# Az Európai Unió L 257/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.257.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 257 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 30. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.257.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 257

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 13. számú előírása – Egységes rendelkezések az M, N és O kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 86. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító- és fényjelző készülékek beépítése tekintetében történő jóváhagyására | 197 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 106. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági járművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról | 231 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 120. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok hasznos teljesítmény, hasznos nyomaték és fajlagos üzemanyag-fogyasztás mérése tekintetében történő jóváhagyásáról | 280 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 13. számú előírása – Egységes rendelkezések az M, N és O kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról

1

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 86. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító- és fényjelző készülékek beépítése tekintetében történő jóváhagyására

197

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 106. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági járművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

231

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 120. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok hasznos teljesítmény, hasznos nyomaték és fajlagos üzemanyag-fogyasztás mérése tekintetében történő jóváhagyásáról

280

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 30.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 257/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 13. számú előírása – Egységes rendelkezések az M, N és O kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | A 10. módosítássorozat 5. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15. |
| --- | --- |

A 10. módosítássorozat 5. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15.

| | A 6. módosítás 1. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2009. március 10. |
| --- | --- |

A 6. módosítás 1. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2009. március 10.

| | A 6. módosítás 2. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2009. június 24. |
| --- | --- |

A 6. módosítás 2. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2009. június 24.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vizsgálatok |
| --- | --- |

6.

| 7. | A jármű típusának vagy a fékrendszernek a módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Az előírás hatálya alá nem tartozó fékberendezések, fékezőeszközök, fékezési módszerek és feltételek |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | Értesítés járműtípus fékezés tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 13. számú előírás alapján |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 1. függelék – | A 90. számú előírás szerinti jóváhagyáshoz szükséges járműadatok jegyzéke |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Járművek fékberendezéseinek típusbizonyítványa |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | Fékvizsgálatok és a fékrendszerek hatásossága |
| --- | --- |

4. melléklet –

| Függelék – | Eljárás az akkumulátor töltésének figyelemmel kísérésére |
| --- | --- |

Függelék –

| 5. melléklet – | Az ADR-ben meghatározott, egyes járművekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | A nyomásfelfutási idő mérésére szolgáló módszer sűrített levegős fékrendszerekkel ellátott járműveknél |
| --- | --- |

6. melléklet –

| Függelék – | Példák szimulátorokra |
| --- | --- |

Függelék –

| 7. melléklet – | Az energiaforrásokra és az energiatároló eszközökre (energiatároló akkumulátorokra) vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 8. melléklet – | A rugóerő-tárolós fékrendszerek sajátos feltételeire vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

8. melléklet –

| 9. melléklet – | A mechanikus fékhenger-reteszelő eszközzel (reteszműködtető egységgel) felszerelt rögzítőfékrendszerekre vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

9. melléklet –

| 10. melléklet – | A fékerő megoszlása a járművek tengelyei között, valamint a vontatójárművek és a pótkocsik kompatibilitási követelményei |
| --- | --- |

10. melléklet –

| 11. melléklet – | Azok az esetek, amelyekben az I. típusú és/vagy a II. típusú (vagy IIA. típusú) vizsgálatokat nem kell elvégezni |
| --- | --- |

11. melléklet –

| 1. függelék – | I., II. és III. táblázat |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Pótkocsifékrendszerek I. és III. típusú vizsgálatának alternatív eljárásai |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Az e melléklet 2. függelékének 3.7.1. és 3.7.2. szakaszában előírt vizsgálati jegyzőkönyv mintája |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Az alternatív önműködő fékutánállító berendezés tekintetében e melléklet 2. függelékének 3.7.3. szakaszában előírt vizsgálati jegyzőkönyv mintája |
| --- | --- |

4. függelék –

| 12. melléklet – | Ráfutó fékrendszerekkel ellátott járművek vizsgálati feltételei |
| --- | --- |

12. melléklet –

| 1. függelék – | 1–8. ábra |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Ráfutó fékrendszerek kezelőszervének vizsgálati jegyzőkönyve |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | A fék vizsgálati jegyzőkönyve |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Vizsgálati jegyzőkönyv a pótkocsi-ráfutófék kezelőszervének, erőátviteli szerkezetének és fékjeinek az összehangoltságáról |
| --- | --- |

4. függelék –

| 13. melléklet – | Blokkolásgátló fékrendszerrel ellátott járművek vizsgálati követelményei |
| --- | --- |

13. melléklet –

| 1. függelék – | Jelölések és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | A tapadás kihasználása |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Fékhatásosság eltérő tapadású felületeken |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | A kis tapadású felület kiválasztásának módszere |
| --- | --- |

4. függelék –

| 14. melléklet – | Elektromos fékrendszerrel ellátott pótkocsik vizsgálati feltételei |
| --- | --- |

14. melléklet –

| Függelék – | A pótkocsi lefékezettségének és a vontató/pótkocsi kombináció átlagos legnagyobb lassulásának kompatibilitása (terhelt és terheletlen pótkocsi) |
| --- | --- |

Függelék –

| 15. melléklet – | Fékbetétek vizsgálati módszere inercia-próbapadon |
| --- | --- |

15. melléklet –

| 16. melléklet – | (Fenntartott) |
| --- | --- |

16. melléklet –

| 17. melléklet – | Vizsgálati eljárás az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművek funkcionális kompatibilitásának értékelésére |
| --- | --- |

17. melléklet –

| 18. melléklet – | Az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények |
| --- | --- |

18. melléklet –

| 19. melléklet – | Pótkocsifékrendszerek hatásosságának vizsgálata |
| --- | --- |

19. melléklet –

| 1. függelék – | Ellenőrzési jegyzőkönyv mintája membrános fékkamrákhoz |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Referencia-jegyzőkönyv mintája membrános fékkamrák vizsgálati eredményeihez |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Ellenőrzési jegyzőkönyv mintája rugóerő-tárolós fékekhez |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Referencia-jegyzőkönyv mintája rugóerő-tárolós fékek vizsgálati eredményeihez |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | Pótkocsi blokkolásgátló fékrendszerének adatközlő lapja |
| --- | --- |

5. függelék –

| 6. függelék – | Pótkocsi blokkolásgátló fékrendszerének vizsgálati jegyzőkönyve |
| --- | --- |

6. függelék –

| 7. függelék – | Jelölések és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

7. függelék –

| 8. függelék – | Az e melléklet 4.4.2.9. szakaszában előírt országúti vizsgálat dokumentációja |
| --- | --- |

8. függelék –

| 20. melléklet – | Pótkocsik alternatív típus-jóváhagyási eljárása |
| --- | --- |

20. melléklet –

| 1. függelék – | Tömegközéppont-magasság számítási módszere |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Ellenőrző diagram a 3.2.1.5. szakaszhoz – félpótkocsik |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Ellenőrző diagram a 3.2.1.6. szakaszhoz – középtengelyes pótkocsik |
| --- | --- |

3. függelék –

| 4. függelék – | Ellenőrző diagram a 3.2.1.7. szakaszhoz – forgózsámolyos pótkocsik |
| --- | --- |

4. függelék –

| 5. függelék – | Jelölések és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

5. függelék –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás az M2, M3, N és O (1) jármű-kategóriákra vonatkozik, a fékezés tekintetében (2). |
| --- | --- |

1.1.

Ez az előírás az M2, M3, N és O (1) jármű-kategóriákra vonatkozik, a fékezés tekintetében (2).

| 1.2. | Ez az előírás nem érinti a következőket:






  1.2.1. | a legfeljebb 25 km/h tervezési sebességű járművek; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ez az előírás nem érinti a következőket:

1.2.1.

a legfeljebb 25 km/h tervezési sebességű járművek;

| 1.2.2. | olyan pótkocsik, amelyek nem csatlakoztathatók a 25 km/h feletti sebességre tervezett gépjárműhöz; |
| --- | --- |

1.2.2.

olyan pótkocsik, amelyek nem csatlakoztathatók a 25 km/h feletti sebességre tervezett gépjárműhöz;

| 1.2.3. | mozgáskorlátozott járművezetőknek kialakított járművek. |
| --- | --- |

1.2.3.

mozgáskorlátozott járművezetőknek kialakított járművek.

| 1.3. | Ezen előírás alkalmazandó rendelkezései szerint az előírás hatálya nem terjed ki az 1. mellékletben felsorolt berendezésekre, eszközökre, módszerekre és feltételekre. |
| --- | --- |

1.3.

Ezen előírás alkalmazandó rendelkezései szerint az előírás hatálya nem terjed ki az 1. mellékletben felsorolt berendezésekre, eszközökre, módszerekre és feltételekre.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában

| 2.1. | „jármű jóváhagyása”: egy járműtípus fékezés tekintetében történő jóváhagyása; |
| --- | --- |

2.1.

„jármű jóváhagyása”: egy járműtípus fékezés tekintetében történő jóváhagyása;

| 2.2. | „járműtípus”: olyan gépjárművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:






  2.2.1. | gépjárművek esetében






  2.2.1.1. | a jármű-kategória (lásd a fenti 1.1. szakaszt); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„járműtípus”: olyan gépjárművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:

2.2.1.

gépjárművek esetében

2.2.1.1.

a jármű-kategória (lásd a fenti 1.1. szakaszt);

| 2.2.1.2. | a legnagyobb tömeg a lenti 2.16. szakasz meghatározása szerint, |
| --- | --- |

2.2.1.2.

a legnagyobb tömeg a lenti 2.16. szakasz meghatározása szerint,

| 2.2.1.3. | a tömeg tengelyenkénti eloszlása; |
| --- | --- |

2.2.1.3.

a tömeg tengelyenkénti eloszlása;

| 2.2.1.4. | a legnagyobb tervezési sebesség; |
| --- | --- |

2.2.1.4.

a legnagyobb tervezési sebesség;

| 2.2.1.5. | a fékberendezés eltérő típusa, különösen a pótkocsi fékezésére szolgáló berendezés jelenlétére vagy erre egyéb módon történő utalással vagy elektromos regeneratív fékrendszer bármilyen jelenléte; |
| --- | --- |

2.2.1.5.

a fékberendezés eltérő típusa, különösen a pótkocsi fékezésére szolgáló berendezés jelenlétére vagy erre egyéb módon történő utalással vagy elektromos regeneratív fékrendszer bármilyen jelenléte;

| 2.2.1.6. | a tengelyek száma és elrendezése; |
| --- | --- |

2.2.1.6.

a tengelyek száma és elrendezése;

| 2.2.1.7. | a motor típusa; |
| --- | --- |

2.2.1.7.

a motor típusa;

| 2.2.1.8. | a sebességfokozatok száma és áttétele; |
| --- | --- |

2.2.1.8.

a sebességfokozatok száma és áttétele;

| 2.2.1.9. | végáttételek; |
| --- | --- |

2.2.1.9.

végáttételek;

| 2.2.1.10. | a gumiabroncsok méretei; |
| --- | --- |

2.2.1.10.

a gumiabroncsok méretei;

| 2.2.2. | pótkocsik esetében:






  2.2.2.1. | a jármű-kategória (lásd a fenti 1.1. szakaszt); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

pótkocsik esetében:

2.2.2.1.

a jármű-kategória (lásd a fenti 1.1. szakaszt);

| 2.2.2.2. | a legnagyobb tömeg a lenti 2.16. szakasz meghatározása szerint, |
| --- | --- |

2.2.2.2.

a legnagyobb tömeg a lenti 2.16. szakasz meghatározása szerint,

| 2.2.2.3. | a tömeg tengelyenkénti eloszlása; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

a tömeg tengelyenkénti eloszlása;

| 2.2.2.4. | a fékberendezés eltérő típusa; |
| --- | --- |

2.2.2.4.

a fékberendezés eltérő típusa;

| 2.2.2.5. | a tengelyek száma és elrendezése; |
| --- | --- |

2.2.2.5.

a tengelyek száma és elrendezése;

| 2.2.2.6. | a gumiabroncsok méretei; |
| --- | --- |

2.2.2.6.

a gumiabroncsok méretei;

| 2.3. | „fékrendszer”: azon alkatrészek összessége, amelyek feladata az, hogy folyamatosan csökkentsék a mozgó jármű sebességét, illetve megállítsák, vagy statikus állapotban tartsák a járművet, amennyiben az már áll; ezeket a funkciókat az 5.1.2. szakasz részletezi. A berendezés a fék kezelőszervéből, az erőátviteli rendszerből és magából a fékből áll; |
| --- | --- |

2.3.

„fékrendszer”: azon alkatrészek összessége, amelyek feladata az, hogy folyamatosan csökkentsék a mozgó jármű sebességét, illetve megállítsák, vagy statikus állapotban tartsák a járművet, amennyiben az már áll; ezeket a funkciókat az 5.1.2. szakasz részletezi. A berendezés a fék kezelőszervéből, az erőátviteli rendszerből és magából a fékből áll;

| 2.4. | „kezelőszerv”: az az alkatrész, amelyet a járművezető (vagy bizonyos pótkocsik esetében egy segítő) közvetlenül működtet abból a célból, hogy az erőátviteli rendszernek átadja a fékezéshez vagy annak szabályozásához szükséges energiát. Az energia lehet a járművezető izomenergiája, vagy a járművezető által működtetett más forrásból származó energia, vagy megfelelő esetekben egy pótkocsi mozgási energiája, illetve ezen különféle energiák kombinációja;






  2.4.1. | „működtetés”: a kezelőszerv aktiválása és/vagy kioldása; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„kezelőszerv”: az az alkatrész, amelyet a járművezető (vagy bizonyos pótkocsik esetében egy segítő) közvetlenül működtet abból a célból, hogy az erőátviteli rendszernek átadja a fékezéshez vagy annak szabályozásához szükséges energiát. Az energia lehet a járművezető izomenergiája, vagy a járművezető által működtetett más forrásból származó energia, vagy megfelelő esetekben egy pótkocsi mozgási energiája, illetve ezen különféle energiák kombinációja;

2.4.1.

„működtetés”: a kezelőszerv aktiválása és/vagy kioldása;

| 2.5. | „erőátviteli rendszer”: a kezelőszerv és a fékek közt elhelyezkedő és azokat funkcionálisan összekötő elemek összessége. Az erőátviteli rendszer mechanikus, hidraulikus, pneumatikus, elektromos vagy vegyes lehet. Amennyiben a fékerő a járművezetőtől független, de általa működtetett energiaforrásból származik, vagy a fékezésre ilyen energiaforrás rásegít, a berendezésben lévő tartalék energiát ugyancsak az erőátviteli rendszer részének kell tekinteni.
  Az erőátviteli rendszer két független funkcióra oszlik: a vezérlés erőátvitelére és az energiaátvitelre. Amennyiben az „erőátvitel” kifejezést az előírásban önmagában használjuk, az egyaránt utal a „vezérlés erőátvitelére” és az „energiaátvitelre”. A vontatójárművek és pótkocsik közötti vezérlővezetékek és töltővezetékek nem minősülnek az erőátviteli rendszer részének;






  2.5.1. | „vezérlésátvitel”: az erőátviteli rendszer azon alkatrészeinek együttese, melyek a fékek működését vezérlik, ideértve a működtető funkciót és a szükséges energiatartaléko(ka)t; |
| --- | --- | --- |

2.5.

„erőátviteli rendszer”: a kezelőszerv és a fékek közt elhelyezkedő és azokat funkcionálisan összekötő elemek összessége. Az erőátviteli rendszer mechanikus, hidraulikus, pneumatikus, elektromos vagy vegyes lehet. Amennyiben a fékerő a járművezetőtől független, de általa működtetett energiaforrásból származik, vagy a fékezésre ilyen energiaforrás rásegít, a berendezésben lévő tartalék energiát ugyancsak az erőátviteli rendszer részének kell tekinteni.

Az erőátviteli rendszer két független funkcióra oszlik: a vezérlés erőátvitelére és az energiaátvitelre. Amennyiben az „erőátvitel” kifejezést az előírásban önmagában használjuk, az egyaránt utal a „vezérlés erőátvitelére” és az „energiaátvitelre”. A vontatójárművek és pótkocsik közötti vezérlővezetékek és töltővezetékek nem minősülnek az erőátviteli rendszer részének;

2.5.1.

„vezérlésátvitel”: az erőátviteli rendszer azon alkatrészeinek együttese, melyek a fékek működését vezérlik, ideértve a működtető funkciót és a szükséges energiatartaléko(ka)t;

| 2.5.2. | „energiaátvitel”: a fékeket a működésükhöz szükséges energiával ellátó alkatrészek együttese, ideértve a fékek működtetéséhez szükséges energiatartaléko(ka)t; |
| --- | --- |

2.5.2.

„energiaátvitel”: a fékeket a működésükhöz szükséges energiával ellátó alkatrészek együttese, ideértve a fékek működtetéséhez szükséges energiatartaléko(ka)t;

| 2.6. | „fék”: az az alkatrész, amelyben a jármű mozgása ellenében ható erők kialakulnak. Ez lehet súrlódó fék (amikor az erőt a jármű két, egymáshoz képest elmozduló alkatrésze közötti súrlódás hozza létre); elektromos fék (amikor az erőt a jármű két, egymáshoz képest elmozduló, de egymással nem érintkező alkatrésze közötti elektromágneses hatás hozza létre); folyadékfék (amikor az erőt a jármű két, egymáshoz képest elmozduló alkatrésze között elhelyezkedő folyadék hatása hozza létre); vagy motorfék (amikor az erők a motor mesterségesen növelt, kerekeknek átadott fékhatásából származnak); |
| --- | --- |

2.6.

„fék”: az az alkatrész, amelyben a jármű mozgása ellenében ható erők kialakulnak. Ez lehet súrlódó fék (amikor az erőt a jármű két, egymáshoz képest elmozduló alkatrésze közötti súrlódás hozza létre); elektromos fék (amikor az erőt a jármű két, egymáshoz képest elmozduló, de egymással nem érintkező alkatrésze közötti elektromágneses hatás hozza létre); folyadékfék (amikor az erőt a jármű két, egymáshoz képest elmozduló alkatrésze között elhelyezkedő folyadék hatása hozza létre); vagy motorfék (amikor az erők a motor mesterségesen növelt, kerekeknek átadott fékhatásából származnak);

| 2.7. | „eltérő típusú fékrendszerek”: az olyan rendszerek, melyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében eltérnek egymástól:






  2.7.1. | különböző jellemzőkkel rendelkező alkatrészek; |
| --- | --- | --- |

2.7.

„eltérő típusú fékrendszerek”: az olyan rendszerek, melyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében eltérnek egymástól:

2.7.1.

különböző jellemzőkkel rendelkező alkatrészek;

| 2.7.2. | különböző jellemzőkkel rendelkező anyagokból készült alkatrészek vagy eltérő alakú vagy méretű alkatrészek; |
| --- | --- |

2.7.2.

különböző jellemzőkkel rendelkező anyagokból készült alkatrészek vagy eltérő alakú vagy méretű alkatrészek;

| 2.7.3. | az alkatrészek eltérő összeszerelése. |
| --- | --- |

2.7.3.

az alkatrészek eltérő összeszerelése.

| 2.8. | „fékrendszer alkatrésze”: azon egyedi alkatrészek egyike, amelyek összeszerelve a fékrendszert alkotják; |
| --- | --- |

2.8.

„fékrendszer alkatrésze”: azon egyedi alkatrészek egyike, amelyek összeszerelve a fékrendszert alkotják;

| 2.9. | „átmenő fékezés”: egymással összekötött járművek fékezése a következő jellemzőkkel bíró szerkezet által:






  2.9.1. | egyetlen kezelőszerv, amelyet a járművezető a vezetőülésből egyetlen mozdulattal, fokozatos hatással működtet; |
| --- | --- | --- |

2.9.

„átmenő fékezés”: egymással összekötött járművek fékezése a következő jellemzőkkel bíró szerkezet által:

2.9.1.

egyetlen kezelőszerv, amelyet a járművezető a vezetőülésből egyetlen mozdulattal, fokozatos hatással működtet;

| 2.9.2. | a járműszerelvényt alkotó járművek fékezéséhez használt energia ugyanabból a forrásból származik (ami a járművezető izomereje is lehet); |
| --- | --- |

2.9.2.

a járműszerelvényt alkotó járművek fékezéséhez használt energia ugyanabból a forrásból származik (ami a járművezető izomereje is lehet);

| 2.9.3. | a fékberendezés biztosítja a kombinációt alkotó valamennyi jármű egyidejű vagy megfelelő módon szakaszokra bontott fékezését, függetlenül azok egymáshoz képest elfoglalt helyzetétől; |
| --- | --- |

2.9.3.

a fékberendezés biztosítja a kombinációt alkotó valamennyi jármű egyidejű vagy megfelelő módon szakaszokra bontott fékezését, függetlenül azok egymáshoz képest elfoglalt helyzetétől;

| 2.10. | „félig átmenő fékezés”: a következő jellemzőkkel bíró szerkezet által egymással összekötött járművek fékezése:






  2.10.1. | egyetlen kezelőszerv, amelyet a járművezető a vezetőülésből egyetlen mozdulattal, fokozatos hatással működtet; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„félig átmenő fékezés”: a következő jellemzőkkel bíró szerkezet által egymással összekötött járművek fékezése:

2.10.1.

egyetlen kezelőszerv, amelyet a járművezető a vezetőülésből egyetlen mozdulattal, fokozatos hatással működtet;

| 2.10.2. | a járműszerelvényt alkotó járművek fékezéséhez használt energia két különböző forrásból származik (melyek egyike a járművezető izomereje is lehet); |
| --- | --- |

2.10.2.

a járműszerelvényt alkotó járművek fékezéséhez használt energia két különböző forrásból származik (melyek egyike a járművezető izomereje is lehet);

| 2.10.3. | a fékberendezés biztosítja a kombinációt alkotó valamennyi jármű egyidejű vagy megfelelő módon szakaszokra bontott fékezését, függetlenül azok egymáshoz képest elfoglalt helyzetétől; |
| --- | --- |

2.10.3.

a fékberendezés biztosítja a kombinációt alkotó valamennyi jármű egyidejű vagy megfelelő módon szakaszokra bontott fékezését, függetlenül azok egymáshoz képest elfoglalt helyzetétől;

| 2.11. | „önműködő fékezés”: az a fékezés, amikor a járműszerelvényt alkotó, egymással összekapcsolt járművek szétválása esetén a pótkocsi vagy pótkocsik fékezése önműködően bekövetkezik, beleértve a kapcsolóberendezés törése okozta szétválást is, anélkül hogy a járműszerelvény megmaradó részének fékhatásossága megszűnne; |
| --- | --- |

2.11.

„önműködő fékezés”: az a fékezés, amikor a járműszerelvényt alkotó, egymással összekapcsolt járművek szétválása esetén a pótkocsi vagy pótkocsik fékezése önműködően bekövetkezik, beleértve a kapcsolóberendezés törése okozta szétválást is, anélkül hogy a járműszerelvény megmaradó részének fékhatásossága megszűnne;

| 2.12. | „ráfutó fékezés”: az a fékezés, amely a pótkocsinak fékezés közben a vontatójárműre történő rámozdulása folytán keletkező erőket használja fel; |
| --- | --- |

2.12.

„ráfutó fékezés”: az a fékezés, amely a pótkocsinak fékezés közben a vontatójárműre történő rámozdulása folytán keletkező erőket használja fel;

| 2.13. | „progresszív és fokozatos fékezés”: az a fékezés, mely a berendezés szokásos üzemi tartományában és a fékek működtetése közben történik (lásd a fenti 2.4.1. szakaszt);






  2.13.1. | a járművezető a kezelőszervre gyakorolt hatással bármely pillanatban növelheti, vagy csökkentheti a fékerőt; |
| --- | --- | --- |

2.13.

„progresszív és fokozatos fékezés”: az a fékezés, mely a berendezés szokásos üzemi tartományában és a fékek működtetése közben történik (lásd a fenti 2.4.1. szakaszt);

2.13.1.

a járművezető a kezelőszervre gyakorolt hatással bármely pillanatban növelheti, vagy csökkentheti a fékerőt;

| 2.13.2. | a fékerő a kezelőszervre gyakorolt hatással arányosan változik (monoton függvény); és |
| --- | --- |

2.13.2.

a fékerő a kezelőszervre gyakorolt hatással arányosan változik (monoton függvény); és

| 2.13.3. | a fékerőt megfelelő precizitással könnyen lehet szabályozni; |
| --- | --- |

2.13.3.

a fékerőt megfelelő precizitással könnyen lehet szabályozni;

| 2.14. | „szakaszos fékezés:” az a fékezés, amely két vagy több, egyetlen közös kezelőszervvel működtetett fékezési forrás esetében használható, és melynek során az egyik forrás elsőbbséget kaphat a többi forrás visszaszorításával annak érdekében, hogy megtegye az azok működtetésének megkezdése előtt szükséges elmozdulást; |
| --- | --- |

2.14.

„szakaszos fékezés:” az a fékezés, amely két vagy több, egyetlen közös kezelőszervvel működtetett fékezési forrás esetében használható, és melynek során az egyik forrás elsőbbséget kaphat a többi forrás visszaszorításával annak érdekében, hogy megtegye az azok működtetésének megkezdése előtt szükséges elmozdulást;

| 2.15. | „tartós fékrendszer”: kiegészítő fékrendszer, amely hosszú időn keresztül képes fékhatás létrehozására és fenntartására anélkül, hogy hatékonysága jelentős mértékben csökkenne. A „tartós fékrendszer” kifejezés az egész rendszert jelenti, a kezelőszervet is beleértve.






  2.15.1. | A tartós fékrendszer állhat egyetlen berendezésből vagy lehet több berendezés együttese. Minden berendezés saját kezelőszervvel rendelkezik. |
| --- | --- | --- |

2.15.

„tartós fékrendszer”: kiegészítő fékrendszer, amely hosszú időn keresztül képes fékhatás létrehozására és fenntartására anélkül, hogy hatékonysága jelentős mértékben csökkenne. A „tartós fékrendszer” kifejezés az egész rendszert jelenti, a kezelőszervet is beleértve.

2.15.1.

A tartós fékrendszer állhat egyetlen berendezésből vagy lehet több berendezés együttese. Minden berendezés saját kezelőszervvel rendelkezik.

| 2.15.2. | Tartós fékrendszerek vezérlési konfigurációi:






  2.15.2.1. | „független tartós fékrendszer”: olyan tartós fékrendszer, melynek kezelőszerve elválik az üzemi és más fékrendszerek kezelőszerveitől; |
| --- | --- | --- |

2.15.2.

Tartós fékrendszerek vezérlési konfigurációi:

2.15.2.1.

„független tartós fékrendszer”: olyan tartós fékrendszer, melynek kezelőszerve elválik az üzemi és más fékrendszerek kezelőszerveitől;

| 2.15.2.2. | „integrált tartós fékrendszer”: olyan tartós fékrendszer, amelynek kezelőszerve olyan módon van egyesítve az üzemi fék kezelőszervével, hogy a kombinált kezelőszerv működtetésével a tartós és az üzemi fékrendszer egyszerre vagy megfelelő módon fázisokra bontva egyaránt működésbe lép; |
| --- | --- |

2.15.2.2.

„integrált tartós fékrendszer”: olyan tartós fékrendszer, amelynek kezelőszerve olyan módon van egyesítve az üzemi fék kezelőszervével, hogy a kombinált kezelőszerv működtetésével a tartós és az üzemi fékrendszer egyszerre vagy megfelelő módon fázisokra bontva egyaránt működésbe lép;

| 2.15.2.3. | „kombinált tartós fékrendszer”: olyan, megszakító berendezéssel is ellátott integrált tartós fékrendszer, amely lehetővé teszi, hogy a kombinált kezelőszerv csak az üzemi fékrendszert hozza működésbe; |
| --- | --- |

2.15.2.3.

„kombinált tartós fékrendszer”: olyan, megszakító berendezéssel is ellátott integrált tartós fékrendszer, amely lehetővé teszi, hogy a kombinált kezelőszerv csak az üzemi fékrendszert hozza működésbe;

| 2.16. | „terhelt jármű”: eltérő rendelkezés hiányában a legnagyobb tömegig megrakott jármű; |
| --- | --- |

2.16.

„terhelt jármű”: eltérő rendelkezés hiányában a legnagyobb tömegig megrakott jármű;

| 2.17. | „legnagyobb tömeg”: a gyártó által megadott, műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg (ez nagyobb lehet, mint a nemzeti hatóság által megállapított „megengedett legnagyobb tömeg”); |
| --- | --- |

2.17.

„legnagyobb tömeg”: a gyártó által megadott, műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg (ez nagyobb lehet, mint a nemzeti hatóság által megállapított „megengedett legnagyobb tömeg”);

| 2.18. | „a tömeg megoszlása a tengelyek között”: a jármű tömegére ható gravitációs erőhatás eloszlása és/vagy annak tengelyekre eső része; |
| --- | --- |

2.18.

„a tömeg megoszlása a tengelyek között”: a jármű tömegére ható gravitációs erőhatás eloszlása és/vagy annak tengelyekre eső része;

| 2.19. | „kerék-/tengelyterhelés”: az út felületének függőleges statikus reakciója (reakcióereje) a tengely kerekének/kerekeinek érintkezési területén; |
| --- | --- |

2.19.

„kerék-/tengelyterhelés”: az út felületének függőleges statikus reakciója (reakcióereje) a tengely kerekének/kerekeinek érintkezési területén;

| 2.20. | „legnagyobb statikus kerék-/tengelyterhelés”: a statikus kerék-/tengelyterhelés terhelt jármű esetében; |
| --- | --- |

2.20.

„legnagyobb statikus kerék-/tengelyterhelés”: a statikus kerék-/tengelyterhelés terhelt jármű esetében;

| 2.21. | „elektromos regeneratív fékrendszer”: olyan fékrendszer, amely lassulás közben gondoskodik a jármű mozgási energiájának villamos energiává történő átalakításáról;






  2.21.1. | „elektromos regeneratív fékszabályozó”: az elektromos regeneratív fékrendszert vezérlő eszköz; |
| --- | --- | --- |

2.21.

„elektromos regeneratív fékrendszer”: olyan fékrendszer, amely lassulás közben gondoskodik a jármű mozgási energiájának villamos energiává történő átalakításáról;

2.21.1.

„elektromos regeneratív fékszabályozó”: az elektromos regeneratív fékrendszert vezérlő eszköz;

| 2.21.2. | „A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszer”: az üzemi fékrendszer részét nem képező elektromos regeneratív fékrendszer; |
| --- | --- |

2.21.2.

„A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszer”: az üzemi fékrendszer részét nem képező elektromos regeneratív fékrendszer;

| 2.21.3. | „B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszer”: az üzemi fékrendszer részét képező elektromos regeneratív fékrendszer; |
| --- | --- |

2.21.3.

„B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszer”: az üzemi fékrendszer részét képező elektromos regeneratív fékrendszer;

| 2.21.4. | „elektromos töltési állapot:” a hajtóakkumulátorban tárolt villamos energia mennyiségének az akkumulátorban tárolható legnagyobb mennyiségű villamos energiához viszonyított pillanatnyi aránya; |
| --- | --- |

2.21.4.

„elektromos töltési állapot:” a hajtóakkumulátorban tárolt villamos energia mennyiségének az akkumulátorban tárolható legnagyobb mennyiségű villamos energiához viszonyított pillanatnyi aránya;

| 2.21.5. | „hajtóakkumulátor:” a jármű hajtómotorjának (hajtómotorjainak) meghajtásához használt energia tárhelyét alkotó akkumulátoregyüttes; |
| --- | --- |

2.21.5.

„hajtóakkumulátor:” a jármű hajtómotorjának (hajtómotorjainak) meghajtásához használt energia tárhelyét alkotó akkumulátoregyüttes;

| 2.22. | „hidraulikus fékberendezés tárolt energiával”: olyan fékrendszer, ahol az energiát nyomás alatt álló egy vagy több akkumulátorban tárolt hidraulikus folyadék szolgáltatja. Az akkumulátort egy vagy több szivattyú tölti, amelyek mindegyike a nyomást egy legnagyobb értékre korlátozó berendezéssel van ellátva. Ezt az értéket a gyártó határozza meg; |
| --- | --- |

2.22.

„hidraulikus fékberendezés tárolt energiával”: olyan fékrendszer, ahol az energiát nyomás alatt álló egy vagy több akkumulátorban tárolt hidraulikus folyadék szolgáltatja. Az akkumulátort egy vagy több szivattyú tölti, amelyek mindegyike a nyomást egy legnagyobb értékre korlátozó berendezéssel van ellátva. Ezt az értéket a gyártó határozza meg;

| 2.23. | „első és hátsó kerekek egyidejű blokkolása”: az az állapot, melyben a hátsó tengelyen az utolsó (második) kerék blokkolása és az első tengelyen az utolsó (második) kerék blokkolása közötti időtartam nem éri el a 0,1 másodpercet; |
| --- | --- |

2.23.

