# Úradný vestník L 196/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.196.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 196 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5328. júla 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.196.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 196

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5328. júla 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 670/2010 z 13. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 974/98, pokiaľ ide o zavedenie eura v Estónsku | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 671/2010 z 13. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2866/98, pokiaľ ide o prevodný kurz eura pre Estónsko | 4 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 672/2010 z 27. júla 2010 týkajúce sa požiadaviek typového schvaľovania na systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla určitých motorových vozidiel a ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá | 5 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 673/2010 z 27. júla 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 21 |
| | * | Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 674/2010 z 23. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (ECB/2010/7) | 23 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/416/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 13. júla 2010 v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011 | 24 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 670/2010 z 13. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 974/98, pokiaľ ide o zavedenie eura v Estónsku

1

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 671/2010 z 13. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2866/98, pokiaľ ide o prevodný kurz eura pre Estónsko

4

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 672/2010 z 27. júla 2010 týkajúce sa požiadaviek typového schvaľovania na systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla určitých motorových vozidiel a ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá

5

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 673/2010 z 27. júla 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

21

*

Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 674/2010 z 23. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (ECB/2010/7)

(ECB/2010/7)

23

ROZHODNUTIA

2010/416/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 13. júla 2010 v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011

24

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 28.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 196/1

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 670/2010

z 13. júla 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 974/98, pokiaľ ide o zavedenie eura v Estónsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), a najmä na jej článok 140 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky,

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (ES) č. 974/98 z 3. mája 1998 o zavedení eura (1) sa zabezpečuje výmena mien za euro v členských štátoch, ktoré splnili potrebné podmienky na prijatie eura v čase, keď Spoločenstvo vstúpilo do tretej etapy hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (ES) č. 974/98 z 3. mája 1998 o zavedení eura (1) sa zabezpečuje výmena mien za euro v členských štátoch, ktoré splnili potrebné podmienky na prijatie eura v čase, keď Spoločenstvo vstúpilo do tretej etapy hospodárskej a menovej únie.

| (2) | Nariadením Rady (ES) č. 2596/2000 (2) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu gréckej meny za euro. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením Rady (ES) č. 2596/2000 (2) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu gréckej meny za euro.

| (3) | Nariadením Rady (ES) č. 2169/2005 (3) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť prípravu následného zavedenia eura v členských štátoch, ktoré euro ako jednotnú menu zatiaľ nezaviedli. |
| --- | --- |

(3)

Nariadením Rady (ES) č. 2169/2005 (3) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť prípravu následného zavedenia eura v členských štátoch, ktoré euro ako jednotnú menu zatiaľ nezaviedli.

| (4) | Nariadením Rady (ES) č. 1647/2006 (4) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu slovinskej meny za euro. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením Rady (ES) č. 1647/2006 (4) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu slovinskej meny za euro.

| (5) | Nariadením Rady (ES) č. 835/2007 (5) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu cyperskej meny za euro. |
| --- | --- |

(5)

Nariadením Rady (ES) č. 835/2007 (5) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu cyperskej meny za euro.

| (6) | Nariadením Rady (ES) č. 836/2007 (6) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu maltskej meny za euro. |
| --- | --- |

(6)

Nariadením Rady (ES) č. 836/2007 (6) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu maltskej meny za euro.

| (7) | Nariadením Rady (ES) č. 693/2008 (7) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu slovenskej meny za euro. |
| --- | --- |

(7)

Nariadením Rady (ES) č. 693/2008 (7) sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 974/98 s cieľom zabezpečiť výmenu slovenskej meny za euro.

| (8) | V súlade s článkom 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 je Estónsko členským štátom s výnimkou definovanou v článku 139 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s článkom 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 je Estónsko členským štátom s výnimkou definovanou v článku 139 ods. 1 zmluvy.

| (9) | Estónsko na základe rozhodnutia Rady 2010/416/EÚ z 13. júla 2010 v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011 (8) spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka pre Estónsko sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2011. |
| --- | --- |

(9)

Estónsko na základe rozhodnutia Rady 2010/416/EÚ z 13. júla 2010 v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011 (8) spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka pre Estónsko sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2011.

| (10) | Na zavedenie eura v Estónsku je potrebné rozšíriť platnosť ustanovení o zavedení eura uvedených v nariadení (ES) č. 974/98 na Estónsko. |
| --- | --- |

(10)

Na zavedenie eura v Estónsku je potrebné rozšíriť platnosť ustanovení o zavedení eura uvedených v nariadení (ES) č. 974/98 na Estónsko.

| (11) | Plán prechodu Estónska na euro stanovuje, že eurobankovky a euromince sa v tomto členskom štáte majú stať zákonným platidlom dňom prijatia eura za jeho menu. Z toho vyplýva, že dátum prijatia eura a prechodu na hotovostné euro by mal byť 1. január 2011. Dobiehacie obdobie by sa nemalo uplatniť. |
| --- | --- |

(11)

Plán prechodu Estónska na euro stanovuje, že eurobankovky a euromince sa v tomto členskom štáte majú stať zákonným platidlom dňom prijatia eura za jeho menu. Z toho vyplýva, že dátum prijatia eura a prechodu na hotovostné euro by mal byť 1. január 2011. Dobiehacie obdobie by sa nemalo uplatniť.

| (12) | Nariadenie (ES) č. 974/98 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(12)

Nariadenie (ES) č. 974/98 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 974/98 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Bruseli 13. júla 2010

Za Radu

predseda

D. REYNDERS

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 300, 29.11.2000, s. 2.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 346, 29.12.2005, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 309, 9.11.2006, s. 2.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 3.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 195, 24.7.2008, s. 1.

7

(8)  Pozri stranu 24 tohto úradného vestníka.

8

---

PRÍLOHA

Do prílohy k nariadeniu (ES) č. 974/98 sa medzi údaje pre Nemecko a Grécko vkladá tento riadok:

| Členský štát | Dátum prijatia eura | Dátum prechodu na hotovostné euro | Členský štát s dobiehacím obdobím |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| „Estónsko | 1. január 2011 | 1. január 2011 | nie“ |

Členský štát

Dátum prijatia eura

Dátum prechodu na hotovostné euro

Členský štát s dobiehacím obdobím

„Estónsko

1. január 2011

1. január 2011

nie“

---

| 28.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 196/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 196/4

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 671/2010

z 13. júla 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2866/98, pokiaľ ide o prevodný kurz eura pre Estónsko

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 140 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

keďže:

| (1) | V nariadení Rady (ES) č. 2866/98 z 31. decembra 1998 o prevodných kurzoch medzi eurom a menami členských štátov prijímajúcich euro (2) sa určujú prevodné kurzy od 1. januára 1999. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení Rady (ES) č. 2866/98 z 31. decembra 1998 o prevodných kurzoch medzi eurom a menami členských štátov prijímajúcich euro (2) sa určujú prevodné kurzy od 1. januára 1999.

| (2) | Podľa článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 je Estónsko členským štátom s výnimkou vymedzenou v článku 139 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 je Estónsko členským štátom s výnimkou vymedzenou v článku 139 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“).

| (3) | Podľa rozhodnutia Rady 2010/416/EÚ z 13. júla 2010 prijatého v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura v Estónsku 1. januára 2011 (3) spĺňa Estónsko nevyhnutné podmienky na prijatie eura a výnimka pre Estónsko sa ruší s účinnosťou od 1. januára 2011. |
| --- | --- |

(3)

Podľa rozhodnutia Rady 2010/416/EÚ z 13. júla 2010 prijatého v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura v Estónsku 1. januára 2011 (3) spĺňa Estónsko nevyhnutné podmienky na prijatie eura a výnimka pre Estónsko sa ruší s účinnosťou od 1. januára 2011.

| (4) | Pre zavedenie eura v Estónsku je nutné prijať prevodný kurz medzi eurom a estónskou korunou. Tento konverzný kurz sa stanovuje na 15,6466 koruny za 1 euro, čo zodpovedá súčasnému strednému kurzu koruny v mechanizme výmenných kurzov (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

Pre zavedenie eura v Estónsku je nutné prijať prevodný kurz medzi eurom a estónskou korunou. Tento konverzný kurz sa stanovuje na 15,6466 koruny za 1 euro, čo zodpovedá súčasnému strednému kurzu koruny v mechanizme výmenných kurzov (ERM II).

| (5) | Nariadenie (ES) č. 2866/98 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 2866/98 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V článku 1 nariadenia (ES) č. 2866/98 sa medzi prevodné kurzy pre nemeckú marku a grécku drachmu vkladá tento riadok:

„= 15,6466 estónskej koruny“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. júla 2010

Za Radu

predseda

D. REYNDERS

---

(1)  Stanovisko z 5. júla 2010 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. ES L 359, 31.12.1998, s. 1.

2

(3)  Pozri stranu 24 tohto úradného vestníka.

