendezőn (ODF) keresztül az MPoP-be fut be. Az ODF-ről kiinduló NGA-hurkok – esetleg, ha a berendezések az MPoP-ben nem ugyanott helyezkednek el, közvetítő felhordóhálózati kapcsolatokon keresztül – az NGA-szolgáltató vagy más szolgáltatók maghálózati berendezéseihez kapcsolódnak;
  „elosztási pont”: az NGA olyan köztes csomópontja, amelyben az MPoP-ből (érkező egy vagy több fényvezető kábel (betápláló szegmens) szétválik, hogy biztosítsa a végfelhasználók helyiségeinek csatlakoztatását (végződtetési vagy leágazó szegmens). Az elosztási pont általában több épületet (lakóházat) lát el. Elhelyezkedhet valamely épület alagsorában (többlakásos lakóépületek esetében) vagy az utcán. Az elosztási pont foglalja magában a végződtetési szegmens kábeleit kezelő rendezőt és az esetleges egyéb passzív berendezéseket, például az optikai teljesítményosztókat (splitter);
  „végződtetési szegmens”: az NGA azon szegmense, amely a végfelhasználó helyiségeit az első elosztási ponttal összekapcsolja. A végződtetési szegmens általában az épületen belüli függőleges vezetékeket tartalmazza, de olyan vízszintes vezetékeket is tartalmazhat, amelyek az épület alagsorában vagy egy közeli szerelőaknában elhelyezkedő optikai teljesítményosztóhoz vezetnek;
  „optika a lakásig” vagy „FTTH”: olyan hozzáférési hálózat, amely a betápláló és a leágazó szegmenseiben egyaránt fényvezető szálakból áll, tehát fényvezető szálakkal biztosítja az ügyfél helyiségei (a lakóház vagy többlakásos lakóépületekben a lakás) és az MPoP közötti kapcsolatot. Ezen ajánlás alkalmazásában az „FTTH” kifejezés egyaránt utal a „fényvezető a lakásig” és a „fényvezető az épületig” (FTTB) megoldásokra;
  „többszálas FTTH”: a fényvezető szálak telepítésének olyan formája, ahol a beruházó a hozzáférési hálózatnak mind a betápláló, mind a leágazó szegmensében a saját szükségleteinél nagyobb mennyiségű szálat fektet le annak érdekében, hogy a fennmaradó fényvezető szálakat más szolgáltatóknak – elsősorban korlátlan használati jogok formájában – értékesítse;
  „FTTH-ra irányuló együttes beruházás”: független elektronikus hírközlési szolgáltatók (a „társberuházók”) közötti olyan megállapodás, amelynek célja az FTTH-hálózatok közös telepítése, különösen a ritkábban lakott területeken. Az együttes beruházás különböző jogi megoldások révén valósulhat meg, a társberuházók azonban jellemzően hálózati infrastruktúrát építenek ki, és osztoznak az ahhoz való fizikai hozzáférésen. |
| --- | --- |

11.

Ezen ajánlás alkalmazásában:

„újgenerációs hozzáférési (NGA) hálózat” (NGA-k): olyan vezetékes hozzáférési hálózat, amely részben vagy egészben optikai elemekből áll, és amely korszerűbb tulajdonságokkal rendelkező (például nagyobb volumenű adatforgalom bonyolítását igénylő) széles sávú hozzáférési szolgáltatásokat képes nyújtani, mint amelyek a meglévő rézhálózatokon keresztül biztosíthatók. A legtöbb esetben az NGA-k egy már meglévő réz- vagy koaxiáliskábel-alapú hálózat korszerűsítésének eredményeként jönnek létre;

„építőmérnöki infrastruktúra”: elektronikus hírközlési szolgáltató által a helyi hurokhoz kapcsolódóan telepített olyan fizikai létesítmény, amelyben a helyi hurok kábelei, például a rézhuzalok, az optikai szálak vagy a koaxiális kábelek elhelyezkednek. Építőmérnöki infrastruktúrát képeznek – egyebek mellett – az olyan föld alatti vagy földfelszíni eszközök, mint az alépítmények, a szerelőaknák és a tartóoszlopok;

„alépítmény”: föld alatti cső vagy kábelcsatorna, amelyben maghálózat vagy hozzáférési hálózat (optikai, réz- vagy koaxiális) kábelei futnak;

„szerelőakna”: általában fedéllel ellátott olyan akna, amelyen keresztül a szerelő föld alatti elektromos hírközlési kábelek közötti kötések létesítése vagy e kábelek karbantartása céljából hozzáférhet a hozzáférési pontnak helyet adó föld alatti védett térhez;

„városi jelenléti pont” (MPoP): egy adott NGA-szolgáltató hozzáférési hálózatát maghálózatához kapcsoló pont. A rézalapú hozzáférési hálózatok esetében megegyezik a fő rendezővel (MDF). Egy adott területen (általában településen vagy település egy részében) valamennyi NGA-előfizető hálózati kapcsolata egy optikai rendezőn (ODF) keresztül az MPoP-be fut be. Az ODF-ről kiinduló NGA-hurkok – esetleg, ha a berendezések az MPoP-ben nem ugyanott helyezkednek el, közvetítő felhordóhálózati kapcsolatokon keresztül – az NGA-szolgáltató vagy más szolgáltatók maghálózati berendezéseihez kapcsolódnak;

„elosztási pont”: az NGA olyan köztes csomópontja, amelyben az MPoP-ből (érkező egy vagy több fényvezető kábel (betápláló szegmens) szétválik, hogy biztosítsa a végfelhasználók helyiségeinek csatlakoztatását (végződtetési vagy leágazó szegmens). Az elosztási pont általában több épületet (lakóházat) lát el. Elhelyezkedhet valamely épület alagsorában (többlakásos lakóépületek esetében) vagy az utcán. Az elosztási pont foglalja magában a végződtetési szegmens kábeleit kezelő rendezőt és az esetleges egyéb passzív berendezéseket, például az optikai teljesítményosztókat (splitter);

„végződtetési szegmens”: az NGA azon szegmense, amely a végfelhasználó helyiségeit az első elosztási ponttal összekapcsolja. A végződtetési szegmens általában az épületen belüli függőleges vezetékeket tartalmazza, de olyan vízszintes vezetékeket is tartalmazhat, amelyek az épület alagsorában vagy egy közeli szerelőaknában elhelyezkedő optikai teljesítményosztóhoz vezetnek;

„optika a lakásig” vagy „FTTH”: olyan hozzáférési hálózat, amely a betápláló és a leágazó szegmenseiben egyaránt fényvezető szálakból áll, tehát fényvezető szálakkal biztosítja az ügyfél helyiségei (a lakóház vagy többlakásos lakóépületekben a lakás) és az MPoP közötti kapcsolatot. Ezen ajánlás alkalmazásában az „FTTH” kifejezés egyaránt utal a „fényvezető a lakásig” és a „fényvezető az épületig” (FTTB) megoldásokra;

„többszálas FTTH”: a fényvezető szálak telepítésének olyan formája, ahol a beruházó a hozzáférési hálózatnak mind a betápláló, mind a leágazó szegmensében a saját szükségleteinél nagyobb mennyiségű szálat fektet le annak érdekében, hogy a fennmaradó fényvezető szálakat más szolgáltatóknak – elsősorban korlátlan használati jogok formájában – értékesítse;

„FTTH-ra irányuló együttes beruházás”: független elektronikus hírközlési szolgáltatók (a „társberuházók”) közötti olyan megállapodás, amelynek célja az FTTH-hálózatok közös telepítése, különösen a ritkábban lakott területeken. Az együttes beruházás különböző jogi megoldások révén valósulhat meg, a társberuházók azonban jellemzően hálózati infrastruktúrát építenek ki, és osztoznak az ahhoz való fizikai hozzáférésen.

Hozzáférés a nagykereskedelmi fizikai hálózati infrastruktúrához (4. számú piac)

| 12. | Ha a 4. számú piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató van jelen, a nemzeti szabályozó hatóságoknak – különösen az alábbi elvek figyelembevételével – megfelelő korrekciós intézkedéseket kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

12.

Ha a 4. számú piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató van jelen, a nemzeti szabályozó hatóságoknak – különösen az alábbi elvek figyelembevételével – megfelelő korrekciós intézkedéseket kell alkalmazniuk.