„első és hátsó kerekek egyidejű blokkolása”: az az állapot, melyben a hátsó tengelyen az utolsó (második) kerék blokkolása és az első tengelyen az utolsó (második) kerék blokkolása közötti időtartam nem éri el a 0,1 másodpercet;

| 2.24. | „elektromos vezérlővezeték”: az az elektromos kapcsolat, amely a pótkocsi fékvezérlési funkcióját továbbítja. Magában foglalja az elektromos vezetékeket és csatlakozásokat, valamint tartalmazza az adatkommunikáció alkatrészeit és a pótkocsivezérlés átviteléhez szükséges elektromos energiaellátást; |
| --- | --- |

2.24.

„elektromos vezérlővezeték”: az az elektromos kapcsolat, amely a pótkocsi fékvezérlési funkcióját továbbítja. Magában foglalja az elektromos vezetékeket és csatlakozásokat, valamint tartalmazza az adatkommunikáció alkatrészeit és a pótkocsivezérlés átviteléhez szükséges elektromos energiaellátást;

| 2.25. | „adatkommunikáció”: a digitális adatok protokoll szerinti átvitele; |
| --- | --- |

2.25.

„adatkommunikáció”: a digitális adatok protokoll szerinti átvitele;

| 2.26. | „ponttól pontig”: a csak két egységből álló kommunikációs hálózat topológiája. Mindegyik egység rendelkezik a kommunikációs vonal tekintetében integrált lezáró ellenállással; |
| --- | --- |

2.26.

„ponttól pontig”: a csak két egységből álló kommunikációs hálózat topológiája. Mindegyik egység rendelkezik a kommunikációs vonal tekintetében integrált lezáró ellenállással;

| 2.27. | „kapcsolóponti erő szabályozása”: az a rendszer/funkció, amely önműködően kiegyenlíti a vontatójármű és a pótkocsi lefékezettségét; |
| --- | --- |

2.27.

„kapcsolóponti erő szabályozása”: az a rendszer/funkció, amely önműködően kiegyenlíti a vontatójármű és a pótkocsi lefékezettségét;

| 2.28. | „névleges érték”: a referencia-fékhatásosság tekintetében történő meghatározása a fékrendszer átviteli funkciója értékének megadásához szükséges, amely az egyenként és szerelvényben használt járművek kimeneti és bemeneti adatait egymáshoz viszonyítja;






  2.28.1. | „névleges érték”: gépjárművek tekintetében típusjóváhagyáskor igazolható jellemzőként kerül meghatározásra, amely a jármű önálló fékezettségét a féknyomaték bemeneti változójának szintjéhez viszonyítja; |
| --- | --- | --- |

2.28.

„névleges érték”: a referencia-fékhatásosság tekintetében történő meghatározása a fékrendszer átviteli funkciója értékének megadásához szükséges, amely az egyenként és szerelvényben használt járművek kimeneti és bemeneti adatait egymáshoz viszonyítja;

2.28.1.

„névleges érték”: gépjárművek tekintetében típusjóváhagyáskor igazolható jellemzőként kerül meghatározásra, amely a jármű önálló fékezettségét a féknyomaték bemeneti változójának szintjéhez viszonyítja;

| 2.28.2. | „névleges érték”: pótkocsi esetében a típusjóváhagyáskor igazolható jellemzőként kerül meghatározásra, és a fékezettséget a kapcsolófej jelzéséhez viszonyítja; |
| --- | --- |

2.28.2.

„névleges érték”: pótkocsi esetében a típusjóváhagyáskor igazolható jellemzőként kerül meghatározásra, és a fékezettséget a kapcsolófej jelzéséhez viszonyítja;

| 2.28.3. | „névleges terhelési érték”: a kapcsolóponti erő szabályozása tekintetében olyan jellemzőként kerül meghatározásra, amely a kapcsolófej jelzését a fékezettséghez viszonyítja, és amely a típusjóváhagyáskor igazolható, a 10. melléklet kompatibilitási sávjaiban megadott határértékeken belül; |
| --- | --- |

2.28.3.

„névleges terhelési érték”: a kapcsolóponti erő szabályozása tekintetében olyan jellemzőként kerül meghatározásra, amely a kapcsolófej jelzését a fékezettséghez viszonyítja, és amely a típusjóváhagyáskor igazolható, a 10. melléklet kompatibilitási sávjaiban megadott határértékeken belül;

| 2.29. | „önműködően vezérelt fékezés”: az összetett elektronikus vezérlőrendszer azon funkciója, amellyel meghatározott tengelyek fékrendszereit vagy fékjeit a jármű lassulásának kiváltása érdekében működésbe hozza, a járművezető közvetlen cselekedetével vagy a nélkül, a jármű fedélzetén keletkezett adatok automatikus értékelése nyomán; |
| --- | --- |

2.29.

„önműködően vezérelt fékezés”: az összetett elektronikus vezérlőrendszer azon funkciója, amellyel meghatározott tengelyek fékrendszereit vagy fékjeit a jármű lassulásának kiváltása érdekében működésbe hozza, a járművezető közvetlen cselekedetével vagy a nélkül, a jármű fedélzetén keletkezett adatok automatikus értékelése nyomán;

| 2.30. | „szelektív fékezés”: az összetett elektronikus vezérlőrendszeren belüli azon funkció, amellyel az egyes fékek önműködően lépnek működésbe, amelynek során a jármű lassulása másodlagos a jármű viselkedése megváltozásához képest; |
| --- | --- |

2.30.

„szelektív fékezés”: az összetett elektronikus vezérlőrendszeren belüli azon funkció, amellyel az egyes fékek önműködően lépnek működésbe, amelynek során a jármű lassulása másodlagos a jármű viselkedése megváltozásához képest;

| 2.31. | „referencia-fékerők”: görgős fékpadon, egy tengelyen, a kerékabroncs kerületén keletkezett fékerők, a fékhenger nyomásához viszonyítva, és a típusjóváhagyás idején megállapítva; |
| --- | --- |

2.31.

„referencia-fékerők”: görgős fékpadon, egy tengelyen, a kerékabroncs kerületén keletkezett fékerők, a fékhenger nyomásához viszonyítva, és a típusjóváhagyás idején megállapítva;

| 2.32. | „fékjel”: logikai jel, amely a fék 5.2.1.30. szakaszban meghatározott aktiválására utal; |
| --- | --- |

2.32.

„fékjel”: logikai jel, amely a fék 5.2.1.30. szakaszban meghatározott aktiválására utal;

| 2.33. | „vészfékjel”: logikai jel, amely a vészfék 5.2.1.31. szakaszban meghatározott aktiválására utal. |
| --- | --- |

2.33.

„vészfékjel”: logikai jel, amely a vészfék 5.2.1.31. szakaszban meghatározott aktiválására utal.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A járműtípusnak a fékezés tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A járműtípusnak a fékezés tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:






  3.2.1. | a járműtípus részletes leírása a fenti 2.2. szakaszban meghatározott tételek tekintetében. A járműtípust azonosító számok és/vagy jelölések, és gépjárművek esetében a motortípus; |
| --- | --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

3.2.1.

a járműtípus részletes leírása a fenti 2.2. szakaszban meghatározott tételek tekintetében. A járműtípust azonosító számok és/vagy jelölések, és gépjárművek esetében a motortípus;

| 3.2.2. | a fékrendszert alkotó alkatrészek megfelelően azonosított listája; |
| --- | --- |

3.2.2.

a fékrendszert alkotó alkatrészek megfelelően azonosított listája;

| 3.2.3. | az összeszerelt fékrendszer ábrája és az azt alkotó alkatrészek járművön való elhelyezésének feltüntetése; |
| --- | --- |

3.2.3.

az összeszerelt fékrendszer ábrája és az azt alkotó alkatrészek járművön való elhelyezésének feltüntetése;

| 3.2.4. | az egyes alkatrészek részletes rajza, amely lehetővé teszi az alkatrész egyszerű fellelését és azonosítását. |
| --- | --- |

3.2.4.

az egyes alkatrészek részletes rajza, amely lehetővé teszi az alkatrész egyszerű fellelését és azonosítását.

| 3.3. | Egy, a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokat végrehajtó műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.3.

Egy, a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokat végrehajtó műszaki szolgálatnak.

| 3.4. | Az illetékes hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megtették-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.4.

Az illetékes hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megtették-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító megfelelő intézkedéseket.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. és 6. szakasz követelményeinek, a járműtípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az előírás értelmében jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az alábbi 5. és 6. szakasz követelményeinek, a járműtípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Az első két számjegy a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (az előírás jelen formájában 10). A szerződő fél nem rendeli ugyanazt a jóváhagyási számot egy más típusú fékrendszerrel felszerelt ugyanazon járműtípushoz, illetve más járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Az első két számjegy a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (az előírás jelen formájában 10). A szerződő fél nem rendeli ugyanazt a jóváhagyási számot egy más típusú fékrendszerrel felszerelt ugyanazon járműtípushoz, illetve más járműtípushoz.

| 4.3. | Az előírás értelmében a megállapodásban részes és az előírást alkalmazó feleket a járműtípus jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról az előírás 2. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon, valamint a fenti 3.2.1–3.2.4. szakaszban említett dokumentumokban szereplő adatok összegzésével és a vizsgálatot kérő által megadott rajzok megküldésével kell értesíteni, amelyek formátuma nem haladhatja meg az A4-es méretet (210 × 297 mm), illetve azokat ilyen méretre kell összehajtani, és ennek megfelelő méretarányban kell elkészíteni azokat. |
| --- | --- |

4.3.

Az előírás értelmében a megállapodásban részes és az előírást alkalmazó feleket a járműtípus jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról az előírás 2. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon, valamint a fenti 3.2.1–3.2.4. szakaszban említett dokumentumokban szereplő adatok összegzésével és a vizsgálatot kérő által megadott rajzok megküldésével kell értesíteni, amelyek formátuma nem haladhatja meg az A4-es méretet (210 × 297 mm), illetve azokat ilyen méretre kell összehajtani, és ennek megfelelő méretarányban kell elkészíteni azokat.

| 4.4. | Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű, és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (3) és |
| --- | --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű, és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (3) és

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a fenti 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a fenti 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 4.5. | Ha azonban M2 vagy M3 kategóriájú járművet hagynak jóvá az előírás 4. melléklete 1.8. szakaszának rendelkezései szerint, az előírás száma után egy M betűt kell írni. |
| --- | --- |

4.5.

Ha azonban M2 vagy M3 kategóriájú járművet hagynak jóvá az előírás 4. melléklete 1.8. szakaszának rendelkezései szerint, az előírás száma után egy M betűt kell írni.

| 4.6. | Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.6.

Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.8. | A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.9. | Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére. |
| --- | --- |

4.9.

Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Általános előírások

5.1.1.   Fékrendszer

| 5.1.1.1. | A fékrendszert úgy kell megtervezni, legyártani és felszerelni, hogy a jármű szokásos üzemi körülmények között, az esetleg rá ható rezgések ellenére, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

A fékrendszert úgy kell megtervezni, legyártani és felszerelni, hogy a jármű szokásos üzemi körülmények között, az esetleg rá ható rezgések ellenére, megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek.

| 5.1.1.2. | A fékrendszernek olyan szerkezetűnek és kialakításúnak kell lennie, és azt úgy kell felszerelni, hogy ellenálló legyen különösen az általa elszenvedett korrózióval és az öregedéssel szemben. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

A fékrendszernek olyan szerkezetűnek és kialakításúnak kell lennie, és azt úgy kell felszerelni, hogy ellenálló legyen különösen az általa elszenvedett korrózióval és az öregedéssel szemben.

| 5.1.1.3. | A fékbetétek nem tartalmazhatnak azbesztet. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

A fékbetétek nem tartalmazhatnak azbesztet.

| 5.1.1.4. | Mágneses vagy elektromos tér nem befolyásolhatja hátrányosan a fékrendszer – beleértve az elektromos vezérlővezetékeket is – hatékonyságát. Ezt a 10. előírás 02. módosítássorozatának megfelelően kell igazolni. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

Mágneses vagy elektromos tér nem befolyásolhatja hátrányosan a fékrendszer – beleértve az elektromos vezérlővezetékeket is – hatékonyságát. Ezt a 10. előírás 02. módosítássorozatának megfelelően kell igazolni.

| 5.1.1.5. | A hibakereső jel pillanatnyilag (< 10 ms ideig) megszakíthatja a vezérlésátvitel utasításjelét, amennyiben ez nem csökkenti a fékhatásosságot. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

A hibakereső jel pillanatnyilag (< 10 ms ideig) megszakíthatja a vezérlésátvitel utasításjelét, amennyiben ez nem csökkenti a fékhatásosságot.

5.1.2.   A fékrendszer funkciói

Az előírás 2.3. szakaszában meghatározott fékrendszernek a következő funkciókat kell betöltenie:

5.1.2.1.   Üzemi fékrendszer

Az üzemi fékrendszernek lehetővé kell tennie a jármű mozgásának szabályozását és a jármű gyors, biztonságos és hatásos megállítását, bármekkora is legyen annak sebessége vagy terhelése, és bármilyen fokú lejtőn is haladjon fölfelé vagy lefelé. A fékhatásnak szabályozhatónak kell lennie. A gépjárművezető képes kell, hogy legyen arra, hogy a fékhatást a vezetőülésből biztosítsa anélkül, hogy kezét levenné a kormánykerékről.

5.1.2.2.   Biztonsági fékrendszer

A biztonsági fékrendszernek lehetővé kell tennie az üzemi fék meghibásodása esetén a jármű ésszerű távolságon belüli megállítását. A fékhatásnak szabályozhatónak kell lennie. A gépjárművezetőnek képesnek kell lennie arra, hogy fékhatást a vezetőülésből biztosítsa úgy, hogy legalább az egyik keze a kormánykeréken maradjon. E rendelkezések alkalmazásában feltételezett, hogy az üzemi fékben egyszerre több meghibásodás nem következhet be.

5.1.2.3.   Rögzítőfékrendszer

A rögzítőféknek lehetővé kell tennie a jármű statikus állapotban, lejtőn vagy emelkedőn történő megtartását a járművezető távollétében is oly módon, hogy a fékezésben részt vevő alkatrészeket teljesen mechanikus szerkezet tartsa reteszelt helyzetben. A gépjárművezetőnek képesnek kell lennie a fékhatást a vezetőülésből biztosítani, pótkocsi esetében az előírás 5.2.2.10. szakaszának rendelkezéseit is figyelembe véve. A pótkocsi légfékjét és a vontatójármű rögzítőfékjét egyidejűleg is lehet működtetni akkor, ha a járművezető bármikor ellenőrizni tudja, hogy a járműszerelvény rögzítőfékjének hatásossága, amely tisztán a rögzítőfékrendszer mechanikus működéséből származik, megfelelő.

5.1.3.   Gépjárművek és pótkocsik csatlakoztatásai sűrített levegős fékrendszerek esetében

| 5.1.3.1. | Gépjárművek és pótkocsik sűrített levegős fékrendszereinek csatlakoztatását az 5.1.3.1.1., 5.1.3.1.2. vagy 5.1.3.1.3. szakasz szerint kell biztosítani:






  5.1.3.1.1. | egy pneumatikus töltővezeték és egy pneumatikus vezérlővezeték; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Gépjárművek és pótkocsik sűrített levegős fékrendszereinek csatlakoztatását az 5.1.3.1.1., 5.1.3.1.2. vagy 5.1.3.1.3. szakasz szerint kell biztosítani:

5.1.3.1.1.

egy pneumatikus töltővezeték és egy pneumatikus vezérlővezeték;

| 5.1.3.1.2. | egy pneumatikus töltővezeték, egy pneumatikus vezérlővezeték és egy elektromos vezérlővezeték; |
| --- | --- |

5.1.3.1.2.

egy pneumatikus töltővezeték, egy pneumatikus vezérlővezeték és egy elektromos vezérlővezeték;

| 5.1.3.1.3. | egy pneumatikus töltővezeték és egy elektromos vezérlővezeték; ez a lehetőség a lábjegyzetben meghatározott feltételek mellett használható (4). |
| --- | --- |

5.1.3.1.3.

egy pneumatikus töltővezeték és egy elektromos vezérlővezeték; ez a lehetőség a lábjegyzetben meghatározott feltételek mellett használható (4).

| 5.1.3.2. | A gépjármű elektromos vezérlővezetéke információt ad arról, hogy az 5.2.1.18.2. szakasz követelményei teljesíthetőek-e pneumatikus vezérlővezeték segítsége nélkül, csak az elektromos vezérlővezetékkel. Tájékoztatást ad egyben arról is, hogy a jármű az 5.1.3.1.2. szakasz szerinti két vezérlővezetékkel vagy az 5.1.3.1.3. szakasz szerinti egyetlen elektromos vezérlővezetékkel van-e felszerelve. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

A gépjármű elektromos vezérlővezetéke információt ad arról, hogy az 5.2.1.18.2. szakasz követelményei teljesíthetőek-e pneumatikus vezérlővezeték segítsége nélkül, csak az elektromos vezérlővezetékkel. Tájékoztatást ad egyben arról is, hogy a jármű az 5.1.3.1.2. szakasz szerinti két vezérlővezetékkel vagy az 5.1.3.1.3. szakasz szerinti egyetlen elektromos vezérlővezetékkel van-e felszerelve.

| 5.1.3.3. | Az 5.1.3.1.3. szakasz szerint felszerelt gépjárműnek fel kell ismernie, ha a hozzá kapcsolt 5.1.3.1.1. szakasz szerint felszerelt pótkocsi nem kompatibilis. Amikor ilyen járműveket elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatnak a vontatójárműhöz, a járművezetőt az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzés kell, hogy figyelmeztesse erre, és amikor a rendszer feszültség alá kerül, a vontatójármű fékjeinek önműködően működésbe kell lépniük. A fék ilyen alkalmazásának legalább az ezen előírás 4. mellékletének 2.3.1. szakaszában előírt rögzítőfék-hatásosságot kell nyújtania. |
| --- | --- |

5.1.3.3.

Az 5.1.3.1.3. szakasz szerint felszerelt gépjárműnek fel kell ismernie, ha a hozzá kapcsolt 5.1.3.1.1. szakasz szerint felszerelt pótkocsi nem kompatibilis. Amikor ilyen járműveket elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatnak a vontatójárműhöz, a járművezetőt az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzés kell, hogy figyelmeztesse erre, és amikor a rendszer feszültség alá kerül, a vontatójármű fékjeinek önműködően működésbe kell lépniük. A fék ilyen alkalmazásának legalább az ezen előírás 4. mellékletének 2.3.1. szakaszában előírt rögzítőfék-hatásosságot kell nyújtania.

| 5.1.3.4. | Az 5.1.3.1.2. szakaszban meghatározottak szerint két vezérlővezetékkel felszerelt gépjárműveknek az ugyancsak két vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsihoz történő elektromos csatlakoztatásakor teljesülniük kell a következő rendelkezéseknek:






  5.1.3.4.1. | a kapcsolófejhez mindkét jelnek el kell jutnia, és a pótkocsinak az elektromos vezérlőjelet kell használnia, amennyiben az nem tekintendő hibásnak. Ebben az esetben a pótkocsinak önműködően át kell váltania a pneumatikus vezérlővezetékre; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.4.

Az 5.1.3.1.2. szakaszban meghatározottak szerint két vezérlővezetékkel felszerelt gépjárműveknek az ugyancsak két vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsihoz történő elektromos csatlakoztatásakor teljesülniük kell a következő rendelkezéseknek:

5.1.3.4.1.

a kapcsolófejhez mindkét jelnek el kell jutnia, és a pótkocsinak az elektromos vezérlőjelet kell használnia, amennyiben az nem tekintendő hibásnak. Ebben az esetben a pótkocsinak önműködően át kell váltania a pneumatikus vezérlővezetékre;

| 5.1.3.4.2. | mindegyik járműnek egyszerre meg kell felelnie az ezen előírás 10. mellékletében az elektromos és pneumatikus működető vezetékre előírt rendelkezéseknek; és |
| --- | --- |

5.1.3.4.2.

mindegyik járműnek egyszerre meg kell felelnie az ezen előírás 10. mellékletében az elektromos és pneumatikus működető vezetékre előírt rendelkezéseknek; és

| 5.1.3.4.3. | amennyiben az elektromos vezérlőjel egy másodpercen túl is meghaladja a 100 kPa egyenértéket, a pótkocsinak ellenőriznie kell a pneumatikus jel jelenlétét; amennyiben pneumatikus jel nincsen, erről a járművezetőt a lenti 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott, a pótkocsiról vezérelt, külön sárga figyelmeztető jelzésnek kell figyelmeztetnie. |
| --- | --- |

5.1.3.4.3.

amennyiben az elektromos vezérlőjel egy másodpercen túl is meghaladja a 100 kPa egyenértéket, a pótkocsinak ellenőriznie kell a pneumatikus jel jelenlétét; amennyiben pneumatikus jel nincsen, erről a járművezetőt a lenti 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott, a pótkocsiról vezérelt, külön sárga figyelmeztető jelzésnek kell figyelmeztetnie.

| 5.1.3.5. | A pótkocsi felszerelhető az 5.1.3.1.3. szakaszban meghatározottak szerint, amennyiben azt csak olyan elektromos vezérlővezetékkel felszerelt gépjárművel lehet üzemeltetni, amely megfelel az 5.2.1.18.2. szakasz követelményeinek. Minden más esetben a pótkocsinak elektromos csatlakoztatáskor önműködően be kell fékeznie, illetve a lefékezett állapotban kell maradnia. A járművezetőt az 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott, külön sárga figyelmeztető jelzésnek kell erre figyelmeztetnie. |
| --- | --- |

5.1.3.5.

A pótkocsi felszerelhető az 5.1.3.1.3. szakaszban meghatározottak szerint, amennyiben azt csak olyan elektromos vezérlővezetékkel felszerelt gépjárművel lehet üzemeltetni, amely megfelel az 5.2.1.18.2. szakasz követelményeinek. Minden más esetben a pótkocsinak elektromos csatlakoztatáskor önműködően be kell fékeznie, illetve a lefékezett állapotban kell maradnia. A járművezetőt az 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott, külön sárga figyelmeztető jelzésnek kell erre figyelmeztetnie.

| 5.1.3.6. | Az elektromos vezérlővezetéknek meg kell felelnie az ISO 11992-1 és 11992-2:2003 szabványoknak, és ahhoz az ISO 7638-1 vagy 7638-2:1997 szabvány szerinti ponttól pontig típusú, hétpólusú csatlakozót kell használni. Az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó adatérintkezőit kell használni a kizárólag a fékezési (ideértve az ABS-t) és a futóműfunkciókhoz (kormánymű, abroncsok és felfüggesztés) történő információtovábbításhoz, az ISO 11992-2:2003 szabványban meghatározottak szerint. A fékezési funkciók elsőbbséget élveznek, és azokat szokásos és hibaüzemmódokban is fenn kell tartani. A futóműadatok továbbítása nem késleltetheti a fékezési funkciókat. Az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozóról érkező áramellátást kizárólag a fékezési és futóműfunkciókhoz lehet használni, és a pótkocsival kapcsolatos, az elektromos vezérlővezetéken át nem továbbított információk átviteléhez. Azonban minden esetben érvényesülnek ezen előírás 5.2.2.18. szakaszának rendelkezései. Minden más funkció áramellátását más módon kell megoldani.






  5.1.3.6.1. | A típusjóváhagyás időpontjában értékelni kell a fent meghatározott elektromos vezérlővezetékkel felszerelt vontató és vontatott jármű funkcionális kompatibilitását, annak ellenőrzésén keresztül, hogy teljesülnek-e az ISO 11992:2003 szabvány 1. és 2. részének vonatkozó rendelkezései. Ezen előírás 17. mellékletében szerepel példa azon vizsgálatokra, amelyek ezen értékelés elvégzéséhez használhatóak. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.6.

Az elektromos vezérlővezetéknek meg kell felelnie az ISO 11992-1 és 11992-2:2003 szabványoknak, és ahhoz az ISO 7638-1 vagy 7638-2:1997 szabvány szerinti ponttól pontig típusú, hétpólusú csatlakozót kell használni. Az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó adatérintkezőit kell használni a kizárólag a fékezési (ideértve az ABS-t) és a futóműfunkciókhoz (kormánymű, abroncsok és felfüggesztés) történő információtovábbításhoz, az ISO 11992-2:2003 szabványban meghatározottak szerint. A fékezési funkciók elsőbbséget élveznek, és azokat szokásos és hibaüzemmódokban is fenn kell tartani. A futóműadatok továbbítása nem késleltetheti a fékezési funkciókat. Az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozóról érkező áramellátást kizárólag a fékezési és futóműfunkciókhoz lehet használni, és a pótkocsival kapcsolatos, az elektromos vezérlővezetéken át nem továbbított információk átviteléhez. Azonban minden esetben érvényesülnek ezen előírás 5.2.2.18. szakaszának rendelkezései. Minden más funkció áramellátását más módon kell megoldani.

5.1.3.6.1.

A típusjóváhagyás időpontjában értékelni kell a fent meghatározott elektromos vezérlővezetékkel felszerelt vontató és vontatott jármű funkcionális kompatibilitását, annak ellenőrzésén keresztül, hogy teljesülnek-e az ISO 11992:2003 szabvány 1. és 2. részének vonatkozó rendelkezései. Ezen előírás 17. mellékletében szerepel példa azon vizsgálatokra, amelyek ezen értékelés elvégzéséhez használhatóak.

| 5.1.3.6.2. | Amennyiben a gépjárművet elektromos vezérlővezetékkel szerelték fel, és azt elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsihoz elektromosan csatlakoztatják, a gépjárműnek észlelnie kell az elektromos vezérlővezeték folyamatos 40 ms-nál hosszabb ideig tartó) kiesését, és azt az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzéssel kell jeleznie a járművezetőnek, amennyiben a járművek elektromos vezérlővezetéken keresztül kapcsolódnak. |
| --- | --- |

5.1.3.6.2.

Amennyiben a gépjárművet elektromos vezérlővezetékkel szerelték fel, és azt elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsihoz elektromosan csatlakoztatják, a gépjárműnek észlelnie kell az elektromos vezérlővezeték folyamatos 40 ms-nál hosszabb ideig tartó) kiesését, és azt az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzéssel kell jeleznie a járművezetőnek, amennyiben a járművek elektromos vezérlővezetéken keresztül kapcsolódnak.

| 5.1.3.7. | Ha a gépjármű rögzítőfékrendszerének működése működésbe hozza a pótkocsi fékrendszerét is – az 5.1.2.3. szakaszban megengedettek szerint –, teljesülniük kell a következő pótlólagos követelményeknek is:






  5.1.3.7.1. | Amennyiben a gépjárművet az 5.1.3.1.1. szakasz szerint szerelték fel, a gépjármű rögzítőfékrendszere működtetésének egy pneumatikus vezérlővezetéken keresztül működésbe kell hoznia a pótkocsi fékrendszerét is. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.7.

Ha a gépjármű rögzítőfékrendszerének működése működésbe hozza a pótkocsi fékrendszerét is – az 5.1.2.3. szakaszban megengedettek szerint –, teljesülniük kell a következő pótlólagos követelményeknek is:

5.1.3.7.1.

Amennyiben a gépjárművet az 5.1.3.1.1. szakasz szerint szerelték fel, a gépjármű rögzítőfékrendszere működtetésének egy pneumatikus vezérlővezetéken keresztül működésbe kell hoznia a pótkocsi fékrendszerét is.

| 5.1.3.7.2. | Amennyiben a gépjárművet az 5.1.3.1.2. szakasz szerint szerelték fel, a gépjármű rögzítőfékrendszere működtetésének az 5.1.3.7.1. szakaszban előírtak szerint működésbe kell hoznia a pótkocsi fékrendszerét is. Emellett a rögzítőfékrendszer működtetése a pótkocsi fékrendszerét egy elektromos vezérlővezetéken keresztül is működésbe hozhatja. |
| --- | --- |

5.1.3.7.2.

Amennyiben a gépjárművet az 5.1.3.1.2. szakasz szerint szerelték fel, a gépjármű rögzítőfékrendszere működtetésének az 5.1.3.7.1. szakaszban előírtak szerint működésbe kell hoznia a pótkocsi fékrendszerét is. Emellett a rögzítőfékrendszer működtetése a pótkocsi fékrendszerét egy elektromos vezérlővezetéken keresztül is működésbe hozhatja.

| 5.1.3.7.3. | Amennyiben a gépjárművet az 5.1.3.1.3. szakasz szerint szerelték fel, vagy az 5.1.3.1.2. szakasz szerint pneumatikus vezérlővezeték nélkül is megfelel az 5.2.1.18.2. szakasz követelményeinek, a gépjármű rögzítőfékrendszere működtetésének egy elektromos vezérlővezetéken keresztül kell működésbe hoznia a pótkocsi fékrendszerét. Ha kikapcsolt állapotban van a gépjármű fékrendszerének villamosenergia-ellátása, a pótkocsi fékezését a töltővezeték kiürülésének kell kiváltania (emellett a pneumatikus vezérlővezeték nyomás alatt maradhat). A töltővezeték csak addig maradhat üres, amíg helyre nem áll a gépjármű fékberendezésének áramellátása, és egyidejűleg helyre nem áll a pótkocsi elektromos vezérlővezetéken keresztül történő fékezése. |
| --- | --- |

5.1.3.7.3.

Amennyiben a gépjárművet az 5.1.3.1.3. szakasz szerint szerelték fel, vagy az 5.1.3.1.2. szakasz szerint pneumatikus vezérlővezeték nélkül is megfelel az 5.2.1.18.2. szakasz követelményeinek, a gépjármű rögzítőfékrendszere működtetésének egy elektromos vezérlővezetéken keresztül kell működésbe hoznia a pótkocsi fékrendszerét. Ha kikapcsolt állapotban van a gépjármű fékrendszerének villamosenergia-ellátása, a pótkocsi fékezését a töltővezeték kiürülésének kell kiváltania (emellett a pneumatikus vezérlővezeték nyomás alatt maradhat). A töltővezeték csak addig maradhat üres, amíg helyre nem áll a gépjármű fékberendezésének áramellátása, és egyidejűleg helyre nem áll a pótkocsi elektromos vezérlővezetéken keresztül történő fékezése.

| 5.1.3.8. | Nem automatikus működtetésű elzáróberendezések használata nem engedhető meg. Nyerges járműszerelvény esetében a hajlékony tömlők és vezetékek a gépjármű részét képezik. A hajlékony tömlők minden más esetben a pótkocsihoz tartoznak. |
| --- | --- |

5.1.3.8.

Nem automatikus működtetésű elzáróberendezések használata nem engedhető meg. Nyerges járműszerelvény esetében a hajlékony tömlők és vezetékek a gépjármű részét képezik. A hajlékony tömlők minden más esetben a pótkocsihoz tartoznak.

5.1.4.   A fékrendszer időszakos műszaki vizsgálatára vonatkozó rendelkezések

5.1.4.1.   Az üzemi fékrendszer kopó alkatrészei – pl. súrlódóbetétek és dobok/tárcsák – kopásának értékelhetőnek kell lennie (dobok vagy tárcsák esetében a kopás vizsgálatát nem szükségszerűen kell az időszakos műszaki vizsgálat során elvégezni). Az ennek elvégzésére használható módszert ezen előírás 5.2.1.11.2. és 5.2.2.8.2. szakasza határozza meg.