3

---

| 28.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 196/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 196/5

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 672/2010

z 27. júla 2010

týkajúce sa požiadaviek typového schvaľovania na systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla určitých motorových vozidiel a ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 z 13. júla 2009 o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 661/2009 je samostatným nariadením na účely typového schvaľovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (2). |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 661/2009 je samostatným nariadením na účely typového schvaľovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (2).

| (2) | Nariadením (ES) č. 661/2009 sa ruší smernica Rady 78/317/EHS z 21. decembra 1977 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa systémov odmrazovania a odhmlievania zasklených povrchov motorových vozidiel (3). Požiadavky uvedené v uvedenej smernici by mali byť prenesené do tohto nariadenia a kde je to nevyhnutné, zmenené a doplnené tak, aby sa prispôsobili rozvoju vedecko-technických poznatkov, najmä aby zohľadnili špecifické charakteristiky hybridných a elektrických vozidiel. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením (ES) č. 661/2009 sa ruší smernica Rady 78/317/EHS z 21. decembra 1977 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa systémov odmrazovania a odhmlievania zasklených povrchov motorových vozidiel (3). Požiadavky uvedené v uvedenej smernici by mali byť prenesené do tohto nariadenia a kde je to nevyhnutné, zmenené a doplnené tak, aby sa prispôsobili rozvoju vedecko-technických poznatkov, najmä aby zohľadnili špecifické charakteristiky hybridných a elektrických vozidiel.

| (3) | Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia je v súlade s rozsahom uvedeným v smernici 78/317/EHS, a teda obmedzený na vozidlá kategórie M1. |
| --- | --- |

(3)

Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia je v súlade s rozsahom uvedeným v smernici 78/317/EHS, a teda obmedzený na vozidlá kategórie M1.

| (4) | Nariadenie (ES) č. 661/2009 stanovuje základné ustanovenia o požiadavkách typového schvaľovania motorových vozidiel, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla. Preto je takisto nevyhnutné stanoviť osobitné postupy, skúšky a požiadavky pre takéto typové schvaľovanie. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (ES) č. 661/2009 stanovuje základné ustanovenia o požiadavkách typového schvaľovania motorových vozidiel, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla. Preto je takisto nevyhnutné stanoviť osobitné postupy, skúšky a požiadavky pre takéto typové schvaľovanie.

| (5) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorových vozidiel, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorových vozidiel,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

Toto nariadenie sa vzťahuje na motorové vozidlá kategórie M1, ako sú definované v prílohe II k smernici 2007/46/ES, ktoré sú vybavené čelným sklom.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „typ vozidla so zreteľom na systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla“ znamená vozidlá, ktoré sa navzájom nelíšia v takých podstatných aspektoch, ako sú:






  — | charakteristiky systémov odmrazovania a odhmlievania, |
| --- | --- | --- |

1.

„typ vozidla so zreteľom na systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla“ znamená vozidlá, ktoré sa navzájom nelíšia v takých podstatných aspektoch, ako sú:

—

charakteristiky systémov odmrazovania a odhmlievania,

| — | vonkajšie a vnútorné tvary a usporiadanie nachádzajúce sa v rozsahu 180° výhľadu vodiča smerom dopredu, ktoré môžu ovplyvniť viditeľnosť, |
| --- | --- |

—

vonkajšie a vnútorné tvary a usporiadanie nachádzajúce sa v rozsahu 180° výhľadu vodiča smerom dopredu, ktoré môžu ovplyvniť viditeľnosť,

| — | tvar, veľkosť, hrúbka a charakteristiky čelného skla a jeho montáž, |
| --- | --- |

—

tvar, veľkosť, hrúbka a charakteristiky čelného skla a jeho montáž,

| — | maximálny počet polôh sedenia; |
| --- | --- |

—

maximálny počet polôh sedenia;

| 2. | „motor“ je spaľovací motor používajúci tekuté alebo plynné palivo; |
| --- | --- |

2.

„motor“ je spaľovací motor používajúci tekuté alebo plynné palivo;

| 3. | „odmrazovací systém“ je systém určený na odstránenie námrazy alebo ľadu na vonkajšom povrchu čelného skla; |
| --- | --- |

3.

„odmrazovací systém“ je systém určený na odstránenie námrazy alebo ľadu na vonkajšom povrchu čelného skla;

| 4. | „odmrazená plocha“ je plocha čelného skla, ktorá má suchý vonkajší povrch alebo vonkajší povrch pokrytý roztopenou alebo čiastočne roztopenou mokrou námrazou, ktorú je možné odstrániť stieracím systémom čelného skla vozidla; |
| --- | --- |

4.

„odmrazená plocha“ je plocha čelného skla, ktorá má suchý vonkajší povrch alebo vonkajší povrch pokrytý roztopenou alebo čiastočne roztopenou mokrou námrazou, ktorú je možné odstrániť stieracím systémom čelného skla vozidla;

| 5. | „odhmlievací systém“ je systém určený na odstránenie hmly na vnútornom povrchu čelného skla; |
| --- | --- |

5.

„odhmlievací systém“ je systém určený na odstránenie hmly na vnútornom povrchu čelného skla;

| 6. | „hmla“ je vrstva kondenzátu na vnútornej strane zaskleného povrchu čelného skla; |
| --- | --- |

6.

„hmla“ je vrstva kondenzátu na vnútornej strane zaskleného povrchu čelného skla;

| 7. | „odhmlená plocha“ je plocha čelného skla, ktorá má suchú vnútornú plochu bez akýchkoľvek kvapiek alebo zvyškov vody po tom, ako bola predtým pokrytá hmlou; |
| --- | --- |

7.

„odhmlená plocha“ je plocha čelného skla, ktorá má suchú vnútornú plochu bez akýchkoľvek kvapiek alebo zvyškov vody po tom, ako bola predtým pokrytá hmlou;

| 8. | „oblasť výhľadu A“ je skúšobná oblasť A ako je definovaná v bode 2.2 prílohy 18 k predpisu EHK/OSN č. 43 (4); |
| --- | --- |

8.

„oblasť výhľadu A“ je skúšobná oblasť A ako je definovaná v bode 2.2 prílohy 18 k predpisu EHK/OSN č. 43 (4);

| 9. | „oblasť výhľadu B“ je zmenšená skúšobná oblasť B ako je definovaná v bode 2.4 prílohy 18 k predpisu EHK/OSN č. 43, bez vylúčenia oblasti definovanej v jeho bode 2.4.1; |
| --- | --- |

9.

„oblasť výhľadu B“ je zmenšená skúšobná oblasť B ako je definovaná v bode 2.4 prílohy 18 k predpisu EHK/OSN č. 43, bez vylúčenia oblasti definovanej v jeho bode 2.4.1;

| 10. | „konštrukčný uhol trupu“ je uhol meraný medzi vertikálnou čiarou cez bod R alebo referenčný bod sedenia a čiarou trupu v polohe, ktorá zodpovedá konštrukčnej polohe operadla sedadla ako ju definoval výrobca vozidla; |
| --- | --- |

10.

„konštrukčný uhol trupu“ je uhol meraný medzi vertikálnou čiarou cez bod R alebo referenčný bod sedenia a čiarou trupu v polohe, ktorá zodpovedá konštrukčnej polohe operadla sedadla ako ju definoval výrobca vozidla;

| 11. | „bod R“ alebo referenčný bod sedenia je konštrukčný bod definovaný výrobcom vozidla pre každú polohu sedenia vo vzťahu k trojrozmernému referenčnému systému; |
| --- | --- |

11.

„bod R“ alebo referenčný bod sedenia je konštrukčný bod definovaný výrobcom vozidla pre každú polohu sedenia vo vzťahu k trojrozmernému referenčnému systému;

| 12. | „trojrozmerný referenčný systém“ je referenčná sieť, ktorá sa skladá z vertikálnej pozdĺžnej roviny X-Z, horizontálnej roviny X-Y a vertikálnej priečnej roviny Y-Z v súlade s ustanoveniami dodatku 2 k prílohe II; |
| --- | --- |

12.

„trojrozmerný referenčný systém“ je referenčná sieť, ktorá sa skladá z vertikálnej pozdĺžnej roviny X-Z, horizontálnej roviny X-Y a vertikálnej priečnej roviny Y-Z v súlade s ustanoveniami dodatku 2 k prílohe II;

| 13. | „základné referenčné značky“ sú otvory, plochy, značky a iné identifikačné znaky na karosérii alebo podvozku vozidla, ktorých súradnice X, Y a Z v rámci trojrozmernej referenčnej siete sú špecifikované výrobcom vozidla; |
| --- | --- |

13.

„základné referenčné značky“ sú otvory, plochy, značky a iné identifikačné znaky na karosérii alebo podvozku vozidla, ktorých súradnice X, Y a Z v rámci trojrozmernej referenčnej siete sú špecifikované výrobcom vozidla;

| 14. | „hlavný ovládací spínač vozidla“ je zariadenie, ktorým sa palubný elektronický systém vozidla uvedie z vypnutého stavu, ako je to v prípade, keď je vozidlo zaparkované bez prítomnosti vodiča, do normálneho prevádzkového režimu. |
| --- | --- |

14.

„hlavný ovládací spínač vozidla“ je zariadenie, ktorým sa palubný elektronický systém vozidla uvedie z vypnutého stavu, ako je to v prípade, keď je vozidlo zaparkované bez prítomnosti vodiča, do normálneho prevádzkového režimu.

Článok 3

Ustanovenia pre typové schválenie ES vozidla, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

1.   Výrobca alebo jeho zástupca predloží schvaľovaciemu orgánu žiadosť o typové schválenie ES vozidla, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla.

2.   Žiadosť sa vyhotoví v súlade so vzorovým informačným dokumentom uvedeným v časti 1 prílohy I.

3.   Ak sú príslušné požiadavky stanovené v prílohe II splnené, schvaľovací orgán udelí typové schválenie ES a vydá číslo typového schválenia v súlade so systémom číslovania stanoveným v prílohe VII k smernici 2007/46/ES.

Členský štát nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla.

4.   Na účely odseku 3 schvaľovací orgán vystaví osvedčenie o ES typovom schválení vyhotovené v súlade so vzorom uvedeným v časti 2 prílohy I.