Hozzáférés a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató építőmérnöki infrastruktúrájához

| 13. | Ha a megfelelő alépítmény-kapacitás rendelkezésre áll, a nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosítását. A hozzáférést a II. mellékletben meghatározottak szerint, az egyenértékűség elvének megfelelően kell biztosítani. |
| --- | --- |

13.

Ha a megfelelő alépítmény-kapacitás rendelkezésre áll, a nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosítását. A hozzáférést a II. mellékletben meghatározottak szerint, az egyenértékűség elvének megfelelően kell biztosítani.

| 14. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a meglévő építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosítása az I. melléklettel összhangban, költségalapú árakon történjen. |
| --- | --- |

14.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a meglévő építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosítása az I. melléklettel összhangban, költségalapú árakon történjen.

| 15. | Az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés tekintetében referenciaajánlatra vonatkozó igény felmerülése esetén a nemzeti szabályozó hatóságnak meg kell állapítania a referenciaajánlat mielőbbi közzétételére vonatkozó kötelezettséget. A referenciaajánlatot legkésőbb hat hónappal a kérést követően közzé kell tenni. |
| --- | --- |

15.

Az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés tekintetében referenciaajánlatra vonatkozó igény felmerülése esetén a nemzeti szabályozó hatóságnak meg kell állapítania a referenciaajánlat mielőbbi közzétételére vonatkozó kötelezettséget. A referenciaajánlatot legkésőbb hat hónappal a kérést követően közzé kell tenni.

| 16. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a piaci kereslettel összhangban ösztönözniük, illetve ahol erre a nemzeti jog lehetőséget ad, kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót, hogy az építőmérnöki infrastruktúra építésekor akkora kapacitást hozzon létre, amely más szolgáltatók számára is lehetővé teszi e létesítmények igénybevételét. |
| --- | --- |

16.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a piaci kereslettel összhangban ösztönözniük, illetve ahol erre a nemzeti jog lehetőséget ad, kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót, hogy az építőmérnöki infrastruktúra építésekor akkora kapacitást hozzon létre, amely más szolgáltatók számára is lehetővé teszi e létesítmények igénybevételét.

| 17. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak együtt kell működniük más hatóságokkal egy olyan adatbázis létrehozása érdekében, amely valamennyi építőmérnöki infrastruktúra esetében tartalmazza a földrajzi elhelyezkedésre, a rendelkezésre álló kapacitásra és az infrastruktúra fizikai tulajdonságaira vonatkozó azon adatokat, amelyek egy adott piacon vagy piaci szegmensben az optikai hálózatok kiépítéséhez felhasználhatók. Ezeknek az adatoknak minden szolgáltató számára hozzáférhetőknek kell lenniük. |
| --- | --- |

17.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak együtt kell működniük más hatóságokkal egy olyan adatbázis létrehozása érdekében, amely valamennyi építőmérnöki infrastruktúra esetében tartalmazza a földrajzi elhelyezkedésre, a rendelkezésre álló kapacitásra és az infrastruktúra fizikai tulajdonságaira vonatkozó azon adatokat, amelyek egy adott piacon vagy piaci szegmensben az optikai hálózatok kiépítéséhez felhasználhatók. Ezeknek az adatoknak minden szolgáltató számára hozzáférhetőknek kell lenniük.

Hozzáférés a végződtetési szegmenshez FTTH esetén

| 18. | Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató FTTH-t telepít, a nemzeti szabályozó hatóságoknak az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosításának kötelezővé tételén túl a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hozzáférési hálózatának végződtetési szegmenséhez és ezen belül az épületeken belüli kábelezéshez való hozzáférés biztosítását is kötelezővé kell tenniük. E célból a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/19/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót, hogy szolgáljon részletes információkkal a hozzáférési hálózat architektúrájára vonatkozóan, majd a hozzáférés potenciális igénylőivel a lehetséges hozzáférési pontokról folytatott konzultációt követően meg kell határozniuk, hogy hol helyezkedjen el a hozzáférési hálózat végződtetési szegmensének a hozzáférés kötelező biztosítását szolgáló elosztási pontja. E döntés meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük, hogy az egyes elosztási pontokon egy bizonyos számú végfelhasználói kapcsolatot el kell tudni helyezni ahhoz, hogy a hozzáférés a hozzáférés igénylője számára kifizetődő legyen. |
| --- | --- |

18.

Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató FTTH-t telepít, a nemzeti szabályozó hatóságoknak az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosításának kötelezővé tételén túl a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hozzáférési hálózatának végződtetési szegmenséhez és ezen belül az épületeken belüli kábelezéshez való hozzáférés biztosítását is kötelezővé kell tenniük. E célból a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/19/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót, hogy szolgáljon részletes információkkal a hozzáférési hálózat architektúrájára vonatkozóan, majd a hozzáférés potenciális igénylőivel a lehetséges hozzáférési pontokról folytatott konzultációt követően meg kell határozniuk, hogy hol helyezkedjen el a hozzáférési hálózat végződtetési szegmensének a hozzáférés kötelező biztosítását szolgáló elosztási pontja. E döntés meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük, hogy az egyes elosztási pontokon egy bizonyos számú végfelhasználói kapcsolatot el kell tudni helyezni ahhoz, hogy a hozzáférés a hozzáférés igénylője számára kifizetődő legyen.

| 19. | A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót kötelezni kell arra, hogy az elosztási pontokhoz a II. mellékletben meghatározottak szerint, az egyenértékűség elvének megfelelően biztosítson hozzáférést. A végződtetési szegmenshez való hozzáférés tekintetében referenciaajánlatra vonatkozó igény felmerülése esetén a nemzeti szabályozó hatóságnak meg kell állapítania a referenciaajánlat mielőbbi közzétételére vonatkozó kötelezettséget. A referenciaajánlatot legkésőbb hat hónappal a kérést követően közzé kell tenni. |
| --- | --- |

19.

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót kötelezni kell arra, hogy az elosztási pontokhoz a II. mellékletben meghatározottak szerint, az egyenértékűség elvének megfelelően biztosítson hozzáférést. A végződtetési szegmenshez való hozzáférés tekintetében referenciaajánlatra vonatkozó igény felmerülése esetén a nemzeti szabályozó hatóságnak meg kell állapítania a referenciaajánlat mielőbbi közzétételére vonatkozó kötelezettséget. A referenciaajánlatot legkésőbb hat hónappal a kérést követően közzé kell tenni.

| 20. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a végződtetési szegmenshez való hozzáférés biztosítása az I. melléklettel összhangban, költségalapú árakon történjen. |
| --- | --- |

20.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a végződtetési szegmenshez való hozzáférés biztosítása az I. melléklettel összhangban, költségalapú árakon történjen.

| 21. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a piaci kereslettel összhangban ösztönözniük, illetve ahol erre a nemzeti jog lehetőséget ad, kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy a végződtetési szegmensben több optikai szálat is telepítsen. |
| --- | --- |

21.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a piaci kereslettel összhangban ösztönözniük, illetve ahol erre a nemzeti jog lehetőséget ad, kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy a végződtetési szegmensben több optikai szálat is telepítsen.

Az optikai hurok átengedése FTTH esetén

| 22. | A 2002/19/EK irányelvben előírt elveknek megfelelően (5), amennyiben a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató FTTH-t telepít, a nemzeti szabályozó hatóságoknak elvben kötelezővé kell tenniük az optikai hurok átengedését. E kötelezettség alól kizárólag olyan földrajzi területeken lehet indokolt kivételt tenni, ahol a több alternatív infrastruktúra, például FTTH- és/vagy kábeles hálózat jelenléte és az átengedésen alapuló versenyképes hozzáférési ajánlatok vélhetően tényleges versenyt biztosítanak a downstream szinteken. Az optikai hurok átengedésére vonatkozó kötelezettséget olyan megfelelő intézkedéseknek kell kiegészíteniük, amelyek biztosítják a helymegosztást és a felhordóhálózatot. A hálózathoz való hozzáférést az erre legalkalmasabb ponton kell biztosítani, amely legtöbbször a városi jelenléti pont (MPoP). |
| --- | --- |

22.