5.1.4.2.   A sűrített levegős fékrendszerrel felszerelt jármű egyes tengelyein az üzem közbeni fékerők meghatározásának céljára sűrített levegős nyomásvizsgálati csatlakozók szükségesek:

| 5.1.4.2.1. | a fékrendszer minden egyes független körében egy könnyen hozzáférhető helyen, lehetőleg annak a fékhengernek a közelében, amelynek a működése a 6. mellékletben leírt fékkésedelmi idő szempontjából a legkedvezőtlenebb; |
| --- | --- |

5.1.4.2.1.

a fékrendszer minden egyes független körében egy könnyen hozzáférhető helyen, lehetőleg annak a fékhengernek a közelében, amelynek a működése a 6. mellékletben leírt fékkésedelmi idő szempontjából a legkedvezőtlenebb;

| 5.1.4.2.2. | a 10. melléklet 7.2. szakaszában említett nyomásmodulációs berendezéssel ellátott fékrendszerek esetében a nyomóvezetékben könnyen hozzáférhető helyen, lehetőleg szorosan a berendezés előtt és mögött. Ha a berendezés pneumatikus vezérlésű, egy további vizsgálati csatlakozó szükséges a terhelt állapot szimulálásához. Ha ilyen berendezést nem szereltek fel, egyetlen nyomásvizsgálati csatlakozót kell felszerelni, amely megfelel a fent említett berendezés utáni csatlakozónak. Ezeket a vizsgálati csatlakozókat úgy kell felszerelni, hogy azok a talajról vagy a járműből egyszerűen hozzáférhetőek legyenek; |
| --- | --- |

5.1.4.2.2.

a 10. melléklet 7.2. szakaszában említett nyomásmodulációs berendezéssel ellátott fékrendszerek esetében a nyomóvezetékben könnyen hozzáférhető helyen, lehetőleg szorosan a berendezés előtt és mögött. Ha a berendezés pneumatikus vezérlésű, egy további vizsgálati csatlakozó szükséges a terhelt állapot szimulálásához. Ha ilyen berendezést nem szereltek fel, egyetlen nyomásvizsgálati csatlakozót kell felszerelni, amely megfelel a fent említett berendezés utáni csatlakozónak. Ezeket a vizsgálati csatlakozókat úgy kell felszerelni, hogy azok a talajról vagy a járműből egyszerűen hozzáférhetőek legyenek;

| 5.1.4.2.3. | a 7. melléklet A. pontja 2.4. szakaszának értelmében véve legkedvezőtlenebb helyzetű energiatárolóhoz legközelebb lévő, könnyen hozzáférhető helyen; |
| --- | --- |

5.1.4.2.3.

a 7. melléklet A. pontja 2.4. szakaszának értelmében véve legkedvezőtlenebb helyzetű energiatárolóhoz legközelebb lévő, könnyen hozzáférhető helyen;

| 5.1.4.2.4. | a fékrendszer minden egyes független körében, hogy ellenőrizni lehessen a teljes továbbító vezeték bemenő és kimenő nyomását; |
| --- | --- |

5.1.4.2.4.

a fékrendszer minden egyes független körében, hogy ellenőrizni lehessen a teljes továbbító vezeték bemenő és kimenő nyomását;

| 5.1.4.2.5. | a nyomásvizsgáló csatlakozóknak meg kell felelniük az ISO 35831984 szabvány 4. pontjában foglaltaknak; |
| --- | --- |

5.1.4.2.5.

a nyomásvizsgáló csatlakozóknak meg kell felelniük az ISO 35831984 szabvány 4. pontjában foglaltaknak;

5.1.4.3.   a szükséges nyomásvizsgálati csatlakozók hozzáférhetőségét nem akadályozhatják a jármű karosszériáján elvégzett módosítások, vagy arra felszerelt tartozékok;

5.1.4.4.   görgős próbapadon vagy görgős fékpadon lehetségesnek kell lenni álló helyzetben is a maximális fékerő létrehozásának.

5.1.4.5.   Fékrendszerek adatai:

| 5.1.4.5.1. | A sűrített levegős fékrendszerek működési és hatásossági vizsgálataihoz szükséges adatokat a járművön látható helyen kitörölhetetlenül fel kell tüntetni vagy más módon (pl. kézikönyvben, elektronikus adathordozón) kell szabadon elérhetővé tenni. |
| --- | --- |

5.1.4.5.1.

A sűrített levegős fékrendszerek működési és hatásossági vizsgálataihoz szükséges adatokat a járművön látható helyen kitörölhetetlenül fel kell tüntetni vagy más módon (pl. kézikönyvben, elektronikus adathordozón) kell szabadon elérhetővé tenni.

| 5.1.4.5.2. | Sűrített levegős fékrendszerekkel felszerelt járművek tekintetében legalább a következő adatok szükségesek:
  Pneumatikai jellemzők:







  Kompresszor/tehermentesítő szelep (5) | Legnagyobb kikapcsolási nyomás = ... kPa | Legkisebb bekapcsolási nyomás = ... kPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Négykörös védőszelep | Statikus zárónyomás = ... kPa |
| Pótkocsi-fékvezérlő szelep vagy pótkocsifékező szelep (8), szükség szerint | 150 kPa féknyomásnak megfelelő kimeneti nyomás = ... kPa |
| Legkisebb tervezési nyomás az üzemi fékrendszerben a fékszámításhoz (5)
   (6) | |

5.1.4.5.2.

Sűrített levegős fékrendszerekkel felszerelt járművek tekintetében legalább a következő adatok szükségesek:

Pneumatikai jellemzők:

Kompresszor/tehermentesítő szelep (5)

Legnagyobb kikapcsolási nyomás = ... kPa

Legkisebb bekapcsolási nyomás = ... kPa

Négykörös védőszelep

Statikus zárónyomás = ... kPa

Pótkocsi-fékvezérlő szelep vagy pótkocsifékező szelep (8), szükség szerint

150 kPa féknyomásnak megfelelő kimeneti nyomás = ... kPa

Legkisebb tervezési nyomás az üzemi fékrendszerben a fékszámításhoz (5)
   (6)

| | Tengely(ek) |
| --- | --- |
| Fékhenger típusa (7)

  üzemi/rögzítő | / | / | / |
| Legnagyobb löket (7) smax = ... mm | | | |
| Kar hossza (7) = ... mm | | | |

Tengely(ek)

Fékhenger típusa (7)

üzemi/rögzítő

/

/

/

Legnagyobb löket (7) smax = ... mm

Kar hossza (7) = ... mm

5.1.4.6.   Referencia-fékerők

| 5.1.4.6.1. | A sűrített levegővel működtetett fékkel felszerelt járművek esetében a referencia-fékerőket görgős fékpad használatával kell meghatározni. |
| --- | --- |

5.1.4.6.1.

A sűrített levegővel működtetett fékkel felszerelt járművek esetében a referencia-fékerőket görgős fékpad használatával kell meghatározni.

| 5.1.4.6.2. | Meg kell határozni a referencia-fékerőket a 100 kPa-tól a 0. típusú vizsgálat körülményei között keletkező fékhengernyomás-tartomány tekintetében minden egyes tengelyre. A típusjóváhagyás kérelmezőjének kell megadnia a referencia-fékerőket a 100 kPa-tól induló fékhengernyomás-tartományra. Ezeket az adatokat a jármű gyártójának a fenti 5.1.4.5.1. szakasz szerint kell rendelkezésre bocsátania. |
| --- | --- |

5.1.4.6.2.

Meg kell határozni a referencia-fékerőket a 100 kPa-tól a 0. típusú vizsgálat körülményei között keletkező fékhengernyomás-tartomány tekintetében minden egyes tengelyre. A típusjóváhagyás kérelmezőjének kell megadnia a referencia-fékerőket a 100 kPa-tól induló fékhengernyomás-tartományra. Ezeket az adatokat a jármű gyártójának a fenti 5.1.4.5.1. szakasz szerint kell rendelkezésre bocsátania.

| 5.1.4.6.3. | A referencia-fékerőket úgy kell megadni, hogy a jármű képes legyen az adott járműre ezen előírás 4. mellékletében meghatározottal egyenértékű fékezettség létrehozására (ez 50 % az M2, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriák esetében, a félpótkocsik kivételével, 45 % félpótkocsik esetében), minden esetben, ha a mért gördülő fékerő terheléstől függetlenül minden tengelyen legalább az adott fékhengernyomásra a megadott üzemi nyomástartományra megadott referencia-fékerővel megegyezik (9). |
| --- | --- |

5.1.4.6.3.

A referencia-fékerőket úgy kell megadni, hogy a jármű képes legyen az adott járműre ezen előírás 4. mellékletében meghatározottal egyenértékű fékezettség létrehozására (ez 50 % az M2, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriák esetében, a félpótkocsik kivételével, 45 % félpótkocsik esetében), minden esetben, ha a mért gördülő fékerő terheléstől függetlenül minden tengelyen legalább az adott fékhengernyomásra a megadott üzemi nyomástartományra megadott referencia-fékerővel megegyezik (9).

5.1.4.7.   Lehetőséget kell biztosítani a fékezést vezérlő elektronikus rendszerek helyes üzemi állapotának egyszerű módon történő ellenőrzésére. Ha különleges információkra van szükség, azokat szabadon rendelkezésre kell bocsátani.

| 5.1.4.7.1. | A típusjóváhagyás időpontjában bizalmasan fel kell vázolni azokat az eszközöket, amelyek a gyártó által választott ellenőrző művelet (például figyelmeztető jelzés) végrehajtásának egyszerű jogosulatlan módosításával szemben védelmet nyújtanak.
  Egy másik lehetőségként ez a védelmi követelmény akkor is teljesül, ha a helyes üzemi állapot ellenőrzésére rendelkezésre áll egy második eszköz. |
| --- | --- |

5.1.4.7.1.

A típusjóváhagyás időpontjában bizalmasan fel kell vázolni azokat az eszközöket, amelyek a gyártó által választott ellenőrző művelet (például figyelmeztető jelzés) végrehajtásának egyszerű jogosulatlan módosításával szemben védelmet nyújtanak.

Egy másik lehetőségként ez a védelmi követelmény akkor is teljesül, ha a helyes üzemi állapot ellenőrzésére rendelkezésre áll egy második eszköz.

5.1.5.   A 18. melléklet követelményeit kell alkalmazni valamennyi olyan összetett elektronikus járművezérlő rendszerre, amelyek fékezési funkciót teljesítenek vagy az utóbbi vezérlésátvitelének részét alkotják, ideértve az(oka)t a rendszer(eke)t is, amelyek a fékrendszert önműködően vezérelt fékezéshez vagy szelektív fékezéshez használják.

Azokra a rendszerekre vagy funkciókra azonban, amelyek a fékrendszert egy magasabb szintű célkitűzés megvalósításának eszközeként használják, a 18. melléklet csak akkor alkalmazható, ha azok közvetlen hatással vannak a fékrendszerre. Amennyiben ilyen rendszert beszereltek, azt a fékrendszer típus-jóváhagyási vizsgálata során nem szabad kikapcsolni.

5.2.   A fékrendszerek jellemzői

5.2.1.   Az M2, M3 és N jármű-kategóriák

5.2.1.1.   A jármű fékrendszereinek meg kell felelniük az üzemi, biztonsági és rögzítőfékrendszerekre meghatározott követelményeknek.

5.2.1.2.   Az üzemi fékezés, a biztonsági fékezés és a rögzítőfékezés berendezéseinek lehetnek közös alkatrészei, feltéve, hogy megfelelnek a következő feltételeknek:

| 5.2.1.2.1. | legalább két egymástól független, a járművezető által szokásos vezetői helyzetéből könnyen elérhető kezelőszervnek kell lennie;
  az M2 és az M3 járműosztályok kivételével az összes fék kezelőszervének (a tartós fékrendszer kezelőszervétől eltekintve) olyannak kell lennie, hogy kioldáskor visszaálljon a teljesen kioldott állásába. Ez a követelmény nem érvényes a rögzítőfék kezelőszervére (vagy a kombinált kezelőszerv megfelelő részére), ha ez működtetett állapotban a megfelelő állásban mechanikusan reteszelve van; |
| --- | --- |

5.2.1.2.1.

legalább két egymástól független, a járművezető által szokásos vezetői helyzetéből könnyen elérhető kezelőszervnek kell lennie;

az M2 és az M3 járműosztályok kivételével az összes fék kezelőszervének (a tartós fékrendszer kezelőszervétől eltekintve) olyannak kell lennie, hogy kioldáskor visszaálljon a teljesen kioldott állásába. Ez a követelmény nem érvényes a rögzítőfék kezelőszervére (vagy a kombinált kezelőszerv megfelelő részére), ha ez működtetett állapotban a megfelelő állásban mechanikusan reteszelve van;

| 5.2.1.2.2. | az üzemi fékrendszer kezelőszervének függetlennek kell lennie a rögzítőfékrendszer kezelőszervétől; |
| --- | --- |

5.2.1.2.2.

az üzemi fékrendszer kezelőszervének függetlennek kell lennie a rögzítőfékrendszer kezelőszervétől;

| 5.2.1.2.3. | ha az üzemi fékberendezésnek és a biztonsági fékberendezésnek közös kezelőszerve van, akkor az e kezelőszerv és az erőátviteli rendszer különböző részei közötti kapcsolat meghatározott üzemidő után sem szenvedhet el semmiféle károsodást; |
| --- | --- |

5.2.1.2.3.

ha az üzemi fékberendezésnek és a biztonsági fékberendezésnek közös kezelőszerve van, akkor az e kezelőszerv és az erőátviteli rendszer különböző részei közötti kapcsolat meghatározott üzemidő után sem szenvedhet el semmiféle károsodást;

| 5.2.1.2.4. | ahol az üzemi és a biztonsági fékrendszert ugyanaz a kezelőszerv működteti, ott a rögzítőfékrendszert úgy kell kialakítani, hogy akkor is lehessen működtetni, ha a jármű mozgásban van. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a jármű üzemi fékrendszerét, akár részlegesen is, működésbe lehet hozni egy kisegítő kezelőszervvel; |
| --- | --- |

5.2.1.2.4.

ahol az üzemi és a biztonsági fékrendszert ugyanaz a kezelőszerv működteti, ott a rögzítőfékrendszert úgy kell kialakítani, hogy akkor is lehessen működtetni, ha a jármű mozgásban van. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a jármű üzemi fékrendszerét, akár részlegesen is, működésbe lehet hozni egy kisegítő kezelőszervvel;

| 5.2.1.2.5. | ezen előírás 5.1.2.3. szakasza követelményeinek sérelme nélkül az üzemi fékrendszer és a rögzítőfékrendszer használhat közös erőátviteli alkatrészeket, feltéve, hogy az erőátvitel bármely részében bekövetkező hiba esetén még mindig biztosítottak a biztonsági fékezés követelményei; |
| --- | --- |

5.2.1.2.5.

ezen előírás 5.1.2.3. szakasza követelményeinek sérelme nélkül az üzemi fékrendszer és a rögzítőfékrendszer használhat közös erőátviteli alkatrészeket, feltéve, hogy az erőátvitel bármely részében bekövetkező hiba esetén még mindig biztosítottak a biztonsági fékezés követelményei;

| 5.2.1.2.6. | bármely alkatrész törése esetén a (ezen előírás 2.6. szakaszában meghatározott) fékeket vagy az alábbi 5.2.1.2.8. szakaszban meghatározott alkatrészeket kivéve, vagy az üzemi fékrendszer bármely más hibája esetén (működési hiba, egy energiatartalék részleges vagy teljes kimerülése) a biztonsági fékrendszernek vagy az üzemi fékrendszer meg nem hibásodott részének képesnek kell lennie arra, hogy a járművet a biztonsági fékezésre előírt feltételek mellett megállítsa; |
| --- | --- |

5.2.1.2.6.

bármely alkatrész törése esetén a (ezen előírás 2.6. szakaszában meghatározott) fékeket vagy az alábbi 5.2.1.2.8. szakaszban meghatározott alkatrészeket kivéve, vagy az üzemi fékrendszer bármely más hibája esetén (működési hiba, egy energiatartalék részleges vagy teljes kimerülése) a biztonsági fékrendszernek vagy az üzemi fékrendszer meg nem hibásodott részének képesnek kell lennie arra, hogy a járművet a biztonsági fékezésre előírt feltételek mellett megállítsa;

| 5.2.1.2.7. | különösen abban az esetben, ha a biztonsági fékrendszernek és az üzemi fékrendszernek közös kezelőszerve és erőátviteli rendszere van:






  5.2.1.2.7.1. | ha az üzemi fékezés a járművezető izomereje és egy vagy több energiatartalékból eredő rásegítés révén biztosított, akkor a biztonsági fékezésnek a rásegítés kiesésekor a járművezető izomereje által és – ha van ilyen – a meghibásodás által nem befolyásolt energiatartalék támogatásával elérhetőnek kell lennie, miközben a kezelőszervre kifejtett erőnek nem szabad meghaladnia a megengedett értékeket; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.7.

különösen abban az esetben, ha a biztonsági fékrendszernek és az üzemi fékrendszernek közös kezelőszerve és erőátviteli rendszere van:

5.2.1.2.7.1.

ha az üzemi fékezés a járművezető izomereje és egy vagy több energiatartalékból eredő rásegítés révén biztosított, akkor a biztonsági fékezésnek a rásegítés kiesésekor a járművezető izomereje által és – ha van ilyen – a meghibásodás által nem befolyásolt energiatartalék támogatásával elérhetőnek kell lennie, miközben a kezelőszervre kifejtett erőnek nem szabad meghaladnia a megengedett értékeket;

| 5.2.1.2.7.2. | amennyiben az üzemi fékrendszert és az erőátviteli rendszert működtető erők kizárólag a vezető által működtetett energiatartalék használatától függenek, ott legalább két, egymástól teljes mértékben független, saját független erőátviteli rendszerrel ellátott energiatartaléknak kell rendelkezésre állnia; mindegyiknek két vagy több kerék fékjeire szabad hatnia, amelyek úgy vannak megválasztva, hogy önmagukban biztosítsák a biztonsági fékhatást az előírt feltételek mellett anélkül, hogy ez fékezés közben a jármű stabilitását rontaná; emellett a korábban említett mindegyik energiatartalékot fel kell szerelni az alábbi 5.2.1.13. szakaszban meghatározott figyelmeztető berendezéssel. Minden üzemi fékkörben legalább az egyik légtartályban lennie kell leeresztő és kiürítő berendezésnek, megfelelő és könnyen hozzáférhető helyen; |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.2.

amennyiben az üzemi fékrendszert és az erőátviteli rendszert működtető erők kizárólag a vezető által működtetett energiatartalék használatától függenek, ott legalább két, egymástól teljes mértékben független, saját független erőátviteli rendszerrel ellátott energiatartaléknak kell rendelkezésre állnia; mindegyiknek két vagy több kerék fékjeire szabad hatnia, amelyek úgy vannak megválasztva, hogy önmagukban biztosítsák a biztonsági fékhatást az előírt feltételek mellett anélkül, hogy ez fékezés közben a jármű stabilitását rontaná; emellett a korábban említett mindegyik energiatartalékot fel kell szerelni az alábbi 5.2.1.13. szakaszban meghatározott figyelmeztető berendezéssel. Minden üzemi fékkörben legalább az egyik légtartályban lennie kell leeresztő és kiürítő berendezésnek, megfelelő és könnyen hozzáférhető helyen;

| 5.2.1.2.7.3. | ha az üzemi fékerő és az erőátvitel kizárólag valamely energiatartalék felhasználásától függ, az erőátviteli rendszer számára egy energiatartalék is elegendő, feltéve, hogy az előírt biztonsági fékezés biztosított a járművezetőnek az üzemi fék kezelőszervére kifejtett izomenergiájával, és teljesülnek az 5.2.1.6. szakasz követelményei. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.3.

ha az üzemi fékerő és az erőátvitel kizárólag valamely energiatartalék felhasználásától függ, az erőátviteli rendszer számára egy energiatartalék is elegendő, feltéve, hogy az előírt biztonsági fékezés biztosított a járművezetőnek az üzemi fék kezelőszervére kifejtett izomenergiájával, és teljesülnek az 5.2.1.6. szakasz követelményei.

| 5.2.1.2.8. | Bizonyos alkatrészeket, mint amilyen a pedál és csapágyazása, a főfékhenger(ek) és dugattyúja (dugattyúi(k)) (hidraulikus rendszerek), a fékszelep (hidraulikus és/vagy pneumatikus rendszerek), a pedál és a főfékhenger vagy fékszelep közötti kapcsolat, a fékhengerek és dugattyúik (hidraulikus és/vagy pneumatikus rendszerek) és a fékkar, valamint a fékkulcs és tengelye, nem kell törésre hajlamosnak tekinteni, ha megfelelően vannak méretezve, karbantartás során könnyen hozzáférhetők, és legalább olyan biztonsági jellemzőkkel bírnak, mint amilyenek a jármű más létfontosságú elemeire (pl. a kormányrudazatra) vannak előírva. Minden olyan alkatrészt, amelynek meghibásodása lehetetlenné tenné a jármű fékezését legalább a biztonsági fékrendszer számára előírt hatékonysággal, fémből vagy fémmel egyenértékű jellemzőkkel bíró anyagból kell készíteni, és azok nem szenvedhetnek lényeges alakváltozást a fékrendszerek szokásos üzeme során. |
| --- | --- |

5.2.1.2.8.

Bizonyos alkatrészeket, mint amilyen a pedál és csapágyazása, a főfékhenger(ek) és dugattyúja (dugattyúi(k)) (hidraulikus rendszerek), a fékszelep (hidraulikus és/vagy pneumatikus rendszerek), a pedál és a főfékhenger vagy fékszelep közötti kapcsolat, a fékhengerek és dugattyúik (hidraulikus és/vagy pneumatikus rendszerek) és a fékkar, valamint a fékkulcs és tengelye, nem kell törésre hajlamosnak tekinteni, ha megfelelően vannak méretezve, karbantartás során könnyen hozzáférhetők, és legalább olyan biztonsági jellemzőkkel bírnak, mint amilyenek a jármű más létfontosságú elemeire (pl. a kormányrudazatra) vannak előírva. Minden olyan alkatrészt, amelynek meghibásodása lehetetlenné tenné a jármű fékezését legalább a biztonsági fékrendszer számára előírt hatékonysággal, fémből vagy fémmel egyenértékű jellemzőkkel bíró anyagból kell készíteni, és azok nem szenvedhetnek lényeges alakváltozást a fékrendszerek szokásos üzeme során.

5.2.1.3.   Amennyiben az üzemi és a biztonsági fékrendszer külön kezelőszervvel van ellátva, a két kezelőszerv egyidejű működtetése nem teheti az üzemi és a biztonsági fékrendszert is működésképtelenné, sem akkor, ha mindkét rendszer hibátlan, sem akkor, ha az egyikük hibás.

5.2.1.4.   Függetlenül attól, hogy azt összeépítették-e a biztonsági fékrendszerrel, az üzemi fékrendszert úgy kell kialakítani, hogy erőátviteli rendszerének részleges meghibásodása esetén az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése elegendő számú kereket fékezzen le. Ezeket a kerekeket úgy kell megválasztani, hogy az üzemi fékrendszer maradó fékhatása megfeleljen az ezen előírás 4. melléklete 2.4. szakaszában megállapított követelményeknek.

| 5.2.1.4.1. | Mindazonáltal az előző követelmények nem vonatkoznak félpótkocsik vontatójárműveire, ha a félpótkocsi üzemi fékrendszerének erőátviteli rendszere független a vontatójármű üzemi fékrendszerének erőátviteli rendszerétől. |
| --- | --- |

5.2.1.4.1.

Mindazonáltal az előző követelmények nem vonatkoznak félpótkocsik vontatójárműveire, ha a félpótkocsi üzemi fékrendszerének erőátviteli rendszere független a vontatójármű üzemi fékrendszerének erőátviteli rendszerétől.

| 5.2.1.4.2. | A hidraulikus erőátviteli rendszer meghibásodásáról a járművezetőt az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzésnek kell értesítenie. Más megoldásként megengedhető, hogy a lámpa akkor gyulladjon fel, ha a tartályban a folyadék szintje a gyártó által meghatározott bizonyos szint alá esik. |
| --- | --- |

5.2.1.4.2.

A hidraulikus erőátviteli rendszer meghibásodásáról a járművezetőt az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzésnek kell értesítenie. Más megoldásként megengedhető, hogy a lámpa akkor gyulladjon fel, ha a tartályban a folyadék szintje a gyártó által meghatározott bizonyos szint alá esik.

5.2.1.5.   Amennyiben a fékezéshez a járművezető izomenergiáján kívül más energiát is felhasználnak, nem kell egynél több ilyen energiaforrásnak (hidraulikus szivattyú, levegőkompresszor stb.) rendelkezésre állnia, de az energiaforrás hajtóberendezésének a lehető legbiztonságosabbnak kell lennie.

| 5.2.1.5.1. | Egy járműfékrendszer erőátviteli rendszere bármely alkatrészének meghibásodása esetén a meg nem hibásodott rész ellátását továbbra is biztosítani kell, ha a jármű maradó és/vagy biztonsági fékezésre előírt hatékonyságú megállításához erre szükség van. Ezt a feltételt a jármű statikus helyzetében könnyen működtethető berendezésekkel vagy önműködő eszközökkel kell teljesíteni. |
| --- | --- |

5.2.1.5.1.

Egy járműfékrendszer erőátviteli rendszere bármely alkatrészének meghibásodása esetén a meg nem hibásodott rész ellátását továbbra is biztosítani kell, ha a jármű maradó és/vagy biztonsági fékezésre előírt hatékonyságú megállításához erre szükség van. Ezt a feltételt a jármű statikus helyzetében könnyen működtethető berendezésekkel vagy önműködő eszközökkel kell teljesíteni.

| 5.2.1.5.2. | Továbbá az e berendezés körében lévő tároló berendezéseknek olyanoknak kell lenniük, hogy az energiaellátás hibája esetén az üzemi fékrendszer kezelőszervének az ezen előírás 7. melléklet 1.2. szakaszában meghatározott feltételek szerinti négyszeri teljes löketű működtetése után az ötödik működtetéssel még mindig meg lehessen állítani a járművet a biztonsági fékezésre előírt hatékonysággal. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

Továbbá az e berendezés körében lévő tároló berendezéseknek olyanoknak kell lenniük, hogy az energiaellátás hibája esetén az üzemi fékrendszer kezelőszervének az ezen előírás 7. melléklet 1.2. szakaszában meghatározott feltételek szerinti négyszeri teljes löketű működtetése után az ötödik működtetéssel még mindig meg lehessen állítani a járművet a biztonsági fékezésre előírt hatékonysággal.

| 5.2.1.5.3. | A rendelkezések azonban az energiatárolós hidraulikus fékrendszerek esetében teljesülteknek tekinthetők, ha teljesülnek az ezen előírás 7. mellékletének 1.2.2. szakaszában megadott követelmények. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3.

A rendelkezések azonban az energiatárolós hidraulikus fékrendszerek esetében teljesülteknek tekinthetők, ha teljesülnek az ezen előírás 7. mellékletének 1.2.2. szakaszában megadott követelmények.

5.2.1.6.   Ezen előírás 5.2.1.2., 5.2.1.4. és 5.2.1.5. szakaszának követelményeit bármiféle olyan önműködő eszközök használata nélkül kell teljesíteni, amelyek működésképtelensége észrevétlen maradhat abból adódóan, hogy a normális körülmények között nyugalmi állapotban lévő alkatrészek csak a fékrendszer meghibásodása esetén lépnek működésbe.

5.2.1.7.   Az üzemi fékrendszernek a jármű valamennyi kerekét fékeznie kell és hatását a tengelyek között megfelelően kell elosztania.

| 5.2.1.7.1. | Kettőnél több tengellyel felszerelt járműveknél a kerék blokkolásának vagy a fékbetétek tükrösödésének elkerülése érdekében, igen kis teher szállítása esetén, bizonyos tengelyeken a fékerőt önműködően nullára lehet csökkenteni, feltéve, hogy a jármű megfelel az ezen előírás 4. mellékletében előírt összes teljesítménykövetelménynek. |
| --- | --- |

5.2.1.7.1.

Kettőnél több tengellyel felszerelt járműveknél a kerék blokkolásának vagy a fékbetétek tükrösödésének elkerülése érdekében, igen kis teher szállítása esetén, bizonyos tengelyeken a fékerőt önműködően nullára lehet csökkenteni, feltéve, hogy a jármű megfelel az ezen előírás 4. mellékletében előírt összes teljesítménykövetelménynek.

| 5.2.1.7.2. | Elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt N1 kategóriájú járművek esetében a más fékező forrásokból származó fékezést megfelelően szakaszolni lehet annak érdekében, hogy az elektromos regeneratív fékrendszer önmagában is alkalmazható legyen, feltéve, hogy mindkét alábbi feltétel teljesül:






  5.2.1.7.2.1. | az elektromos regeneratív fékrendszer kimenő nyomatékának belső váltakozásai (pl. a hajtóakkumulátor töltöttségének változása következtében) önműködően kiegyenlíti a szakaszolás megfelelő váltakozása, amennyiben az előírás következő mellékleteinek követelményei teljesülnek (10): | a 4. melléklet 1.3.2. szakasza vagy |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.7.2.

Elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt N1 kategóriájú járművek esetében a más fékező forrásokból származó fékezést megfelelően szakaszolni lehet annak érdekében, hogy az elektromos regeneratív fékrendszer önmagában is alkalmazható legyen, feltéve, hogy mindkét alábbi feltétel teljesül:

5.2.1.7.2.1.

az elektromos regeneratív fékrendszer kimenő nyomatékának belső váltakozásai (pl. a hajtóakkumulátor töltöttségének változása következtében) önműködően kiegyenlíti a szakaszolás megfelelő váltakozása, amennyiben az előírás következő mellékleteinek követelményei teljesülnek (10):

a 4. melléklet 1.3.2. szakasza vagy

| | a 13. melléklet 5.3. szakasza (ideértve azt az esetet, ha elektromos motort alkalmaznak); és |
| --- | --- |

a 13. melléklet 5.3. szakasza (ideértve azt az esetet, ha elektromos motort alkalmaznak); és

| 5.2.1.7.2.2. | minden olyan esetben, amikor biztosítani kell, hogy a fékezettség (10) a rendelkezésre álló úttest/kerékabroncs tapadásra figyelemmel megfeleljen a járművezető fékezési utasításának, a fékezést önműködően a jármű összes kerekén kell kiváltani. |
| --- | --- |

5.2.1.7.2.2.

minden olyan esetben, amikor biztosítani kell, hogy a fékezettség (10) a rendelkezésre álló úttest/kerékabroncs tapadásra figyelemmel megfeleljen a járművezető fékezési utasításának, a fékezést önműködően a jármű összes kerekén kell kiváltani.

5.2.1.8.   Az üzemi fékrendszer hatását ugyanazon tengely kerekei között a jármű hosszanti középsíkjához képest szimmetrikusan kell megosztani. Nyilatkozni kell a kompenzációról és funkciókról, úgymint a blokkolásgátlóról, amelyek ettől a szimmetrikus megosztástól eltérést okozhatnak.

| 5.2.1.8.1. | A fékrendszeren belüli romlás vagy meghibásodás miatti elektromos erőátvitel-vezérlés általi kompenzációt az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie a járművezetőnek. Ez a követelmény valamennyi terhelési viszony esetében érvényesül, ha a kompenzáció túllépi a következő értékhatárokat:






  5.2.1.8.1.1. | Bármely tengelyen a keresztirányú féknyomás eltérés:






  a) | a lassulás ≥ 2 m/s2esetén a magasabb érték 25 %-a; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.

A fékrendszeren belüli romlás vagy meghibásodás miatti elektromos erőátvitel-vezérlés általi kompenzációt az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie a járművezetőnek. Ez a követelmény valamennyi terhelési viszony esetében érvényesül, ha a kompenzáció túllépi a következő értékhatárokat:

5.2.1.8.1.1.

Bármely tengelyen a keresztirányú féknyomás eltérés:

a)

a lassulás ≥ 2 m/s2esetén a magasabb érték 25 %-a;

| b) | a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő érték 25 %-a az ez alatti lassulás esetén; |
| --- | --- |

b)

a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő érték 25 %-a az ez alatti lassulás esetén;

| 5.2.1.8.1.2. | bármely tengelyen az egyedi kompenzáció értéke:






  a) | a lassulása ≥ 2 m/s2esetén a névleges érték 50 %-ánál nagyobb, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.2.

bármely tengelyen az egyedi kompenzáció értéke:

a)

a lassulása ≥ 2 m/s2esetén a névleges érték 50 %-ánál nagyobb,

| b) | a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő névleges érték 50 %-a az ez alatti lassulás esetén. |
| --- | --- |

b)

a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő névleges érték 50 %-a az ez alatti lassulás esetén.

| 5.2.1.8.2. | A fent említett kompenzáció csak akkor megengedett, ha a fékezés kezdetén a jármű sebessége a 10 km/h-t meghaladja. |
| --- | --- |

5.2.1.8.2.

A fent említett kompenzáció csak akkor megengedett, ha a fékezés kezdetén a jármű sebessége a 10 km/h-t meghaladja.

5.2.1.9.   Az elektromos vezérlésátvitel meghibásodása nem hozhatja működésbe a fékeket a járművezető akarata ellenére.

5.2.1.10.   Az üzemi, a biztonsági és rögzítőfékrendszernek a kerekekhez megfelelő szilárdságú alkatrészekkel kapcsolt fékfelületekre kell hatniuk.

Amennyiben valamely tengely vagy tengelyek féknyomatékát egyszerre biztosítja súrlódásos és B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszer, ez utóbbinak a kiiktatása megengedett, amennyiben a súrlódásos fékrendszer állandó jelleggel csatlakoztatva marad, és képes az 5.2.1.7.2.1. szakaszban említett kompenzációra.

Azonban rövid idejű átmeneti kiiktatások esetében elfogadott az alulkompenzáció, de a kompenzációnak 1 másodpercen belül el kell érnie végleges értékének 75 %-át.

Mindazonáltal az állandó jelleggel csatlakoztatott súrlódásos fékforrásnak minden esetben biztosítania kell az üzemi és a biztonsági fékrendszer folytatólagos, az előírt hatásossággal történő működését.

A rögzítőfékrendszer fékfelületeinek kiiktatása csak azzal a feltétellel megengedett, hogy a kiiktatást kizárólag a járművezető vezérelheti a vezetőülésből, egy olyan rendszerrel, amelyet szivárgás nem képes működésbe hozni.