Článok 4

Platnosť a rozšírenie schválení udelených podľa smernice 78/317/EHS

Vnútroštátne orgány povolia predaj a uvedenie do prevádzky vozidiel, ktoré boli typovo schválené pred dátumom uvedeným v článku 13 odsek 2 nariadenia (ES) č. 661/2009, a v budúcnosti rozšíria schválenia uvedených vozidiel podľa podmienok v smernici 78/317/EHS.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 27. júla 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 81, 28.3.1978, s. 27.

3

(4)  Nebol ešte uverejnený. Bude uverejnený do augusta 2010.

4

---

PRÍLOHA I

Administratívne dokumenty pre typové schválenie ES motorového vozidla, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

ČASŤ 1

Informačný dokument

VZOR

Informačný dokument č. ... vzťahujúci sa na typové schválenie ES motorového vozidla, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla.

Tieto informácie sa poskytujú v troch vyhotoveniach a spolu s obsahom. Všetky výkresy je potrebné predložiť vo vhodnej mierke a dostatočne podrobné vo formáte A4 alebo poskladané na formát A4. Prípadné fotografie musia byť dostatočne podrobné.

Ak systémy, komponenty alebo samostatné technické jednotky uvedené v tejto prílohe majú elektronické ovládače, dodávajú sa s informáciami týkajúcimi sa ich výkonu.

0.   VŠEOBECNÉ

0.1.   Značka (obchodný názov výrobcu): ...

0.2.   Typ: ...

0.2.1.   Obchodný(-é) názov(-vy) (ak je k dispozícii): ...

0.3.   Prostriedky identifikácie typu, pokiaľ sú vyznačené na vozidle (1): ...

0.3.1.   Umiestnenie takého označenia: ...

0.4.   Kategória vozidla (2): ...

0.5.   Názov a adresa výrobcu: ...

0.8.   Názov(-vy) a adresa(-y) montážneho(-ych) závodu(-ov): ...

0.9.   Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): ...

1.   VŠEOBECNÉ KONŠTRUKČNÉ CHARAKTERISTIKY VOZIDLA

1.1.   Fotografie a/alebo výkresy reprezentatívneho vozidla: ...

1.6.   Umiestnenie a usporiadanie motora: ...

1.8.   Riadenie: ľavostranné/pravostranné (3).

3.   HNACIA JEDNOTKA (4)

3.1.   Výrobca motora: ...

3.1.1.   Kód motora podľa výrobcu (vyznačený na motore alebo prostredníctvom iných prostriedkov identifikácie): ...

3.2.   Spaľovací motor

3.2.1.   Špecifické údaje o motore

3.2.1.1.   Pracovný princíp: zážihové/vznetové zapaľovanie (3) Cyklus: štvortakt/dvojtakt/rotačný (3)

3.2.1.2.   Počet a usporiadanie valcov: ...

3.2.1.3.   Zdvihový objem (5): ...cm3

3.2.1.6.   Voľnobežné otáčky motora (6): ... min–1

3.2.1.8.   Maximálny výkon motora (7): ...kW pri ...min–1 (hodnota stanovená výrobcom)

3.2.2.   Palivo

3.2.2.1.   Ľahké úžitkové vozidlá: motorová nafta/benzín/LPG/NG alebo biometán/etanol (E85)/bionafta/vodík (3)
   (8)

3.2.5.   Elektrický systém

3.2.5.1.   Menovité napätie: ... V, kladné/záporné uzemnenie (3)

3.2.5.2.   Generátor

3.2.5.2.1.   Typ: ...

3.2.5.2.2.   Menovitý výkon: ...VA

3.2.7.   Chladiaci systém: kvapalina/vzduch (3)

3.2.7.1.   Menovité nastavenie mechanizmu regulácie teploty motora: ...

3.2.7.2.   Kvapalina

3.2.7.2.1.   Druh kvapaliny: ...

3.2.7.2.2.   Obehové čerpadlo(-á): áno/nie (3)

3.2.7.2.3.   Vlastnosti: ...alebo

3.2.7.2.3.1.   Značka(-y): ...

3.2.7.2.3.2.   Typ(-y): ...

3.2.7.2.4.   Prevodový(-é) pomer(-y): ...

3.2.7.2.5.   Opis ventilátora a mechanizmu jeho pohonu: ...

3.2.7.3.   Vzduch

3.2.7.3.1.   Ventilátor: áno/nie (3)

3.2.7.3.2.   Vlastnosti: ... alebo

3.2.7.3.2.1.   Značka(-y): ...

3.2.7.3.2.2.   Typ(-y): ...

3.3.   Elektrický motor

3.3.1.   Typ (vinutie, budenie): ...

3.3.1.1.   Maximálny hodinový výkon: ... kW

3.3.1.2.   Prevádzkové napätie: ... V

3.3.2.   Batéria

3.3.2.1.   Počet článkov: ...

3.3.2.2.   Hmotnosť: ...kg

3.3.2.3.   Kapacita: ... Ah (ampérhodiny)

3.3.2.4.   Umiestnenie: ...

3.4.   Motor alebo kombinácia motora

3.4.1.   Hybridné elektrické vozidlo: áno/nie (3)

3.4.2.   Kategória hybridného elektrického vozidla: externé nabíjanie/nabíjanie vo vozidle: (3)

3.4.3.   Prepínač pracovného režimu: áno/nie (3)

3.4.3.1.   Voliteľné režimy:

3.4.3.1.1.   Výlučne elektrický: áno/nie (3)

3.4.3.1.2.   Používajúci výlučne palivo: áno/nie (3)

3.4.3.1.3.   Hybridné režimy: áno/nie (3) (ak áno, krátky opis): ...

3.4.4.   Opis energetického zásobníkového zariadenia: (batéria, kondenzátor, zotrvačník/generátor)

3.4.4.1.   Značka(-y): ...

3.4.4.2.   Typy): ...

3.4.4.3.   Identifikačné číslo: ...

3.4.4.4.   Druh elektrochemického článku: ...

3.4.4.5.   Energia: ... (v prípade batérie: napätie a kapacita Ah za 2 h, v prípade kondenzátora: J, ...)

3.4.4.6.   Nabíjačka: zabudovaná/externá/bez nabíjačky (3)

3.6.   Výrobcom povolené teploty

3.6.1.   Chladiaci systém

3.6.1.1.   Chladenie kvapalinou, maximálna teplota na výstupe: ... K

3.6.1.2.   Chladenie vzduchom

3.6.1.2.1.   Referenčný bod: ...

3.6.1.2.2.   Maximálna teplota v referenčnom bode: ... K

3.6.2.   Maximálna výstupná teplota na vstupe do medzichladiča: ...K

3.6.3.   Maximálna teplota výfukových plynov v mieste, kde výfukové potrubie(-a) susedí(-ia) s vonkajšou(-ými) prírubou(-ami) výfukového potrubia alebo turbodúchadlom: ... K

9.   KAROSÉRIA

9.1.   Typ karosérie používajúci kódy definované v časti C prílohy II smernice 2007/46/ES: ...

9.2.   Použité materiály a spôsoby konštrukcie: ...

9.3.   Dvere pre cestujúcich, zámky a závesy dverí

9.3.1.   Usporiadanie dverí a počet dverí: ...

9.4.   Výhľad

9.4.1.   Dostatočne podrobné údaje o primárnych referenčných značkách, ktoré umožňujú ich ľahkú identifikáciu a overenie polohy každej značky voči ostatným a voči bodu R: ...

9.4.2.   Výkres(-y) alebo fotografia(-e) znázorňujúce umiestnenie častí, ktoré sa nachádzajú v rozsahu 180o výhľadu smerom dopredu: ...

9.5.   Čelné sklo a ostatné okná

9.5.1.   Čelné sklo

9.5.1.1.   Použité materiály: ...

9.5.1.2.   Metóda montáže: ...

9.5.1.3.   Uhol sklonu: ...

9.5.1.4.   Číslo(-a) typového schválenia: ...

9.5.1.5.   Príslušenstvo čelného skla a poloha, v ktorej má byť príslušenstvo namontované, spolu so stručným opisom prípadných elektrických/elektronických komponentov: ...

9.6.   Stierač(-e) čelného skla

9.6.1.   Podrobný technický opis (vrátane fotografií alebo výkresov): ...

9.7.   Ostrekovač čelného skla

9.7.1.   Podrobný technický opis (vrátane fotografií alebo výkresov) alebo, ak je schválený ako samostatná technická jednotka, číslo typového schválenia: ...

9.8.   Odmrazovanie a odhmlievanie

9.8.1.   Podrobný technický opis (vrátane fotografií alebo výkresov): ...

9.8.2.   Maximálna spotreba elektrickej energie: ... kW

9.10.   Vnútorné usporiadanie

9.10.1.   Vnútorná ochrana cestujúcich

9.10.1.1.   Situačné výkresy alebo fotografie zobrazujúce umiestnenie pripojených rezov alebo pohľadov: ...

9.10.1.3.   Fotografie, výkresy a/alebo rozvinutý pohľad vnútorného vybavenia, kde sú znázornené časti priestoru pre cestujúcich a použité materiály (s výnimkou vnútorných spätných zrkadiel), usporiadanie ovládačov, strechy a posuvnej strechy, operadiel, sedadiel a zadnej časti sedadiel: ...