A 2002/19/EK irányelvben előírt elveknek megfelelően (5), amennyiben a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató FTTH-t telepít, a nemzeti szabályozó hatóságoknak elvben kötelezővé kell tenniük az optikai hurok átengedését. E kötelezettség alól kizárólag olyan földrajzi területeken lehet indokolt kivételt tenni, ahol a több alternatív infrastruktúra, például FTTH- és/vagy kábeles hálózat jelenléte és az átengedésen alapuló versenyképes hozzáférési ajánlatok vélhetően tényleges versenyt biztosítanak a downstream szinteken. Az optikai hurok átengedésére vonatkozó kötelezettséget olyan megfelelő intézkedéseknek kell kiegészíteniük, amelyek biztosítják a helymegosztást és a felhordóhálózatot. A hálózathoz való hozzáférést az erre legalkalmasabb ponton kell biztosítani, amely legtöbbször a városi jelenléti pont (MPoP).

| 23. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a hálózati architektúrától és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által alkalmazott technológiától függetlenül kell kötelezővé tenniük az optikai hurok átengedését. |
| --- | --- |

23.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a hálózati architektúrától és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által alkalmazott technológiától függetlenül kell kötelezővé tenniük az optikai hurok átengedését.

| 24. | A meglévő LLU-referenciaajánlatot a lehető leghamarabb ki kell egészíteni az optikai hurok átengedésére vonatkozó adatokkal. A 2002/19/EK irányelv II. melléklete meghatározza az LLU-referenciaajánlatban minimálisan feltüntetendő feltételek jegyzékét, amelyek az optikai hurok átengedésére értelemszerűen alkalmazandók. A referenciaajánlatot a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónappal azt követően közzé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok előírták a hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- |

24.

A meglévő LLU-referenciaajánlatot a lehető leghamarabb ki kell egészíteni az optikai hurok átengedésére vonatkozó adatokkal. A 2002/19/EK irányelv II. melléklete meghatározza az LLU-referenciaajánlatban minimálisan feltüntetendő feltételek jegyzékét, amelyek az optikai hurok átengedésére értelemszerűen alkalmazandók. A referenciaajánlatot a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónappal azt követően közzé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok előírták a hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettséget.

| 25. | Az optikai hurok átengedéséért felszámított árat a költségalapú árképzés elvének alkalmazásával kell meghatározni. Az optikai hurok átengedéséért felszámított ár megállapításakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra háruló további számszerűsíthető beruházási kockázatokat. Ezeknek a kockázatoknak az I. mellékletnek megfelelően elvi szinten a beruházás tőkeköltségében, felár formájában kell megjelenniük. |
| --- | --- |

25.

Az optikai hurok átengedéséért felszámított árat a költségalapú árképzés elvének alkalmazásával kell meghatározni. Az optikai hurok átengedéséért felszámított ár megállapításakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra háruló további számszerűsíthető beruházási kockázatokat. Ezeknek a kockázatoknak az I. mellékletnek megfelelően elvi szinten a beruházás tőkeköltségében, felár formájában kell megjelenniük.

| 26. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak értékelniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által a beruházási kockázatok diverzifikálása érdekében javasolt árképzési mechanizmusokat is. A hatóságok ezeket a mechanizmusokat csak akkor hagyhatják jóvá, ha meggyőződtek arról, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a beruházással kapcsolatban minden információt rendelkezésre bocsátott, és a szóban forgó mechanizmusoknak nincs megkülönböztető vagy kizáró hatásuk. Az árképzési rendszerek ilyen irányú értékelésére vonatkozó kritériumok az I. mellékletben találhatók. |
| --- | --- |

26.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak értékelniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által a beruházási kockázatok diverzifikálása érdekében javasolt árképzési mechanizmusokat is. A hatóságok ezeket a mechanizmusokat csak akkor hagyhatják jóvá, ha meggyőződtek arról, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a beruházással kapcsolatban minden információt rendelkezésre bocsátott, és a szóban forgó mechanizmusoknak nincs megkülönböztető vagy kizáró hatásuk. Az árképzési rendszerek ilyen irányú értékelésére vonatkozó kritériumok az I. mellékletben találhatók.

| 27. | A fenti esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy- és a kiskereskedelmi árak közötti árkülönbözet elegendő legyen ahhoz, hogy lehetővé tegye egy hatékony versenytárs piacra lépését. Ennek érdekében egy megfelelően meghatározott árprésteszt megfelelő időtávon történő alkalmazásával ellenőrizniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató árképzési magatartását. A nemzeti szabályozó hatóságoknak előzetesen meg kell határozniuk az árprés fennállásának kimutatása céljából alkalmazott teszt kiválasztásának módszertanát, az árpréstesztben alkalmazandó paramétereket és az árprés esetleges megállapítása esetére vonatkozó korrekciós intézkedések mechanizmusait. |
| --- | --- |

27.

A fenti esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy- és a kiskereskedelmi árak közötti árkülönbözet elegendő legyen ahhoz, hogy lehetővé tegye egy hatékony versenytárs piacra lépését. Ennek érdekében egy megfelelően meghatározott árprésteszt megfelelő időtávon történő alkalmazásával ellenőrizniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató árképzési magatartását. A nemzeti szabályozó hatóságoknak előzetesen meg kell határozniuk az árprés fennállásának kimutatása céljából alkalmazott teszt kiválasztásának módszertanát, az árpréstesztben alkalmazandó paramétereket és az árprés esetleges megállapítása esetére vonatkozó korrekciós intézkedések mechanizmusait.

| 28. | Amennyiben a társberuházók által közösen telepített többszálas optikai FTTH-hálózat által ellátott területen a versenyfeltételek jelentős eltéréseket mutatnak, és így önálló földrajzi piac meghatározását indokolják, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a piacelemzés során meg kell vizsgálniuk, hogy az együttes beruházásból fakadó infrastruktúra-verseny mértékének figyelembevételével szükséges-e az adott piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót azonosítani. Ebben az összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk különösen, hogy minden egyes társberuházó szigorúan egyenértékű és költségalapú hozzáférést élvez-e a közös infrastruktúrához, valamint hogy a társberuházók a downstream piacon tényleges versenyt folytatnak-e egymással. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezen túlmenően azt is meg kell vizsgálniuk, hogy a társberuházók elegendő alépítmény-kapacitást alakítottak-e ki harmadik fél számára és ahhoz költségalapú hozzáférést biztosítanak-e. |
| --- | --- |

28.

Amennyiben a társberuházók által közösen telepített többszálas optikai FTTH-hálózat által ellátott területen a versenyfeltételek jelentős eltéréseket mutatnak, és így önálló földrajzi piac meghatározását indokolják, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a piacelemzés során meg kell vizsgálniuk, hogy az együttes beruházásból fakadó infrastruktúra-verseny mértékének figyelembevételével szükséges-e az adott piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót azonosítani. Ebben az összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk különösen, hogy minden egyes társberuházó szigorúan egyenértékű és költségalapú hozzáférést élvez-e a közös infrastruktúrához, valamint hogy a társberuházók a downstream piacon tényleges versenyt folytatnak-e egymással. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezen túlmenően azt is meg kell vizsgálniuk, hogy a társberuházók elegendő alépítmény-kapacitást alakítottak-e ki harmadik fél számára és ahhoz költségalapú hozzáférést biztosítanak-e.