5.2.1.11.   A fékek elhasználódásának kézi vagy önműködő beállítással könnyen kiegyenlíthetőnek kell lennie. Továbbá a kezelőszervnek és az erőátviteli rendszer és a fékberendezés alkatrészeinek olyan elmozdulási tartalékkal és szükség esetén megfelelő beállító eszközzel kell rendelkezniük, amelyek a fékek melegedésekor vagy a fékbetétek kopásakor bizonyos határok között azonnali beállítás nélkül is biztosítják a hatékony fékezést.

5.2.1.11.1.   Az üzemi fékek kopásbeállításának automatikusnak kell lennie. Az önműködő fékutánállító berendezés beépítése azonban nem kötelező az N2 és N3 kategóriájú terepjáró járművek, és az N1 kategóriájú járművek hátsó fékberendezései esetében. Az önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt fékeknek felmelegítést, majd hűtést követően képesnek kell lenniük a 4. melléklet 1.5.4. szakaszában meghatározott szabadonfutásra, az ugyanott meghatározott I. típusú vizsgálatot követően.

5.2.1.11.2.   Az üzemi fék súrlódó alkatrészei kopásának ellenőrzése

| 5.2.1.11.2.1. | Az üzemi fékbetétek kopásának a járművön kívülről vagy a jármű alól könnyen, a kerekek leszerelése nélkül ellenőrizhetőnek kell lennie, megfelelő kémlelőnyílások elhelyezése útján vagy valamilyen más módon. Ez történhet egyszerű szabványos műhelyszerszámok vagy járművek általános vizsgálóberendezéseinek használatával.
  Más megoldásként elfogadható kerekenként (az ikerkerekek egy keréknek minősülnek) egy érzékelő beépítése, amely figyelmezteti a járművezetőt a fékbetétcsere szükségességére. Optikai figyelmeztetés esetében használható az alábbi 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- |

5.2.1.11.2.1.

Az üzemi fékbetétek kopásának a járművön kívülről vagy a jármű alól könnyen, a kerekek leszerelése nélkül ellenőrizhetőnek kell lennie, megfelelő kémlelőnyílások elhelyezése útján vagy valamilyen más módon. Ez történhet egyszerű szabványos műhelyszerszámok vagy járművek általános vizsgálóberendezéseinek használatával.

Más megoldásként elfogadható kerekenként (az ikerkerekek egy keréknek minősülnek) egy érzékelő beépítése, amely figyelmezteti a járművezetőt a fékbetétcsere szükségességére. Optikai figyelmeztetés esetében használható az alábbi 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés.

| 5.2.1.11.2.2. | A féktárcsák vagy dobok súrlódó felületei kopásának értékelése csak az adott alkatrész közvetlen mérésével, illetve bármely féktárcsa vagy fékdob kopásjelző vizsgálatával végezhető el, ami bizonyos fokú szétszerelést tehet szükségessé. Ezért a típusjóváhagyás időpontjában a jármű gyártójának kell meghatároznia a következőket:






  a) | a dobok és tárcsák súrlódó felületei kopása értékeléséhez használható módszer, ideértve a szükséges szétszerelés mértékét, valamint az ehhez szükséges szerszámokat és eljárást; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.11.2.2.

A féktárcsák vagy dobok súrlódó felületei kopásának értékelése csak az adott alkatrész közvetlen mérésével, illetve bármely féktárcsa vagy fékdob kopásjelző vizsgálatával végezhető el, ami bizonyos fokú szétszerelést tehet szükségessé. Ezért a típusjóváhagyás időpontjában a jármű gyártójának kell meghatároznia a következőket:

a)

a dobok és tárcsák súrlódó felületei kopása értékeléséhez használható módszer, ideértve a szükséges szétszerelés mértékét, valamint az ehhez szükséges szerszámokat és eljárást;

| b) | tájékoztatás a legnagyobb elfogadható kopás mértékéről, amikor a csere szükségessé válik. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás a legnagyobb elfogadható kopás mértékéről, amikor a csere szükségessé válik.

Ezt az információt szabadon hozzáférhetővé kell tenni, pl. a jármű kézikönyvében vagy elektronikus adathordozón.

5.2.1.12.   A hidraulikus erőítvitellel működő fékberendezések folyadéktartálya töltőnyílásának könnyen hozzáférhetőnek kell lennie; ezenfelül a folyadéktartályokat úgy kell kialakítani, hogy a bennük lévő folyadék szintje a tartály kinyitása nélkül is könnyen ellenőrizhető legyen. Ha ez utóbbi feltétel nem teljesül, a járművezetőt az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzésnek kell figyelmeztetnie a tartalékfolyadék olyan mértékű csökkenésére, amely a fékrendszer meghibásodását okozhatja. A hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott fékrendszerekben használatos folyadék típusát az ISO 9128:1987 szabvány 1. vagy 2. ábrája szerinti jelöléssel kell megadni. A jelzést letörölhetetlen módon, jól láthatóan kell a folyadéktartály töltőnyílása mellett, attól 100 milliméternél nem távolabb elhelyezni; a gyártó kiegészítő információkat is feltüntethet.

5.2.1.13.   Figyelmeztető berendezés

| 5.2.1.13.1. | Minden olyan járművet, amely egy energiatároló által működtetett üzemi fékrendszerrel van ellátva, ha az előírt biztonsági fékhatás nem érhető el e fékrendszerrel a tárolt energia alkalmazása nélkül, figyelmeztető berendezéssel kell ellátni – a nyomásmérőn kívül, ha ilyen van – amely fény- vagy hangjelzést ad, ha a tárolt energia a rendszer bármely részében olyan értékre csökken, amelynél a tartály utántöltése nélkül és a jármű terhelési állapotától függetlenül négyszeri teljes löketű működtetés után még ötödször is lehetséges úgy működtetni az üzemi fékrendszer kezelőszervét, hogy az előírt biztonsági fékhatásosság elérhető legyen (az üzemi fék erőátviteli rendszerének hibája nélkül és a fékek hézagát a lehető legkisebbre állítva). Ezt a figyelmeztető berendezést közvetlenül és tartósan kell a fékkörhöz csatlakoztatni. Ha a motor rendes üzemi körülményeknek megfelelően jár és a fékrendszerben nincs hiba – ahogyan e típus típusjóváhagyása esetében – a figyelmeztető berendezés nem adhat ki jelzést, kivéve azt az időszakot, ami az energiatárolónak/energiatárolóknak a motor elindítása utáni feltöltéshez szükséges. Figyelmeztető fényjelzésként az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzést kell használni.






  5.2.1.13.1.1. | Mindazonáltal azoknál a járműveknél, amelyek csak ezen előírás 5.2.1.5.1. szakaszának felelnek meg annál fogva, hogy teljesítik az előírás 7. melléklet C. része 1.2.2. szakaszának követelményeit, a figyelmeztető berendezésnek a fényjelzésen kívül hangjelzést is kell adnia. Ezeknek a berendezéseknek nem szükséges egyidejűleg működésbe lépniük, feltéve, hogy a fenti követelmények mindegyikének megfelelnek, és a hangjelzés nem előzi meg a fényjelzést. Figyelmeztető fényjelzésként az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzést kell használni. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.13.1.

Minden olyan járművet, amely egy energiatároló által működtetett üzemi fékrendszerrel van ellátva, ha az előírt biztonsági fékhatás nem érhető el e fékrendszerrel a tárolt energia alkalmazása nélkül, figyelmeztető berendezéssel kell ellátni – a nyomásmérőn kívül, ha ilyen van – amely fény- vagy hangjelzést ad, ha a tárolt energia a rendszer bármely részében olyan értékre csökken, amelynél a tartály utántöltése nélkül és a jármű terhelési állapotától függetlenül négyszeri teljes löketű működtetés után még ötödször is lehetséges úgy működtetni az üzemi fékrendszer kezelőszervét, hogy az előírt biztonsági fékhatásosság elérhető legyen (az üzemi fék erőátviteli rendszerének hibája nélkül és a fékek hézagát a lehető legkisebbre állítva). Ezt a figyelmeztető berendezést közvetlenül és tartósan kell a fékkörhöz csatlakoztatni. Ha a motor rendes üzemi körülményeknek megfelelően jár és a fékrendszerben nincs hiba – ahogyan e típus típusjóváhagyása esetében – a figyelmeztető berendezés nem adhat ki jelzést, kivéve azt az időszakot, ami az energiatárolónak/energiatárolóknak a motor elindítása utáni feltöltéshez szükséges. Figyelmeztető fényjelzésként az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzést kell használni.

5.2.1.13.1.1.

Mindazonáltal azoknál a járműveknél, amelyek csak ezen előírás 5.2.1.5.1. szakaszának felelnek meg annál fogva, hogy teljesítik az előírás 7. melléklet C. része 1.2.2. szakaszának követelményeit, a figyelmeztető berendezésnek a fényjelzésen kívül hangjelzést is kell adnia. Ezeknek a berendezéseknek nem szükséges egyidejűleg működésbe lépniük, feltéve, hogy a fenti követelmények mindegyikének megfelelnek, és a hangjelzés nem előzi meg a fényjelzést. Figyelmeztető fényjelzésként az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzést kell használni.

| 5.2.1.13.1.2. | Ez a hangjelző berendezés kiiktatható, ha a rögzítőfék be van húzva és/vagy ha a gyártó választásától függően, önműködő erőátviteli rendszer esetében a sebességválasztó „parkolás” állásban van. |
| --- | --- |

5.2.1.13.1.2.

Ez a hangjelző berendezés kiiktatható, ha a rögzítőfék be van húzva és/vagy ha a gyártó választásától függően, önműködő erőátviteli rendszer esetében a sebességválasztó „parkolás” állásban van.

5.2.1.14.   Az előírás 5.1.2.3. szakasza követelményeinek sérelme nélkül, amennyiben a fékrendszer működéséhez a segéd-energiaforrás használata elengedhetetlenül szükséges, az energiatartaléknak biztosítania kell, hogy a motor leállása vagy az energiaforrást meghajtó berendezés meghibásodása esetén a fékteljesítmény elegendő maradjon a jármű előírt feltételek mellett történő megállításához. Ezen felül, ha a rögzítő fékezéshez a járművezető által alkalmazott izomenergiát valamilyen rásegítő berendezés támogatja, a rögzítőfékrendszer működtetését e támogatás hibája esetén is biztosítani kell, szükség esetén a rásegítő berendezést rendes körülmények között tápláló energiától független tartalék energia felhasználásával. E tartalék energia lehet a különben az üzemi fékrendszer céljára szolgáló energia.

5.2.1.15.   Olyan gépjárművek üzemi fékberendezését, amelyekkel a vontatójármű vezetője által működtetett fékkel ellátott pótkocsi vontatása engedélyezett, olyan berendezéssel kell ellátni, amely lehetségessé teszi a vontatójármű üzemi fékberendezésének meghibásodásakor vagy a vontatójármű és a pótkocsi közötti levegőellátó cső (vagy egyéb alkalmazható összeköttetés) megszakadásakor a vontatójárműnek a biztonsági fékezésre előírt hatásossággal történő lefékezését. Ennek megfelelően az is előírás, hogy ezt a berendezést a vontatójárműre kell szerelni.

5.2.1.16.   A pneumatikus/hidraulikus segédberendezéseket úgy kell ellátni energiával, hogy működésük alatt elérhetőek legyenek az előírt lassulásértékek, és még az energiaforrás meghibásodása esetén se történhessen meg, hogy a segédberendezések működése következtében a fékrendszert tápláló energiatartalékok a fenti 5.2.1.13. szakaszban megjelölt szint alá esnek.

5.2.1.17.   Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsiknál az üzemi fékrendszernek átmenő vagy félig átmenő típusúnak kell lennie.

5.2.1.18.   Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett járműnél a fékrendszernek az alábbi feltételeket kell teljesítenie:

| 5.2.1.18.1. | ha a vontatójármű biztonsági fékrendszerét működtetik, a pótkocsinál is jelentkeznie kell egy fokozatos fékhatásnak. |
| --- | --- |

5.2.1.18.1.

ha a vontatójármű biztonsági fékrendszerét működtetik, a pótkocsinál is jelentkeznie kell egy fokozatos fékhatásnak.

| 5.2.1.18.2. | A vontatójármű üzemi fékrendszerének meghibásodása esetén, amennyiben ez a rendszer legalább két független egységből áll, a meghibásodás által nem érintett egység vagy egységek képesek legyenek a pótkocsi fékjeinek részleges vagy teljes működtetésére. A fékhatásnak szabályozhatónak kell lennie. Ha ezt a műveletet rendes körülmények között nyugalomban lévő szelep hajtja végre, ilyen szelepet csak akkor szabad beépíteni, ha a járművezető könnyen ellenőrizheti a szelep kifogástalan működését akár a vezetőfülkéből, akár a járművön kívülről, szerszám használata nélkül. |
| --- | --- |

5.2.1.18.2.

A vontatójármű üzemi fékrendszerének meghibásodása esetén, amennyiben ez a rendszer legalább két független egységből áll, a meghibásodás által nem érintett egység vagy egységek képesek legyenek a pótkocsi fékjeinek részleges vagy teljes működtetésére. A fékhatásnak szabályozhatónak kell lennie. Ha ezt a műveletet rendes körülmények között nyugalomban lévő szelep hajtja végre, ilyen szelepet csak akkor szabad beépíteni, ha a járművezető könnyen ellenőrizheti a szelep kifogástalan működését akár a vezetőfülkéből, akár a járművön kívülről, szerszám használata nélkül.

| 5.2.1.18.3. | A pneumatikus összekötő vezetékek meghibásodása (szakadása vagy szivárgása) vagy az elektromos vezérlővezeték szakadása vagy meghibásodása esetén mindazonáltal lehetővé kell tenni, hogy a járművezető teljes mértékben vagy részlegesen működtethesse a pótkocsi fékjeit az üzemi fékrendszer kezelőszervével, a biztonsági fékrendszer kezelőszervével vagy a rögzítőfékrendszer kezelőszervével, hacsak a meghibásodás nem okozza a pótkocsi önműködő befékeződését az ezen előírás 4. mellékletének 3.3. szakaszában előírt hatékonysággal. |
| --- | --- |

5.2.1.18.3.

A pneumatikus összekötő vezetékek meghibásodása (szakadása vagy szivárgása) vagy az elektromos vezérlővezeték szakadása vagy meghibásodása esetén mindazonáltal lehetővé kell tenni, hogy a járművezető teljes mértékben vagy részlegesen működtethesse a pótkocsi fékjeit az üzemi fékrendszer kezelőszervével, a biztonsági fékrendszer kezelőszervével vagy a rögzítőfékrendszer kezelőszervével, hacsak a meghibásodás nem okozza a pótkocsi önműködő befékeződését az ezen előírás 4. mellékletének 3.3. szakaszában előírt hatékonysággal.

| 5.2.1.18.4. | A fenti 5.2.1.18.3. szakasz szerinti önműködő fékezés akkor tekinthető teljesítettnek, ha a következő feltételek teljesülnek:






  5.2.1.18.4.1. | Ha az 5.2.1.18.3. szakaszban említett kezelőszervek közül kijelölt fék kezelőszervét teljes mértékben működtetik, a következő két másodperc során a töltővezeték nyomásának 150 kPa-ra kell esnie. Emellett a fék kezelőszervének oldásakor a töltővezeték nyomásának vissza kell állnia. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.18.4.

A fenti 5.2.1.18.3. szakasz szerinti önműködő fékezés akkor tekinthető teljesítettnek, ha a következő feltételek teljesülnek:

5.2.1.18.4.1.

Ha az 5.2.1.18.3. szakaszban említett kezelőszervek közül kijelölt fék kezelőszervét teljes mértékben működtetik, a következő két másodperc során a töltővezeték nyomásának 150 kPa-ra kell esnie. Emellett a fék kezelőszervének oldásakor a töltővezeték nyomásának vissza kell állnia.

| 5.2.1.18.4.2. | Ha a töltővezeték nyomása legalább 100 kPa/s ütemben csökken, a pótkocsi önműködő fékezésének működésbe kell lépnie, mielőtt még a töltővezeték nyomása 200 kPa-ra esne. |
| --- | --- |

5.2.1.18.4.2.

Ha a töltővezeték nyomása legalább 100 kPa/s ütemben csökken, a pótkocsi önműködő fékezésének működésbe kell lépnie, mielőtt még a töltővezeték nyomása 200 kPa-ra esne.

| 5.2.1.18.5. | Az 5.1.3.1.2. szakasz szerint felszerelt két járművet összekötő vezérlővezetékek egyikének meghibásodása esetén a hibával nem érintett vezérlővezetéknek önműködően biztosítania kell a pótkocsira a 4. melléklet 3.1. szakaszában előírt fékteljesítményt. |
| --- | --- |

5.2.1.18.5.

Az 5.1.3.1.2. szakasz szerint felszerelt két járművet összekötő vezérlővezetékek egyikének meghibásodása esetén a hibával nem érintett vezérlővezetéknek önműködően biztosítania kell a pótkocsira a 4. melléklet 3.1. szakaszában előírt fékteljesítményt.

5.2.1.19.   Az előírás 14. mellékletének 1.1. szakasza szerint elektromos fékrendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjármű esetében a következő követelményeknek kell teljesülniük:

| 5.2.1.19.1. | A gépjármű áramellátásának (generátor és akkumulátor) megfelelő kapacitással kell rendelkeznie az elektromos fékrendszer árammal való ellátásához. Ha a motor a gyártó által ajánlott alapjárati fordulatszámon jár, és a gyártó által a járművel alapfelszerelésként szállított minden elektromos berendezés be van kapcsolva, a villamos vezetékek feszültsége az elektromos fékrendszer legnagyobb áramfelvétele (15 A) esetén sem eshet 9,6 V érték alá, a csatlakozónál mérve. Az elektromos vezetékeknek túlterheltség esetén sem szabad rövidre zárniuk. |
| --- | --- |

5.2.1.19.1.

A gépjármű áramellátásának (generátor és akkumulátor) megfelelő kapacitással kell rendelkeznie az elektromos fékrendszer árammal való ellátásához. Ha a motor a gyártó által ajánlott alapjárati fordulatszámon jár, és a gyártó által a járművel alapfelszerelésként szállított minden elektromos berendezés be van kapcsolva, a villamos vezetékek feszültsége az elektromos fékrendszer legnagyobb áramfelvétele (15 A) esetén sem eshet 9,6 V érték alá, a csatlakozónál mérve. Az elektromos vezetékeknek túlterheltség esetén sem szabad rövidre zárniuk.

| 5.2.1.19.2. | A vontatójármű üzemi fékrendszerének meghibásodása esetén, amennyiben ez a rendszer legalább két független egységből áll, a meghibásodás által nem érintett egységnek vagy egységeknek képesnek kell lenniük a pótkocsi fékjeinek részleges vagy teljes működtetésére. |
| --- | --- |

5.2.1.19.2.

A vontatójármű üzemi fékrendszerének meghibásodása esetén, amennyiben ez a rendszer legalább két független egységből áll, a meghibásodás által nem érintett egységnek vagy egységeknek képesnek kell lenniük a pótkocsi fékjeinek részleges vagy teljes működtetésére.

| 5.2.1.19.3. | A féklámpakapcsoló és -áramkör elektromos fékrendszer működtetésére való használata csak akkor megengedhető, ha a vezérlővezeték párhuzamosan van kötve a féklámpával, és a meglévő féklámpakapcsoló és -áramkör alkalmas a többletterhelés felvételére. |
| --- | --- |

5.2.1.19.3.

A féklámpakapcsoló és -áramkör elektromos fékrendszer működtetésére való használata csak akkor megengedhető, ha a vezérlővezeték párhuzamosan van kötve a féklámpával, és a meglévő féklámpakapcsoló és -áramkör alkalmas a többletterhelés felvételére.

5.2.1.20.   Két vagy több független részből álló pneumatikus üzemi fékrendszer esetében a részek közötti bármely szivárgást a kezelőszervnél vagy az után, folyamatosan a légkörbe kell kiengedni.

5.2.1.21.   Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműnél a pótkocsi üzemi fékrendszere csak a vontatójármű üzemi, biztonsági vagy rögzítőfékrendszerével együttesen lehet működtethető. Megengedett azonban a pótkocsi fékjeinek önálló működtetése, amennyiben a vontató fékjeit a vontatójármű egyedül a jármű stabilizálása miatt hozza működésbe.

5.2.1.22.   A legfeljebb négy tengellyel rendelkező M2, M3, N2 és N3 kategóriájú gépjárműveket 1. kategóriájú blokkolásgátló berendezésekkel kell ellátni ezen előírás 13. melléklete követelményeinek megfelelően.

5.2.1.23.   A blokkolásgátló berendezéssel ellátott pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveket különleges elektromos csatlakozóval is el kell látni a pótkocsi elektromos vezérlővezetéke/blokkolásgátló berendezései számára, az ISO 7638:1997 szabványnak (11) megfelelően.

5.2.1.24.   További követelmények az M2, N1 és az 5 t alatti N2 kategóriájú, A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek számára:

| 5.2.1.24.1. | Az elektromos regeneratív féket csak a gázpedállal és/vagy az N1 kategóriájú járművek esetében a sebességváltó üres állásánál lehessen működésbe hozni. |
| --- | --- |

5.2.1.24.1.

Az elektromos regeneratív féket csak a gázpedállal és/vagy az N1 kategóriájú járművek esetében a sebességváltó üres állásánál lehessen működésbe hozni.

| 5.2.1.24.2. | Ezen túlmenően az M2 és N2 (5 tonna alatti) jármű-kategóriák esetében az elektromos regeneratív fék kezelőszerve lehet egy külön kapcsoló vagy kar. |
| --- | --- |

5.2.1.24.2.

Ezen túlmenően az M2 és N2 (5 tonna alatti) jármű-kategóriák esetében az elektromos regeneratív fék kezelőszerve lehet egy külön kapcsoló vagy kar.

| 5.2.1.24.3. | Az 5.2.1.25.6. és 5.2.1.25.7. szakasz követelményei az A kategóriájú regeneratív fékrendszerekre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.2.1.24.3.

Az 5.2.1.25.6. és 5.2.1.25.7. szakasz követelményei az A kategóriájú regeneratív fékrendszerekre is vonatkoznak.

5.2.1.25.   További követelmények az M2, N1 és az 5 t alatti N2 kategóriájú, B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek számára:

| 5.2.1.25.1. | Az önműködő eszközzel való leválasztáson kívül az üzemi fékrendszer egyik része sem választható le, részben vagy teljesen sem. Ezt nem szabad az 5.2.1.10. szakasz követelményeitől való eltérésként értelmezni. |
| --- | --- |

5.2.1.25.1.

Az önműködő eszközzel való leválasztáson kívül az üzemi fékrendszer egyik része sem választható le, részben vagy teljesen sem. Ezt nem szabad az 5.2.1.10. szakasz követelményeitől való eltérésként értelmezni.

| 5.2.1.25.2. | Az üzemi féknek csak egyetlen kezelőszerve lehet. |
| --- | --- |

5.2.1.25.2.

Az üzemi féknek csak egyetlen kezelőszerve lehet.

| 5.2.1.25.3. | Mindkét kategóriájú, elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében az 5.2.1.24.1. szakasz kivételével valamennyi előírás érvényesül.
  Ebben az esetben az elektromos regeneratív féket csak a gázpedállal és/vagy az N1kategóriájú járművek esetében a sebességváltó üres állásánál lehet működésbe hozni.
  Ezen túlmenően az üzemi fékezés kezelőszervének működése nem mérsékelheti a gázpedál felengedésével keletkező fenti fékező hatást. |
| --- | --- |

5.2.1.25.3.

Mindkét kategóriájú, elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében az 5.2.1.24.1. szakasz kivételével valamennyi előírás érvényesül.

Ebben az esetben az elektromos regeneratív féket csak a gázpedállal és/vagy az N1kategóriájú járművek esetében a sebességváltó üres állásánál lehet működésbe hozni.

Ezen túlmenően az üzemi fékezés kezelőszervének működése nem mérsékelheti a gázpedál felengedésével keletkező fenti fékező hatást.

| 5.2.1.25.4. | Az üzemi fékrendszert nem érintheti hátrányosan a motor(ok) leállítása vagy a használt sebességfokozat. |
| --- | --- |

5.2.1.25.4.

Az üzemi fékrendszert nem érintheti hátrányosan a motor(ok) leállítása vagy a használt sebességfokozat.

| 5.2.1.25.5. | Ha a fékberendezés elektromos alkatrészének működését az üzemi fék kezelőszervéből érkező információ és az adott kerekeken jelentkező fékerők közötti kapcsolat biztosítja, e kapcsolat olyan megszakadását, amely a fékezés tengelyek közötti eloszlását módosítja (a 10. vagy 13. melléklet, adott esetben), a járművezető számára fényjelzéssel kell jelezni, legkésőbb a kezelőszerv működtetésekor, és a fénynek a hiba fennállása során mindvégig világítania kell, ha a jármű főkapcsolója (kulcs) bekapcsolt („on”) állásban van. |
| --- | --- |

5.2.1.25.5.

Ha a fékberendezés elektromos alkatrészének működését az üzemi fék kezelőszervéből érkező információ és az adott kerekeken jelentkező fékerők közötti kapcsolat biztosítja, e kapcsolat olyan megszakadását, amely a fékezés tengelyek közötti eloszlását módosítja (a 10. vagy 13. melléklet, adott esetben), a járművezető számára fényjelzéssel kell jelezni, legkésőbb a kezelőszerv működtetésekor, és a fénynek a hiba fennállása során mindvégig világítania kell, ha a jármű főkapcsolója (kulcs) bekapcsolt („on”) állásban van.

| 5.2.1.25.6. | Az elektromos regeneratív fékberendezés működését mágneses vagy elektromos mezők nem szabad, hogy hátrányosan befolyásolják. |
| --- | --- |

5.2.1.25.6.

Az elektromos regeneratív fékberendezés működését mágneses vagy elektromos mezők nem szabad, hogy hátrányosan befolyásolják.

| 5.2.1.25.7. | A blokkolásgátlóval felszerelt járművek esetében a blokkolásgátlónak vezérelnie kell az elektromos regeneratív fékrendszert. |
| --- | --- |

5.2.1.25.7.

A blokkolásgátlóval felszerelt járművek esetében a blokkolásgátlónak vezérelnie kell az elektromos regeneratív fékrendszert.

5.2.1.26.   A rögzítőfékrendszer elektromos erőátvitelére vonatkozó további különleges követelmények

| 5.2.1.26.1. | Az elektronikus erőátvitel meghibásodása esetén ki kell zárnia a rögzítőfékrendszer nem szándékos működésbe lépését. |
| --- | --- |

5.2.1.26.1.

Az elektronikus erőátvitel meghibásodása esetén ki kell zárnia a rögzítőfékrendszer nem szándékos működésbe lépését.

| 5.2.1.26.2. | A megadott elektromos hibák esetén a következő követelményeknek kell teljesülniük:






  5.2.1.26.2.1. | M2, M3, N2 és N3kategóriájú járművek:
  A kezelőszerv elektromos meghibásodása, illetve az elektronikus vezérlőegységeken kívüli elektromos vezérlésátvitel vezetékezésén belüli szakadás esetén, amely az áramellátást nem érinti, még mindig lehetséges kell, hogy legyen a rögzítőfékrendszer vezetőülésből történő alkalmazása, és ezáltal a jármű 8 %-os lejtőn álló helyzetben megtartása. Ebben az esetben másik megoldásként megengedett a rögzítő fékberendezésnek a jármű álló helyzetében történő automatikus működésbe hozása, feltéve, hogy a fenti hatásosság elérhető, és a rögzítőfék behúzását követően ebben az állapotban is marad, a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) helyzetétől függetlenül. Ennél a változatnál a rögzítőféknek önműködően ki kell oldania, amint a járművezető a járművet ismét mozgásba hozza. A rögzítőfékrendszer kioldásának szükség esetén szerszámok és/vagy a járművön készenlétben tartott vagy arra felszerelt segédberendezés használatával is lehetségesnek kell lennie. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.26.2.

A megadott elektromos hibák esetén a következő követelményeknek kell teljesülniük:

5.2.1.26.2.1.

M2, M3, N2 és N3kategóriájú járművek:

A kezelőszerv elektromos meghibásodása, illetve az elektronikus vezérlőegységeken kívüli elektromos vezérlésátvitel vezetékezésén belüli szakadás esetén, amely az áramellátást nem érinti, még mindig lehetséges kell, hogy legyen a rögzítőfékrendszer vezetőülésből történő alkalmazása, és ezáltal a jármű 8 %-os lejtőn álló helyzetben megtartása. Ebben az esetben másik megoldásként megengedett a rögzítő fékberendezésnek a jármű álló helyzetében történő automatikus működésbe hozása, feltéve, hogy a fenti hatásosság elérhető, és a rögzítőfék behúzását követően ebben az állapotban is marad, a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) helyzetétől függetlenül. Ennél a változatnál a rögzítőféknek önműködően ki kell oldania, amint a járművezető a járművet ismét mozgásba hozza. A rögzítőfékrendszer kioldásának szükség esetén szerszámok és/vagy a járművön készenlétben tartott vagy arra felszerelt segédberendezés használatával is lehetségesnek kell lennie.

| 5.2.1.26.2.2. | Az N1 kategóriába tartozó járművek
  A kezelőszerv elektromos meghibásodása esetén, illetve a kezelőszerv és az azzal közvetlenül összekötött elektronikus vezérlőegység közötti elektromos vezérlésátvitelen belüli vezetékezés szakadása esetén, amely az áramellátást nem érinti, továbbra is lehetséges kell, hogy legyen a rögzítőfékrendszer vezetőülésből történő alkalmazása, és ezáltal a jármű 8 %-os lejtőn álló helyzetben megtartása. Ebben az esetben másik megoldásként megengedett a rögzítő fékberendezésnek a jármű álló helyzetében történő automatikus működésbe hozása, feltéve, hogy a fenti teljesítmény elérhető, és a rögzítőfék behúzását követően ebben az állapotban is marad, a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) helyzetétől függetlenül. Ennél a változatnál a rögzítőféknek önműködően ki kell oldania, amint a járművezető a járművet ismét mozgásba hozza. A fentiek eléréséhez vagy annak támogatásához használható motoros/kézi erőátvitel vagy önműködő erőátvitel (parkolóállás). |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.2.

Az N1 kategóriába tartozó járművek

A kezelőszerv elektromos meghibásodása esetén, illetve a kezelőszerv és az azzal közvetlenül összekötött elektronikus vezérlőegység közötti elektromos vezérlésátvitelen belüli vezetékezés szakadása esetén, amely az áramellátást nem érinti, továbbra is lehetséges kell, hogy legyen a rögzítőfékrendszer vezetőülésből történő alkalmazása, és ezáltal a jármű 8 %-os lejtőn álló helyzetben megtartása. Ebben az esetben másik megoldásként megengedett a rögzítő fékberendezésnek a jármű álló helyzetében történő automatikus működésbe hozása, feltéve, hogy a fenti teljesítmény elérhető, és a rögzítőfék behúzását követően ebben az állapotban is marad, a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) helyzetétől függetlenül. Ennél a változatnál a rögzítőféknek önműködően ki kell oldania, amint a járművezető a járművet ismét mozgásba hozza. A fentiek eléréséhez vagy annak támogatásához használható motoros/kézi erőátvitel vagy önműködő erőátvitel (parkolóállás).

| 5.2.1.26.2.3. | Az elektromos átvitel vezetékezésén belüli szakadást vagy a rögzítőfékrendszer kezelőszervében bekövetkezett elektromos hibát a járművezető számára az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés jelzi. Ha a figyelmeztető jelzést a rögzítőfékrendszer kezelőszervében bekövetkezett elektromos hiba váltja ki, a sárga figyelmeztető jelzésnek a szakadás bekövetkezésekor azonnal jeleznie kell. Ezen túlmenően a kezelőszerv elektromos meghibásodását, amennyiben az bekapcsolt („on”) állásban van, illetve az elektronikus vezérlőegységeken kívüli vezetékezés szakadását, amely az áramellátást nem érinti, a járművezető számára a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) bekapcsolt („on”) állásánál azonnal az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott villogó vörös figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie, ideértve a kezelőszerv működtetését követő legalább 10 másodperces jelzést is.
  Ha azonban a rögzítőfékrendszer a rögzítőfék helyes behúzását észleli, a villogó vörös figyelmeztető jelzés beszüntethető, és a rögzítőfék alkalmazását folyamatos vörös jelzéssel kell jelezni.
  Amennyiben a rögzítőfék aktiválását normális körülmények között külön, az 5.2.1.29.3. szakasz valamennyi követelményének megfelelő vörös figyelmeztető jelzés mutatja, ezt a jelzést kell használni a vörös jelzésre megadott fenti követelmények teljesítéséhez is. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.3.