9.10.3.   Sedadlá

9.10.3.1.   Počet miest na sedenie (9): ...

9.10.3.1.1.   Umiestnenie a usporiadanie: ...

9.10.3.5.   Súradnice alebo výkres bodu R

9.10.3.5.1.   Sedadlo vodiča: ...

9.10.3.6.   Konštrukčný uhol operadla

9.10.3.6.1.   Sedadlo vodiča: ...

Vysvetlivky

ČASŤ 2

Osvedčenie o typovom schválení ES

VZOR

Formát: A4 (210 × 297 mm)

OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES

Oznámenie o:

| — | typovom schválení ES (10): |
| --- | --- |

—

typovom schválení ES (10):

| — | rozšírení typového schválenia ES (10) |
| --- | --- |

—

rozšírení typového schválenia ES (10)

| — | zamietnutí typového schválenia (10) |
| --- | --- |

—

zamietnutí typového schválenia (10)

| — | odňatí typového schválenia ES (10) |
| --- | --- |

—

odňatí typového schválenia ES (10)

typu vozidla, pokiaľ ide o systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

so zreteľom na nariadenie (EÚ) č. 672/2010, naposledy zmenené a doplnené nariadením (EÚ) č. .../... (10).

Typové schvaľovacie číslo ES: ...

Dôvod rozšírenia: ...

ODDIEL I

0.1.   Značka (obchodný názov výrobcu): ...

0.2.   Typ: ...

0.2.1.   Obchodný(-é) názov(-vy) (ak je k dispozícii): ...

0.3.   Prostriedky identifikácie typu, pokiaľ sú vyznačené na vozidle (11): ...

0.3.1.   Umiestnenie takého označenia: ...

0.4.   Kategória vozidla (12): ...

0.5.   Názov a adresa výrobcu: ...

0.8.   Názov(-vy) a adresa(-y) montážneho(-ych) závodu(-ov): ...

0.9.   Meno a adresa zástupcu výrobcu (ak je ustanovený): ...

ODDIEL II

1.   Dodatočné informácie: pozri dodatok.

2.   Technická služba zodpovedná za vykonávanie skúšok: ...

3.   Dátum vydania skúšobného protokolu: ...

4.   Číslo protokolu o skúške: ...

5.   Poznámky (ak sú): pozri dodatok.

6.   Miesto: ...

7.   Dátum: ...

8.   Podpis: ...

| Prílohy | : | Informačná dokumentácia
  Skúšobný protokol |
| --- | --- | --- |

Prílohy

:

Informačná dokumentácia

Skúšobný protokol

---

(1)  Pokiaľ prostriedky označenia typu obsahujú znaky, ktoré nie sú dôležité pre opis typu vozidla, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky, ktorých sa týka tento informačný dokument, také znaky sú v dokumentácii znázornené symbolom „?“ (napr. ABC??123??).

(2)  Klasifikácia podľa definícií uvedených v časti A prílohy II k smernici 2007/46/ES.

(3)  Nehodiace sa prečiarknite.

(4)  V prípade vozidla, ktoré jazdí na benzín, naftu, atď., alebo tiež v kombinácii s iným palivom, údaje sa zopakujú. V prípade nekonvenčných motorov a systémov výrobca musí poskytnúť údaje rovnocenné s údajmi, ktoré sú tu uvedené.

(5)  Táto hodnota sa vypočíta (π = 3,1416) a zaokrúhli sa na najbližší cm3.

(6)  Uveďte prípustnú odchýlku.

(7)  Stanovené v súlade s požiadavkami smernice Rady 80/1269/EHS (Ú. v. ES L 375, 31.12.1980, s. 46).

(8)  Vozidlá môžu byť poháňané benzínom aj plynovým palivom, keď sa však benzínový systém montuje iba na núdzové účely alebo štartovanie a benzínová nádrž nemôže obsahovať viac ako 15 litrov benzínu, považujú sa tieto vozidlá na účely skúšok za vozidlá, ktoré používajú len plynové palivá.

(9)  Počet miest na sedenie, ktorý sa uvedie, je ten, keď je vozidlo v pohybe. Rozsah sa môže špecifikovať v prípade modulárneho usporiadania.

(10)  Nehodiace sa prečiarknite.

(11)  Pokiaľ prostriedky označenia typu obsahujú znaky, ktoré nie sú dôležité pre opis typu vozidla, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky, ktorých sa týka tento informačný dokument, také znaky sú v dokumentácii znázornené symbolom „?“ (napr. ABC??123??).

(12)  Ako je definovaná v oddiele A prílohy II k smernici 2007/46/ES.

Dodatok

k osvedčeniu o typovom schválení ES č. ...

| 1. | Dodatočné informácie:






  1.1. | Stručný opis typu vozidla vzhľadom na jeho konštrukciu, rozmery, tvar a materiály: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Dodatočné informácie:

1.1.

Stručný opis typu vozidla vzhľadom na jeho konštrukciu, rozmery, tvar a materiály: ...

| 1.2. | Opis systémov odmrazovania a odhmlievania: ... |
| --- | --- |

1.2.

Opis systémov odmrazovania a odhmlievania: ...

| 1.3. | Opis zariadení alebo vybavenia vnútrajšku, ktoré by mohli ovplyvniť skúšky: ... |
| --- | --- |

1.3.

Opis zariadení alebo vybavenia vnútrajšku, ktoré by mohli ovplyvniť skúšky: ...

| 1.4. | Maximálny počet miest na sedenie: ... |
| --- | --- |

1.4.

Maximálny počet miest na sedenie: ...

| 1.5. | Charakteristiky čelného skla: ... hrúbka jednotlivých častí (mm): ... |
| --- | --- |

1.5.

Charakteristiky čelného skla: ... hrúbka jednotlivých častí (mm): ...

| 1.6. | Menovité napätie elektrickej inštalácie (V): ... |
| --- | --- |

1.6.

Menovité napätie elektrickej inštalácie (V): ...

| 2. | Riadenie: ľavostranné/pravostranné (1) |
| --- | --- |

2.

Riadenie: ľavostranné/pravostranné (1)

| 3. | Hnacia jednotka: zážihové/vznetové zapaľovanie/elektrická/hybridná elektrická/ ... (1) |
| --- | --- |

3.

Hnacia jednotka: zážihové/vznetové zapaľovanie/elektrická/hybridná elektrická/ ... (1)

| 4. | Skúšobná teplota odmrazovania: – 8 °C/– 18 °C (1) |
| --- | --- |

4.

Skúšobná teplota odmrazovania: – 8 °C/– 18 °C (1)

| 5. | Poznámky: ... |
| --- | --- |

5.

Poznámky: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

---

PRÍLOHA II

Požiadavky na systémy odmrazovania a odhmlievania čelného skla

1.   ŠPECIFICKÉ POŽIADAVKY

1.1.   Odmrazovanie čelného skla

1.1.1.   Každé vozidlo musí byť vybavené systémom na odstraňovanie námrazy a ľadu z vonkajšieho zaskleného povrchu čelného skla. Systém odmrazovania čelného skla musí byť dostatočne účinný, aby zabezpečil zodpovedajúcu viditeľnosť cez čelné sklo pri chladnom počasí.

1.1.2.   Účinnosť systému sa overuje stanovením rozmrazenej plochy čelného skla pravidelne po naštartovaní, pričom bolo vozidlo počas určitej doby umiestnené v chladiacej komore.

1.1.3.   Požiadavky podľa bodov 1.1.1 a 1.1.2 sa kontrolujú spôsobom uvedeným v bode 2.1 tejto prílohy.

1.1.4.   Musia byť splnené nasledujúce požiadavky:

1.1.4.1.   20 minút po začatí skúšky musí byť oblasť výhľadu A vymedzená v súlade s doplnkom 3 k prílohe II odmrazená na 80 %;

1.1.4.2.   25 minút po začatí skúšky je odmrazená plocha čelného skla na strane spolucestujúceho porovnateľná s plochou, ktorá je stanovená v bode 1.1.4.1.pre stranu vodiča;

1.1.4.3.   40 minút po začatí skúšky musí byť oblasť výhľadu B vymedzená v súlade s doplnkom 3 k prílohe II odmrazená na 95 %.

1.2.   Odhmlievanie čelného skla

1.2.1.   Každé vozidlo musí byť vybavené systémom na odstraňovanie hmly z vnútorného zaskleného povrchu čelného skla.

1.2.2.   Odhmlievací systém musí byť dostatočne účinný, aby obnovil viditeľnosť cez čelné sklo v prípade, že je zahmlené. Jeho účinnosť sa overí postupom vymedzeným v bode 2.2 tejto prílohy.

1.2.3.   Musia byť splnené nasledujúce požiadavky:

1.2.3.1.   Oblasť výhľadu A vymedzená v súlade s doplnkom 3 k prílohe II je odmrazená na 90 % v priebehu 10 minút;

1.2.3.2.   Oblasť výhľadu B vymedzená v súlade s doplnkom 3 k prílohe II je odmrazená na 80 % v priebehu 10 minút.

2.   POSTUP SKÚŠKY

2.1.   Odmrazovanie čelného skla

2.1.1.   Skúška sa vykoná pri teplote – 8 ± 2 °C alebo – 18 ± 3 °C, podľa výberu výrobcu.

2.1.2.   Skúška sa vykoná v chladiacej komore, ktorá je dostatočne veľká, aby sa v nej umiestnilo celé vozidlo a vybavenej tak, aby udržala počas celej skúšky jednu z teplôt uvedených v bode 2.1.1 a aby chladný vzduch cirkuloval. Chladiaca komora sa udržiava na alebo pod stanovenú skúšobnú teplotu minimálne 24 hodín pred začiatkom časového úseku, počas ktorého je vozidlo vystavené chladu.

2.1.3.   Pred skúškou sa vnútorný a vonkajší povrch čelného skla dôkladne odmastí denaturovaným liehom alebo rovnocenným odmasťovacím prostriedkom. Po vyschnutí sa nanesie najmenej 3 % a najviac 10 % roztok čpavku. Povrch sa nechá znova vyschnúť a potom sa vytrie suchou bavlnenou handrou.