Hozzáférési kötelezettségek FTTN esetén

| 29. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük a réz alhurkok átengedését. A réz alhurok átengedésére vonatkozó korrekciós intézkedés mellett a felhordóhálózat vonatkozásában is megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk, az adott eset körülményeinek megfelelően ideértve az optikai és az Ethernet-alapú felhordóhálózatokra vonatkozó követelményeket is, továbbá olyan kiegészítő korrekciós intézkedéseket is kell alkalmazniuk, amelyek biztosítják az átengedésre vonatkozó intézkedés eredményességét és működőképességét; ilyen például a létesítményekhez helymegosztás céljából való megkülönböztetésmentes hozzáférés, illetve ezek hiánya esetén az egyenértékű helymegosztás biztosításának kötelezővé tétele. A referenciaajánlatot a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónappal azt követően közzé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok előírták a hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- |

29.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük a réz alhurkok átengedését. A réz alhurok átengedésére vonatkozó korrekciós intézkedés mellett a felhordóhálózat vonatkozásában is megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk, az adott eset körülményeinek megfelelően ideértve az optikai és az Ethernet-alapú felhordóhálózatokra vonatkozó követelményeket is, továbbá olyan kiegészítő korrekciós intézkedéseket is kell alkalmazniuk, amelyek biztosítják az átengedésre vonatkozó intézkedés eredményességét és működőképességét; ilyen például a létesítményekhez helymegosztás céljából való megkülönböztetésmentes hozzáférés, illetve ezek hiánya esetén az egyenértékű helymegosztás biztosításának kötelezővé tétele. A referenciaajánlatot a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónappal azt követően közzé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok előírták a hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettséget.

| 30. | Ha a nemzeti szabályozó hatóságok előírják a réz alhurok átengedését, kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy a meglévő LLU-referenciaajánlatot valamennyi szükséges elemmel kiegészítse. Az egyes elemekhez való hozzáférésért felszámított árat az I. melléklettel összhangban, a költségalapú árképzés elvének alkalmazásával kell meghatározni. |
| --- | --- |

30.

Ha a nemzeti szabályozó hatóságok előírják a réz alhurok átengedését, kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy a meglévő LLU-referenciaajánlatot valamennyi szükséges elemmel kiegészítse. Az egyes elemekhez való hozzáférésért felszámított árat az I. melléklettel összhangban, a költségalapú árképzés elvének alkalmazásával kell meghatározni.

Nagykereskedelmi széles sávú hozzáférés (5. számú piac)

| 31. | Ha az 5. számú piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató van jelen, a nagykereskedelmi széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos, a meglévő szolgáltatásokra és azok lánchelyettesítőire vonatkozó korrekciós intézkedéseket fenn kell tartani, illetve módosítani kell. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a VDSL-alapú nagykereskedelmi széles sávú hozzáférést a jelenlegi, kizárólag rézhurokalapú nagykereskedelmi széles sávú hozzáférés lánchelyettesítőjének kell tekinteniük. |
| --- | --- |

31.

Ha az 5. számú piacon jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató van jelen, a nagykereskedelmi széles sávú hozzáféréssel kapcsolatos, a meglévő szolgáltatásokra és azok lánchelyettesítőire vonatkozó korrekciós intézkedéseket fenn kell tartani, illetve módosítani kell. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a VDSL-alapú nagykereskedelmi széles sávú hozzáférést a jelenlegi, kizárólag rézhurokalapú nagykereskedelmi széles sávú hozzáférés lánchelyettesítőjének kell tekinteniük.

| 32. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy legalább hat hónappal azelőtt, hogy ő maga vagy kiskereskedelmi leányvállalata megkezdené saját megfelelő kiskereskedelmi NGA-szolgáltatásainak forgalmazását, új nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékeket biztosítson, kivéve abban az esetben, ha más eredményes biztosítékok gondoskodnak a megkülönböztetésmentesség elvének érvényesüléséről. |
| --- | --- |

32.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezniük kell a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatót arra, hogy legalább hat hónappal azelőtt, hogy ő maga vagy kiskereskedelmi leányvállalata megkezdené saját megfelelő kiskereskedelmi NGA-szolgáltatásainak forgalmazását, új nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékeket biztosítson, kivéve abban az esetben, ha más eredményes biztosítékok gondoskodnak a megkülönböztetésmentesség elvének érvényesüléséről.

| 33. | Annak érdekében, hogy az alternatív szolgáltatók – többek között az üzleti szintű szolgáltatásokért – tényleges versenyt folytathassanak, a nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük olyan különböző nagykereskedelmi termékek kínálatát, amelyek a sávszélesség és a minőség szempontjából a leginkább kihasználják az NGA-infrastruktúrában rejlő technológiai lehetőségeket. |
| --- | --- |

33.

Annak érdekében, hogy az alternatív szolgáltatók – többek között az üzleti szintű szolgáltatásokért – tényleges versenyt folytathassanak, a nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük olyan különböző nagykereskedelmi termékek kínálatát, amelyek a sávszélesség és a minőség szempontjából a leginkább kihasználják az NGA-infrastruktúrában rejlő technológiai lehetőségeket.

| 34. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak együttműködést kell folytatniuk egymással az NGA-kon keresztül biztosított nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek megfelelő műszaki specifikációinak meghatározása érdekében, és a vonatkozó szabványok kidolgozásának elősegítése céljából a nemzetközi szabványügyi testületek részére adatokat kell szolgáltatniuk. |
| --- | --- |

34.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak együttműködést kell folytatniuk egymással az NGA-kon keresztül biztosított nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek megfelelő műszaki specifikációinak meghatározása érdekében, és a vonatkozó szabványok kidolgozásának elősegítése céljából a nemzetközi szabványügyi testületek részére adatokat kell szolgáltatniuk.

| 35. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a kötelező nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek esetében – a különböző nagykereskedelmi ajánlatok között a sávszélesség és a minőség tekintetében mutatkozó különbségek figyelembevételével – az I. melléklettel összhangban általában kötelezővé kell tenniük a költségalapú árképzést. |
| --- | --- |

35.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a kötelező nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek esetében – a különböző nagykereskedelmi ajánlatok között a sávszélesség és a minőség tekintetében mutatkozó különbségek figyelembevételével – az I. melléklettel összhangban általában kötelezővé kell tenniük a költségalapú árképzést.

| 36. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak elemezniük kell, hogy a tényleges verseny biztosítása a kötelező nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek esetében igényli-e a költségalapú árképzés kötelezővé tételét abban az esetben, ha a funkcionális szétválasztás vagy a szétválasztás egyéb formái már garantálják a hozzáférés tényleges egyenértékűségét. Költségalapú árképzés hiányában a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelően meghatározott árprésteszt alkalmazásával figyelemmel kell kísérniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató árképzési magatartását. |
| --- | --- |

36.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak elemezniük kell, hogy a tényleges verseny biztosítása a kötelező nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési termékek esetében igényli-e a költségalapú árképzés kötelezővé tételét abban az esetben, ha a funkcionális szétválasztás vagy a szétválasztás egyéb formái már garantálják a hozzáférés tényleges egyenértékűségét. Költségalapú árképzés hiányában a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelően meghatározott árprésteszt alkalmazásával figyelemmel kell kísérniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató árképzési magatartását.

| 37. | Ha a nemzeti szabályozó hatóságok úgy ítélik meg, hogy egy adott földrajzi területen ténylegesen biztosítva van a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató optikai hurkának átengedése, és ez várhatóan tényleges versenyt eredményez az alsóbb szinteken, akkor meg kell fontolniuk a nagykereskedelmi bitfolyam-hozzáférési kötelezettség megszüntetését az érintett területen. |
| --- | --- |

37.

Ha a nemzeti szabályozó hatóságok úgy ítélik meg, hogy egy adott földrajzi területen ténylegesen biztosítva van a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató optikai hurkának átengedése, és ez várhatóan tényleges versenyt eredményez az alsóbb szinteken, akkor meg kell fontolniuk a nagykereskedelmi bitfolyam-hozzáférési kötelezettség megszüntetését az érintett területen.

| 38. | Együttes beruházás esetén a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató jelenlétének vizsgálata során a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 28. pontban megfogalmazott elvek alapján kell eljárniuk. |
| --- | --- |

38.

Együttes beruházás esetén a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató jelenlétének vizsgálata során a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 28. pontban megfogalmazott elvek alapján kell eljárniuk.

Migráció

| 39. | A 4. és az 5. számú piacon a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra vonatkozó jelenlegi kötelezettségeket fenn kell tartani, és hatályukat nem érinthetik a meglévő hálózati architektúra és technológia változásai, kivéve akkor, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató és a hálózatához jelenleg hozzáférést élvező szolgáltatók megfelelő migrációs tervben állapodnak meg. Ilyen megállapodás hiányában a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az alternatív szolgáltatók – az adott esetnek megfelelően az adott országban meglévő körülmények figyelembevételével – legalább öt évvel az összekapcsolási pontok, például a helyi központok megszüntetése előtt megfelelő tájékoztatást kapjanak. Ez a határidő öt évnél rövidebb is lehet, ha a szolgáltató az összekapcsolási ponton teljes körűen egyenértékű hozzáférést biztosít. |
| --- | --- |

39.