Az elektromos átvitel vezetékezésén belüli szakadást vagy a rögzítőfékrendszer kezelőszervében bekövetkezett elektromos hibát a járművezető számára az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés jelzi. Ha a figyelmeztető jelzést a rögzítőfékrendszer kezelőszervében bekövetkezett elektromos hiba váltja ki, a sárga figyelmeztető jelzésnek a szakadás bekövetkezésekor azonnal jeleznie kell. Ezen túlmenően a kezelőszerv elektromos meghibásodását, amennyiben az bekapcsolt („on”) állásban van, illetve az elektronikus vezérlőegységeken kívüli vezetékezés szakadását, amely az áramellátást nem érinti, a járművezető számára a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) bekapcsolt („on”) állásánál azonnal az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott villogó vörös figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie, ideértve a kezelőszerv működtetését követő legalább 10 másodperces jelzést is.

Ha azonban a rögzítőfékrendszer a rögzítőfék helyes behúzását észleli, a villogó vörös figyelmeztető jelzés beszüntethető, és a rögzítőfék alkalmazását folyamatos vörös jelzéssel kell jelezni.

Amennyiben a rögzítőfék aktiválását normális körülmények között külön, az 5.2.1.29.3. szakasz valamennyi követelményének megfelelő vörös figyelmeztető jelzés mutatja, ezt a jelzést kell használni a vörös jelzésre megadott fenti követelmények teljesítéséhez is.

| 5.2.1.26.3. | Segédberendezések táplálhatók a rögzítőfékrendszer elektromos átviteléből származó energiából, feltéve, hogy az energiaellátás elegendő a rögzítőfékrendszer működtetéséhez a jármű hibátlan körülmények közötti elektromos fogyasztásán felül. Emellett, ha az energiatartalékot az üzemi fékrendszer is használja, az 5.2.1.27.7. szakasz követelményei alkalmazandók. |
| --- | --- |

5.2.1.26.3.

Segédberendezések táplálhatók a rögzítőfékrendszer elektromos átviteléből származó energiából, feltéve, hogy az energiaellátás elegendő a rögzítőfékrendszer működtetéséhez a jármű hibátlan körülmények közötti elektromos fogyasztásán felül. Emellett, ha az energiatartalékot az üzemi fékrendszer is használja, az 5.2.1.27.7. szakasz követelményei alkalmazandók.

| 5.2.1.26.4. | Miután a fékberendezés villamosenergia-ellátását vezérlő gyújtáskapcsolót/indító kapcsolót kikapcsolják és/vagy a kulcsot kiveszik, a rögzítőfékrendszer működtetésének továbbra is lehetségesnek kell lennie, ugyanakkor a kioldást meg kell gátolni. |
| --- | --- |

5.2.1.26.4.

Miután a fékberendezés villamosenergia-ellátását vezérlő gyújtáskapcsolót/indító kapcsolót kikapcsolják és/vagy a kulcsot kiveszik, a rögzítőfékrendszer működtetésének továbbra is lehetségesnek kell lennie, ugyanakkor a kioldást meg kell gátolni.

5.2.1.27.   Az elektromos vezérlésátvitelű rögzítőfékrendszerekre vonatkozó további külön követelmények

| 5.2.1.27.1. | A kioldott rögzítőfék mellett az üzemi fékrendszernek kell képesnek lennie a legalább a 0. típusú vizsgálatra előírttal egyenértékű statikus teljes fékerő létrehozására, még abban az esetben is, ha a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) kikapcsolják és/vagy a motort leállítják. Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárművek esetében ezeknek a járműveknek teljes működtető jelzést kell leadniuk a pótkocsi üzemi fékrendszerének. Feltételezni kell, hogy elegendő energia áll rendelkezésre az üzemi fékrendszer energiaátviteli rendszerében. |
| --- | --- |

5.2.1.27.1.

A kioldott rögzítőfék mellett az üzemi fékrendszernek kell képesnek lennie a legalább a 0. típusú vizsgálatra előírttal egyenértékű statikus teljes fékerő létrehozására, még abban az esetben is, ha a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) kikapcsolják és/vagy a motort leállítják. Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárművek esetében ezeknek a járműveknek teljes működtető jelzést kell leadniuk a pótkocsi üzemi fékrendszerének. Feltételezni kell, hogy elegendő energia áll rendelkezésre az üzemi fékrendszer energiaátviteli rendszerében.

| 5.2.1.27.2. | Az elektromos vezérlésátvitel egyszeri ideiglenes (40 ms alatti) meghibásodása – az energiaellátás kivételével – (pl. nem továbbított jelzés vagy adathiba esetén) nem járhat érzékelhető hatással az üzemi fékezésre. |
| --- | --- |

5.2.1.27.2.

Az elektromos vezérlésátvitel egyszeri ideiglenes (40 ms alatti) meghibásodása – az energiaellátás kivételével – (pl. nem továbbított jelzés vagy adathiba esetén) nem járhat érzékelhető hatással az üzemi fékezésre.

| 5.2.1.27.3. | Az elektromos vezérlésátvitel olyan meghibásodását (12) – az energiaellátás kivételével –, amely érinti az ebben az előírásban tárgyalt rendszerek működését és hatásosságát, a járművezető számára adott esetben az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös és az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga jelzésnek kell jeleznie. Amikor az előírt fékhatás többé nem elérhető (vörös figyelmeztető jelzés), a folyamatos áramellátás hiányából (pl. szakadás, szétkapcsolás) eredő hibákat a járművezető számára azok jelentkezésekor azonnal jelezni kell, és az előírt maradó fékhatásnak az üzemi fék kezelőszervének az előírás 4. mellékletének 2.4. szakaszának megfelelően történő működtetésével elérhetőnek kell lennie. Ezek a követelmények nem értelmezhetőek a biztonsági fékberendezésre megadott követelményektől való eltérésként. |
| --- | --- |

5.2.1.27.3.

Az elektromos vezérlésátvitel olyan meghibásodását (12) – az energiaellátás kivételével –, amely érinti az ebben az előírásban tárgyalt rendszerek működését és hatásosságát, a járművezető számára adott esetben az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös és az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga jelzésnek kell jeleznie. Amikor az előírt fékhatás többé nem elérhető (vörös figyelmeztető jelzés), a folyamatos áramellátás hiányából (pl. szakadás, szétkapcsolás) eredő hibákat a járművezető számára azok jelentkezésekor azonnal jelezni kell, és az előírt maradó fékhatásnak az üzemi fék kezelőszervének az előírás 4. mellékletének 2.4. szakaszának megfelelően történő működtetésével elérhetőnek kell lennie. Ezek a követelmények nem értelmezhetőek a biztonsági fékberendezésre megadott követelményektől való eltérésként.

| 5.2.1.27.4. | Az elektromos vezérlővezetéken keresztül pótkocsihoz elektromosan csatlakoztatott gépjárműnek az alábbi 5.2.2.16. szakaszban meghatározottak szerint egyértelmű figyelmeztetést kell a járművezető számára adnia abban az esetben, ha a pótkocsi hibajelzést ad arról, hogy a pótkocsi fékrendszerében bárhol a tárolt energia a figyelmeztetési szint alá esik. Az alábbi 5.2.2.15.2.1. szakasznak megfelelően hasonló figyelmeztető jelzést kell leadni, ha – az áramellátás kivételével – a pótkocsi elektromos vezérlésátvitelében bekövetkezett folyamatos hiba (>40 ms) eleve kizárja a pótkocsi előírt üzemi fékhatásának elérését. Erre a célra az 5.2.1.29.2.1. szakaszban előírt vörös figyelmeztető jelzést kell használni. |
| --- | --- |

5.2.1.27.4.

Az elektromos vezérlővezetéken keresztül pótkocsihoz elektromosan csatlakoztatott gépjárműnek az alábbi 5.2.2.16. szakaszban meghatározottak szerint egyértelmű figyelmeztetést kell a járművezető számára adnia abban az esetben, ha a pótkocsi hibajelzést ad arról, hogy a pótkocsi fékrendszerében bárhol a tárolt energia a figyelmeztetési szint alá esik. Az alábbi 5.2.2.15.2.1. szakasznak megfelelően hasonló figyelmeztető jelzést kell leadni, ha – az áramellátás kivételével – a pótkocsi elektromos vezérlésátvitelében bekövetkezett folyamatos hiba (>40 ms) eleve kizárja a pótkocsi előírt üzemi fékhatásának elérését. Erre a célra az 5.2.1.29.2.1. szakaszban előírt vörös figyelmeztető jelzést kell használni.

| 5.2.1.27.5. | Az elektronikus vezérlésátvitel energiaforrásának az energiaszint névleges értékéhez viszonyított meghibásodása esetén az üzemi fékrendszer teljes működtetési tartományát garantálni kell az üzemi fék kezelőszervének húsz teljes löketű működtetése után. E vizsgálat során a fék kezelőszervét minden egyes működtetés alkalmával 20 másodpercig teljesen be kell nyomni, majd 5 másodpercre oldani kell. Feltételezni kell, hogy e vizsgálat során az energiaátviteli rendszerben megfelelő energia áll rendelkezésre az üzemi fékrendszer teljes működtetésének biztosítására. Ez nem értelmezhető a 7. melléklet követelményeitől való eltérésként. |
| --- | --- |

5.2.1.27.5.

Az elektronikus vezérlésátvitel energiaforrásának az energiaszint névleges értékéhez viszonyított meghibásodása esetén az üzemi fékrendszer teljes működtetési tartományát garantálni kell az üzemi fék kezelőszervének húsz teljes löketű működtetése után. E vizsgálat során a fék kezelőszervét minden egyes működtetés alkalmával 20 másodpercig teljesen be kell nyomni, majd 5 másodpercre oldani kell. Feltételezni kell, hogy e vizsgálat során az energiaátviteli rendszerben megfelelő energia áll rendelkezésre az üzemi fékrendszer teljes működtetésének biztosítására. Ez nem értelmezhető a 7. melléklet követelményeitől való eltérésként.

| 5.2.1.27.6. | Amennyiben az akkumulátor feszültsége a gyártó által megadott azon érték alá esik, amikor az előírt üzemi fékhatás már nem garantálható és/vagy ami eleve kizárja legalább két független fékkör esetében azt, hogy azok elérjék az előírt biztonsági vagy maradó fékhatást, az 5.2.1.29.1.1. szakaszban előírt vörös jelzőfénynek működésbe kell lépnie. A figyelmeztető jelzés működésbe lépése után biztosítani kell az üzemi fék kezelőszervének működtetését és legalább az előírás 4. mellékletének 2.4. szakaszában előírt maradó fékhatás elérését. Feltételezni kell, hogy elegendő energia áll rendelkezésre az üzemi fékrendszer energiaátviteli rendszerében. Ez a követelmény nem értelmezhető a biztonsági fékberendezésre megadott követelménytől való eltérésként. |
| --- | --- |

5.2.1.27.6.

Amennyiben az akkumulátor feszültsége a gyártó által megadott azon érték alá esik, amikor az előírt üzemi fékhatás már nem garantálható és/vagy ami eleve kizárja legalább két független fékkör esetében azt, hogy azok elérjék az előírt biztonsági vagy maradó fékhatást, az 5.2.1.29.1.1. szakaszban előírt vörös jelzőfénynek működésbe kell lépnie. A figyelmeztető jelzés működésbe lépése után biztosítani kell az üzemi fék kezelőszervének működtetését és legalább az előírás 4. mellékletének 2.4. szakaszában előírt maradó fékhatás elérését. Feltételezni kell, hogy elegendő energia áll rendelkezésre az üzemi fékrendszer energiaátviteli rendszerében. Ez a követelmény nem értelmezhető a biztonsági fékberendezésre megadott követelménytől való eltérésként.

| 5.2.1.27.7. | Ha valamely kiegészítő berendezést az elektromos vezérlésátvitelével azonos tartalék lát el energiával, biztosítani kell, hogy a legfeljebb a legnagyobb sebességhez tartozó fordulatszám 80 %-án járó motorral az energiaellátás elegendő az előírt lassulási értékek teljesítéséhez, akár olyan energiaellátás biztosításával, amely képes e tartalék minden segédberendezés működése esetén történő kimerülésének megelőzésére, akár a segédberendezések előre kiválasztott részeinek önműködő kikapcsolásával az előírás 5.2.1.27.6. szakaszában említett kritikus szint feletti feszültségen úgy, hogy e tartalék további lemerülését megakadályozza. A megfelelés igazolható számítással vagy gyakorlati vizsgálattal. Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsik vontatására engedélyezett járművek esetében a pótkocsi energiafogyasztását 400 W-os terheléssel kell figyelembe venni. Ez a szakasz nem vonatkozik azokra a járművekre, melyek az előírt lassulási értékek elérésére villamos energia használata nélkül is képesek. |
| --- | --- |

5.2.1.27.7.

Ha valamely kiegészítő berendezést az elektromos vezérlésátvitelével azonos tartalék lát el energiával, biztosítani kell, hogy a legfeljebb a legnagyobb sebességhez tartozó fordulatszám 80 %-án járó motorral az energiaellátás elegendő az előírt lassulási értékek teljesítéséhez, akár olyan energiaellátás biztosításával, amely képes e tartalék minden segédberendezés működése esetén történő kimerülésének megelőzésére, akár a segédberendezések előre kiválasztott részeinek önműködő kikapcsolásával az előírás 5.2.1.27.6. szakaszában említett kritikus szint feletti feszültségen úgy, hogy e tartalék további lemerülését megakadályozza. A megfelelés igazolható számítással vagy gyakorlati vizsgálattal. Az O3 vagy O4 kategóriájú pótkocsik vontatására engedélyezett járművek esetében a pótkocsi energiafogyasztását 400 W-os terheléssel kell figyelembe venni. Ez a szakasz nem vonatkozik azokra a járművekre, melyek az előírt lassulási értékek elérésére villamos energia használata nélkül is képesek.

| 5.2.1.27.8. | Ha a segédberendezést az elektromos vezérlésátvitel táplálja energiával, a következő követelményeknek kell teljesülniük.






  5.2.1.27.8.1. | Ha az energiaforrás a jármű mozgása közben hibásodik meg, a tartalék energiának elegendőnek kell lennie a kezelőszerv használata esetén a fékek működtetésére. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.27.8.

Ha a segédberendezést az elektromos vezérlésátvitel táplálja energiával, a következő követelményeknek kell teljesülniük.

5.2.1.27.8.1.

Ha az energiaforrás a jármű mozgása közben hibásodik meg, a tartalék energiának elegendőnek kell lennie a kezelőszerv használata esetén a fékek működtetésére.

| 5.2.1.27.8.2. | Ha az energiaforrás biztonsági vagy rögzítő fékezés közben hibásodik meg, a tartalék energiának elegendőnek kell lennie a világítás fékezés közben történő működtetésére. |
| --- | --- |

5.2.1.27.8.2.

Ha az energiaforrás biztonsági vagy rögzítő fékezés közben hibásodik meg, a tartalék energiának elegendőnek kell lennie a világítás fékezés közben történő működtetésére.

| 5.2.1.27.9. | Az 5.1.3.1.2. vagy 5.1.3.1.3. szakasznak megfelelően elektromos vezérlővezetékkel felszerelt vontatójárművek üzemi fékrendszere elektromos vezérlésátvitelének meghibásodásakor továbbra is biztosítani kell a pótkocsi fékjeinek teljes működtetését. |
| --- | --- |

5.2.1.27.9.

Az 5.1.3.1.2. vagy 5.1.3.1.3. szakasznak megfelelően elektromos vezérlővezetékkel felszerelt vontatójárművek üzemi fékrendszere elektromos vezérlésátvitelének meghibásodásakor továbbra is biztosítani kell a pótkocsi fékjeinek teljes működtetését.

| 5.2.1.27.10. | Az 5.1.3.1.3. szakasznak megfelelően csak az elektromos vezérlővezetékkel elektromosan csatlakoztatott pótkocsi elektromos vezérlésátvitelének meghibásodása esetén a pótkocsi fékezését az 5.2.1.18.4.1. szakasznak megfelelően kell biztosítani. Ez az eset áll fenn akkor, ha a pótkocsi a „töltővezetékből érkező fékezési parancs” utasítást az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén adja ki, vagy pedig ezen adatkommunikáció folyamatos hiánya esetén. Ezt a szakaszt nem kell alkalmazni olyan gépjárművekre, melyek nem működtethetőek az 5.1.3.5. szakaszban előírtak szerint kizárólag elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatott pótkocsival. |
| --- | --- |

5.2.1.27.10.

Az 5.1.3.1.3. szakasznak megfelelően csak az elektromos vezérlővezetékkel elektromosan csatlakoztatott pótkocsi elektromos vezérlésátvitelének meghibásodása esetén a pótkocsi fékezését az 5.2.1.18.4.1. szakasznak megfelelően kell biztosítani. Ez az eset áll fenn akkor, ha a pótkocsi a „töltővezetékből érkező fékezési parancs” utasítást az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén adja ki, vagy pedig ezen adatkommunikáció folyamatos hiánya esetén. Ezt a szakaszt nem kell alkalmazni olyan gépjárművekre, melyek nem működtethetőek az 5.1.3.5. szakaszban előírtak szerint kizárólag elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatott pótkocsival.

5.2.1.28.   A kapcsolóponti erőszabályozásra vonatkozó különleges követelmények

| 5.2.1.28.1. | A kapcsolóponti erőszabályozás csak a vontató járművön engedélyezett. |
| --- | --- |

5.2.1.28.1.

A kapcsolóponti erőszabályozás csak a vontató járművön engedélyezett.

| 5.2.1.28.2. | A kapcsolóponti erőszabályozás a vontató és vontatott jármű dinamikus lefékezettsége közötti különbség csökkentésére szolgál. A kapcsolóponti erőszabályozás működését a típusjóváhagyás időpontjában ellenőrizni kell. Az ellenőrzés elvégzésének módjáról a jármű gyártója és a műszaki szolgálat állapodik meg, az értékelési módszereket és az eredményeket csatolják a típus-jóváhagyási jegyzőkönyvhöz.






  5.2.1.28.2.1. | A kapcsolóponti erőszabályozás vezérelheti a TM/PM lefékezettséget és/vagy a pótkocsira vonatkozó fékigényérté(ke)ket. Amennyiben a vontatójármű a fenti 5.1.3.1.2. szakasz szerint két vezérlővezetékkel felszerelt, mindkét jelre hasonló vezérléskiigazításnak kell hatnia. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.28.2.

A kapcsolóponti erőszabályozás a vontató és vontatott jármű dinamikus lefékezettsége közötti különbség csökkentésére szolgál. A kapcsolóponti erőszabályozás működését a típusjóváhagyás időpontjában ellenőrizni kell. Az ellenőrzés elvégzésének módjáról a jármű gyártója és a műszaki szolgálat állapodik meg, az értékelési módszereket és az eredményeket csatolják a típus-jóváhagyási jegyzőkönyvhöz.

5.2.1.28.2.1.

A kapcsolóponti erőszabályozás vezérelheti a TM/PM lefékezettséget és/vagy a pótkocsira vonatkozó fékigényérté(ke)ket. Amennyiben a vontatójármű a fenti 5.1.3.1.2. szakasz szerint két vezérlővezetékkel felszerelt, mindkét jelre hasonló vezérléskiigazításnak kell hatnia.

| 5.2.1.28.2.2. | A kapcsolóponti erőszabályozás nem akadályozhatja a lehető legmagasabb féknyomás(ok) kifejtését. |
| --- | --- |

5.2.1.28.2.2.

A kapcsolóponti erőszabályozás nem akadályozhatja a lehető legmagasabb féknyomás(ok) kifejtését.

| 5.2.1.28.3. | A járműnek teljesítenie kell a 10. melléklet terhelt állapoti kompatibilitási követelményeit, de az 5.2.1.28.2. szakasz követelményeinek elérése érdekében a kapcsolóponti erőszabályozás működése közben eltérhet ezektől a követelményektől. |
| --- | --- |

5.2.1.28.3.

A járműnek teljesítenie kell a 10. melléklet terhelt állapoti kompatibilitási követelményeit, de az 5.2.1.28.2. szakasz követelményeinek elérése érdekében a kapcsolóponti erőszabályozás működése közben eltérhet ezektől a követelményektől.

| 5.2.1.28.4. | A kapcsolóponti erőszabályozás meghibásodását érzékelni kell, és azt a járművezető számára az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie. Meghibásodás esetén teljesíteni kell a 10. melléklet vonatkozó követelményeit. |
| --- | --- |

5.2.1.28.4.

A kapcsolóponti erőszabályozás meghibásodását érzékelni kell, és azt a járművezető számára az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie. Meghibásodás esetén teljesíteni kell a 10. melléklet vonatkozó követelményeit.

| 5.2.1.28.5. | A kapcsolóponti erőszabályozás általi kompenzációt az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés kell, hogy jelezze, ha ez a kompenzáció pm nyomáson legalább 150 kPa-lal meghaladja a 2.28.3. szakaszban meghatározott névleges terhelési értéket, legfeljebb 650 kPa-ig (vagy ezzel egyenértékű digitális terhelés). A 650 kPa szint felett akkor kell figyelmeztető jelzést adni, ha a kompenzáció miatt a működési pont a 10. mellékletben a gépjárműre meghatározott terhelt állapoti kompatibilitási sávon kívül kerül.

  1. ábra


  Pótkocsi (kivéve félpótkocsi) vontatására szolgáló jármű





  2. ábra


  Nyerges vontatók félpótkocsikhoz |
| --- | --- |

5.2.1.28.5.

A kapcsolóponti erőszabályozás általi kompenzációt az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés kell, hogy jelezze, ha ez a kompenzáció pm nyomáson legalább 150 kPa-lal meghaladja a 2.28.3. szakaszban meghatározott névleges terhelési értéket, legfeljebb 650 kPa-ig (vagy ezzel egyenértékű digitális terhelés). A 650 kPa szint felett akkor kell figyelmeztető jelzést adni, ha a kompenzáció miatt a működési pont a 10. mellékletben a gépjárműre meghatározott terhelt állapoti kompatibilitási sávon kívül kerül.

1. ábra

Pótkocsi (kivéve félpótkocsi) vontatására szolgáló jármű

Image

2. ábra

Nyerges vontatók félpótkocsikhoz

Image

| 5.2.1.28.6. | A kapcsolóponti erőszabályozás rendszere csak a gépjármű és a pótkocsi üzemi fékrendszere által keltett kapcsolóponti erőket vezérelheti. A tartós fékrendszerek hatásából eredő kapcsolóponti erőket sem a gépjármű, sem a pótkocsi üzemi fékrendszere nem kompenzálhatja. A tartós fékrendszereket nem tekintjük az üzemi fékrendszerek részének. |
| --- | --- |

5.2.1.28.6.

A kapcsolóponti erőszabályozás rendszere csak a gépjármű és a pótkocsi üzemi fékrendszere által keltett kapcsolóponti erőket vezérelheti. A tartós fékrendszerek hatásából eredő kapcsolóponti erőket sem a gépjármű, sem a pótkocsi üzemi fékrendszere nem kompenzálhatja. A tartós fékrendszereket nem tekintjük az üzemi fékrendszerek részének.

5.2.1.29.   Fékhibákra és meghibásodásra figyelmeztető jelzés

A következő alpontok általános követelményeket határoznak meg azon figyelmeztető fényjelzésekre, amelyek funkciója az, hogy a járművezető számára a gépjármű vagy adott esetben a pótkocsi fékberendezésén belüli egyes meghatározott hibákat (vagy meghibásodásokat) jelezzenek. Az alábbi 5.2.1.29.6. szakaszban leírt esetek kivételével ezeket a jelzéseket kizárólag az előírásban meghatározott célokra lehet használni.

| 5.2.1.29.1. | A gépjárműveknek a fékrendszer következő meghibásodásai, illetve hibái tekintetében a következő látható figyelmeztető jelzéseket kell tudniuk leadni:






  5.2.1.29.1.1. | vörös figyelmeztető jelzés a jármű fékrendszerében bekövetkezett, az előírásban másutt meghatározott olyan meghibásodások jelzésére amelyek kizárják az előírt üzemi fékhatás elérését és/vagy kizárják a két független fékkör legalább egyikének működését; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.1.

A gépjárműveknek a fékrendszer következő meghibásodásai, illetve hibái tekintetében a következő látható figyelmeztető jelzéseket kell tudniuk leadni:

5.2.1.29.1.1.

vörös figyelmeztető jelzés a jármű fékrendszerében bekövetkezett, az előírásban másutt meghatározott olyan meghibásodások jelzésére amelyek kizárják az előírt üzemi fékhatás elérését és/vagy kizárják a két független fékkör legalább egyikének működését;

| 5.2.1.29.1.2. | adott esetben a fékberendezés elektromosan észlelt, a fenti 5.2.1.29.1.1. szakaszban leírt vörös figyelmeztető jelzéssel nem jelzett hibáit jelző sárga figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- |

5.2.1.29.1.2.

adott esetben a fékberendezés elektromosan észlelt, a fenti 5.2.1.29.1.1. szakaszban leírt vörös figyelmeztető jelzéssel nem jelzett hibáit jelző sárga figyelmeztető jelzés.

| 5.2.1.29.2. | Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt és/vagy az elektromos vezérlésátvitellel és/vagy blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveknek képesnek kell lenniük olyan külön sárga figyelmeztető jelzés adására, amely jelzi a blokkolásgátló fékrendszerén és/vagy a pótkocsi elektromos vezérlésátvitelén belüli meghibásodást. A jelet a pótkocsiról az ISO 7638:1997 (13) szabványnak megfelelő elektromos csatlakozó aktiválja 5. érintkezőjén keresztül, és a pótkocsiról továbbított jelzést minden esetben jelentős késedelem vagy módosulás nélkül kell a vontatójárműnek megjelenítenie. Ez a figyelmeztető jelzés nem világíthat elektromos vezérlővezetékkel és/vagy elektromos vezérlésátvitellel és/vagy blokkolásgátlóval nem rendelkező pótkocsi csatlakoztatásakor vagy pótkocsi csatlakoztatásának hiányában. Ennek a funkciónak automatikusnak kell lennie.






  5.2.1.29.2.1. | Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt gépjármű esetében, ha azt elektromosan csatlakoztatják elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsihoz, a fenti 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzést kell használni a pótkocsi fékberendezésén belüli egyes meghatározott hibák jelzésére minden olyan esetben, amikor a pótkocsi a megfelelő hibainformációt az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül adja le. Ennek a jelzésnek a fenti 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés mellett kell megtörténnie. Más megoldásként a fenti 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott sárga kísérő jelzés használata helyett egy külön vörös figyelmeztető jelzés is a vontatójárműbe szerelhető a pótkocsi fékrendszerén belüli ilyen meghibásodásra való figyelmeztetésként. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.2.

Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt és/vagy az elektromos vezérlésátvitellel és/vagy blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveknek képesnek kell lenniük olyan külön sárga figyelmeztető jelzés adására, amely jelzi a blokkolásgátló fékrendszerén és/vagy a pótkocsi elektromos vezérlésátvitelén belüli meghibásodást. A jelet a pótkocsiról az ISO 7638:1997 (13) szabványnak megfelelő elektromos csatlakozó aktiválja 5. érintkezőjén keresztül, és a pótkocsiról továbbított jelzést minden esetben jelentős késedelem vagy módosulás nélkül kell a vontatójárműnek megjelenítenie. Ez a figyelmeztető jelzés nem világíthat elektromos vezérlővezetékkel és/vagy elektromos vezérlésátvitellel és/vagy blokkolásgátlóval nem rendelkező pótkocsi csatlakoztatásakor vagy pótkocsi csatlakoztatásának hiányában. Ennek a funkciónak automatikusnak kell lennie.

5.2.1.29.2.1.

Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt gépjármű esetében, ha azt elektromosan csatlakoztatják elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsihoz, a fenti 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzést kell használni a pótkocsi fékberendezésén belüli egyes meghatározott hibák jelzésére minden olyan esetben, amikor a pótkocsi a megfelelő hibainformációt az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül adja le. Ennek a jelzésnek a fenti 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés mellett kell megtörténnie. Más megoldásként a fenti 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott sárga kísérő jelzés használata helyett egy külön vörös figyelmeztető jelzés is a vontatójárműbe szerelhető a pótkocsi fékrendszerén belüli ilyen meghibásodásra való figyelmeztetésként.

| 5.2.1.29.3. | A figyelmeztető jelzéseknek még nappali fényviszonyok mellett is láthatóaknak kell lenniük; az ellenőrző lámpa kifogástalan állapotát a járművezetőnek könnyen tudnia kell ellenőrizni a vezetőülésből; a figyelmeztető berendezések meghibásodása nem járhat a fékrendszer hatásosságának semmiféle csökkenésével. |
| --- | --- |

5.2.1.29.3.

A figyelmeztető jelzéseknek még nappali fényviszonyok mellett is láthatóaknak kell lenniük; az ellenőrző lámpa kifogástalan állapotát a járművezetőnek könnyen tudnia kell ellenőrizni a vezetőülésből; a figyelmeztető berendezések meghibásodása nem járhat a fékrendszer hatásosságának semmiféle csökkenésével.

| 5.2.1.29.4. | Eltérő rendelkezés hiányában:






  5.2.1.29.4.1. | a meghatározott meghibásodást vagy hibát a fent említett figyelmeztető jelzésekkel legkésőbb az adott fék kezelőszervének működtetésekor jelezni kell a járművezetőnek; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.4.

Eltérő rendelkezés hiányában:

5.2.1.29.4.1.

a meghatározott meghibásodást vagy hibát a fent említett figyelmeztető jelzésekkel legkésőbb az adott fék kezelőszervének működtetésekor jelezni kell a járművezetőnek;

| 5.2.1.29.4.2. | a figyelmeztető jelzéseknek a meghibásodás/hiba fennállásának ideje alatt a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) menet („on”) állásánál mindvégig látszaniuk kell; és |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.2.

a figyelmeztető jelzéseknek a meghibásodás/hiba fennállásának ideje alatt a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) menet („on”) állásánál mindvégig látszaniuk kell; és

| 5.2.1.29.4.3. | a figyelmeztető jelzésnek folyamatosnak (nem villogónak) kell lennie. |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.3.

a figyelmeztető jelzésnek folyamatosnak (nem villogónak) kell lennie.

| 5.2.1.29.5. | A fent említett figyelmeztető jelzés(ek) akkor világít(anak), ha a jármű (és a fékrendszer) elektromos berendezései feszültség alatt vannak. Ha a jármű álló állapotban van, a jelzés kialvása előtt a fékrendszer ellenőrzi, hogy a meghatározott meghibásodások vagy hibák egyike sem áll fenn. Azok a meghatározott meghibásodások vagy hibák, amelyeknek a fent említett figyelmeztető jelzéseket működésbe kell hozniuk, de amelyek statikus körülmények között nem észlelhetők, az észleléskor tárolásra kerülnek és azokat az indításkor, illetve amikor a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) bekapcsolt („on”) állásban van, mindaddig kijelzik, amíg a meghibásodás vagy hiba fennáll. |
| --- | --- |

5.2.1.29.5.

A fent említett figyelmeztető jelzés(ek) akkor világít(anak), ha a jármű (és a fékrendszer) elektromos berendezései feszültség alatt vannak. Ha a jármű álló állapotban van, a jelzés kialvása előtt a fékrendszer ellenőrzi, hogy a meghatározott meghibásodások vagy hibák egyike sem áll fenn. Azok a meghatározott meghibásodások vagy hibák, amelyeknek a fent említett figyelmeztető jelzéseket működésbe kell hozniuk, de amelyek statikus körülmények között nem észlelhetők, az észleléskor tárolásra kerülnek és azokat az indításkor, illetve amikor a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) bekapcsolt („on”) állásban van, mindaddig kijelzik, amíg a meghibásodás vagy hiba fennáll.

| 5.2.1.29.6. | A gépjármű fékjeinek és/vagy futóművének nem meghatározott meghibásodásait (hibáit) a fenti 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga jelzéssel lehet jelezni, feltéve, hogy valamennyi alábbi feltétel teljesül:






  5.2.1.29.6.1. | a jármű álló helyzetben van; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.6.

A gépjármű fékjeinek és/vagy futóművének nem meghatározott meghibásodásait (hibáit) a fenti 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga jelzéssel lehet jelezni, feltéve, hogy valamennyi alábbi feltétel teljesül:

5.2.1.29.6.1.

a jármű álló helyzetben van;

| 5.2.1.29.6.2. | a fékrendszer első feszültség alá helyezését követően és miután a jelzés azt mutatta, hogy a fenti 5.2.1.29.5. szakaszban részletezett eljárásokat követően egy meghatározott meghibásodás (hiba) sem került azonosításra; és |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.2.

a fékrendszer első feszültség alá helyezését követően és miután a jelzés azt mutatta, hogy a fenti 5.2.1.29.5. szakaszban részletezett eljárásokat követően egy meghatározott meghibásodás (hiba) sem került azonosításra; és

| 5.2.1.29.6.3. | a nem meghatározott hibákat vagy más információkat csak a villogó figyelmeztető jelzéssel lehet jelezni. A figyelmeztető jelzés azonban megszűnhet akkor, amikor a jármű első alkalommal túllépi a 10 km/h sebességet. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.3.

a nem meghatározott hibákat vagy más információkat csak a villogó figyelmeztető jelzéssel lehet jelezni. A figyelmeztető jelzés azonban megszűnhet akkor, amikor a jármű első alkalommal túllépi a 10 km/h sebességet.