2.1.4.   Motor vozidla musí byť vypnutý a vozidlo sa ponechá pri skúšobnej teplote najmenej 10 hodín pred začiatkom skúšky.

2.1.4.1.   Ak je možné skontrolovať, či sú teploty chladiaceho média a maziva motora vozidla ustálené na skúšobnej teplote, táto doba môže byť kratšia.

2.1.5.   Po uplynutí doby pôsobenia predpísanej v bode 2.1.4 sa pomocou vodnej striekacej pištole, ktorá pracuje s prevádzkovým tlakom 3,5 ± 0,2 bar, musí vytvoriť na celom vonkajšom povrchu čelného skla rovnomerná vrstva ľadu 0,044 g/cm2.

2.1.5.1.   Rozstrekovacia tryska nastavená na plný rozstrek a na najvyšší prietok sa drží vo vzdialenosti 200 až 250 mm od zaskleného povrchu kolmo k nemu a nastaví sa tak, aby vytvorila rovnomernú vrstvu ľadu po celom čelnom skle od jednej strany k druhej strane.

2.1.5.1.1.   Na splnenie požiadaviek podľa bodu 2.1.5 sa môže použiť striekacia pištoľ s tryskou s priemerom 1,7 mm, s prietokom tekutiny 0,395 l/min. a schopná rozstreku s priemerom 300 mm na zasklenom povrchu vo vzdialenosti 200 mm od uvedeného povrchu. Môže sa použiť akékoľvek iné zariadenie, s ktorým sa uvedené požiadavky splnia.

2.1.6.   Po tom, ako sa na čelnom skle vytvorí ľad, vozidlo sa ponechá v chladiacej komore na ďalších najmenej 30 minút a najviac 40 minút.

2.1.7.   Po uplynutí časového úseku predpísaného v bode 2.1.6 vstúpi jeden alebo dvaja pozorovatelia do vozidla, následne sa môže hlavný ovládací spínač vozidla zapnúť a motor sa môže naštartovať, ak je to nevyhnutné, aj vonkajšími prostriedkami. Skúška sa začína hneď po aktivácii hlavného ovládacieho spínača vozidla.

2.1.7.1.   Ak je vozidlo vybavené motorom, môžu sa počas prvých piatich minút skúšky otáčky motora prispôsobiť podľa špecifikácie výrobcu odporúčanej na zahriatie motora pri štartovaní v chladnom počasí.

2.1.7.2.   Počas posledných 35 minút skúšky (alebo počas celej skúšky, ak sa nepoužije päťminútový postup zahrievania):

2.1.7.2.1.   Motor, ak je namontovaný, musí bežať s otáčkami, ktoré neprekračujú 50 % otáčok zodpovedajúcich jeho maximálnemu výkonu. Pokiaľ sa to preukáže ako nemožné z dôvodu osobitných postupov na ovládanie motora, napríklad v prípade elektrických hybridných vozidiel, určí sa realistický scenár najhoršieho prípadu. Tento scenár musí zohľadniť otáčky motora, pravidelné alebo úplné vynechávanie motora v prevádzkovom režime počas bežných jazdných podmienok pri teplote okolia – 8 °C alebo – 18 °C, podľa toho, ktorú výrobca stanovil ako skúšobnú teplotu. Ak môže systém splniť požiadavky na odmrazovanie bez motora v prevádzke, motor nemusí byť vôbec v prevádzkovom režime.

2.1.7.3.   Všetky batérie musia byť na začiatku skúšky úplne nabité.

2.1.7.4.   Počas skúšky nesmie byť napätie na svorkách odmrazovacieho zariadenia vyššie ako 20 % nad menovitým napätím systému.

2.1.7.5.   Teplota v skúšobnej komore sa meria vo výške stredu čelného skla v bode, ktorý nie je významne ovplyvnený teplom zo skúšaného vozidla.

2.1.7.6.   Horizontálna zložka rýchlosti vzduchu, ktorý chladí komoru, meraná bezprostredne pred skúškou v strednej rovine vozidla v bode vzdialenom 300 mm pred spodnou hranou čelného skla a vo výške strednej vzdialenosti medzi spodnou a hornou časťou čelného skla musí byť čo možno najnižšia a v každom prípade musí byť nižšia ako 8 km/h.

2.1.7.7.   Ak je nimi vozidlo vybavené, kapota motora, strecha, všetky dvere, okná a otvory, okrem sacích a výstupných otvorov vykurovacieho a ventilačného systému, musia byť uzavreté; jedno alebo dve okná môžu byť na požiadanie výrobcu vozidla otvorené na celkovú vertikálnu vzdialenosť 25 mm.

2.1.7.8.   Ovládače odmrazovacieho systému vozidla musia byť nastavené podľa odporúčaní výrobcu vozidla na skúšobnú teplotu.

2.1.7.9.   Stierače čelného skla sa môžu počas skúšky použiť, ale bez akejkoľvek ručnej pomoci, okrem obsluhy akýchkoľvek ovládačov vo vnútri vozidla.

2.1.8.   V päťminútových intervaloch od začatia skúšky pozorovateľ(-lia) obkresľuje(-ú) odmrazenú plochu na vnútornom povrchu čelného skla.

2.1.9.   Na konci skúšky sa vzorka odmrazenej plochy obkreslenej na vnútornej strane čelného skla podľa požiadavky v bode 2.1.8 zaznamená a vyznačí tak, aby sa dali určiť oblasti výhľadu A a B čelného skla.

2.2.   Odhmlievanie čelného skla

2.2.1.   Pred skúškou sa vnútorný povrch čelného skla dôkladne odmastený denaturovaným liehom alebo rovnocenným odmasťovacím prostriedkom. Po vyschnutí sa nanesie najmenej 3 % a najviac 10 % roztok čpavku. Povrch sa nechá znova vyschnúť a potom sa vytrie suchou bavlnenou handrou.

2.2.2.   Skúška sa vykoná v klimatizačnej komore, ktorá je dostatočne veľká, aby sa v nej umiestnilo celé vozidlo a aby sa vytvorila a udržala skúšobná teplota – 3 °C ± 1 °C počas celej skúšky.

2.2.2.1.   Teplota v skúšobnej komore sa meria vo výške stredu čelného skla v bode, ktorý nie je významne ovplyvnený teplom zo skúšaného vozidla.

2.2.2.2.   Horizontálna zložka rýchlosti vzduchu, ktorý chladí komoru, meraná bezprostredne pred skúškou v strednej rovine vozidla v bode vzdialenom 300 mm pred spodnou hranou čelného skla a vo výške strednej vzdialenosti medzi spodnou a hornou časťou čelného skla musí byť čo možno najnižšia a v každom prípade musí byť nižšia ako 8 km/h.

2.2.2.3.   Ak je nimi vozidlo vybavené, kapota motora, strecha, všetky dvere, okná a otvory, okrem sacích a výstupných otvorov vykurovacieho a ventilačného systému, musia byť uzavreté; jedno alebo dve okná môžu byť na požiadanie výrobcu vozidla otvorené od začatia odhmlievacej skúšky na celkovú vertikálnu vzdialenosť 25 mm.

2.2.3.   Hmla sa vyrobí pomocou parného generátora opísaného v doplnku 4 prílohy II. Generátor musí obsahovať dostatok vody na výrobu najmenej 70 ± 5 g/h pary pre každú polohu sedenia určenú výrobcom, pri teplote okolia – 3 °C.

2.2.4.   Vnútorný povrch čelného skla sa vyčistí postupom podľa bodu 2.2.1 po tom, ako sa vozidlo umiestni v klimatizačnej komore. Teplota vzduchu okolia sa zníži a ustáli na – 3 ± 1 °C. Motor vozidla musí byť vypnutý a vozidlo sa ponechá pri skúšobnej teplote najmenej 10 hodín pred začiatkom skúšky. Ak je možné skontrolovať, či sú teploty chladiaceho média a maziva vozidla ustálené na skúšobnej teplote, táto doba môže byť kratšia.

2.2.5.   Zdroj pary sa umiestni tak, aby jeho výstupy boli v strednej pozdĺžnej rovine vozidla vo výške 580 ± 80 mm nad bodom R alebo referenčným bodom sedadla vodiča. Bežne sa umiestni bezprostredne za operadlá predného sedadla, so sedadlami vo výrobcom uvedených konštrukčných polohách a operadlami sedadla nastavenými v súlade s konštrukčnými uhlami trupu. Kde to konštrukcia vozidla vylučuje, môže sa generátor umiestniť pred operadlami v polohe, ktorá najviac zodpovedá uvedenej polohe.

2.2.6.   Po tom, ako bol generátor v prevádzke päť minút vo vnútri vozidla, jeden alebo dvaja pozorovatelia rýchlo vstúpia do vozidla, pričom otvorí(-ia) akékoľvek prístupové dvere najviac na 8 sekúnd a posadí(-ia) sa na predné sedadlo(-á), potom sa výkon generátora zníži o 70 ± 5 g/h pre každého pozorovateľa.

2.2.7.   Jednu minútu po tom, ako pozorovateľ(-lia) vstúpil(-i) do vozidla, môže sa hlavný ovládací spínač vozidla zapnúť a motor sa môže naštartovať, ak je to nevyhnutné aj vonkajšími prostriedkami. Skúška sa začína hneď po aktivácii hlavného ovládacieho spínača vozidla.