A 4. és az 5. számú piacon a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra vonatkozó jelenlegi kötelezettségeket fenn kell tartani, és hatályukat nem érinthetik a meglévő hálózati architektúra és technológia változásai, kivéve akkor, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató és a hálózatához jelenleg hozzáférést élvező szolgáltatók megfelelő migrációs tervben állapodnak meg. Ilyen megállapodás hiányában a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az alternatív szolgáltatók – az adott esetnek megfelelően az adott országban meglévő körülmények figyelembevételével – legalább öt évvel az összekapcsolási pontok, például a helyi központok megszüntetése előtt megfelelő tájékoztatást kapjanak. Ez a határidő öt évnél rövidebb is lehet, ha a szolgáltató az összekapcsolási ponton teljes körűen egyenértékű hozzáférést biztosít.

| 40. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak átlátható keretet kell kialakítaniuk a rézalapúról az optikai hálózatokra történő átállásra vonatkozóan. A nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által bevezetett rendszerek és eljárások, ideértve a működéstámogató rendszereket is, úgy legyenek kialakítva, hogy megkönnyítsék az alternatív szolgáltatók számára az NGA-alapú hozzáférési termékekre történő átállást. |
| --- | --- |

40.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak átlátható keretet kell kialakítaniuk a rézalapúról az optikai hálózatokra történő átállásra vonatkozóan. A nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által bevezetett rendszerek és eljárások, ideértve a működéstámogató rendszereket is, úgy legyenek kialakítva, hogy megkönnyítsék az alternatív szolgáltatók számára az NGA-alapú hozzáférési termékekre történő átállást.

| 41. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/21/EK irányelv 5. cikkében biztosított hatáskörükkel élve a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató valamennyi olyan hálózatmódosítási tervére vonatkozóan információkhoz kell jutniuk, amely egy adott piacon vagy részpiacon várhatóan hatással lesz a versenyfeltételekre. Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a meglévő rézalapú hozzáférési hálózat egy részét optikai hálózattal kívánja felváltani, és ennek keretében az adott időpontban használt összekapcsolási pontok egy részét meg kívánja szüntetni, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/19/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hálózatához hozzáféréssel rendelkező vállalkozások valamennyi ahhoz szükséges információhoz időben hozzájussanak, hogy saját hálózatukat és hálózatbővítési terveiket megfelelően átalakíthassák. A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell határozniuk ezen információk formáját és részletességét, és gondoskodniuk kell az átadott információk szigorúan bizalmas kezeléséről. |
| --- | --- |

41.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/21/EK irányelv 5. cikkében biztosított hatáskörükkel élve a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató valamennyi olyan hálózatmódosítási tervére vonatkozóan információkhoz kell jutniuk, amely egy adott piacon vagy részpiacon várhatóan hatással lesz a versenyfeltételekre. Ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a meglévő rézalapú hozzáférési hálózat egy részét optikai hálózattal kívánja felváltani, és ennek keretében az adott időpontban használt összekapcsolási pontok egy részét meg kívánja szüntetni, a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/19/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató hálózatához hozzáféréssel rendelkező vállalkozások valamennyi ahhoz szükséges információhoz időben hozzájussanak, hogy saját hálózatukat és hálózatbővítési terveiket megfelelően átalakíthassák. A nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell határozniuk ezen információk formáját és részletességét, és gondoskodniuk kell az átadott információk szigorúan bizalmas kezeléséről.

| 42. | Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
| --- | --- |

42.

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 20-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

alelnök

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

1

(2)  HL L 344., 2007.12.28., 65. o.

2

(3)  Lásd még a 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (60) preambulumbekezdését (HL L 337., 2009.12.18., 37. o.).

3

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

4

(5)  Lásd különösen a (19) preambulumbekezdést.

5

---

I. MELLÉKLET

Az árképzés elvei, kockázatok

1.   AZ NGA-HOZZÁFÉRÉSÉRT FELSZÁMÍTOTT ÁRAK MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK KÖZÖS ELVEI

A 2002/21/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok – többek között a hatékony infrastruktúra-fejlesztési beruházások ösztönzése révén – kötelesek elősegíteni a versenyt az elektronikus hírközlő hálózatok, az elektronikus hírközlési szolgáltatások és a kapcsolódó szolgáltatások és eszközök nyújtása terén. A költségalapú árképzésre vonatkozó követelmény alkalmazása érdekében a költségalap meghatározásához a 2002/19/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően a nemzeti szabályozó hatóságoknak mérlegelniük kell, hogy az adott NGA-infrastruktúra megkettőzése gazdasági szempontból megvalósítható és hatékony-e. Ha nem, akkor a legfőbb cél annak biztosítása, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletága és az alternatív hálózati szolgáltatók ténylegesen egyenlő feltételek mellett lehessenek jelen a piacon. A következetes szabályozásnak ennélfogva velejárója lehet, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a megkettőzhető és a nem-megkettőzhető eszközök költségalapú árait más költségek alapján számítják ki, vagy legalábbis az utóbbi esetben kiigazítják a költségszámítási módszereik paramétereit.

Azokban az esetekben, amikor az NGA-ra irányuló beruházás jövedelmezősége bizonytalan tényezőkön, például jelentősen magasabb egy fogyasztóra jutó átlagos bevétel vagy nagyobb piaci részesedés feltételezésén alapul, a nemzeti szabályozó hatóságoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a tőkeköltségek tükrözik-e a jelenlegi rézalapú hálózatokra irányuló beruházásokhoz képest magasabb beruházási kockázatot. Ezen túlmenően további olyan mechanizmusok, például hosszú távú hozzáférési árak és mennyiségi kedvezmények alkalmazására is szükség lehet, amelyeknek célja a beruházási kockázat megosztása a beruházók és a hozzáférés igénylői között, valamint a piaci elterjedés elősegítése. Az ilyen árképzési mechanizmusokat a nemzeti szabályozó hatóságoknak az alábbi 7. és 8. szakaszban meghatározott kritériumoknak megfelelően felül kell vizsgálniuk.

A költségalapú árképzésre vonatkozó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak a 2002/19/EK irányelv 11. cikkének megfelelően kötelezővé kell tenniük a számviteli szétválasztást. Azon NGA-infrastruktúra és/vagy szolgáltatáselemek számviteli szétválasztását, amelyekhez kötelezően hozzáférést kell biztosítani, úgy kell végezni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok i. megállapíthassák a hozzáférésért felszámított árak meghatározásához szükséges valamennyi eszköz költségét (az értékcsökkenés és az eszközértékelés változásainak figyelembevételével); és ii. eredményesen figyelemmel kísérhessék, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató más piaci szereplők és saját downstream üzletága számára azonos feltételekkel és árakon biztosítja-e a hozzáférést. Az árak figyelemmel kísérése keretében árprésteszteket kell végezni. A költségeket a többszöri figyelembevétel elkerülése érdekében a szóban forgó hozzáférésen alapuló különböző nagykereskedelmi és kiskereskedelmi termékek között objektív kritériumok alapján kell felosztani.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak becsléssel meg kell állapítaniuk az érintett létesítményekhez való hozzáférés biztosításához szükséges költségtöbbletet. Ezek a költségek az építőmérnöki infrastruktúrához vagy optikai szálhoz való hozzáférés megrendeléséből és biztosításából, az informatikai rendszerek üzemeltetési és karbantartási költségeiből, valamint a nagykereskedelmi termékmenedzsment működési költségeiből fakadnak. A költségeket arányosan kell felosztani a hozzáférést igénybevevő összes vállalkozás között, beleértve a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletágát is.