5.2.1.30.   Fékjel keltése a féklámpák megvilágítására

| 5.2.1.30.1. | Az üzemi fékrendszer járművezető általi aktiválásának kell a féklámpák világítását kiváltó jelet generálnia. |
| --- | --- |

5.2.1.30.1.

Az üzemi fékrendszer járművezető általi aktiválásának kell a féklámpák világítását kiváltó jelet generálnia.

| 5.2.1.30.2. | A tartós fékrendszerekkel felszerelt járművekre vonatkozó követelmények






  5.2.1.30.2.1. | A fékezés megkezdésének vezérlésére elektromos jelzést alkalmazó járművek esetében a következők érvényesülnek:






  Lassulási küszöbértékek |
| --- | --- | --- |
| < 1,0 m/sec2 | > 1,0 m/sec2 |
| Jelzést kiválthat | Jelzést ki kell váltania |

5.2.1.30.2.

A tartós fékrendszerekkel felszerelt járművekre vonatkozó követelmények

5.2.1.30.2.1.

A fékezés megkezdésének vezérlésére elektromos jelzést alkalmazó járművek esetében a következők érvényesülnek:

Lassulási küszöbértékek

< 1,0 m/sec2

> 1,0 m/sec2

Jelzést kiválthat

Jelzést ki kell váltania

| 5.2.1.30.2.2 | A fenti 5.2.1.30.2.1. szakaszban meghatározott követelménytől eltérő fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a tartós fékrendszerek működtetése a keltett lassulástól függetlenül is generálhat jelzést. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.2

A fenti 5.2.1.30.2.1. szakaszban meghatározott követelménytől eltérő fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a tartós fékrendszerek működtetése a keltett lassulástól függetlenül is generálhat jelzést.

| 5.2.1.30.2.3. | Nem generálhat jelzést az, ha a lassulást önmagában a motor természetes fékező ereje okozza. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.3.

Nem generálhat jelzést az, ha a lassulást önmagában a motor természetes fékező ereje okozza.

| 5.2.1.30.3. | Az üzemi fékrendszer „önműködően vezérelt fékezéssel” történő aktiválásának generálnia kell a fent említett jelzést. Ha azonban a keltett lassulás 0,7 m/s2 alatti, a jel beszüntethető (14). |
| --- | --- |

5.2.1.30.3.

Az üzemi fékrendszer „önműködően vezérelt fékezéssel” történő aktiválásának generálnia kell a fent említett jelzést. Ha azonban a keltett lassulás 0,7 m/s2 alatti, a jel beszüntethető (14).

| 5.2.1.30.4. | Az üzemi fékrendszer „szelektív fékezéssel” történő aktiválása nem válthatja ki a fent említett jelzést (15). |
| --- | --- |

5.2.1.30.4.

Az üzemi fékrendszer „szelektív fékezéssel” történő aktiválása nem válthatja ki a fent említett jelzést (15).

| 5.2.1.30.5. | Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművek esetében a jelet a gépjárműnek kell keltenie, amikor a pótkocsitól az elektromos vezérlővezetéken keresztül beérkezik a „féklámpák világítása” utasítás (16). |
| --- | --- |

5.2.1.30.5.

Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművek esetében a jelet a gépjárműnek kell keltenie, amikor a pótkocsitól az elektromos vezérlővezetéken keresztül beérkezik a „féklámpák világítása” utasítás (16).

| 5.2.1.30.6. | A lassító erőt a gázpedál felengedésekor kifejtő elektromos regeneratív fékrendszerek nem válthatják ki a fent említett jelzst. |
| --- | --- |

5.2.1.30.6.

A lassító erőt a gázpedál felengedésekor kifejtő elektromos regeneratív fékrendszerek nem válthatják ki a fent említett jelzst.

5.2.1.31.   Ha a járművet felszerelték a vészfékezést jelző eszközökkel, a vészfékjelnek meg kell felelnie az alábbi előírásoknak:

| 5.2.1.31.1. | A jelzésnek az üzemi fékrendszer működésbe hozásával kell aktiválódnia, a következők szerint: | Nem jelezhet az alábbi értékek alatt |
| --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 és N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.1.

A jelzésnek az üzemi fékrendszer működésbe hozásával kell aktiválódnia, a következők szerint:

Nem jelezhet az alábbi értékek alatt

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 és N3

4 m/s2

A jelzésnek minden jármű esetében legkésőbb akkor ki kell kapcsolódnia, amikor a lassulás 2,5 m/s2 alá esik.

| 5.2.1.31.2. | A következő feltételek is használhatók:






  a) | A jelzést aktiválhatja az üzemi fékrendszer olyan módon történő működésbe hozása is, amely terheletlen állapotban és kikapcsolt motorral a 4. mellékletben leírt 0. típusú vizsgálati körülmények között a következő lassulást hozza létre: | Nem jelezhet az alábbi értékek alatt |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 és N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.2.

A következő feltételek is használhatók:

a)

A jelzést aktiválhatja az üzemi fékrendszer olyan módon történő működésbe hozása is, amely terheletlen állapotban és kikapcsolt motorral a 4. mellékletben leírt 0. típusú vizsgálati körülmények között a következő lassulást hozza létre:

Nem jelezhet az alábbi értékek alatt

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 és N3

4 m/s2

A jelzésnek minden jármű esetében legkésőbb akkor ki kell kapcsolódnia, amikor a lassulás 2,5 m/s2 alá esik.

vagy

| b) | A jelzés aktiválódhat akkor is, ha az üzemi fékrendszert 50 km/h sebesség felett működtetik és a blokkolásgátló rendszer teljes ciklusban működik (a 13. melléklet 2. szakaszában meghatározottak szerint).
  A jelzésnek akkor kell kikapcsolódnia, amikor a blokkolásgátló már nem teljes ciklusban működik. |
| --- | --- |

b)

A jelzés aktiválódhat akkor is, ha az üzemi fékrendszert 50 km/h sebesség felett működtetik és a blokkolásgátló rendszer teljes ciklusban működik (a 13. melléklet 2. szakaszában meghatározottak szerint).

A jelzésnek akkor kell kikapcsolódnia, amikor a blokkolásgátló már nem teljes ciklusban működik.

5.2.2.   O kategóriájú járművek

5.2.2.1.   Az O1 kategóriájú pótkocsikat nem kell üzemi fékrendszerrel felszerelni; mindazonáltal ha az ebbe a kategóriába tartozó pótkocsikat üzemi fékrendszerrel látják el, ennek ugyanazoknak a követelményeknek kell megfelelnie, mint az O2 kategória fékrendszereinek.

5.2.2.2.   Az O2 kategóriába tartozó valamennyi pótkocsit átmenő vagy félig átmenő típusú vagy ráfutó típusú üzemi fékrendszerrel kell felszerelni. Ez utóbbi típus csak középtengelyes pótkocsik esetében megengedett. Mindazonáltal a 14. melléklet követelményeinek megfelelő elektromos fékrendszereket meg kell engedni.

5.2.2.3.   Az O3 és O4 kategóriába tartozó valamennyi pótkocsit átmenő vagy félig átmenő típusú üzemi fékrendszerrel kell felszerelni.

5.2.2.4.   Az üzemi fékrendszer:

| 5.2.2.4.1. | a jármű összes kerekére hat; |
| --- | --- |

5.2.2.4.1.

a jármű összes kerekére hat;

| 5.2.2.4.2. | hatását megfelelően kell a tengelyek között elosztania; |
| --- | --- |

5.2.2.4.2.

hatását megfelelően kell a tengelyek között elosztania;

| 5.2.2.4.3. | legalább az egyik légtartályában lennie kell leeresztő- és kiürítőberendezésnek, megfelelő és könnyen hozzáférhető helyen. |
| --- | --- |

5.2.2.4.3.

legalább az egyik légtartályában lennie kell leeresztő- és kiürítőberendezésnek, megfelelő és könnyen hozzáférhető helyen.

5.2.2.5.   Az üzemi fékrendszer hatását ugyanazon tengely kerekei között a jármű hosszanti középsíkjához képest szimmetrikusan kell megosztani. Nyilatkozni kell a kompenzációról és funkciókról, úgymint a blokkolásgátlóról, amelyek ettől a szimmetrikus megosztástól eltérést okozhatnak.

| 5.2.2.5.1. | A fékrendszeren belüli romlás vagy meghibásodás elektromos vezérlésátvitel általi kompenzálását a járművezető számára az 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott külön sárga fényjelzéssel kell jelezni. Ez a követelmény minden terhelési viszonyra érvényes, ha a kompenzáció túllépi a következő küszöbértékeket:






  5.2.2.5.1.1. | bármely tengelyen a keresztirányú féknyomás eltérés:






  a) | a lassulás ≥ 2 m/s2 esetén a magasabb érték 25 %-a; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.

A fékrendszeren belüli romlás vagy meghibásodás elektromos vezérlésátvitel általi kompenzálását a járművezető számára az 5.2.1.29.2. szakaszban meghatározott külön sárga fényjelzéssel kell jelezni. Ez a követelmény minden terhelési viszonyra érvényes, ha a kompenzáció túllépi a következő küszöbértékeket:

5.2.2.5.1.1.

bármely tengelyen a keresztirányú féknyomás eltérés:

a)

a lassulás ≥ 2 m/s2 esetén a magasabb érték 25 %-a;

| b) | a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő érték 25 %-a az ez alatti lassulás esetén; |
| --- | --- |

b)

a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő érték 25 %-a az ez alatti lassulás esetén;

| 5.2.2.5.1.2. | bármely tengelyen az egyedi kompenzáció értéke:






  a) | a lassulása ≥ 2 m/s2 esetén a névleges érték 50 %-ánál nagyobb; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.2.

bármely tengelyen az egyedi kompenzáció értéke:

a)

a lassulása ≥ 2 m/s2 esetén a névleges érték 50 %-ánál nagyobb;

| b) | a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő névleges érték 50 %-a az ez alatti lassulás esetén. |
| --- | --- |

b)

a 2 m/s2-os lassulásnak megfelelő névleges érték 50 %-a az ez alatti lassulás esetén.

| 5.2.2.5.2. | A fent említett kompenzáció csak akkor megengedett, ha a fékezés kezdetén a jármű sebessége a 10 km/h-t meghaladja. |
| --- | --- |

5.2.2.5.2.

A fent említett kompenzáció csak akkor megengedett, ha a fékezés kezdetén a jármű sebessége a 10 km/h-t meghaladja.

5.2.2.6.   Az elektromos vezérlésátvitel meghibásodása nem hozhatja működésbe a fékeket a járművezető akarata ellenére.

5.2.2.7.   Az előírt hatékonysági fok eléréséhez szükséges fékfelületeknek állandó kapcsolatban kell állniuk a kerekekkel, akár merev rögzítéssel vagy meghibásodásra nem hajlamos alkatrészekkel.

5.2.2.8.   A fékek elhasználódásának kézi vagy önműködő beállítással könnyen kiegyenlíthetőnek kell lennie. Továbbá a kezelőszervnek és az erőátviteli rendszer és a fékberendezés alkatrészeinek olyan elmozdulási tartalékkal és szükség esetén megfelelő beállító eszközzel kell rendelkezniük, amelyek a fékek melegedésekor vagy a fékbetétek kopásakor bizonyos határok között azonnali beállítás nélkül is biztosítják a hatékony fékezést.

| 5.2.2.8.1. | Az üzemi fékek kopásbeállításának automatikusnak kell lennie. Mindazonáltal az O1és O2 kategóriájú járművek esetében önműködő beállító berendezés felszerelése opcionális. Az önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt fékeknek felmelegítést, majd hűtést követően képesnek kell lenniük a 4. melléklet 1.7.3. szakaszában meghatározott szabadonfutásra, az ugyanott meghatározott I. típusú vagy III. típusú vizsgálatot követően.






  5.2.2.8.1.1. | O4 kategóriájú pótkocsik esetében a 4. melléklet 1.7.3. szakasza követelményeinek teljesítésével a fenti 5.2.2.8.1. szakasz fékhatásosság-követelményei teljesítettnek tekintendők. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.1.

Az üzemi fékek kopásbeállításának automatikusnak kell lennie. Mindazonáltal az O1és O2 kategóriájú járművek esetében önműködő beállító berendezés felszerelése opcionális. Az önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt fékeknek felmelegítést, majd hűtést követően képesnek kell lenniük a 4. melléklet 1.7.3. szakaszában meghatározott szabadonfutásra, az ugyanott meghatározott I. típusú vagy III. típusú vizsgálatot követően.

5.2.2.8.1.1.

O4 kategóriájú pótkocsik esetében a 4. melléklet 1.7.3. szakasza követelményeinek teljesítésével a fenti 5.2.2.8.1. szakasz fékhatásosság-követelményei teljesítettnek tekintendők.

| 5.2.2.8.1.2. | O2 és O3 kategóriájú pótkocsik esetében a 4. melléklet 1.7.3. szakasza (17) követelményeinek teljesítésével a fenti 5.2.2.8.1. szakasz fékhatásosság-követelményei teljesítettnek tekintendők. |
| --- | --- |

5.2.2.8.1.2.

O2 és O3 kategóriájú pótkocsik esetében a 4. melléklet 1.7.3. szakasza (17) követelményeinek teljesítésével a fenti 5.2.2.8.1. szakasz fékhatásosság-követelményei teljesítettnek tekintendők.

| 5.2.2.8.2. | Az üzemi fék súrlódó alkatrészei kopásának ellenőrzése






  5.2.2.8.2.1. | Az üzemi fékbetétek kopásának a járművön kívülről vagy a jármű alól könnyen, a kerekek leszerelése nélkül ellenőrizhetőnek kell lennie, megfelelő kémlelőnyílások elhelyezése útján vagy valamilyen más módon. Ez történhet egyszerű szabványos műhelyszerszámok vagy járművek általános vizsgálóberendezéseinek használatával.
  Más megoldásként elfogadható a pótkocsira felszerelt, a fékbetétcsere szükségességéről tájékoztató berendezés vagy kerekenként (az ikerkerekek egy keréknek minősülnek) egy érzékelő beépítése, amely figyelmezteti a járművezetőt a fékbetétcsere szükségességére. Optikai figyelmeztetés esetén a fenti 5.2.1.29.2. szakaszban előírt sárga figyelmeztető jelzés használható, feltéve, hogy a jelzés megfelel a fenti 5.2.1.29.6. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.

Az üzemi fék súrlódó alkatrészei kopásának ellenőrzése

5.2.2.8.2.1.

Az üzemi fékbetétek kopásának a járművön kívülről vagy a jármű alól könnyen, a kerekek leszerelése nélkül ellenőrizhetőnek kell lennie, megfelelő kémlelőnyílások elhelyezése útján vagy valamilyen más módon. Ez történhet egyszerű szabványos műhelyszerszámok vagy járművek általános vizsgálóberendezéseinek használatával.

Más megoldásként elfogadható a pótkocsira felszerelt, a fékbetétcsere szükségességéről tájékoztató berendezés vagy kerekenként (az ikerkerekek egy keréknek minősülnek) egy érzékelő beépítése, amely figyelmezteti a járművezetőt a fékbetétcsere szükségességére. Optikai figyelmeztetés esetén a fenti 5.2.1.29.2. szakaszban előírt sárga figyelmeztető jelzés használható, feltéve, hogy a jelzés megfelel a fenti 5.2.1.29.6. szakasz követelményeinek.

| 5.2.2.8.2.2. | A féktárcsák vagy dobok súrlódó felületei kopásának értékelése csak az adott alkatrész közvetlen mérésével, illetve bármely féktárcsa vagy fékdob kopásjelző vizsgálatával végezhető el, ami bizonyos fokú szétszerelést tehet szükségessé. Ezért a típusjóváhagyás időpontjában a jármű gyártójának kell meghatároznia a következőket:






  a) | a dobok és tárcsák súrlódó felületei kopásának értékeléséhez használható módszer, ideértve a szükséges szétszerelés mértékét, valamint az ehhez szükséges szerszámokat és eljárást; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.2.

A féktárcsák vagy dobok súrlódó felületei kopásának értékelése csak az adott alkatrész közvetlen mérésével, illetve bármely féktárcsa vagy fékdob kopásjelző vizsgálatával végezhető el, ami bizonyos fokú szétszerelést tehet szükségessé. Ezért a típusjóváhagyás időpontjában a jármű gyártójának kell meghatároznia a következőket:

a)

a dobok és tárcsák súrlódó felületei kopásának értékeléséhez használható módszer, ideértve a szükséges szétszerelés mértékét, valamint az ehhez szükséges szerszámokat és eljárást;

| b) | tájékoztatás a legnagyobb elfogadható kopás mértékéről, amikor a csere szükségessé válik. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás a legnagyobb elfogadható kopás mértékéről, amikor a csere szükségessé válik.

Ezt az információt szabadon hozzáférhetővé kell tenni, pl. a jármű kézikönyvében vagy elektronikus adathordozón.

5.2.2.9.   A fékrendszernek olyannak kell lennie, hogy a pótkocsi önműködően megálljon, ha a kapcsolóberendezés a pótkocsi mozgása közben szétválik. Mindazonáltal ez a rendelkezés nem vonatkozik az 1,5 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű pótkocsikra, azzal a feltétellel, hogy a pótkocsik a fő kapcsolószerkezeten kívül egy biztonsági kapcsolószerkezettel (lánc, drótkötél stb.) is fel vannak szerelve, amely a fő kapcsolószerkezet leválása esetén meggátolja, hogy a vonórúd leérjen a földre, és a pótkocsi számára némi maradék kormányzást szolgáltat.

5.2.2.10.   Minden pótkocsinál, amelyet üzemi fékrendszerrel kell ellátni, rögzítő fékezést is kell biztosítani, még abban az esetben is, amikor a pótkocsi le van választva a vontatójárműről. A rögzítő fékezésnek alkalmasnak kell lennie a talajon álló személy által történő működtetésre; azonban utasszállításra használt pótkocsi esetében ennek a pótkocsi belsejéből is működtethetőnek kell lennie.

5.2.2.11.   Ha a pótkocsi olyan berendezéssel van ellátva, amely lehetővé teszi a – nem rögzítő – fékrendszerek sűrített levegős működtetésének kiiktatását, az elsőként említett rendszert úgy kell megtervezni és elkészíteni, hogy az határozottan visszaálljon „nyugalmi” állásába nem később, mint amikor újra ráengedik a sűrített levegőt a pótkocsira.

5.2.2.12.   Az O3 és O4 kategóriájú pótkocsiknak meg kell felelniük az 5.2.1.18.4.2. szakaszban meghatározott feltételeknek is. A töltővezeték kapcsolófeje után lennie kell egy egyszerűen hozzáférhető nyomásvizsgáló csatlakozónak.

| 5.2.2.12.1. | Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt és a vontatójárműhöz elektromos vezérlővezetékkel elektromosan csatlakoztatott pótkocsi esetében az 5.2.1.18.4.2. szakaszban meghatározott önműködő fékezés beszüntethető, amennyiben a pótkocsi sűrítettlevegő-tartályaiban a nyomás elegendő az ezen előírás 4. mellékletének 3.3. szakaszában előírt fékhatás biztosításához. |
| --- | --- |

5.2.2.12.1.

Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt és a vontatójárműhöz elektromos vezérlővezetékkel elektromosan csatlakoztatott pótkocsi esetében az 5.2.1.18.4.2. szakaszban meghatározott önműködő fékezés beszüntethető, amennyiben a pótkocsi sűrítettlevegő-tartályaiban a nyomás elegendő az ezen előírás 4. mellékletének 3.3. szakaszában előírt fékhatás biztosításához.

5.2.2.13.   Az O3 kategóriájú pótkocsikat az előírás 13. melléklete követelményeinek megfelelően kell blokkolásgátló rendszerrel felszerelni. Az O4 kategóriájú pótkocsikat az előírás 13. melléklete A kategóriára vonatkozó követelményeinek megfelelően kell blokkolásgátló rendszerrel felszerelni.

5.2.2.14.   Amennyiben a segédberendezéseket az üzemi fékrendszer látja el energiával, az üzemi fékrendszert védeni kell annak biztosítására, hogy a kerekek kerületén kifejtett fékerők összege elérje legalább az adott pótkocsira az előírás 4. mellékletének 3.1.2.1. szakaszában meghatározott érték 80 %-át. Ennek a követelménynek a következő üzemeltetési körülmények mindegyike esetében teljesülnie kell:

a segédberendezés működése közben; és

a segédberendezés eltörése vagy szivárgása esetén, kivéve, ha ez a törés vagy szivárgás érinti az előírás 10. mellékletének 6. szakaszában említet vezérlőjelet, mely esetben az abban a szakaszban meghatározott fékhatásosság-követelmények érvényesülnek.

| 5.2.2.14.1. | A fenti rendelkezések teljesültnek tekintendők, ha a nyomás az üzemi fék tárolóberendezésében (-berendezéseiben) legalább az előírás 4. mellékletének 3.1.2.2. szakaszában meghatározott szükséges vezérlővezeték-nyomás vagy ezzel egyenértékű digitális terhelés 80 %-a marad. |
| --- | --- |

5.2.2.14.1.

A fenti rendelkezések teljesültnek tekintendők, ha a nyomás az üzemi fék tárolóberendezésében (-berendezéseiben) legalább az előírás 4. mellékletének 3.1.2.2. szakaszában meghatározott szükséges vezérlővezeték-nyomás vagy ezzel egyenértékű digitális terhelés 80 %-a marad.

5.2.2.15.   Az elektromos vezérlésátvitellel felszerelt rögzítőfékrendszerekre vonatkozó további külön követelmények

| 5.2.2.15.1. | Az elektromos vezérlésátvitel egyszeri ideiglenes (< 40 ms) meghibásodása – az energiaellátás kivételével – (pl. nem továbbított jelzés vagy adathiba esetén) nem járhat érzékelhető hatással az üzemi fékezésre. |
| --- | --- |

5.2.2.15.1.

Az elektromos vezérlésátvitel egyszeri ideiglenes (< 40 ms) meghibásodása – az energiaellátás kivételével – (pl. nem továbbított jelzés vagy adathiba esetén) nem járhat érzékelhető hatással az üzemi fékezésre.

| 5.2.2.15.2. | Az elektromos vezérlésátvitel meghibásodása (18) (pl. szakadás, szétkapcsolás) – az energiaellátás kivételével – esetén a fékhatásosságot legalább az adott pótkocsi üzemi fékrendszerére előírt szint 30 %-án kell fenntartani. Az elektromosan az 5.1.3.1.3. szakasz szerint csak elektromos vezérlővezetéken keresztül csatlakoztatott és az előírás 4. mellékletének 3.3. szakaszában előírt fékhatásossággal az 5.2.1.18.4.2. szakasznak megfelelő pótkocsik esetében elegendő az 5.2.1.27.10. szakasz rendelkezéseire hivatkozni, amennyiben a pótkocsi üzemi fékrendszerére előírt fékhatásosság legalább 30 %-a már nem tartható fenn, az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül a „töltővezetékből érkező fékezési parancs” jellel vagy ezen adatkommunikáció állandó hiányával.






  5.2.2.15.2.1. | A pótkocsi elektromos erőátvitelének az ezen előírásban tárgyalt rendszerek működését és hatásosságát érintő meghibásodását és az ISO 7638:1997 szabvány (19) szerinti csatlakozóból érkező energiaellátás kiesését a járművezető számára az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó (19) 5. érintkezőjén keresztül az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön figyelmeztető jelzéssel kell jelezni. Emellett az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsiknak a vontatójárműhöz az elektromos vezérlővezetékkel történő elektromos csatlakoztatása esetében, ha a pótkocsi előírt üzemi fékhatása már nem biztosítható, a hibainformációkat az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzésnek az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül történő aktiválásával kell továbbítania. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.15.2.

Az elektromos vezérlésátvitel meghibásodása (18) (pl. szakadás, szétkapcsolás) – az energiaellátás kivételével – esetén a fékhatásosságot legalább az adott pótkocsi üzemi fékrendszerére előírt szint 30 %-án kell fenntartani. Az elektromosan az 5.1.3.1.3. szakasz szerint csak elektromos vezérlővezetéken keresztül csatlakoztatott és az előírás 4. mellékletének 3.3. szakaszában előírt fékhatásossággal az 5.2.1.18.4.2. szakasznak megfelelő pótkocsik esetében elegendő az 5.2.1.27.10. szakasz rendelkezéseire hivatkozni, amennyiben a pótkocsi üzemi fékrendszerére előírt fékhatásosság legalább 30 %-a már nem tartható fenn, az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül a „töltővezetékből érkező fékezési parancs” jellel vagy ezen adatkommunikáció állandó hiányával.

5.2.2.15.2.1.

A pótkocsi elektromos erőátvitelének az ezen előírásban tárgyalt rendszerek működését és hatásosságát érintő meghibásodását és az ISO 7638:1997 szabvány (19) szerinti csatlakozóból érkező energiaellátás kiesését a járművezető számára az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó (19) 5. érintkezőjén keresztül az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön figyelmeztető jelzéssel kell jelezni. Emellett az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsiknak a vontatójárműhöz az elektromos vezérlővezetékkel történő elektromos csatlakoztatása esetében, ha a pótkocsi előírt üzemi fékhatása már nem biztosítható, a hibainformációkat az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzésnek az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül történő aktiválásával kell továbbítania.

5.2.2.16.   Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsiknak a vontatójárműhöz az elektromos vezérlővezetékkel történő elektromos csatlakoztatása esetében, ha a pótkocsi üzemi fékrendszerének bármely részében tárolt energia a lenti 5.2.2.16.1. szakasznak megfelelően meghatározott érték alá esik, erről a vonató jármű vezetője számára figyelmeztetést kell adni. A figyelmeztetést az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzés aktiválásával kell megadni és a pótkocsinak a hibainformációkat az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül történő aktiválásával kell továbbítania. Az ISO 7638:1997 (20) szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön sárga figyelmeztető jelzést is aktiválni kell a pótkocsi alacsony energiaellátottságának a járművezető számára történő jelzése érdekében.

| 5.2.2.16.1. | A fenti 5.2.2.16. szakaszban említett alacsony energiaérték az az érték, amely mellett az energiatároló újratöltése nélkül és a pótkocsi terheltségi állapotától függetlenül nem lehetséges az üzemi fék kezelőszervét négyszeri teljes löketű működtetés után ötödször is úgy működtetni, hogy az adott pótkocsi üzemi fékrendszerére előírt fékhatásosság legalább 50 %-a elérhető legyen. |
| --- | --- |

5.2.2.16.1.

A fenti 5.2.2.16. szakaszban említett alacsony energiaérték az az érték, amely mellett az energiatároló újratöltése nélkül és a pótkocsi terheltségi állapotától függetlenül nem lehetséges az üzemi fék kezelőszervét négyszeri teljes löketű működtetés után ötödször is úgy működtetni, hogy az adott pótkocsi üzemi fékrendszerére előírt fékhatásosság legalább 50 %-a elérhető legyen.

5.2.2.17.   Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsikat és blokkolásgátló rendszerrel felszerelt O3 és O4 kategóriájú pótkocsikat fel kell szerelni a fékrendszer és/vagy a blokkolásgátló rendszer számára az ISO 7638:1997 szabványnak (20)
   (21) megfelelő különleges elektromos csatlakozóval. A fenti csatlakozón keresztül kell aktiválni azokat a meghibásodásra figyelmeztető jelzéseket, amelyeknek az előírás alapján a pótkocsiból kell érkezniük. A meghibásodásra figyelmeztető jelzések átvitele tekintetében a pótkocsikra vonatkozó követelmények értelemszerűen megegyeznek az 5.2.1.29.4., 5.2.1.29.5. és 5.2.1.29.6. szakaszban a gépjárművekre előírt követelményekkel.

A fent meghatározottak szerint ISO 7638:1997 szerinti csatlakozóval felszerelt pótkocsikon kitörölhetetlen jelzéssel kell jelezni a fékrendszer működését a csatlakozó csatlakoztatott és elválasztott állapotában. A jelzést úgy kell elhelyezni, hogy az a pneumatikus és elektromos csatolók csatlakoztatásakor látható legyen.

| 5.2.2.17.1. | Azok a pótkocsik, amelyek a szelektív fékezést a stabilizáló rendszer elektromos vezérlésátvitelének meghibásodása esetén a jármű stabilitásának fokozására használják, a meghibásodást az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön sárga figyelmeztető jelzéssel kell, hogy jelezzék.
  Megjegyzés: Ezt a követelményt felül kell vizsgálni a 13. számú előírás alábbi küszöbön álló módosításai során: i. az ISO 11992:2003 szabvány szerinti adatkommunikációs szabvány megfelelő módosítása, mely szabványban szerepel egy üzenet a pótkocsi stabilitásvezérlő rendszere elektromos vezérlésátvitele meghibásodásának jelzésére; valamint ii. a szabványnak megfelelően felszerelt járművek használatának általánossá válása. |
| --- | --- |

5.2.2.17.1.

Azok a pótkocsik, amelyek a szelektív fékezést a stabilizáló rendszer elektromos vezérlésátvitelének meghibásodása esetén a jármű stabilitásának fokozására használják, a meghibásodást az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön sárga figyelmeztető jelzéssel kell, hogy jelezzék.

Megjegyzés: Ezt a követelményt felül kell vizsgálni a 13. számú előírás alábbi küszöbön álló módosításai során: i. az ISO 11992:2003 szabvány szerinti adatkommunikációs szabvány megfelelő módosítása, mely szabványban szerepel egy üzenet a pótkocsi stabilitásvezérlő rendszere elektromos vezérlésátvitele meghibásodásának jelzésére; valamint ii. a szabványnak megfelelően felszerelt járművek használatának általánossá válása.

| 5.2.2.17.2. | A fenti ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozóból rendelkezésre álló áramellátás mellett megengedett a fékrendszer más áramforráshoz történő egyidejű csatlakoztatása is. A további áramellátás rendelkezésre állása esetén azonban érvényesülnek a következő rendelkezések:






  a) | Minden esetben az ISO 7638:1997 szerinti áramellátásnak kell a fékrendszer elsődleges áramforrásának lennie, tekintet nélkül minden más csatlakoztatott további áramellátásra. A további áramellátás célja biztonsági tartalék biztosítása arra az esetre, ha az ISO 7638:1997 szabvány szerinti áramellátásban meghibásodás következne be. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.17.2.

A fenti ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozóból rendelkezésre álló áramellátás mellett megengedett a fékrendszer más áramforráshoz történő egyidejű csatlakoztatása is. A további áramellátás rendelkezésre állása esetén azonban érvényesülnek a következő rendelkezések:

a)

Minden esetben az ISO 7638:1997 szerinti áramellátásnak kell a fékrendszer elsődleges áramforrásának lennie, tekintet nélkül minden más csatlakoztatott további áramellátásra. A további áramellátás célja biztonsági tartalék biztosítása arra az esetre, ha az ISO 7638:1997 szabvány szerinti áramellátásban meghibásodás következne be.

| b) | Nem járhat kedvezőtlen hatással a fékrendszerek működésére, szokásos és hibaüzemmódokban sem. |
| --- | --- |

b)

Nem járhat kedvezőtlen hatással a fékrendszerek működésére, szokásos és hibaüzemmódokban sem.

| c) | Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti áramellátás meghibásodásakor a fékrendszer által felvett energia nem vezethet a további áramforrás rendelkezésre álló legnagyobb feszültségének túllépéséhez. |
| --- | --- |

c)

Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti áramellátás meghibásodásakor a fékrendszer által felvett energia nem vezethet a további áramforrás rendelkezésre álló legnagyobb feszültségének túllépéséhez.

| d) | A pótkocsin nem szerepelhet semmiféle olyan jelzés vagy címke, amely a pótkocsi további áramellátással való felszerelését jelzi. |
| --- | --- |

d)

A pótkocsin nem szerepelhet semmiféle olyan jelzés vagy címke, amely a pótkocsi további áramellátással való felszerelését jelzi.

| e) | A pótkocsin nem engedélyezett meghibásodásra figyelmeztető jelzés abból a célból, hogy a pótkocsi fékrendszerének további áramellátásról történő működtetésekor jelezze a pótkocsi fékrendszerének meghibásodását. |
| --- | --- |

e)

A pótkocsin nem engedélyezett meghibásodásra figyelmeztető jelzés abból a célból, hogy a pótkocsi fékrendszerének további áramellátásról történő működtetésekor jelezze a pótkocsi fékrendszerének meghibásodását.

| f) | Ha rendelkezésre áll további áramforrás, lehetségesnek kell lennie a fékrendszer ezen áramforrásról történő működése ellenőrzésének. |
| --- | --- |

f)

Ha rendelkezésre áll további áramforrás, lehetségesnek kell lennie a fékrendszer ezen áramforrásról történő működése ellenőrzésének.

| g) | Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozóból érkező villamosenergia-ellátás meghibásodása esetén a fékrendszer további áramforrásból történő működésére tekintet nélkül érvényesülnek a meghibásodásra figyelmeztető jelzésre az 5.2.2.15.2.1. szakaszban és a 13. melléklet 4.1. szakaszában előírt követelmények. |
| --- | --- |

g)

Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozóból érkező villamosenergia-ellátás meghibásodása esetén a fékrendszer további áramforrásból történő működésére tekintet nélkül érvényesülnek a meghibásodásra figyelmeztető jelzésre az 5.2.2.15.2.1. szakaszban és a 13. melléklet 4.1. szakaszában előírt követelmények.