2.2.7.1.   Ak je vozidlo vybavené motorom, musí bežať s otáčkami, ktorá neprekračujú 50 % otáčok zodpovedajúcich jeho maximálnemu výkonu. Pokiaľ sa to preukáže ako nemožné z dôvodu osobitných postupov na ovládanie motora, napríklad v prípade elektrických hybridných vozidiel, určí sa realistický scenár najhoršieho prípadu. Tento scenár musí zohľadniť otáčky motora, pravidelné alebo úplné vynechávanie motora v prevádzkovom režime počas bežných jazdných podmienok pri teplote okolia – 1 °C. Ak môže systém splniť požiadavky na odhmlievanie bez motora v prevádzke, motor nemusí byť vôbec v prevádzkovom režime.

2.2.7.2.   Ovládače odhmlievacieho systému vozidla musia byť nastavené podľa odporúčaní výrobcu vozidla na skúšobnú teplotu.

2.2.7.3.   Všetky batérie musia byť na začiatku skúšky úplne nabité.

2.2.7.4.   Napätie na svorkách odhmlievacieho zariadenia nesmie byť vyššie ako 20 % nad menovitým napätím systému.

2.2.8.   Na konci skúšky sa zaznamenajú a vyznačia obrysy odhmlenej plochy tak, aby sa dali určiť oblasti výhľadu A a B čelného skla.

Doplnok 1

Postup overenia bodu R alebo referenčného bodu sedenia

Bod R alebo referenčný bod sedenia sa určí v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe 3 k predpisu EHK/OSN č. 17 (1).

---

(1)  Ú. v. EÚ L 373, 27.12.2006, s. 1.

Doplnok 2

Postup určenia základných referenčných značiek v trojrozmernom referenčnom systéme

Rozmerové vzťahy medzi polohou základných referenčných značiek na výkresoch a ich polohou na skutočnom vozidle sa určia v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe 4 k predpisu EHK/OSN č. 125 (1).

---

(1)  Nebol ešte uverejnený. Bude uverejnený do augusta 2010.

Doplnok 3

Postup určenia oblastí výhľadu na čelných sklách vozidiel

Oblasti výhľadu A a B sa určia v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe 18 k predpisu EHK/OSN č. 43.

Doplnok 4

Požiadavky na parný generátor

1.   CHARAKTERISTICKÉ ZNAKY

1.1.   Parný generátor používaný na účely skúšky musí mať nasledujúce všeobecné charakteristiky:

1.1.1.   Nádrž na vodu musí mať objem najmenej 2,25 litrov.

1.1.2.   Strata tepla v bode varu nesmie prekročiť 75 W pri teplote okolia – 3 ± 1 °C.

1.1.3.   Ventilátor musí mať kapacitu od 0,07 do 0,10 m3/min. pri statickom tlaku 0,5 mbar.

1.1.4.   Šesť výstupných otvorov pre paru je rozmiestnených na vrchu generátora, v rovnakej vzdialenosti po jeho obvode (pozri obrázok 1):

1.1.5.   Generátor sa musí pri teplote – 3 ± 1 °C kalibrovať tak, aby bol schopný vyrobiť 70 ± 5 g/h pary až do n-násobku tohto ukazovateľa, kde n vyjadruje maximálny počet polôh sedenia určených výrobcom.

Obrázok 1

Schéma parného generátora

Image

1.2.   Špecifické časti musia mať nasledovné rozmerové a materiálové charakteristiky:

1.2.1.   Tryska

1.2.1.1.   Rozmery:

1.2.1.1.1.   Dĺžka 100 mm.

1.2.1.1.2.   Vnútorný priemer 15 mm.

1.2.1.2.   Materiál:

1.2.1.2.1.   Mosadz.

1.2.2.   Rozptylová komora

1.2.2.1.   Rozmery:

1.2.2.1.1.   Vonkajší priemer rúry 75 mm.

1.2.2.1.2.   Hrúbka steny 0,38 mm.

1.2.2.1.3.   Dĺžka 115 mm.

1.2.2.1.4.   Šesť rovnomerne rozmiestnených otvorov s priemerom 6,3 mm, 25 mm nad dnom rozptylovej komory.

1.2.2.2.   Materiál:

1.2.2.2.1.   Mosadz.

---

| 28.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 196/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 196/21

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 673/2010

z 27. júla 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 28. júla 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 27. júla 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 30,3 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 70 | TR | 85,8 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 50 10 | AR | 107,4 |
| UY | 133,9 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 114,0 |
| 0806 10 10 | AR | 137,6 |
| CL | 86,1 |
| EG | 145,2 |
| IL | 126,4 |
| MA | 161,5 |
| TR | 154,8 |
| ZA | 130,8 |
| ZZ | 134,6 |
| 0808 10 80 | AR | 143,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 98,9 |
| CL | 102,3 |
| CN | 82,1 |
| MA | 54,2 |
| NZ | 110,3 |
| US | 132,3 |
| UY | 111,6 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 101,0 |
| 0808 20 50 | AR | 74,3 |
| CL | 183,5 |
| NZ | 130,0 |
| ZA | 106,0 |
| ZZ | 123,5 |
| 0809 10 00 | TR | 192,5 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 228,0 |
| US | 520,8 |
| ZZ | 374,4 |
| 0809 30 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 40 05 | BA | 63,7 |
| TR | 126,3 |
| XS | 82,8 |
| ZZ | 90,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MK

30,3

TR

105,8

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

95,6

ZZ

95,6

0709 90 70

TR

85,8

ZZ

85,8

0805 50 10

AR

107,4

UY

133,9

ZA

100,7

ZZ

114,0

0806 10 10

AR

137,6

CL

86,1

EG

145,2

IL

126,4

MA

161,5

TR

154,8

ZA

130,8

ZZ

134,6

0808 10 80

AR

143,2

BR

77,2

CA

98,9

CL

102,3

CN

82,1

MA

54,2

NZ

110,3

US

132,3

UY

111,6

ZA

97,9

ZZ

101,0

0808 20 50

AR

74,3

CL

183,5

NZ

130,0

ZA

106,0

ZZ

123,5

0809 10 00

TR

192,5

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

228,0

US

520,8

ZZ

374,4

0809 30

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 40 05

BA

63,7

TR

126,3

XS

82,8

ZZ

90,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 28.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 196/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 196/23

---

NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 674/2010

z 23. júla 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 63/2002 (ECB/2001/18), ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam

(ECB/2010/7)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a článok 6 ods. 4,

keďže:

| (1) | Kvalita minimálnej veľkosti národnej vzorky určenej na základe vymedzených kritérií sa musí ďalej posúdiť, a preto je na účely preskúmania tejto záležitosti potrebné predĺžiť príslušné prechodné obdobie. |
| --- | --- |

(1)

Kvalita minimálnej veľkosti národnej vzorky určenej na základe vymedzených kritérií sa musí ďalej posúdiť, a preto je na účely preskúmania tejto záležitosti potrebné predĺžiť príslušné prechodné obdobie.

| (2) | Nariadenie Európskej centrálnej banky č. 63/2002 (ECB/2001/18) z 20. decembra 2001, ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (2), by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Európskej centrálnej banky č. 63/2002 (ECB/2001/18) z 20. decembra 2001, ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných finančnými ústavmi na vklady prijímané od fyzických osôb a nefinančných spoločností a na úvery poskytované fyzickým osobám a nefinančným spoločnostiam (2), by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V prvom odseku sa úvodná veta prílohy IV k nariadeniu č. 63/2002 (ECB/2001/18) nahrádza takto:

„Až do referenčného mesiaca decembra 2013 (vrátane) odsek 10 prílohy I znie takto:“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Vo Frankfurte nad Mohanom 23. júla 2010

Za Radu guvernérov ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 24.

2

---

ROZHODNUTIA

| 28.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 196/24

---

ROZHODNUTIE RADY

z 13. júla 2010

v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011

(2010/416/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), a najmä na jej článok 140 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na správu Európskej komisie,

so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

so zreteľom na rokovanie Európskej rady,

so zreteľom na odporúčanie členov Rady zastupujúcich členské štáty, ktorých menou je euro,

keďže:

| (1) | Tretia etapa hospodárskej a menovej únie (ďalej len „HMÚ“) sa začala 1. januára 1999. Rozhodnutím 98/317/ES (1) Rada na svojom zasadnutí v Bruseli 3. mája 1998 v zložení hláv štátov alebo predsedov vlád rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko a Fínsko splnili potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 1999. |
| --- | --- |

(1)

Tretia etapa hospodárskej a menovej únie (ďalej len „HMÚ“) sa začala 1. januára 1999. Rozhodnutím 98/317/ES (1) Rada na svojom zasadnutí v Bruseli 3. mája 1998 v zložení hláv štátov alebo predsedov vlád rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko a Fínsko splnili potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 1999.

| (2) | Rozhodnutím 2000/427/ES (2) Rada rozhodla, že Grécko splnilo potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2001. Rozhodnutím 2006/495/ES (3) Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2007. Rozhodnutiami 2007/503/ES (4) a 2007/504/ES (5) Rada rozhodla, že Cyprus a Malta splnili potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2008. Rozhodnutím 2008/608/ES (6) Rada rozhodla, že Slovensko splnilo potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2009. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 2000/427/ES (2) Rada rozhodla, že Grécko splnilo potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2001. Rozhodnutím 2006/495/ES (3) Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2007. Rozhodnutiami 2007/503/ES (4) a 2007/504/ES (5) Rada rozhodla, že Cyprus a Malta splnili potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2008. Rozhodnutím 2008/608/ES (6) Rada rozhodla, že Slovensko splnilo potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny od 1. januára 2009.