2.   AZ ÉPÍTŐMÉRNÖKI INFRASTRUKTÚRÁHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRT FELSZÁMÍTOTT ÁRAK MEGÁLLAPÍTÁSA

A 4. számú piacon a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató meglévő építőmérnöki infrastruktúrájához való hozzáférés esetében kötelezővé kell tenni a költségalapú árképzést. A nemzeti szabályozó hatóságoknak az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférésért felszámított árakat a helyi rézhurok átengedésére alkalmazott árképzési módszertannal összhangban kell szabályozniuk. A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a hozzáférésért felszámított árak tükrözzék a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által ténylegesen viselt költségeket. A nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük különösen az érintett infrastruktúra tényleges élettartamát és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónál a kiépítés kapcsán esetleg jelentkező megtakarításokat. A hozzáférésért felszámított áraknak meg kell felelniük a kérdéses infrastruktúra – értékcsökkenéssel együtt számított – valós értékének.

Az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférésért felszámított ár meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak a kockázati profilt a rézalapú infrastruktúráéval megegyezőnek kell feltételezniük, kivéve abban az esetben, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak az NGA-k kiépítése során az alapvető karbantartási költségeken túl további építőmérnöki költségei is keletkeztek.

3.   A VÉGZŐDTETÉSI SZEGMENSHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRT FELSZÁMÍTOTT ÁRAK MEGÁLLAPÍTÁSA FTTH ESETÉN

A nemzeti szabályozó hatóságoknak az elosztási ponthoz való hozzáférés árait a helyi rézhurok átengedésére alkalmazott árképzési módszertannal összhangban kell meghatározniuk. A nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a hozzáférésért felszámított árak tükrözzék a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által ténylegesen viselt költségeket, az adott esetnek megfelelően beleértve a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra háruló további számszerűsíthető kockázatokat figyelembe vevő magasabb kockázati felárat is.

4.   AZ MPOP-NÉL TALÁLHATÓ OPTIKAI SZÁLHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRT FELSZÁMÍTOTT ÁRAK MEGÁLLAPÍTÁSA FTTH ESETÉN (OPTIKAI HUROK ÁTENGEDÉSE)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak az optikai hurok átengedéséért felszámított árak meghatározása során meg kell állapítaniuk a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatóra háruló további számszerűsíthető kockázatokat figyelembe vevő magasabb kockázati felárat. A kockázati felárat az alábbi 6. szakaszban meghatározott módszertan alapján, becsléssel kell megállapítani. Az árak fokozottabb rugalmassága az alábbi 7. és 8. szakasznak megfelelően biztosítható.

Az egyenlő elbánás elvével összhangban a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató downstream üzletágával szemben felszámított árnak meg kell egyeznie a harmadik személyekkel szemben felszámított árral.

5.   A RÉZ ALHUROKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRT FELSZÁMÍTOTT ÁRAK MEGÁLLAPÍTÁSA FTTN ESETÉN

A nemzeti szabályozó hatóságoknak az alhurok átengedéséhez szükséges valamennyi elemre vonatkozóan költségalapú hozzáférést kell előírniuk, ideértve a felhordórendszer vonatkozásában elfogadott intézkedéseket (például a létesítményekhez helymegosztás céljából való megkülönböztetésmentes hozzáférés, illetve ezek hiánya esetén az egyenértékű helymegosztás biztosításával kapcsolatban) és a kiegészítő korrekciós intézkedéseket is.

A szabályozott hozzáférési árak nem haladhatják meg egy hatékony szolgáltató költségeit. Ebből a célból a nemzeti szabályozó hatóságoknak mérlegelniük kell e költségek alulról építkező költségmodell, illetve – amennyiben rendelkezésre állnak – benchmark alkalmazásával történő értékelését.

A réz alhurokhoz való hozzáférésért felszámított ár meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak a kockázati profilt a meglévő rézalapú infrastruktúráéval megegyezőnek kell feltételezniük.

6.   A KOCKÁZATI FELÁR MEGHATÁROZÁSÁNAK KRITÉRIUMAI

A beruházásokhoz társuló kockázatot a tőkeköltségbe beépített kockázati felárral kell ellentételezni. Az NGA-kra irányuló beruházások esetében előzetesen engedélyezett tőkemegtérülésnek egyensúlyt kell biztosítania egyrészről a vállalkozások beruházásainak megfelelő ösztönzése (kellően magas megtérülési arány), másrészről az elosztási hatékonyság, a fenntartható verseny és a maximális fogyasztói előnyök (nem túlzott mértékű megtérülési arány) iránti igény között. Ennek érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak a beruházás megtérülési időszakára vonatkozóan indokolt esetben az átengedett rézhurokhoz való hozzáférés árának megállapítása érdekében aktuálisan meghatározott súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC) meg kell növelniük egy olyan összeggel, amely tükrözi a beruházási kockázatot. A bevételeknek a WACC kiszámításához szükséges becslése során a 2002/19/EK irányelv (20) preambulumbekezdésével összhangban a felhasznált tőke valamennyi dimenzióját figyelembe kell venni, ideértve a megfelelő munkaerőköltségeket, az építési költségeket, a hatékonyság terén várható előnyöket és a végső eszközértéket is.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak többek között a következő bizonytalansági tényezők figyelembevételével kell felbecsülniük a beruházási kockázatot: i. a kiskereskedelmi és a nagykereskedelmi kereslettel kapcsolatos bizonytalanság; ii. a telepítés, az építőmérnöki munkák és a megvalósítás menedzsmentköltségeivel kapcsolatos bizonytalanság; iii. a technológiai fejlődéssel kapcsolatos bizonytalanság; iv. a piaci dinamikával és a versenyhelyzet változásaival, például az infrastruktúra- és/vagy kábelverseny intenzitásával kapcsolatos bizonytalanság; v. a makrogazdasági bizonytalanság. Ezek a tényezők idővel változhatnak, különösen a kis- és a nagykereskedelmi igények egyre teljesebb körű kielégítése nyomán. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért rendszeresen felül kell vizsgálniuk a helyzetet, és a fenti tényezők változásait figyelembe véve időről időre ki kell igazítaniuk a kockázati felárat.

Az olyan szempontok, mint a méretgazdaságosság megléte (különösen kizárólag városi területen megvalósított beruházások esetén), a magas kiskereskedelmi piaci részesedések, az alapvető infrastruktúra feletti ellenőrzés, a működésiköltség-megtakarítások, az ingatlanértékesítésből származó bevétel, valamint az értékpapír- és az adósságpiacokhoz való kiváltságos hozzáférés, várhatóan enyhíteni fogják az NGA-beruházás kockázatait a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a kockázati felár felülvizsgálata keretében ezeket a szempontokat is rendszeresen újra kell értékelniük.

A fenti megfontolások különösen az FTTH-ra irányuló beruházásokra vonatkoznak. Ezzel szemben az FTTN-re irányuló beruházásnak, amely egy meglévő hozzáférési hálózat (például VDSL) részleges korszerűsítését jelenti, általában – legalábbis sűrűn lakott területeken – számottevően alacsonyabb a kockázati profilja, mint az FTTH-beruházásoknak. Kisebb bizonytalansággal kell számolni különösen az FTTN/VDSL-en keresztül rendelkezésre bocsátott sávszélesség iránti kereslet tekintetében, és az összes tőkeigény is alacsonyabb. Ezért jóllehet az FTTN/VDSL-en alapuló széles sávú hozzáférés szabályozott árainak figyelembe kell venniük a kapcsolódó beruházási kockázatokat, ebben az esetben nem indokolt akkora kockázattal számolni, mint az FTTH-alapú nagykereskedelmi hozzáférési termékek esetében. Az FTTN/VDSL-alapú széles sávú hozzáférés kockázati felárának meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellő súllyal mérlegelniük kell ezeket a tényezőket, és elvben nem fogadhatják el a 7. és a 8. szakaszban bemutatott árképzési rendszereket. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a kockázati felár meghatározását szolgáló módszertanról nyilvános konzultációt kell folytatniuk.