5.2.2.18.   Minden olyan esetben, amikor a fenti 5.1.3.6. szakaszban meghatározott funkciókhoz ISO 7638:1997 szerinti csatlakozót használnak, a fékrendszernek kell elsőbbséget biztosítani, és védelmet kell beszerelni a fékrendszeren kívülről érkező túlterhelés ellen. Ennek a védelemnek a fékrendszer funkciójának kell lennie.

5.2.2.19.   Az 5.1.3.1.2. szakasz szerint felszerelt két járművet összekötő vezérlővezetékek egyikének meghibásodása esetén a pótkocsinak önműködően a hibával nem érintett vezérlővezetéket kell használnia a pótkocsira a 4. melléklet 3.1. szakaszában előírt fékhatásosság biztosítása érdekében.

5.2.2.20.   Amennyiben a pótkocsi tápfeszültsége a gyártó által meghatározott azon érték alá esik, amelynél az előírt üzemi fékhatás már nem biztosítható, az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó (22) 5. érintkezőjén keresztül aktiválni kell az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön sárga figyelmeztető jelzést. Emellett az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsiknak a vontatójárműhöz az elektromos vezérlővezetékkel történő elektromos csatlakoztatása esetében a hibainformációkat az 5.2.1.29.1.1. szakaszban meghatározott vörös figyelmeztető jelzésnek az elektromos vezérlővezeték adatkommunikációs részén keresztül történő működtetésével kell továbbítani.

5.2.2.21.   A fenti 5.2.1.18.4.2. és 5.2.1.21. szakaszban előírt követelményeken túl a pótkocsi fékjei önműködően is működésbe léphetnek, amennyiben a jármű fedélzetén keletkezett adatok automatikus értékelését követően ezt maga a pótkocsi fékrendszere kezdeményezi.

5.2.2.22.   Az üzemi fékrendszer működtetése.

| 5.2.2.22.1. | Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében a „féklámpák világítása” utasítást a pótkocsi az elektromos vezérlővezetéken keresztül kell, hogy továbbítsa, ha a pótkocsi fékrendszere a pótkocsi által keltett „önműködően vezérelt fékezés” során lép működésbe. Ha azonban a keltett lassulás 0,7 m/s2 alatti, a jel beszüntethető (23)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.1.

Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében a „féklámpák világítása” utasítást a pótkocsi az elektromos vezérlővezetéken keresztül kell, hogy továbbítsa, ha a pótkocsi fékrendszere a pótkocsi által keltett „önműködően vezérelt fékezés” során lép működésbe. Ha azonban a keltett lassulás 0,7 m/s2 alatti, a jel beszüntethető (23)
   (24).

| 5.2.2.22.2. | Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében a „féklámpák világítása” utasítást nem a pótkocsi kell, hogy továbbítsa az elektromos vezérlővezetéken keresztül a pótkocsi által keltett „szelektív fékezés” során (25)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.2.

Az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében a „féklámpák világítása” utasítást nem a pótkocsi kell, hogy továbbítsa az elektromos vezérlővezetéken keresztül a pótkocsi által keltett „szelektív fékezés” során (25)
   (24).

6.   VIZSGÁLATOK

Ezen előírás 4. melléklete ismerteti az előírt fékhatásosságot és azokat a vizsgálatokat, melyeket a jóváhagyásra benyújtott járműveken el kell végezni.

7.   A JÁRMŰ TÍPUSÁNAK VAGY A FÉKRENDSZERNEK A MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A járműtípusnak vagy fékrendszerének az előírás 2. mellékletében felsorolt jellemzőket érintő minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

A járműtípusnak vagy fékrendszerének az előírás 2. mellékletében felsorolt jellemzőket érintő minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 7.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változás részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változás részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.3. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztésről készített értesítéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó, az 1958. évi megállapodásban részes többi felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti nyomtatványon. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztésről készített értesítéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó, az 1958. évi megállapodásban részes többi felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti nyomtatványon.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

| 8.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

| 8.2. | A fenti 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.2.

A fenti 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell alkalmazni.

| 8.3. | A jóváhagyás jogosultja különösen:






  8.3.1. | biztosítja a termékek hathatós minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások meglétét; |
| --- | --- | --- |

8.3.

A jóváhagyás jogosultja különösen:

8.3.1.

biztosítja a termékek hathatós minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások meglétét;

| 8.3.2. | rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel; |
| --- | --- |

8.3.2.

rendelkezik az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel;

| 8.3.3. | biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, és azt, hogy a vonatkozó dokumentumokat a jóváhagyó hatósággal együtt meghatározandó ideig megőrizzék; |
| --- | --- |

8.3.3.

biztosítja a vizsgálati eredmények rögzítését, és azt, hogy a vonatkozó dokumentumokat a jóváhagyó hatósággal együtt meghatározandó ideig megőrizzék;

| 8.3.4. | elemzi az egyes vizsgálattípusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a termék jellemzőinek állandóságát, az ipari gyártásban megengedhető tűrések figyelembevételével; |
| --- | --- |

8.3.4.

elemzi az egyes vizsgálattípusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a termék jellemzőinek állandóságát, az ipari gyártásban megengedhető tűrések figyelembevételével;

| 8.3.5. | biztosítja, hogy minden terméktípusra elvégezzék az előírásban megkövetelt vizsgálatokat vagy azok egy részét; |
| --- | --- |

8.3.5.

biztosítja, hogy minden terméktípusra elvégezzék az előírásban megkövetelt vizsgálatokat vagy azok egy részét;

| 8.3.6. | gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál valamely minta vagy próbadarab azt mutatja, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

8.3.6.

gondoskodik arról, hogy ha egy adott vizsgálattípusnál valamely minta vagy próbadarab azt mutatja, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében.

| 8.4. | A típusjóváhagyást kiadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket.






  8.4.1. | A vizsgálati naplókat és gyártási nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek. |
| --- | --- | --- |

8.4.

A típusjóváhagyást kiadó illetékes hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket.

8.4.1.

A vizsgálati naplókat és gyártási nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek.

| 8.4.2. | Az ellenőr szúrópróbaszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján határozható meg. |
| --- | --- |

8.4.2.

Az ellenőr szúrópróbaszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján határozható meg.

| 8.4.3. | Ha a minőségi színvonal nem tűnik kielégítőnek, vagy ha szükségesnek látszik a fenti 8.4.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálat hitelességének ellenőrzése, az ellenőr választja ki a típus-jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz megküldendő mintákat. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ha a minőségi színvonal nem tűnik kielégítőnek, vagy ha szükségesnek látszik a fenti 8.4.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálat hitelességének ellenőrzése, az ellenőr választja ki a típus-jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz megküldendő mintákat.

| 8.4.4. | Az illetékes hatóság az ezen előírásban előírt bármilyen vizsgálatot elvégezhet. |
| --- | --- |

8.4.4.

Az illetékes hatóság az ezen előírásban előírt bármilyen vizsgálatot elvégezhet.

| 8.4.5. | Az illetékes hatóság általi ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. Ha ilyen helyszíni ellenőrzés nem kielégítő eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében. |
| --- | --- |

8.4.5.

Az illetékes hatóság általi ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. Ha ilyen helyszíni ellenőrzés nem kielégítő eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítására érdekében.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8.1. szakaszban előírt követelmények. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8.1. szakaszban előírt követelmények.

| 9.2. | Amennyiben a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő fél egy korábban megadott jóváhagyást visszavon, erről az előírás 2. melléklete szerinti nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

9.2.

Amennyiben a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő fél egy korábban megadott jóváhagyást visszavon, erről az előírás 2. melléklete szerinti nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság a vonatkozó értesítés kézhezvétele után az előírás 2. melléklete szerinti nyomtatványon értesíti erről a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága számára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

12.1.   Általános előírások

| 12.1.1. | A 09. módosítássorozat 8. kiegészítése hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja vissza a 09. módosítássorozat 8. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

12.1.1.

A 09. módosítássorozat 8. kiegészítése hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja vissza a 09. módosítássorozat 8. kiegészítésével módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 12.1.2. | Eltérő rendelkezés hiányában, vagy ha a szövegösszefüggésből más nem következik, a 10. módosítássorozat kiegészítései érvényesülnek a 9. módosítássorozat szerinti jóváhagyások kiadására és fenntartására is. |
| --- | --- |

12.1.2.

Eltérő rendelkezés hiányában, vagy ha a szövegösszefüggésből más nem következik, a 10. módosítássorozat kiegészítései érvényesülnek a 9. módosítássorozat szerinti jóváhagyások kiadására és fenntartására is.

| 12.1.3. | A 10. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja vissza a 10. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

12.1.3.

A 10. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja vissza a 10. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 12.1.4. | A 10. módosítássorozat 4. kiegészítése hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja vissza a 4. kiegészítéssel módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

12.1.4.

A 10. módosítássorozat 4. kiegészítése hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő fél nem utasíthatja vissza a 4. kiegészítéssel módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 12.1.5. | Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 3–10. módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

12.1.5.

Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 3–10. módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

12.2.   Új típusjóváhagyások

| 12.2.1. | A 09. módosítássorozat 8. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 09. módosítássorozat 8. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

12.2.1.

A 09. módosítássorozat 8. kiegészítésének hatálybalépésétől számított 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 09. módosítássorozat 8. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit.

| 12.2.2. | A 10. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 24 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 10. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

12.2.2.

A 10. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 24 hónap után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 10. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit.

| 12.2.3. | Az előírás 10. módosítássorozatának hatálybalépését követő 48 hónap során az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem tagadhatja meg az előírás korábbi módosítássorozatai által jóváhagyott járműtípus nemzeti típusjóváhagyását. |
| --- | --- |

12.2.3.

Az előírás 10. módosítássorozatának hatálybalépését követő 48 hónap során az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem tagadhatja meg az előírás korábbi módosítássorozatai által jóváhagyott járműtípus nemzeti típusjóváhagyását.

| 12.2.4. | Az előírás 10. módosítássorozatának hatálybalépését követő 48 hónap során az előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is kiadnak az előírás 10. módosítássorozatának 3. kiegészítése szerinti EGB-jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

12.2.4.

Az előírás 10. módosítássorozatának hatálybalépését követő 48 hónap során az előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is kiadnak az előírás 10. módosítássorozatának 3. kiegészítése szerinti EGB-jóváhagyásokat.

| 12.2.5. | A 10. módosítássorozat 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 24 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak ki jóváhagyásokat, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 10. módosítássorozat 5. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit. |
| --- | --- |

12.2.5.

A 10. módosítássorozat 5. kiegészítésének hatálybalépését követő 24 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak ki jóváhagyásokat, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 10. módosítássorozat 5. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeit.

12.3.   A régi típusjóváhagyások érvényességének megszűnése

| 12.3.1. | 48 hónappal az előírás 10. módosítássorozatának hatálybalépését követően az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon jármű első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem felelnek meg az előírás 10. módosítássorozatában rögzített követelményeinek. |
| --- | --- |

12.3.1.

48 hónappal az előírás 10. módosítássorozatának hatálybalépését követően az előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon jármű első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem felelnek meg az előírás 10. módosítássorozatában rögzített követelményeinek.

12.4.   Újonnan csatlakozó szerződő felek

| 12.4.1. | Függetlenül a fenti átmeneti rendelkezésektől, azok a szerződő felek, akik ezt az előírást csak a legújabb módosítássorozat hatálybalépése napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan jóváhagyásokat, amelyeket ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint adtak meg. |
| --- | --- |

12.4.1.

Függetlenül a fenti átmeneti rendelkezésektől, azok a szerződő felek, akik ezt az előírást csak a legújabb módosítássorozat hatálybalépése napja után kezdik el alkalmazni, nem kötelesek elfogadni az olyan jóváhagyásokat, amelyeket ezen előírás valamely előző módosítássorozata szerint adtak meg.

---

(1)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  Az előírás 12. szakaszában szereplő alkalmazási időpontoknak megfelelően az M1 kategóriájú járművek fékezési követelményeit kizárólag a 13-H. számú előírás tartalmazza. Az N1 kategóriájú járművek esetében azok a szerződő felek, amelyek aláírták a 13-H. számú előírást és ezt az előírást is, egyformán érvényesnek ismerik el az ezen előírások bármelyike szerinti jóváhagyást.

(3)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad) és 56 – Montenegró. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodásban részes szerződő felekkel.

(4)  A kompatibilitást és biztonságot garantáló egységes műszaki szabványok elfogadásáig a gépjárművek és vontatók közötti, az 5.1.3.1.3. szakasznak megfelelő csatlakoztatás nem megengedett.

(5)  Pótkocsikra nem vonatkozik.

(6)  Ha eltér a minimális bekapcsolási nyomástól.

(7)  Csak pótkocsikra vonatkozik.

(8)  Nem vonatkozik elektronikus vezérlésű fékrendszerrel felszerelt járművekre.

(9)  Az időszakos műszaki vizsgálat céljaira szükség lehet a fékezettség teljes járműre meghatározott alsó határértékének kiigazítására a nemzeti vagy nemzetközi üzemi követelmények figyelembevétele érdekében.

(10)  A jóváhagyást megadó hatóság jogosult arra, hogy az üzemi fékrendszert további járművizsgálati eljárásokkal is ellenőrizze.

(11)  Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozó szükség szerint használható az öt- vagy hétpólusú alkalmazásokhoz.

(12)  Amíg nem születik egységes megállapodás a vizsgálati eljárásokra vonatkozóan, a gyártónak kell megadnia a műszaki szolgálat részére a vezérlésátvitel lehetséges hibáinak és azok hatásának elemzését. Ezek az információk a műszaki szolgálat és a gyártó közötti megbeszélés és megállapodás tárgyát képezik.

(13)  Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozó használható az öt- vagy hétpólusú alkalmazásokhoz, szükség szerint.

(14)  A típusjóváhagyás időpontjában e követelmények teljesítését a jármű gyártójának kell megerősítenie.

(15)  „Szelektív fékezés” során a funkció átválthat „önműködően vezérelt fékezésbe”.

(16)  Ez a követelmény nem érvényesül addig, amíg az ISO 11992 szabványba nem veszik fel a „féklámpák világítása” utasítást.

(17)  Az önműködő fékutánállító berendezések működését helyesen értékelő egységes műszaki rendelkezések megállapításáig a szabadonfutási követelmény akkor tekintett teljesítettnek, ha az adott pótkocsira előírt minden fékvizsgálat során megfigyelik a szabadonfutást.

(18)  Amíg nem születik egységes megállapodás a vizsgálateljárásokra vonatkozóan, a gyártónak kell ellátnia a műszaki szolgálatot a működtető egység/egységek esetleges hibáinak és azok hatásának elemzésével. Ezek az információk a műszaki szolgálat és a gyártó közötti megbeszélés és megállapodás tárgyát képezik.

(19)  Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozó használható az öt- vagy hétpólusú alkalmazásokhoz, szükség szerint.

(20)  Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozó használható az öt- vagy hétpólusú alkalmazásokhoz, szükség szerint.

(21)  A pótkocsira az ISO 7638:1997 szabványban meghatározott vezető keresztmetszet csökkenthető, ha a pótkocsi saját, független biztosítékkal van ellátva. A biztosítékot úgy kell méretezni, hogy a vezetékekben ne léphessen fel nagyobb áram, mint amekkorára méretezve vannak. Ez az eltérés nem vonatkozik a további pótkocsi vontatására felszerelt pótkocsikra.

(22)  Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozó használható az öt- vagy hétpólusú alkalmazásokhoz, szükség szerint.

(23)  A típusjóváhagyás időpontjában e követelmények teljesítését a jármű gyártójának kell megerősítenie.

(24)  Ez a követelmény nem érvényesül addig, amíg az ISO 11992 szabványba nem veszik fel a „féklámpák világítása” utasítást.

(25)  „Szelektív fékezés” során a funkció átválthat „önműködően vezérelt fékezésbe”.

---

1. MELLÉKLET

Az előírás hatálya alá nem tartozó fékberendezések, fékezőeszközök, fékezési módszerek és feltételek

| 1. | A nem sűrített levegős fékek nyomásfelfutási (válasz) idő mérésének módszere. |
| --- | --- |

1.

A nem sűrített levegős fékek nyomásfelfutási (válasz) idő mérésének módszere.

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS
   (1)

(Legnagyobb megengedett formátum: A4, azaz 210 × 297 mm)

Image

Image

Image

Image

---

(1)  A 90. számú előírás szerint jóváhagyást kérő(k) kérelmére a jóváhagyó hatóság megadja az e melléklet 1. függelékében szereplő adatokat. Ezeket az adatokat azonban a 90. számú előírás szerinti jóváhagyástól eltérő más célra nem adják ki.

1. FÜGGELÉK

A 90. számú előírás szerinti jóváhagyáshoz szükséges járműadatok jegyzéke

| 1. | A járműtípus leírása: ...






  1.1. | A jármű kereskedelmi neve vagy márkaneve, ha rendelkezésre áll: ... |
| --- | --- | --- |

1.

A járműtípus leírása: ...

1.1.

A jármű kereskedelmi neve vagy márkaneve, ha rendelkezésre áll: ...

| 1.2. | Jármű-kategória: ... |
| --- | --- |

1.2.

Jármű-kategória: ...

| 1.3. | A jármű típusa a 13. számú előírás szerinti jóváhagyásban: ...
  ... |
| --- | --- |

1.3.

A jármű típusa a 13. számú előírás szerinti jóváhagyásban: ...

...

| 1.4. | A járműtípust képező járművek modellek vagy kereskedelmi nevek, ha rendelkezésre állnak: ...
  ... |
| --- | --- |

1.4.

A járműtípust képező járművek modellek vagy kereskedelmi nevek, ha rendelkezésre állnak: ...

...

| 1.5. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.5.

A gyártó neve és címe: ...

| 2. | A fékbetétek gyártmánya és típusa: ...






  2.1. | A 4. melléklet összes vonatkozó előírása szerint megvizsgált fékbetétek: ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

A fékbetétek gyártmánya és típusa: ...

2.1.

A 4. melléklet összes vonatkozó előírása szerint megvizsgált fékbetétek: ...

...

| 2.2. | A 15. melléklet szerint bevizsgált fékbetétek: ... |
| --- | --- |

2.2.

A 15. melléklet szerint bevizsgált fékbetétek: ...

| 3. | A jármű legkisebb tömege: ...






  3.1. | A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték): ...
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

A jármű legkisebb tömege: ...

3.1.

A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték): ...

...

| 4. | A jármű legnagyobb tömege: ...






  4.1. | A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték): ...
  ... |
| --- | --- | --- |

4.

A jármű legnagyobb tömege: ...

4.1.

A tömeg megoszlása az egyes tengelyeken (legnagyobb érték): ...

...

| 5. | A jármű legnagyobb sebessége: ... |
| --- | --- |

5.

A jármű legnagyobb sebessége: ...

| 6. | Gumiabroncs- és kerékméretek: ... |
| --- | --- |

6.

Gumiabroncs- és kerékméretek: ...

| 7. | Fékkör kialakítása (pl. első/hátsó vagy átlósan osztott): ...
  ... |
| --- | --- |

7.

Fékkör kialakítása (pl. első/hátsó vagy átlósan osztott): ...

...

| 8. | Nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy melyik rendszer a biztonsági fékrendszer: ...
  ... |
| --- | --- |

8.

Nyilatkozat arra vonatkozóan, hogy melyik rendszer a biztonsági fékrendszer: ...

...

| 9. | Fékszelepek előírásai (ha vannak): ...
  ...






  9.1. | A fékerő-szabályozó szelep beállítási jellemzői: ...
  ... |
| --- | --- | --- |

9.

Fékszelepek előírásai (ha vannak): ...

...

9.1.

A fékerő-szabályozó szelep beállítási jellemzői: ...

...

| 9.2. | A nyomásszabályozó szelep beállítása: ... |
| --- | --- |

9.2.

A nyomásszabályozó szelep beállítása: ...

| 10. | Tervezett fékerőmegoszlás: ... |
| --- | --- |

10.

Tervezett fékerőmegoszlás: ...

| 11. | A fék specifikációja: ...






  11.1. | Tárcsafék típusa (pl. dugattyúk száma, átmérője, hűtött vagy tömör féktárcsa): ...
  ... |
| --- | --- | --- |

11.

A fék specifikációja: ...

11.1.

Tárcsafék típusa (pl. dugattyúk száma, átmérője, hűtött vagy tömör féktárcsa): ...

...

| 11.2. | Dobfék típusa (pl. szimplex/duplex, dugattyúméret és dobméretek): ...
  ... |
| --- | --- |

11.2.

Dobfék típusa (pl. szimplex/duplex, dugattyúméret és dobméretek): ...

...

| 11.3. | Sűrített levegős fékrendszerek esetében, pl. a kamrák típusa és mérete, karok stb.: ...
  ... |
| --- | --- |

11.3.

Sűrített levegős fékrendszerek esetében, pl. a kamrák típusa és mérete, karok stb.: ...

...

| 12. | Főfékhenger típusa és mérete: ... |
| --- | --- |

12.

Főfékhenger típusa és mérete: ...

| 13. | Fékrásegítő típusa és mérete: ... |
| --- | --- |

13.

Fékrásegítő típusa és mérete: ...

2. FÜGGELÉK

Járművek fékberendezéseinek típusbizonyítványa

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

A következő további adatokat kell feljegyezni abban az esetben, ha a pótkocsi jóváhagyása az előírás 20. mellékletében meghatározott alternatív eljárás felhasználásával történt.

2.   19. MELLÉKLET SZERINTI VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVEK

| 2.1. | : | Membrános fékkamrák | : | Jegyzőkönyv száma: ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. | : | Rugóerő-tárolós fékek | : | Jegyzőkönyv száma: ... |
| 2.3. | : | A pótkocsi hideg fékhatásosságának jellemzői | : | Jegyzőkönyv száma: ... |
| 2.4. | : | Blokkolásgátló fékrendszer | : | Jegyzőkönyv száma: ... |

2.1.

:

Membrános fékkamrák

:

Jegyzőkönyv száma: ...

2.2.

:

Rugóerő-tárolós fékek

:

Jegyzőkönyv száma: ...

2.3.

:

A pótkocsi hideg fékhatásosságának jellemzői

:

Jegyzőkönyv száma: ...

2.4.

:

Blokkolásgátló fékrendszer

:

Jegyzőkönyv száma: ...

3.   A FÉKHATÁSOSSÁG ELLENŐRZÉSE:

| 3.1. | A pótkocsi teljesíti-e a 4. melléklet 3.1.2. és 1.2.7. szakaszának követelményeit: (üzemi fék hideg fékhatásossága) | igen/nem (1) |
| --- | --- | --- |
| 3.2. | A pótkocsi teljesíti-e a 4. melléklet 3.2. szakaszának követelményeit: (rögzítőfék hideg fékhatásossága) | igen/nem (1) |
| 3.3. | A pótkocsi teljesíti-e a 4. melléklet 3.3. szakaszának követelményeit: (vészfék/önműködő fék hatásossága) | igen/nem (1) |
| 3.4. | A pótkocsi teljesíti-e a 10. melléklet 6. szakaszának követelményeit: (fékhatásosság a fékerőelosztó rendszer meghibásodása esetén) | igen/nem (1) |
| 3.5. | A pótkocsi teljesíti-e az előírás 5.2.2.14.1. 10. szakaszának követelményeit: (fékhatásosság a segédberendezések szivárgása esetén) | igen/nem (1) |
| 3.6. | A pótkocsi teljesíti-e a 13. melléklet (blokkolásgátló fékezés) követelményeit: | igen/nem (1) |

3.1.

A pótkocsi teljesíti-e a 4. melléklet 3.1.2. és 1.2.7. szakaszának követelményeit: (üzemi fék hideg fékhatásossága)

igen/nem (1)

3.2.

A pótkocsi teljesíti-e a 4. melléklet 3.2. szakaszának követelményeit: (rögzítőfék hideg fékhatásossága)

igen/nem (1)

3.3.

A pótkocsi teljesíti-e a 4. melléklet 3.3. szakaszának követelményeit: (vészfék/önműködő fék hatásossága)

igen/nem (1)

3.4.

A pótkocsi teljesíti-e a 10. melléklet 6. szakaszának követelményeit: (fékhatásosság a fékerőelosztó rendszer meghibásodása esetén)

igen/nem (1)

3.5.

A pótkocsi teljesíti-e az előírás 5.2.2.14.1. 10. szakaszának követelményeit: (fékhatásosság a segédberendezések szivárgása esetén)

igen/nem (1)

3.6.

A pótkocsi teljesíti-e a 13. melléklet (blokkolásgátló fékezés) követelményeit:

igen/nem (1)

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A. MINTA

(lásd ezen előírás 4.4. szakaszát)

Image

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a szóban forgó járműtípust a fékezés vonatkozásában, az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá, a 13. számú előírás szerint, a 102439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám azt mutatja, hogy a jóváhagyást a 10. módosítássorozatot magában foglaló 13. előírás követelményei szerint adták meg. Az M2 és M3 jármű-kategóriák esetében ez a jel azt is jelenti, hogy a járműtípuson elvégezték a II. típusú vizsgálatot.

B. MINTA

(lásd ezen előírás 4.5. szakaszát)

Image

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy a szóban forgó járműtípust a fékezés vonatkozásában, az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá, a 13. számú előírás szerint. Az M2 és M3 jármű-kategóriák esetében ez a jel azt is jelenti, hogy a járműtípuson elvégezték a II. típusú vizsgálatot.

C. MINTA

(lásd ezen előírás 4.6. szakaszát)

Image

A járműre erősített fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy az adott járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá, a 13. és 24. számú előírás szerint (1). (Az utóbbi előírás esetében a helyesbített abszorpciós együttható 1,30 m–1).

---

(1)  A megadott szám csak példaként szolgál.

---

4. MELLÉKLET

Fékvizsgálatok és a fékrendszerek hatásossága

1.   FÉKVIZSGÁLATOK

1.1.   Általános előírások

| 1.1.1. | A fékrendszerekre előírt hatásosság a féktávolságon és/vagy az átlagos legnagyobb lassuláson alapul. A fékrendszer hatásosságát a vizsgálat során a jármű kezdeti sebességéhez viszonyított féktávolság megmérésével és/vagy az átlagos legnagyobb lassulás megmérésével kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.1.1.

A fékrendszerekre előírt hatásosság a féktávolságon és/vagy az átlagos legnagyobb lassuláson alapul. A fékrendszer hatásosságát a vizsgálat során a jármű kezdeti sebességéhez viszonyított féktávolság megmérésével és/vagy az átlagos legnagyobb lassulás megmérésével kell meghatározni.

| 1.1.2. | A féktávolság az a távolság, amelyet a jármű megtesz attól a pillanattól kezdve, amikor a járművezető elkezdi a fékrendszer kezelőszervének működtetését addig a pillanatig, amikor a jármű megáll; a jármű kezdeti sebessége az abban a pillanatban mérhető sebesség, amikor a vezető elkezdi a fékrendszer kezelőszervének működtetését; a kezdeti sebesség nem lehet kisebb, mint a szóban forgó vizsgálatra előírt sebesség 98 %-a.
  A dm legnagyobb átlagos lassulást a vb és ve közötti távolságon mért átlagos lassulásként kell kiszámítani a következő képlet szerint:



  ahol:







  vo | = | kezdeti sebesség km/h-ban |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | a jármű sebessége 0,8 vo-nál km/h-ban, |
| ve | = | a jármű sebessége 0,1 vo-nál km/h-ban, |
| sb | = | a vo és a vb sebességérték között megtett távolság méterben; |
| se | = | a vo és ve sebességérték között megtett távolság méterben. |

1.1.2.

A féktávolság az a távolság, amelyet a jármű megtesz attól a pillanattól kezdve, amikor a járművezető elkezdi a fékrendszer kezelőszervének működtetését addig a pillanatig, amikor a jármű megáll; a jármű kezdeti sebessége az abban a pillanatban mérhető sebesség, amikor a vezető elkezdi a fékrendszer kezelőszervének működtetését; a kezdeti sebesség nem lehet kisebb, mint a szóban forgó vizsgálatra előírt sebesség 98 %-a.

A dm legnagyobb átlagos lassulást a vb és ve közötti távolságon mért átlagos lassulásként kell kiszámítani a következő képlet szerint:

Formula

ahol:

vo

=

kezdeti sebesség km/h-ban

vb

=

a jármű sebessége 0,8 vo-nál km/h-ban,

ve

=

a jármű sebessége 0,1 vo-nál km/h-ban,

sb

=

a vo és a vb sebességérték között megtett távolság méterben;

se

=

a vo és ve sebességérték között megtett távolság méterben.

A sebességet és a távolságot olyan műszerekkel kell meghatározni, amelyek pontossága a vizsgálatra előírt sebesség mellett +1 %. Az átlagos legnagyobb lassulás a sebesség és távolság mérésén túl más módszerrel is meghatározható; ebben az esetben az átlagos legnagyobb lassulás pontosságának +3 %-on belül kell lennie.

1.2.   Minden jármű jóváhagyásához közúti fékhatás-méréseket kell végezni a következő feltételek mellett:

| 1.2.1. | A járműnek az egyes vizsgálati típusokhoz előírt terhelési állapotban kell lennie és ezt meg kell határozni a vizsgálati jegyzőkönyvben. |
| --- | --- |

1.2.1.

A járműnek az egyes vizsgálati típusokhoz előírt terhelési állapotban kell lennie és ezt meg kell határozni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

| 1.2.2. | A vizsgálatot az egyes vizsgálattípusra előírt sebességekkel kell elvégezni. Ha a jármű legnagyobb tervezési sebessége kisebb, mint a vizsgálathoz előírt sebesség, akkor a vizsgálathoz a jármű legnagyobb sebességét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.2.2.

A vizsgálatot az egyes vizsgálattípusra előírt sebességekkel kell elvégezni. Ha a jármű legnagyobb tervezési sebessége kisebb, mint a vizsgálathoz előírt sebesség, akkor a vizsgálathoz a jármű legnagyobb sebességét kell alkalmazni.

| 1.2.3. | A vizsgálatok során az előírt fékhatásosság elérése céljából a fékrendszer kezelőszervére kifejtendő erő nem haladhatja meg a vizsgált jármű kategóriájára megállapított legnagyobb erőt. |
| --- | --- |

1.2.3.

A vizsgálatok során az előírt fékhatásosság elérése céljából a fékrendszer kezelőszervére kifejtendő erő nem haladhatja meg a vizsgált jármű kategóriájára megállapított legnagyobb erőt.

| 1.2.4. | A vonatkozó melléklet eltérő előírásának hiányában az úttestnek jó tapadást biztosító felülettel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

1.2.4.

A vonatkozó melléklet eltérő előírásának hiányában az úttestnek jó tapadást biztosító felülettel kell rendelkeznie.

| 1.2.5. | A vizsgálatot olyankor kell elvégezni, amikor a szél nem befolyásolhatja az eredményeket. |
| --- | --- |

1.2.5.

A vizsgálatot olyankor kell elvégezni, amikor a szél nem befolyásolhatja az eredményeket.

| 1.2.6. | A vizsgálat kezdetekor a gumiabroncsoknak hidegnek kell lenniük, és a nyugalomban levő kerekek tényleges terhelésére előírt nyomással kell bírniuk. |
| --- | --- |

1.2.6.

A vizsgálat kezdetekor a gumiabroncsoknak hidegnek kell lenniük, és a nyugalomban levő kerekek tényleges terhelésére előírt nyomással kell bírniuk.

| 1.2.7. | Az előírt fékhatást a kerekek blokkolása, a jármű irányváltozása és abnormális rezgés nélkül kell elérni (1). |
| --- | --- |

1.2.7.

Az előírt fékhatást a kerekek blokkolása, a jármű irányváltozása és abnormális rezgés nélkül kell elérni (1).

| 1.2.8. | A részben vagy teljesen a kerekekhez állandóan csatlakoztatott elektromos motorral (vagy motorokkal) hajtott járművek esetében valamennyi vizsgálatot csatlakoztatott motorok mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.2.8.

A részben vagy teljesen a kerekekhez állandóan csatlakoztatott elektromos motorral (vagy motorokkal) hajtott járművek esetében valamennyi vizsgálatot csatlakoztatott motorok mellett kell elvégezni.

| 1.2.9. | Az 1.2.8. szakaszban leírt, A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében az e melléklet 1.4.3.1. szakaszában meghatározott viselkedési vizsgálatokat alacsony tapadási együtthatójú úttesten kell elvégezni (a 13. melléklet 5.2.2. szakaszában meghatározottak szerint). |
| --- | --- |

1.2.9.