| (3) | V súlade s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska pripojeného k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva Spojené kráľovstvo oznámilo Rade, že nemá v úmysle prejsť 1. januára 1999 do tretej etapy HMÚ. Toto oznámenie sa odvtedy nezmenilo. V súlade s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Dánsko pripojeného k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a rozhodnutím, ktoré prijali hlavy štátov alebo predsedovia vlád v Edinburgu v decembri 1992, Dánsko oznámilo Rade, že sa nezúčastní na tretej etape HMÚ. Dánsko nepožiadalo o začatie postupu uvedeného v článku 140 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska pripojeného k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva Spojené kráľovstvo oznámilo Rade, že nemá v úmysle prejsť 1. januára 1999 do tretej etapy HMÚ. Toto oznámenie sa odvtedy nezmenilo. V súlade s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Dánsko pripojeného k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a rozhodnutím, ktoré prijali hlavy štátov alebo predsedovia vlád v Edinburgu v decembri 1992, Dánsko oznámilo Rade, že sa nezúčastní na tretej etape HMÚ. Dánsko nepožiadalo o začatie postupu uvedeného v článku 140 ods. 2 zmluvy.

| (4) | Na základe rozhodnutia 98/317/ES má Švédsko výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy. V súlade s článkom 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 Česká republika, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko a Slovensko majú výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy. V súlade s článkom 5 Aktu o pristúpení z roku 2005 má Bulharsko a Rumunsko výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(4)

Na základe rozhodnutia 98/317/ES má Švédsko výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy. V súlade s článkom 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 Česká republika, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko a Slovensko majú výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy. V súlade s článkom 5 Aktu o pristúpení z roku 2005 má Bulharsko a Rumunsko výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy.

| (5) | Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) bola založená 1. júla 1998. Európsky menový systém bol nahradený mechanizmom výmenných kurzov, na ktorého založení sa dohodlo uznesením Európskej rady o zavedení mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie 16. júna 1997 (7). Postupy mechanizmu výmenného kurzu v tretej etape hospodárskej a menovej únie (ERM II) boli stanovené v dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov mimo eurozóny, ktorou sa stanovujú prevádzkové postupy mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (8). |
| --- | --- |

(5)

Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) bola založená 1. júla 1998. Európsky menový systém bol nahradený mechanizmom výmenných kurzov, na ktorého založení sa dohodlo uznesením Európskej rady o zavedení mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie 16. júna 1997 (7). Postupy mechanizmu výmenného kurzu v tretej etape hospodárskej a menovej únie (ERM II) boli stanovené v dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov mimo eurozóny, ktorou sa stanovujú prevádzkové postupy mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (8).

| (6) | V článku 140 ods. 2 zmluvy sa stanovujú postupy na zrušenie výnimky príslušných členských štátov. Najmenej raz za dva roky alebo na žiadosť členského štátu, pre ktorý platí výnimka, podá Komisia a ECB Rade správu v súlade s postupom uvedeným v článku 140 ods. 1 zmluvy. Posledné pravidelné konvergenčné správy Komisie a ECB boli prijaté v máji 2010. |
| --- | --- |

(6)

V článku 140 ods. 2 zmluvy sa stanovujú postupy na zrušenie výnimky príslušných členských štátov. Najmenej raz za dva roky alebo na žiadosť členského štátu, pre ktorý platí výnimka, podá Komisia a ECB Rade správu v súlade s postupom uvedeným v článku 140 ods. 1 zmluvy. Posledné pravidelné konvergenčné správy Komisie a ECB boli prijaté v máji 2010.

| (7) | Vnútroštátne právne predpisy členských štátov vrátane štatútov národných centrálnych bánk sa majú prispôsobiť v súlade s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť s článkami 130 a 131 zmluvy a so štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, (ďalej len „štatút ESCB a ECB“). Správy Komisie a ECB poskytujú podrobné posúdenie zlučiteľnosti právnych predpisov Estónska s článkami 130 a 131 zmluvy a so štatútom ESCB a ECB. |
| --- | --- |

(7)

Vnútroštátne právne predpisy členských štátov vrátane štatútov národných centrálnych bánk sa majú prispôsobiť v súlade s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť s článkami 130 a 131 zmluvy a so štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, (ďalej len „štatút ESCB a ECB“). Správy Komisie a ECB poskytujú podrobné posúdenie zlučiteľnosti právnych predpisov Estónska s článkami 130 a 131 zmluvy a so štatútom ESCB a ECB.

| (8) | V súlade s článkom 1 protokolu č. 13 o konvergenčných kritériách (ďalej len „protokol“) kritérium cenovej stability uvedené v prvej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že členský štát má trvalú stabilitu cien a počas posledného roku pred preskúmaním vykazuje priemernú mieru inflácie, ktorá nepresahuje viac ako jeden a pol percentuálneho bodu miery inflácie najviac troch členských štátov, ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely kritéria cenovej stability sa inflácia meria podľa harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HISC) stanovených v nariadení Rady (ES) č. 2494/95 z 23. októbra 1995 o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien (9). Na posúdenie kritéria cenovej stability sa inflácia v členskom štáte merala pomocou percentuálnej zmeny aritmetického priemeru 12 mesačných indexov vo vzťahu k aritmetickému priemeru 12 mesačných indexov za predchádzajúce obdobie. V správach Komisie a ECB sa posudzovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer inflačných mier troch členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus 1,5 percentuálneho bodu.
  Za jednoročné obdobie končiace sa v marci 2010 bola referenčná hodnota inflácie stanovená na 1,0 %; k trom členským štátom s najlepšou stabilitou cien patrilo Portugalsko, Estónsko a Belgicko s mierami inflácie – 0,8 %, – 0,7 % a – 0,1 %. V súčasnej ekonomickej situácii charakterizovanej veľkým spoločným nepriaznivým šokom, v ktorej podstatné množstvo krajín čelí prípadom negatívnych mier inflácie, sa zdá byť oprávnené vylúčiť spomedzi najlepších tie krajiny, ktorých priemerná miera inflácie je veľmi vzdialená priemernej inflácii eurozóny (0,3 % v marci 2010) – v súlade s precedensom z konvergenčnej správy 2004 –, keďže tieto extrémne odchýlky sa nemôžu primerane hodnotiť ako najlepšie v rámci cenovej stability a ich zahrnutie by vážne ovplyvnilo referenčnú hodnotu, a teda aj férovosť kritéria. V marci 2010 toto viedlo k vylúčeniu Írska, jedinej krajiny, ktorej priemerná hodnota inflácie za posledných 12 mesiacov (na úrovni – 2,3 % v marci 2010) sa veľmi vzdialila od eurozóny a ostatných členských štátov, odzrkadľujúc najmä prudký hospodársky pokles. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s článkom 1 protokolu č. 13 o konvergenčných kritériách (ďalej len „protokol“) kritérium cenovej stability uvedené v prvej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že členský štát má trvalú stabilitu cien a počas posledného roku pred preskúmaním vykazuje priemernú mieru inflácie, ktorá nepresahuje viac ako jeden a pol percentuálneho bodu miery inflácie najviac troch členských štátov, ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely kritéria cenovej stability sa inflácia meria podľa harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HISC) stanovených v nariadení Rady (ES) č. 2494/95 z 23. októbra 1995 o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien (9). Na posúdenie kritéria cenovej stability sa inflácia v členskom štáte merala pomocou percentuálnej zmeny aritmetického priemeru 12 mesačných indexov vo vzťahu k aritmetickému priemeru 12 mesačných indexov za predchádzajúce obdobie. V správach Komisie a ECB sa posudzovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer inflačných mier troch členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus 1,5 percentuálneho bodu.

Za jednoročné obdobie končiace sa v marci 2010 bola referenčná hodnota inflácie stanovená na 1,0 %; k trom členským štátom s najlepšou stabilitou cien patrilo Portugalsko, Estónsko a Belgicko s mierami inflácie – 0,8 %, – 0,7 % a – 0,1 %. V súčasnej ekonomickej situácii charakterizovanej veľkým spoločným nepriaznivým šokom, v ktorej podstatné množstvo krajín čelí prípadom negatívnych mier inflácie, sa zdá byť oprávnené vylúčiť spomedzi najlepších tie krajiny, ktorých priemerná miera inflácie je veľmi vzdialená priemernej inflácii eurozóny (0,3 % v marci 2010) – v súlade s precedensom z konvergenčnej správy 2004 –, keďže tieto extrémne odchýlky sa nemôžu primerane hodnotiť ako najlepšie v rámci cenovej stability a ich zahrnutie by vážne ovplyvnilo referenčnú hodnotu, a teda aj férovosť kritéria. V marci 2010 toto viedlo k vylúčeniu Írska, jedinej krajiny, ktorej priemerná hodnota inflácie za posledných 12 mesiacov (na úrovni – 2,3 % v marci 2010) sa veľmi vzdialila od eurozóny a ostatných členských štátov, odzrkadľujúc najmä prudký hospodársky pokles.

| (9) | V súlade s článkom 2 protokolu kritérium rozpočtovej pozície verejnej správy uvedené v druhej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že v čase skúmania sa na členský štát nevzťahuje rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 zmluvy o existencii nadmerného deficitu. |
| --- | --- |

(9)

V súlade s článkom 2 protokolu kritérium rozpočtovej pozície verejnej správy uvedené v druhej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že v čase skúmania sa na členský štát nevzťahuje rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 zmluvy o existencii nadmerného deficitu.