7.   A HOSSZÚ TÁVÚ HOZZÁFÉRÉSÉRT FELSZÁMÍTOTT ÁRAK ÉRTÉKELÉSÉNEK KRITÉRIUMAI FTTH ESETÉN

A hosszú távú hozzáférésért a kockázat figyelembevételével felszámított árak a hozzáférésre vonatkozó kötelezettségvállalások időtartamának függvényében változhatnak. A hosszú távú hozzáférési szerződések a rövid távú hozzáférési szerződéseknél alacsonyabb, egy hozzáférési vonalra vetített árat szabnak meg. A hosszú távú hozzáférésért felszámított árak csak a beruházó részéről vállalt kockázat csökkenését tükrözhetik, ezért nem lehetnek alacsonyabbak, mint a beruházás szisztematikus kockázatát tükröző magasabb kockázati felárat nem tartalmazó költségalapú ár. A hosszú távú szerződések értelmében a piacra lépők teljes körű ellenőrzéshez jutnak a fizikai eszközök felett, ami a másodlagos kereskedelem lehetőségét is biztosítja számukra. A rövid távú szerződések megkötése nem igényel hosszú időre szóló kötelezettségvállalásokat, így ezek a szerződések ennek megfelelően egy hozzáférési vonalra vetítve általában magasabb árakat tartalmaznak, amelyek azt a potenciális értéket tükrözik, amely az ilyen hozzáférési formának a hozzáférés igénylője számára előnyös rugalmasságából fakad.

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató azonban a későbbiekben visszaélhet a hosszú távú hozzáférésre vonatkozó árképzéssel oly módon, hogy kiskereskedelmi szolgáltatásait a szabályozott nagykereskedelmi szolgáltatásokénál alacsonyabb áron értékesíti (mivel saját downstream kiskereskedelmi üzletága számára alacsony hosszú távú kötelezettségvállalási árakat számít fel), ezáltal pedig lényegében kisajátíthatja a piacot. A kisebb ügyfélkörrel és bizonytalanabb üzleti kilátásokkal rendelkező alternatív szolgáltatóknak ezen felül nagyobb kockázattal is kell számolniuk. Előfordulhat, hogy nem engedhetik meg maguknak a hosszabb távra szóló beszerzéseket. Emiatt esetleg vissza kell fogniuk beruházásaikat, és későbbre kell halasztaniuk a szabályozott hozzáférés megvásárlását.

Ezen okok miatt a hosszú távú hozzáférésért felszámított árak kizárólag akkor elfogadhatók, ha a nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak a következő feltételek együttes teljesüléséről:

| a) | a hosszú távú kötelezettségvállalás esetén felszámított árak csak a beruházó alacsonyabb kockázatait tükrözik; |
| --- | --- |

a)

a hosszú távú kötelezettségvállalás esetén felszámított árak csak a beruházó alacsonyabb kockázatait tükrözik;

| b) | a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi árak közötti árkülönbözet elegendő ahhoz, hogy a downstream piacon egy megfelelő időtávon belül lehetővé tegye egy hatékony versenytárs belépését. |
| --- | --- |

b)

a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi árak közötti árkülönbözet elegendő ahhoz, hogy a downstream piacon egy megfelelő időtávon belül lehetővé tegye egy hatékony versenytárs belépését.

8.   A MENNYISÉGI KEDVEZMÉNYEK ÉRTÉKELÉSÉNEK KRITÉRIUMAI FTTH ESETÉN

A mennyiségi kedvezményt tartalmazó, a kockázatok figyelembevételével felszámított hozzáférési árak azt tükrözik, hogy a beruházási kockázat az egy adott területen már értékesített optikai hurkok összes számával csökken. A beruházáshoz társuló kockázat szorosan összefügg a kihasználatlanul maradó optikai hurkok számával. Minél nagyobb a már igénybe vett optikai hurkok aránya, annál alacsonyabb a kockázat. A hozzáférési árak ezért a megvásárolt mennyiségtől függően változnak. Kedvezmény csak egységes vonalankénti egységár formájában engedélyezhető, és csak akkor, ha valamennyi olyan szolgáltató részére rendelkezésre áll, amely teljesíti a kedvezmény igénybevételének feltételeit. Azon vonalmennyiség megállapítása során, amelyet a mennyiségi kedvezmény igénybevételéhez kötelezően meg kell vásárolni, a nemzeti hatóságoknak figyelembe kell venniük azt a becsült legkisebb üzemméretet, amely mellett a hozzáférés igénylője már hatékony versenyt képes folytatni a piacon, valamint azt az igényt, hogy a piacon a tényleges verseny biztosítása érdekében elegendő számú olyan piaci szereplő legyen jelen, amely teljesíti a kedvezmény igénybevételének feltételeit. A mennyiségi kedvezmény csak a beruházó részéről vállalt kockázat csökkenését tükrözheti, ezért nem eredményezhet olyan hozzáférési árakat, amelyek alacsonyabbak, mint a beruházás szisztematikus kockázatát tükröző magasabb kockázati felárat nem tartalmazó költségalapú ár. Figyelembe véve, hogy a kis- és a nagykereskedelmi igények nagyobb mértékű kielégítésének rendes körülmények között magával kell vonnia a kockázati felár csökkenését, a mennyiségi kedvezménynek hasonlóképpen csökkennie kell, és a kis- és a nagykereskedelmi igények nagyobb arányú teljesítését követően indokolatlanná is válhat.

A nemzeti szabályozó hatóságok csak a következő feltételek együttes teljesülése esetén fogadhatják el a mennyiségi kedvezményt:

| a) | az egységes mennyiségi kedvezmény kiszámítása területenként történik, amely területek nagyságát a nemzeti szabályozó hatóság az ország sajátosságai és a hálózat szerkezete alapján állapítja meg, és a kedvezmény egyformán kerül alkalmazásra a hozzáférés valamennyi olyan igénylője esetében, amely az érintett területen hajlandó megvásárolni legalább a kedvezményre jogosító vonalmennyiséget; |
| --- | --- |

a)

az egységes mennyiségi kedvezmény kiszámítása területenként történik, amely területek nagyságát a nemzeti szabályozó hatóság az ország sajátosságai és a hálózat szerkezete alapján állapítja meg, és a kedvezmény egyformán kerül alkalmazásra a hozzáférés valamennyi olyan igénylője esetében, amely az érintett területen hajlandó megvásárolni legalább a kedvezményre jogosító vonalmennyiséget;

| b) | a mennyiségi kedvezmény csak a beruházó alacsonyabb kockázatait tükrözi; |
| --- | --- |

b)

a mennyiségi kedvezmény csak a beruházó alacsonyabb kockázatait tükrözi;

| c) | a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi árak közötti árkülönbözet elegendő ahhoz, hogy egy megfelelő időtávon belül lehetővé tegye egy hatékony versenytárs piacra lépését. |
| --- | --- |

c)

a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi árak közötti árkülönbözet elegendő ahhoz, hogy egy megfelelő időtávon belül lehetővé tegye egy hatékony versenytárs piacra lépését.

---

II. MELLÉKLET

Az egyenértékűség elvének alkalmazása az NGA-k telepítésével összefüggésben a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató építőmérnöki infrastruktúrájához való hozzáférés esetében

1.   AZ EGYENÉRTÉKŰSÉG ELVE

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató építőmérnöki infrastruktúrájához való hozzáférés jelentős mértékben elősegítheti az NGA-k kiépítését. Ahhoz, hogy a piacra lépők és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató azonos feltételek mellett lehessenek jelen a piacon, fontos, hogy e hozzáférés biztosítása szigorúan az egyenértékűség elve alapján történjék. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató számára, hogy az építőmérnöki infrastruktúrájához való hozzáférést a hozzáférés belső és külső igénylői számára egyforma feltételek mellett tegye lehetővé. Ennek érdekében különösen a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak az infrastruktúra jellemzőire vonatkozó valamennyi információt meg kell osztania a hozzáférés igénylőivel, és a hozzáférés megrendelése és biztosítása vonatkozásában azonos eljárásokat kell alkalmaznia. Az egyenértékűség elvének megfelelő alkalmazásához nélkülözhetetlenek a referenciaajánlatok és a szolgáltatásszintű megállapodások. Mindezek mellett az is fontos, hogy a hozzáférés külső igénylőinek hálózatbővítési terveire vonatkozóan a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató birtokában lévő aszimmetrikus tudást a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató ne használhassa fel jogtalan gazdasági előny megszerzésére.

2.   INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS AZ ÉPÍTŐMÉRNÖKI INFRASTRUKTÚRÁRA ÉS AZ ELOSZTÁSI PONTOKRA VONATKOZÓAN

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak az építőmérnöki infrastruktúrájára és az elosztási pontjaira vonatkozóan a hozzáférés külső igénylői számára a belsőleg elérhetővel azonos szintű tájékoztatást kell nyújtania. Ennek a tájékoztatásnak ki kell terjednie az építőmérnöki infrastruktúra elrendezésére és az infrastruktúrát alkotó különböző elemek műszaki jellemzőire. Ha rendelkezésre áll, az egyes elemek (ideértve egyebek mellett az alépítményeket, a tartóoszlopokat és más fizikai eszközöket, például a szerelőaknákat) földrajzi helyét, valamint az alépítményekben rendelkezésre álló férőhelyre vonatkozó adatokat is meg kell adni. Tájékoztatást kell továbbá adni az elosztási pontok földrajzi helyéről, és át kell adni az adott elosztási ponthoz kapcsolódó épületek listáját is.

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak részletesen ismertetnie kell az építőmérnöki infrastruktúrához és az elosztási pontokhoz, valamint az infrastruktúrát alkotó különböző elemekhez való hozzáférésre és az azok használatára vonatkozó valamennyi beavatkozási szabályt és műszaki feltételt. A hozzáférés külső és belső igénylői esetében azonos szabályokat és feltételeket kell alkalmazni.

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak gondoskodnia kell az információkhoz való megfelelő hozzáférést biztosító eszközökről, például egyszerűen elérhető adattárakról, adatbázisokról vagy internetes portálokról. Az információkat az infrastruktúra változásai és fejlesztése, illetve az időközben összegyűjtött adatok figyelembevétele érdekében rendszeresen aktualizálni kell, különösen abban az esetben, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató vagy a hozzáférés más igénylője időközben fényvezetős hálózat telepítési projekteket hajtott végre.

3.   A HOZZÁFÉRÉS MEGRENDELÉSE ÉS BIZTOSÍTÁSA

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak létre kell hoznia az építőmérnöki infrastruktúrához és az elosztási pontokhoz, valamint az infrastruktúrát alkotó különböző elemekhez való hatékony hozzáférés és az említett elemek használatának biztosításához szükséges eljárásokat és eszközöket. Ezen belül különösen a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatónak a hozzáférés külső igénylői számára a hozzáférés belső igénylői számára biztosítottakkal egyenértékű, végponttól végpontig tartó megrendelési, ellátási és hibaelhárítási rendszereket kell biztosítania. Ide tartoznak az aktuálisan használt alépítmények zsúfoltságának enyhítését célzó intézkedések is.

A tájékoztatásra, valamint az építőmérnöki infrastruktúrához, az elosztási pontokhoz és az infrastruktúrát alkotó különböző elemekhez való hozzáférésre és az említett elemek használatára irányuló, a hozzáférés külső igénylőitől származó igényeket ugyanolyan határidőn belül kell feldolgozni, mint a hozzáférés belső igénylőinek hasonló igényeit. Az igények feldolgozási folyamata során azonos szintű átláthatóságot kell biztosítani, és az elutasító válaszokat objektív indokolással kell alátámasztani.

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató tájékoztatási rendszereiben nyilvántartást kell vezetni az igények feldolgozásáról, és ezt a nyilvántartást a nemzeti szabályozó hatóság számára hozzáférhetővé kell tenni.

4.   A SZOLGÁLTATÁSI SZINT MUTATÓI

Annak érdekében, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató építőmérnöki infrastruktúrájához való hozzáférés és az infrastruktúra használatának biztosítása az egyenértékűség elve alapján történjék, a hozzáférés belső és külső igénylői számára egyaránt meg kell határozni és ki kell számítani a szolgáltatási szint mutatóit. A szolgáltatási szint mutatóinak számszerűsíteniük kell a JPE szolgáltató készségét az építőmérnöki infrastruktúrájához való hozzáférés biztosításához szükséges tevékenységek végrehajtására. A szolgáltatási szint mutatóinak célértékeiről meg kell állapodni a hozzáférés igénylőivel.

A szolgáltatási szint mutatóinak magukban kell foglalniuk az infrastruktúra elemei, köztük az alépítmények, a tartóoszlopok és más fizikai eszközök (például a szerelőaknák) vagy az elosztási pontok rendelkezésre állására irányuló tájékoztatási igényekhez tartozó válaszidőket, az infrastruktúra-elemek igénybevételének kivitelezhetőségével kapcsolatos igényekhez tartozó válaszidőket, az infrastruktúra-elemekhez való hozzáférésre és az azok használatára vonatkozó igények feldolgozása során tanúsított reakciókészség jellemzését, valamint a hibaelhárítási folyamatok során tanúsított reakciókészség jellemzését.

A szolgáltatási szint mutatóinak számítását rendszeresen, előre meghatározott időszakonként kell végezni, és az eredményt meg kell küldeni a hozzáférés külső igénylőinek. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a hozzáférés külső igénylőinek nyújtott szolgáltatások szintje egyenértékű-e a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató által belsőleg biztosított szolgáltatásokéval. Arra az esetre, ha a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató nem tartja tiszteletben a hozzáférés külső igénylőivel való megállapodásában a szolgáltatási szintmutató célértékére vonatkozóan tett vállalásait, megfelelő mértékű kártérítés nyújtására kell kötelezettséget vállalnia.

5.   REFERENCIAAJÁNLAT

A jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató építőmérnöki infrastruktúrájához való egyenértékű hozzáférés biztosításához szükséges különböző feladatokról referenciaajánlatot kell készíteni minden olyan esetben, ha ilyen referenciaajánlat közzétételét a hozzáférés igénylője kéri. Minimális követelményként a referenciaajánlatnak tartalmaznia kell az építőmérnöki infrastruktúra elemeire vonatkozó adatok lekéréséhez igénybe vehető eljárásokat és eszközöket, ismertetnie kell az építőmérnöki infrastruktúra különböző alkotóelemeihez való hozzáférés és ezen alkotóelemek használatának feltételeit, ismertetnie kell a hozzáférés megrendelését és biztosítását, valamint a hibaelhárítást szolgáló eljárásokat és eszközöket, továbbá meg kell határoznia a szolgáltatási szintek célértékét és az ezek be nem tartása esetén alkalmazandó szankciókat. A belső hozzáférés biztosításának ugyanazokon a feltételeken kell alapulnia, mint amelyeket a hozzáférés külső igénylőinek rendelkezésére bocsátott referenciaajánlat megjelöl.

6.   A NEMZETI SZABÁLYOZÓ HATÓSÁGOK NYOMONKÖVETÉSI TEVÉKENYSÉGE

A nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell az egyenértékűség elvének tényleges alkalmazását. Ebből a célból gondoskodniuk kell arról, hogy a hozzáférés külső igénylői kérésre kellő időben hozzájuthassanak az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférésre vonatkozó referenciaajánlathoz. A szolgáltatási szintre vonatkozó adatszolgáltatáson túlmenően a nemzeti szabályozó hatóságoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók nyilvántartást vezessenek a hozzáférés egyenértékűségére vonatkozó követelmény teljesítésének figyelemmel kíséréséhez szükséges valamennyi adatról. Ezeknek az adatoknak lehetővé kell tenniük, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendszeresen végrehajtott vizsgálatok keretében ellenőrizzék, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató megfelelő szintű tájékoztatást nyújt-e a hozzáférés külső igénylőinek, valamint hogy helyesen alkalmazza-e a hozzáférés megrendelését és biztosítását szolgáló eljárásokat.

Mindezeken túlmenően a nemzeti szabályozó hatóságoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a vitarendezéshez gyorsított utólagos eljárás álljon rendelkezésre.

7.   INFORMÁCIÓS ASZIMMETRIA

Az inkumbens szolgáltató előzetes ismeretekkel rendelkezik a hozzáférés külső igénylőinek bővítési terveiről. Annak megakadályozása érdekében, hogy ezeket az információkat jogtalan üzleti előny megszerzésére lehessen felhasználni, az építőmérnöki infrastruktúrát működtető jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató nem oszthatja meg ezeket az információkat downstream üzletágával.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell legalább azt, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató kiskereskedelmi üzletági tevékenységében részt vevő személyek ne működhessenek közre a szolgáltató azon vállalati struktúráiban, amelyek közvetett vagy közvetlen módon felelnek az építőmérnöki infrastruktúrához való hozzáférés biztosításáért.

---