| (10) | V súlade s článkom 3 protokolu kritérium účasti na mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému uvedené v tretej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že členský štát dodržiava normálne fluktuačné rozpätie, ktoré je ustanovené mechanizmom výmenných kurzov Európskeho menového systému, bez toho, aby bol výmenný kurz vystavený silným tlakom minimálne počas dvoch posledných rokov pred preskúmaním. Konkrétne členský štát nesmel v rovnakom období na vlastný podnet devalvovať dvojstranný stredný kurz svojej meny voči euru. Od 1. januára 1999 ERM II poskytuje rámec na posudzovanie plnenia kritéria výmenného kurzu. Pri posudzovaní plnenia tohto kritéria Komisia a ECB vo svojich správach skúmali dvojročné obdobie, ktoré sa skončilo 23. apríla 2010. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkom 3 protokolu kritérium účasti na mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému uvedené v tretej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že členský štát dodržiava normálne fluktuačné rozpätie, ktoré je ustanovené mechanizmom výmenných kurzov Európskeho menového systému, bez toho, aby bol výmenný kurz vystavený silným tlakom minimálne počas dvoch posledných rokov pred preskúmaním. Konkrétne členský štát nesmel v rovnakom období na vlastný podnet devalvovať dvojstranný stredný kurz svojej meny voči euru. Od 1. januára 1999 ERM II poskytuje rámec na posudzovanie plnenia kritéria výmenného kurzu. Pri posudzovaní plnenia tohto kritéria Komisia a ECB vo svojich správach skúmali dvojročné obdobie, ktoré sa skončilo 23. apríla 2010.

| (11) | V súlade s článkom 4 protokolu konvergenčné kritérium úrokových sadzieb uvedené v štvrtej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba členského štátu, sledovaná v období jedného roka pred preskúmaním, nepresahuje o viac než dva percentuálne body úrokové sadzby najviac troch členských štátov, ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely konvergenčných kritérií úrokových sadzieb boli použité porovnateľné úrokové sadzby dlhodobých štátnych dlhopisov s 10-ročnou splatnosťou. Estónsko, ktoré bolo jedným z najlepších členských štátov v oblasti cenovej stability v marci 2010, nemá žiadne reprezentatívne dlhodobé štátne dlhopisy ani porovnateľné cenné papiere, ktoré by sa mohli použiť na výpočet referenčnej hodnoty. Preto sa v súlade so znením protokolu (odkazujúc na„najviac tri členské štáty s najlepšími výsledkami“) s cieľom posúdiť plnenie kritéria úrokovej sadzby v správach Komisie a ECB zohľadňovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer nominálnych dlhodobých úrokových sadzieb dvoch ďalších členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus dva percentuálne body. Na tomto základe bola vypočítaná referenčná hodnota 6,0 % za jednoročné obdobie, ktoré sa skončilo v marci 2010, ako priemer úrokových sadzieb v Portugalsku (4,2 %) a Belgicku (3,8 %) plus dva percentuálne body. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkom 4 protokolu konvergenčné kritérium úrokových sadzieb uvedené v štvrtej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba členského štátu, sledovaná v období jedného roka pred preskúmaním, nepresahuje o viac než dva percentuálne body úrokové sadzby najviac troch členských štátov, ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely konvergenčných kritérií úrokových sadzieb boli použité porovnateľné úrokové sadzby dlhodobých štátnych dlhopisov s 10-ročnou splatnosťou. Estónsko, ktoré bolo jedným z najlepších členských štátov v oblasti cenovej stability v marci 2010, nemá žiadne reprezentatívne dlhodobé štátne dlhopisy ani porovnateľné cenné papiere, ktoré by sa mohli použiť na výpočet referenčnej hodnoty. Preto sa v súlade so znením protokolu (odkazujúc na„najviac tri členské štáty s najlepšími výsledkami“) s cieľom posúdiť plnenie kritéria úrokovej sadzby v správach Komisie a ECB zohľadňovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer nominálnych dlhodobých úrokových sadzieb dvoch ďalších členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus dva percentuálne body. Na tomto základe bola vypočítaná referenčná hodnota 6,0 % za jednoročné obdobie, ktoré sa skončilo v marci 2010, ako priemer úrokových sadzieb v Portugalsku (4,2 %) a Belgicku (3,8 %) plus dva percentuálne body.

| (12) | V súlade s článkom 5 protokolu má Komisia poskytnúť údaje, ktoré sa použili pri súčasnom posúdení plnenia konvergenčných kritérií. Komisia poskytla údaje na prípravu tohto rozhodnutia. Komisia poskytla rozpočtové údaje po tom, čo členské štáty predložili do 1. apríla 2010 svoje správy v súlade s nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (10). |
| --- | --- |

(12)

V súlade s článkom 5 protokolu má Komisia poskytnúť údaje, ktoré sa použili pri súčasnom posúdení plnenia konvergenčných kritérií. Komisia poskytla údaje na prípravu tohto rozhodnutia. Komisia poskytla rozpočtové údaje po tom, čo členské štáty predložili do 1. apríla 2010 svoje správy v súlade s nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (10).

| (13) | Na základe správ, ktoré predložila Komisia a ECB o pokroku, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení záväzkov týkajúcich sa dosiahnutia HMÚ, Komisia dospela k záveru, že:






  a) | v Estónsku sú vnútroštátne právne predpisy vrátane štatútu národnej centrálnej banky zlučiteľné s článkami 130 a 131 zmluvy a so štatútom ESCB a ECB; |
| --- | --- | --- |

(13)

Na základe správ, ktoré predložila Komisia a ECB o pokroku, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení záväzkov týkajúcich sa dosiahnutia HMÚ, Komisia dospela k záveru, že:

a)

v Estónsku sú vnútroštátne právne predpisy vrátane štatútu národnej centrálnej banky zlučiteľné s článkami 130 a 131 zmluvy a so štatútom ESCB a ECB;

| b) | pokiaľ ide o plnenie konvergenčných kritérií uvedených v štyroch zarážkach článku 140 ods. 1 zmluvy Estónskom:






  — | priemerná miera inflácie v Estónsku za rok končiaci sa v marci 2010 bola – 0,7 %, čo je dostatočne pod úrovňou referenčnej hodnoty a pravdepodobne pod ňou zostane aj v nasledujúcich mesiacoch, |
| --- | --- | --- |

b)

pokiaľ ide o plnenie konvergenčných kritérií uvedených v štyroch zarážkach článku 140 ods. 1 zmluvy Estónskom:

—

priemerná miera inflácie v Estónsku za rok končiaci sa v marci 2010 bola – 0,7 %, čo je dostatočne pod úrovňou referenčnej hodnoty a pravdepodobne pod ňou zostane aj v nasledujúcich mesiacoch,

| — | rozpočtový deficit v Estónsku vo výške 1,7 % HDP v roku 2009 nepodlieha rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného deficitu, |
| --- | --- |

—

rozpočtový deficit v Estónsku vo výške 1,7 % HDP v roku 2009 nepodlieha rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného deficitu,

| — | Estónsko je od 28. júna 2004 členom ERM II; počas dvojročného obdobia, ktoré sa skončilo 23. apríla 2010, nebola estónska koruna vystavená závažným tlakom a neodchýlila sa od centrálnej parity ERM II, odkedy bola jeho súčasťou, |
| --- | --- |

—

Estónsko je od 28. júna 2004 členom ERM II; počas dvojročného obdobia, ktoré sa skončilo 23. apríla 2010, nebola estónska koruna vystavená závažným tlakom a neodchýlila sa od centrálnej parity ERM II, odkedy bola jeho súčasťou,

| — | v dôsledku veľmi nízkej úrovne hrubého verejného dlhu Estónska nie sú k dispozícii reprezentatívne dlhodobé štátne dlhopisy alebo iné vhodné cenné papiere, aby bolo možné posúdiť stálosť konvergencie prejavujúcej sa v dlhodobých úrokových mierach. Zatiaľ čo vnímanie rizika finančných trhov voči Estónsku sa zvýšilo vďaka kríze, jeho vývoj počas referenčného obdobia, ako aj širšie posúdenie stálosti konvergencie vrátane dosiahnutých výsledkov fiškálnej politiky a pomerne pružného hospodárstva Estónska by podporoval kladné hodnotenie Estónska v plnení kritéria dlhodobých úrokových sadzieb; |
| --- | --- |

—

v dôsledku veľmi nízkej úrovne hrubého verejného dlhu Estónska nie sú k dispozícii reprezentatívne dlhodobé štátne dlhopisy alebo iné vhodné cenné papiere, aby bolo možné posúdiť stálosť konvergencie prejavujúcej sa v dlhodobých úrokových mierach. Zatiaľ čo vnímanie rizika finančných trhov voči Estónsku sa zvýšilo vďaka kríze, jeho vývoj počas referenčného obdobia, ako aj širšie posúdenie stálosti konvergencie vrátane dosiahnutých výsledkov fiškálnej politiky a pomerne pružného hospodárstva Estónska by podporoval kladné hodnotenie Estónska v plnení kritéria dlhodobých úrokových sadzieb;

| c) | na základe posúdenia právneho súladu a splnenia konvergenčných kritérií, ako aj ďalších faktorov Estónsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura, |
| --- | --- |

c)

na základe posúdenia právneho súladu a splnenia konvergenčných kritérií, ako aj ďalších faktorov Estónsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Estónsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura. Výnimka v prospech Estónska uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 sa zrušuje s platnosťou od 1. januára 2011.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 13. júla 2010

Za Radu

predseda

D. REYNDERS

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 30.

1

(2)  Ú. v. ES L 167, 7.7.2000, s. 19.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 195, 15.7.2006, s. 25.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 29.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 32.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 195, 24.7.2008, s. 24.

6

(7)  Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 5.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 73, 25.3.2006, s. 21.

8

(9)  Ú. v. ES L 257, 27.10.1995, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

10

---