Az 1.2.8. szakaszban leírt, A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében az e melléklet 1.4.3.1. szakaszában meghatározott viselkedési vizsgálatokat alacsony tapadási együtthatójú úttesten kell elvégezni (a 13. melléklet 5.2.2. szakaszában meghatározottak szerint).

| 1.2.9.1. | Ezen túlmenően A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében az átmeneti körülmények – úgymint sebességváltás vagy gázelvétel – nem befolyásolhatja a jármű viselkedését az 1.2.9. szakaszban leírt vizsgálati feltételek mellett. |
| --- | --- |

1.2.9.1.

Ezen túlmenően A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében az átmeneti körülmények – úgymint sebességváltás vagy gázelvétel – nem befolyásolhatja a jármű viselkedését az 1.2.9. szakaszban leírt vizsgálati feltételek mellett.

| 1.2.10. | Az 1.2.9. és 1.2.9.1. szakaszban meghatározott vizsgálatok során a kerekek blokkolása nem megengedett. Kormánykorrekció azonban megengedett, ha az első két másodpercben a kormánykerék elfordulási szöge 120°-on, összességében pedig 240°-on belül marad. |
| --- | --- |

1.2.10.

Az 1.2.9. és 1.2.9.1. szakaszban meghatározott vizsgálatok során a kerekek blokkolása nem megengedett. Kormánykorrekció azonban megengedett, ha az első két másodpercben a kormánykerék elfordulási szöge 120°-on, összességében pedig 240°-on belül marad.

| 1.2.11. | A kizárólag külső független töltőrendszerről töltött hajtóakkumulátorról (vagy segédakkumulátorról) táplált, elektromosan működtetett üzemi fékkel felszerelt járművek esetében ezen akkumulátorok töltöttsége a fékhatásosság-vizsgálatok során átlagban legfeljebb 5 százalékkal haladhatja meg azt a töltöttségi szintet, melynél az 5.2.1.27.6. szakaszban leírt figyelmeztető jelzésnek meg kell jelennie.
  Ha a figyelmeztetés megjelenik, az akkumulátorok a vizsgálat során utántölthetőek annak érdekében, hogy a szükséges töltöttségük megmaradjon. |
| --- | --- |

1.2.11.

A kizárólag külső független töltőrendszerről töltött hajtóakkumulátorról (vagy segédakkumulátorról) táplált, elektromosan működtetett üzemi fékkel felszerelt járművek esetében ezen akkumulátorok töltöttsége a fékhatásosság-vizsgálatok során átlagban legfeljebb 5 százalékkal haladhatja meg azt a töltöttségi szintet, melynél az 5.2.1.27.6. szakaszban leírt figyelmeztető jelzésnek meg kell jelennie.

Ha a figyelmeztetés megjelenik, az akkumulátorok a vizsgálat során utántölthetőek annak érdekében, hogy a szükséges töltöttségük megmaradjon.

1.3.   A jármű viselkedése a fékezés alatt

| 1.3.1. | A fékvizsgálatok során, de különösen a nagy sebességnél végzett fékvizsgálatok alatt ellenőrizni kell a jármű fékezés közbeni viselkedését. |
| --- | --- |

1.3.1.

A fékvizsgálatok során, de különösen a nagy sebességnél végzett fékvizsgálatok alatt ellenőrizni kell a jármű fékezés közbeni viselkedését.

| 1.3.2. | A jármű fékezés közbeni viselkedése csökkent tapadású úttesten. Az M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 és O4 kategóriájú jármű-kategóriák csökkent tapadású úttesten való viselkedésének meg kell felelnie az előírás 10. és/vagy 13. mellékletében meghatározott vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

1.3.2.

A jármű fékezés közbeni viselkedése csökkent tapadású úttesten. Az M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 és O4 kategóriájú jármű-kategóriák csökkent tapadású úttesten való viselkedésének meg kell felelnie az előírás 10. és/vagy 13. mellékletében meghatározott vonatkozó követelményeket.

| 1.3.2.1. | Az 5.2.1.7.2. szakasz szerinti fékrendszer esetében, ha valamely tengely (vagy tengelyek) fékezése több féknyomatékforrásból adódik, és bármelyik egyedi forrás változtatható a többihez képest, a járműnek a vezérlési stratégiája által megengedett minden elrendezés esetében meg kell felelnie a 10. vagy a 13. melléklet rendelkezéseinek (2). |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Az 5.2.1.7.2. szakasz szerinti fékrendszer esetében, ha valamely tengely (vagy tengelyek) fékezése több féknyomatékforrásból adódik, és bármelyik egyedi forrás változtatható a többihez képest, a járműnek a vezérlési stratégiája által megengedett minden elrendezés esetében meg kell felelnie a 10. vagy a 13. melléklet rendelkezéseinek (2).

1.4.   0. típusú vizsgálat (normál fékhatásosság-vizsgálat hideg fékekkel)

1.4.1.   Általános előírások

| 1.4.1.1. | A fékeknek hidegeknek kell lenniük; a fék akkor tekinthető hidegnek, ha a tárcsán vagy a dob külsején mért hőmérséklet kevesebb, mint 100 °C. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

A fékeknek hidegeknek kell lenniük; a fék akkor tekinthető hidegnek, ha a tárcsán vagy a dob külsején mért hőmérséklet kevesebb, mint 100 °C.

| 1.4.1.2. | A vizsgálatot a következő feltételek mellett kell elvégezni:






  1.4.1.2.1. | A járművet meg kell terhelni úgy, hogy a tengelyek között a tömegmegoszlás megfeleljen a gyártó által megadottnak; ha a terhelésnek a tengelyek közötti megosztására több lehetőség van, akkor a tömegnek a tengelyek közötti megoszlása olyan legyen, hogy az egyes tengelyekre eső terhelés arányos legyen a tengelyekre megengedett legnagyobb terheléssel. Félpótkocsik vontatására tervezett vontatók esetében a terhelés a fenti terhelési feltételekből eredő királycsaphelyzet és a hátsó tengely/tengelyek középvonala közötti távolságnak körülbelül a felére helyezhető át. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.

A vizsgálatot a következő feltételek mellett kell elvégezni:

1.4.1.2.1.

A járművet meg kell terhelni úgy, hogy a tengelyek között a tömegmegoszlás megfeleljen a gyártó által megadottnak; ha a terhelésnek a tengelyek közötti megosztására több lehetőség van, akkor a tömegnek a tengelyek közötti megoszlása olyan legyen, hogy az egyes tengelyekre eső terhelés arányos legyen a tengelyekre megengedett legnagyobb terheléssel. Félpótkocsik vontatására tervezett vontatók esetében a terhelés a fenti terhelési feltételekből eredő királycsaphelyzet és a hátsó tengely/tengelyek középvonala közötti távolságnak körülbelül a felére helyezhető át.

| 1.4.1.2.2. | Minden vizsgálatot nem terhelt járművel is meg kell ismételni. Gépjármű esetében a járművezetőn kívül egy második személy is tartózkodhat az első ülésen, akinek feladata a vizsgálatok eredményeinek feljegyzése.
  Félpótkocsik vontatására szolgáló vontatók esetében a terheletlen járművel való vizsgálatokat pótkocsi nélkül kell elvégezni, de akkora tömeggel, amekkora a nyeregcsatlakoztatást helyettesíti. Ebbe beletartozik a pótkeréknek megfelelő tömeg is, ha a pótkerék a jármű szabvány felszerelései közé tartozik.
  Abban az esetben, ha a járművet csak vezetőfülkével felszerelt alvázként mutatják be, pótterhelést lehet alkalmazni a felépítmény tömegének szimulálására, amely nem haladhatja meg a gyártó által az előírás 2. mellékletben bejelentett legkisebb tömeget.
  Elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a követelmények a rendszer kategóriájától függően változnak:







  A kategória | : | a 0. típusú vizsgálatok során nem szabad használni a külön beszerelt elektromos regeneratív fékrendszer kezelőszervét. |
| --- | --- | --- | --- |
| B kategória | : | Az elektromos regeneratív fékrendszernek a keltett fékerőkben való részesedése nem haladhatja meg a rendszer kialakítása által garantált minimumszintet. |

1.4.1.2.2.

Minden vizsgálatot nem terhelt járművel is meg kell ismételni. Gépjármű esetében a járművezetőn kívül egy második személy is tartózkodhat az első ülésen, akinek feladata a vizsgálatok eredményeinek feljegyzése.

Félpótkocsik vontatására szolgáló vontatók esetében a terheletlen járművel való vizsgálatokat pótkocsi nélkül kell elvégezni, de akkora tömeggel, amekkora a nyeregcsatlakoztatást helyettesíti. Ebbe beletartozik a pótkeréknek megfelelő tömeg is, ha a pótkerék a jármű szabvány felszerelései közé tartozik.

Abban az esetben, ha a járművet csak vezetőfülkével felszerelt alvázként mutatják be, pótterhelést lehet alkalmazni a felépítmény tömegének szimulálására, amely nem haladhatja meg a gyártó által az előírás 2. mellékletben bejelentett legkisebb tömeget.

Elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a követelmények a rendszer kategóriájától függően változnak:

A kategória

:

a 0. típusú vizsgálatok során nem szabad használni a külön beszerelt elektromos regeneratív fékrendszer kezelőszervét.

B kategória

:

Az elektromos regeneratív fékrendszernek a keltett fékerőkben való részesedése nem haladhatja meg a rendszer kialakítása által garantált minimumszintet.

Ezt a követelményt akkor lehet teljesítettnek tekinteni, ha az akkumulátorok töltése az alábbi töltöttségi állapotok egyike, a töltöttségi állapot (3) e melléklet 1. függelékében meghatározott módszer szerint mérve:

| a) | a gyártó által a jármű jellemzői között ajánlott legmagasabb töltöttségi szint; vagy |
| --- | --- |

a)

a gyártó által a jármű jellemzői között ajánlott legmagasabb töltöttségi szint; vagy

| b) | a gyártó egyedi ajánlásának hiányában legalább a teljes töltöttségi szint 95 %-a; vagy |
| --- | --- |

b)

a gyártó egyedi ajánlásának hiányában legalább a teljes töltöttségi szint 95 %-a; vagy

| c) | a jármű önműködő töltésvezérléséből eredő legmagasabb szint. |
| --- | --- |

c)

a jármű önműködő töltésvezérléséből eredő legmagasabb szint.

| 1.4.1.2.3. | Mind terheletlen, mind pedig terhelt járművel végzett vizsgálatok során a jármű-kategóriára lefektetett legkisebb határértékek a következő táblázatban találhatók. A járműnek mind az adott kategóriára előírt féktávolságot, mind legnagyobb lassulást teljesítenie kell, de nem feltétlenül szükséges mindkét paramétert ténylegesen megmérni. |
| --- | --- |

1.4.1.2.3.

Mind terheletlen, mind pedig terhelt járművel végzett vizsgálatok során a jármű-kategóriára lefektetett legkisebb határértékek a következő táblázatban találhatók. A járműnek mind az adott kategóriára előírt féktávolságot, mind legnagyobb lassulást teljesítenie kell, de nem feltétlenül szükséges mindkét paramétert ténylegesen megmérni.

| 1.4.1.2.4. | Az útnak vízszintesnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4.

Az útnak vízszintesnek kell lennie.

1.4.2.   0. típusú vizsgálat kioldott tengelykapcsoló mellett

A vizsgálatot a jármű kategóriájára előírt sebességgel kell elvégezni, az ezzel kapcsolatban előírt számértékeket bizonyos tűréssel lehet figyelembe venni. Az adott kategóriára előírt legkisebb fékhatást el kell érni.

1.4.3.   0. típusú vizsgálat zárt tengelykapcsoló mellett

| 1.4.3.1. | A vizsgálatokat különböző sebességek mellett kell elvégezni, melyek közül a legalacsonyabb a jármű legnagyobb sebessége 30 %-ának, a legmagasabb pedig e sebesség 80 %-ának felel meg. Sebességkorlátozóval felszerelt járművek esetében a korlátozott sebességet kell a jármű legnagyobb sebességének tekinteni. A fékhatásértékeket mérni kell és a jármű viselkedését fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben. A félpótkocsik vontatására alkalmas azon vontatókat, melyeket egy terhelt félpótkocsi hatásának keltése érdekében mesterségesen terhelnek, nem szükséges 80 km/h-nál nagyobb sebességen vizsgálni. |
| --- | --- |

1.4.3.1.

A vizsgálatokat különböző sebességek mellett kell elvégezni, melyek közül a legalacsonyabb a jármű legnagyobb sebessége 30 %-ának, a legmagasabb pedig e sebesség 80 %-ának felel meg. Sebességkorlátozóval felszerelt járművek esetében a korlátozott sebességet kell a jármű legnagyobb sebességének tekinteni. A fékhatásértékeket mérni kell és a jármű viselkedését fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben. A félpótkocsik vontatására alkalmas azon vontatókat, melyeket egy terhelt félpótkocsi hatásának keltése érdekében mesterségesen terhelnek, nem szükséges 80 km/h-nál nagyobb sebességen vizsgálni.

| 1.4.3.2. | További vizsgálatokat kell végezni zárt tengelykapcsoló mellett, a jármű kategóriájára előírt sebesség felett. Az adott kategóriára előírt legkisebb fékhatást el kell érni. A félpótkocsik vontatására szolgáló azon vontatókat, melyeket egy terhelt félpótkocsi hatásának keltése érdekében mesterségesen terhelnek, nem szükséges 80 km/h-nál nagyobb sebességen vizsgálni. |
| --- | --- |

1.4.3.2.

További vizsgálatokat kell végezni zárt tengelykapcsoló mellett, a jármű kategóriájára előírt sebesség felett. Az adott kategóriára előírt legkisebb fékhatást el kell érni. A félpótkocsik vontatására szolgáló azon vontatókat, melyeket egy terhelt félpótkocsi hatásának keltése érdekében mesterségesen terhelnek, nem szükséges 80 km/h-nál nagyobb sebességen vizsgálni.

1.4.4.   0. típusú vizsgálatok sűrített levegős fékekkel felszerelt O kategóriájú járművek esetében

| 1.4.4.1. | A pótkocsi fékezési hatásossága vagy a vontatójármű + pótkocsi lefékezettségéből és a kapcsolón mért tolóerőből, vagy, bizonyos esetekben, a vontatójármű + pótkocsi lefékezettségéből számítható úgy, hogy csak a pótkocsi van fékezve. A fékvizsgálat során a vontatójármű motorját szét kell kapcsolni.
  Abban az esetben, ha csak a pótkocsi van fékezve, a lefékezendő többlettömeg figyelembevételére az átlagos legnagyobb lassulást kell hatásosságnak tekinteni. |
| --- | --- |

1.4.4.1.

A pótkocsi fékezési hatásossága vagy a vontatójármű + pótkocsi lefékezettségéből és a kapcsolón mért tolóerőből, vagy, bizonyos esetekben, a vontatójármű + pótkocsi lefékezettségéből számítható úgy, hogy csak a pótkocsi van fékezve. A fékvizsgálat során a vontatójármű motorját szét kell kapcsolni.

Abban az esetben, ha csak a pótkocsi van fékezve, a lefékezendő többlettömeg figyelembevételére az átlagos legnagyobb lassulást kell hatásosságnak tekinteni.

| 1.4.4.2. | Az e melléklet 1.4.4.3. és 1.4.4.4. szakaszában szereplő esetek kivételével a pótkocsi lefékezettségének meghatározásához szükség van a vontatójármű + pótkocsi lefékezettségének és a kapcsolón mért tolóerőnek a megmérésére. A vontatójárműnek meg kell felelnie az előírás 10. mellékletében a TM/PM arány és a pm nyomás közötti kapcsolat tekintetében előírt követelményeknek. A pótkocsi lefékezettsége az alábbi képlettel számítható:



  ahol:







  zR | = | a pótkocsi lefékezettsége |
| --- | --- | --- | --- |
| zR+M | = | a vontatójármű + pótkocsi lefékezettsége |
| D | = | a vonószerkezeten mért tolóerő
  (húzóerő: +D),
  (nyomóerő: –D) |
| PR | = | teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi kerekei között (10. melléklet). |

1.4.4.2.

Az e melléklet 1.4.4.3. és 1.4.4.4. szakaszában szereplő esetek kivételével a pótkocsi lefékezettségének meghatározásához szükség van a vontatójármű + pótkocsi lefékezettségének és a kapcsolón mért tolóerőnek a megmérésére. A vontatójárműnek meg kell felelnie az előírás 10. mellékletében a TM/PM arány és a pm nyomás közötti kapcsolat tekintetében előírt követelményeknek. A pótkocsi lefékezettsége az alábbi képlettel számítható:

Formula

ahol:

zR

=

a pótkocsi lefékezettsége

zR+M

=

a vontatójármű + pótkocsi lefékezettsége

D

=

a vonószerkezeten mért tolóerő

(húzóerő: +D),

(nyomóerő: –D)

PR

=

teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi kerekei között (10. melléklet).

| 1.4.4.3. | Ha egy pótkocsi átmenő vagy félig átmenő fékrendszerrel van ellátva, ahol a fékhengerekben fellépő nyomás a fékezés alatt a dinamikus tengelyterhelés-áthelyeződés ellenére sem változik, valamint a félpótkocsik esetében lehet csak a pótkocsit fékezni. A pótkocsi lefékezettsége az alábbi képlettel számítható:



  ahol:







  R | = | a gördülési ellenállás értéke = 0,01 |
| --- | --- | --- | --- |
| PM | = | teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi vontatására szolgáló vontató kerekei között (10. melléklet). |

1.4.4.3.

Ha egy pótkocsi átmenő vagy félig átmenő fékrendszerrel van ellátva, ahol a fékhengerekben fellépő nyomás a fékezés alatt a dinamikus tengelyterhelés-áthelyeződés ellenére sem változik, valamint a félpótkocsik esetében lehet csak a pótkocsit fékezni. A pótkocsi lefékezettsége az alábbi képlettel számítható:

Formula

ahol:

R

=

a gördülési ellenállás értéke = 0,01

PM

=

teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi vontatására szolgáló vontató kerekei között (10. melléklet).

| 1.4.4.4. | Más megoldásként a pótkocsi lefékezettségének kiértékelését egyedül a pótkocsi fékezésével is el lehet végezni. Ebben az esetben az alkalmazott nyomásnak ugyanannak kell lennie, mint amit a nyerges szerelvény fékezése során mértek a fékhengerekben. |
| --- | --- |

1.4.4.4.

Más megoldásként a pótkocsi lefékezettségének kiértékelését egyedül a pótkocsi fékezésével is el lehet végezni. Ebben az esetben az alkalmazott nyomásnak ugyanannak kell lennie, mint amit a nyerges szerelvény fékezése során mértek a fékhengerekben.

1.5.   I. típusú vizsgálat (fékhatásosság csökkenésének vizsgálata)

1.5.1.   Ismételt fékezéssel

| 1.5.1.1. | Minden gépjármű üzemi fékrendszerét terhelt járművel, a fék bizonyos számú ismételt működtetésével kell vizsgálni, a következő táblázatban megadott feltételek mellett:









  Jármű-kategória | Feltételek |
| --- | --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [sec] | n |
| M2 | vmax 80 %-a
  ≤ 100 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| N1 | vmax 80 %-a
  ≤ 120 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| M3, N2, N3 | vmax 80 %-a
  ≤ 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

1.5.1.1.

Minden gépjármű üzemi fékrendszerét terhelt járművel, a fék bizonyos számú ismételt működtetésével kell vizsgálni, a következő táblázatban megadott feltételek mellett:

Jármű-kategória

Feltételek

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [sec]

n

M2

vmax 80 %-a

≤ 100

1/2 v1

55

15

N1

vmax 80 %-a

≤ 120

1/2 v1

55

15

M3, N2, N3

vmax 80 %-a

≤ 60

1/2 v1

60

20

ahol:

| v1 | = | kezdeti sebesség a fékezés megkezdésekor |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | sebesség a fékezés végén |
| vmax | = | a jármű legnagyobb sebessége |
| n | = | fékezések száma |
| Δt | = | a fékezési ciklus időtartama: egy fékezés megkezdése és a következő fékezés megkezdése közötti idő. |

v1

=

kezdeti sebesség a fékezés megkezdésekor

v2

=

sebesség a fékezés végén

vmax

=

a jármű legnagyobb sebessége

n

=

fékezések száma

Δt

=

a fékezési ciklus időtartama: egy fékezés megkezdése és a következő fékezés megkezdése közötti idő.

| 1.5.1.2. | Ha a jármű jellemzői nem teszik lehetővé a Δt-re előírt sebesség tartását, az időtartamot növelni lehet; mindenesetre a jármű fékezéséhez és gyorsításához szükséges időn kívül minden ciklusban 10 másodperc időt kell hagyni a v1 sebesség stabilizálására. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

Ha a jármű jellemzői nem teszik lehetővé a Δt-re előírt sebesség tartását, az időtartamot növelni lehet; mindenesetre a jármű fékezéséhez és gyorsításához szükséges időn kívül minden ciklusban 10 másodperc időt kell hagyni a v1 sebesség stabilizálására.

| 1.5.1.3. | Ezeknél a vizsgálatoknál a kezelőszervre kifejtett erőt úgy kell beállítani, hogy az első fékezésnél 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulást lehessen elérni. Ennek az erőnek a következő fékezések során mindvégig állandónak kell maradnia. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

Ezeknél a vizsgálatoknál a kezelőszervre kifejtett erőt úgy kell beállítani, hogy az első fékezésnél 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulást lehessen elérni. Ennek az erőnek a következő fékezések során mindvégig állandónak kell maradnia.

| 1.5.1.4. | A fékezés során állandóan bekapcsolva kell lennie a legmagasabb sebességfokozatnak (az overdrive stb. fokozatot kivéve). |
| --- | --- |

1.5.1.4.

A fékezés során állandóan bekapcsolva kell lennie a legmagasabb sebességfokozatnak (az overdrive stb. fokozatot kivéve).

| 1.5.1.5. | Ahhoz, hogy a fékezés után a jármű visszanyerje sebességét, a sebességváltót úgy kell használni, hogy a v1 sebesség a lehető legrövidebb idő alatt elérhető legyen (a motor és a sebességváltó által megengedett legnagyobb gyorsulás). |
| --- | --- |

1.5.1.5.

Ahhoz, hogy a fékezés után a jármű visszanyerje sebességét, a sebességváltót úgy kell használni, hogy a v1 sebesség a lehető legrövidebb idő alatt elérhető legyen (a motor és a sebességváltó által megengedett legnagyobb gyorsulás).

| 1.5.1.6. | Olyan elektromos járművek esetében, ahol a jármű jellemzői nem teszik lehetővé a fékek felmelegítését, a vizsgálatokat az első fékezés előtt az előírt sebesség elérésével, azt követően pedig a sebesség visszanyerésére használható legnagyobb gyorsulás használatával, majd az adott jármű-kategóriára a fenti 1.5.1.1. szakaszban meghatározott ciklusidőtartam végén elért sebességen történő ismételt fékezéssel kell végezni. |
| --- | --- |

1.5.1.6.

Olyan elektromos járművek esetében, ahol a jármű jellemzői nem teszik lehetővé a fékek felmelegítését, a vizsgálatokat az első fékezés előtt az előírt sebesség elérésével, azt követően pedig a sebesség visszanyerésére használható legnagyobb gyorsulás használatával, majd az adott jármű-kategóriára a fenti 1.5.1.1. szakaszban meghatározott ciklusidőtartam végén elért sebességen történő ismételt fékezéssel kell végezni.

| 1.5.1.7. | Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt járművek esetében a fékeket a fenti I. típusú vizsgálat előtt szükség szerint a következő eljárások szerint kell beállítani:






  1.5.1.7.1. | Levegővel működtetett fékkel felszerelt járművek esetében a fékek beállításának olyannak kell lennie, hogy lehetséges legyen az önműködő fékutánállító berendezés működése. Ebből a célból a működtető löketét az alábbiak szerint kell beállítani:
  so > 1,1 × sre-adjust

  (a felső érték nem haladhatja meg a gyártó által ajánlott értéket)
  ahol:






  sre-adjust | az újraállító löket az önműködő fékutánállító berendezés gyártójának meghatározása szerint, azaz az a löket, amelynél a berendezés elkezdi újraállítani a fék menethézagát a fékrendszer üzemi nyomása 15 %-ának megfelelő, de legalább 100 kPa hengernyomás mellett. |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.1.7.

Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt járművek esetében a fékeket a fenti I. típusú vizsgálat előtt szükség szerint a következő eljárások szerint kell beállítani:

1.5.1.7.1.

Levegővel működtetett fékkel felszerelt járművek esetében a fékek beállításának olyannak kell lennie, hogy lehetséges legyen az önműködő fékutánállító berendezés működése. Ebből a célból a működtető löketét az alábbiak szerint kell beállítani:

so > 1,1 × sre-adjust

(a felső érték nem haladhatja meg a gyártó által ajánlott értéket)

ahol:

sre-adjust

az újraállító löket az önműködő fékutánállító berendezés gyártójának meghatározása szerint, azaz az a löket, amelynél a berendezés elkezdi újraállítani a fék menethézagát a fékrendszer üzemi nyomása 15 %-ának megfelelő, de legalább 100 kPa hengernyomás mellett.

Amennyiben a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján gyakorlati szempontból nem célszerű a fékhenger löketének mérése, a kezdeti beállításokat a műszaki szolgálattal kell egyeztetni.

A fenti feltétel szerint a féket a fékrendszer üzemi nyomásának 30 %-ával, de legalább 200 kPa fékhengernyomással egymás után 50 alkalommal kell működésbe hozni. Ezt egyetlen, 650 kPa fékhengernyomás feletti fékezésnek kell követnie.

| 1.5.1.7.2. | A hidraulikus működtetésű tárcsafékekkel felszerelt járművek esetében beállítási követelmények nem szükségesek. |
| --- | --- |

1.5.1.7.2.

A hidraulikus működtetésű tárcsafékekkel felszerelt járművek esetében beállítási követelmények nem szükségesek.

| 1.5.1.7.3. | A hidraulikus működtetésű dobfékekkel felszerelt járművek esetében a fékek beállítását a gyártó utasítása szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.5.1.7.3.

A hidraulikus működtetésű dobfékekkel felszerelt járművek esetében a fékek beállítását a gyártó utasítása szerint kell elvégezni.

| 1.5.1.8. | B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a vizsgálat kezdetén az akkumulátorok állapotának olyannak kell lennie, hogy az elektromos regeneratív fékrendszerrel adott fékerő ne lépje túl a rendszer kialakítása által garantált minimumszintet.
  Ez a követelmény teljesültnek minősül, ha az akkumulátorok töltöttségi szintje a fenti 1.4.1.2.2. szakasz negyedik feltételében felsorolt töltöttségi állapotok egyikének felel meg. |
| --- | --- |

1.5.1.8.

B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a vizsgálat kezdetén az akkumulátorok állapotának olyannak kell lennie, hogy az elektromos regeneratív fékrendszerrel adott fékerő ne lépje túl a rendszer kialakítása által garantált minimumszintet.

Ez a követelmény teljesültnek minősül, ha az akkumulátorok töltöttségi szintje a fenti 1.4.1.2.2. szakasz negyedik feltételében felsorolt töltöttségi állapotok egyikének felel meg.

1.5.2.   Folyamatos fékezéssel

| 1.5.2.1. | Az O3 és O4 kategóriájú pótkocsik üzemi fékberendezéseit úgy kell megvizsgálni, hogy a fékek energiafelvétele terhelt jármű esetében megfeleljen annak az energiafelvételnek, amely ennél a járműnél ugyanakkor következik be, ha a jármű 40 km/h egyenletes sebességgel egy 1,7 km hosszú 7 %-os lejtőn végighalad. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Az O3 és O4 kategóriájú pótkocsik üzemi fékberendezéseit úgy kell megvizsgálni, hogy a fékek energiafelvétele terhelt jármű esetében megfeleljen annak az energiafelvételnek, amely ennél a járműnél ugyanakkor következik be, ha a jármű 40 km/h egyenletes sebességgel egy 1,7 km hosszú 7 %-os lejtőn végighalad.

| 1.5.2.2. | A vizsgálatot vízszintes úton lehet elvégezni, miközben a pótkocsit gépjármű vontatja; a vizsgálat alatt a kezelőszervre kifejtett erőt úgy kell beállítani, hogy a pótkocsi ellenállása állandó legyen (a pótkocsi legnagyobb statikus tengelyterhelésének 7 %-a). Ha a vontatójármű vonóereje nem elégséges, akkor a vizsgálat kisebb sebességgel megfelelően hosszabb szakaszon a következő táblázat alapján folytatható le:






  Sebesség (km/h) | Távolság [méter] |
| --- | --- | --- |
| 40 | 1 700 |
| 30 | 1 950 |
| 20 | 2 500 |
| 15 | 3 100 |

1.5.2.2.

A vizsgálatot vízszintes úton lehet elvégezni, miközben a pótkocsit gépjármű vontatja; a vizsgálat alatt a kezelőszervre kifejtett erőt úgy kell beállítani, hogy a pótkocsi ellenállása állandó legyen (a pótkocsi legnagyobb statikus tengelyterhelésének 7 %-a). Ha a vontatójármű vonóereje nem elégséges, akkor a vizsgálat kisebb sebességgel megfelelően hosszabb szakaszon a következő táblázat alapján folytatható le:

Sebesség (km/h)

Távolság [méter]

40

1 700

30

1 950

20

2 500

15

3 100

| 1.5.2.3. | Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt pótkocsik esetében a fékeket a fent bemutatott I. típusú vizsgálat előtt szükség szerint az e melléklet 1.7.1.1. szakaszában megállapított eljárás szerint kell beállítani: |
| --- | --- |

1.5.2.3.

Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt pótkocsik esetében a fékeket a fent bemutatott I. típusú vizsgálat előtt szükség szerint az e melléklet 1.7.1.1. szakaszában megállapított eljárás szerint kell beállítani:

1.5.3.   Meleg fékhatásosság

| 1.5.3.1. | Az I. típusú vizsgálat végén (e melléklet 1.5.1. vagy 1.5.2. szakaszában leírt vizsgálat) meg kell mérni az üzemi fékrendszer hatásosságát meleg állapotban, ugyanolyan feltételek mellett (különösen pedig a ténylegesen alkalmazott átlagos erőnél nem nagyobb állandó működtető erővel), mint a 0. típusú vizsgálat esetében, kioldott tengelykapcsoló mellett (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek).






  1.5.3.1.1. | Gépjárművek esetében ez a meleg fékhatásosság nem lehet kisebb, mint az adott kategóriára előírt érték 80 %-a, és ugyancsak nem lehet kisebb, mint a 0. típusú vizsgálatnál kioldott tengelykapcsoló mellett regisztrált érték 60 %-a. |
| --- | --- | --- |

1.5.3.1.

Az I. típusú vizsgálat végén (e melléklet 1.5.1. vagy 1.5.2. szakaszában leírt vizsgálat) meg kell mérni az üzemi fékrendszer hatásosságát meleg állapotban, ugyanolyan feltételek mellett (különösen pedig a ténylegesen alkalmazott átlagos erőnél nem nagyobb állandó működtető erővel), mint a 0. típusú vizsgálat esetében, kioldott tengelykapcsoló mellett (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek).

1.5.3.1.1.

Gépjárművek esetében ez a meleg fékhatásosság nem lehet kisebb, mint az adott kategóriára előírt érték 80 %-a, és ugyancsak nem lehet kisebb, mint a 0. típusú vizsgálatnál kioldott tengelykapcsoló mellett regisztrált érték 60 %-a.

| 1.5.3.1.2. | A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében fékezés során állandóan bekapcsolva kell lennie a legmagasabb sebességfokozatnak és nem szabad használni a külön elektromos regeneratív fékrendszert, ha ilyen van. |
| --- | --- |

1.5.3.1.2.

A kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében fékezés során állandóan bekapcsolva kell lennie a legmagasabb sebességfokozatnak és nem szabad használni a külön elektromos regeneratív fékrendszert, ha ilyen van.

| 1.5.3.1.3. | B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a melegítési ciklusok e melléklet 1.5.1.6. szakasza szerinti elvégzését követően a meleg fékhatásosság fenti vizsgálatait a jármű által a fékmelegítési ciklus végén elérhető legnagyobb sebességnél kell elvégezni, kivéve, ha elérhető az e melléklet 1.4.2. szakaszában meghatározott sebesség.
  Összehasonlításként a 0. típusú vizsgálatot hideg fékekkel, ugyanennél a sebességnél és a meleg fékhatásossági vizsgálatok szerinti akkumulátortöltöttségnek megfelelően beállított elektromos regeneratív fékberendezés hasonló közrehatásával meg kell ismételni.
  A vizsgálat előtt megengedett a fékbetétek újrakondicionálása a második, 0. típusú hideg fékhatásossági vizsgálat eredményeinek a meleg vizsgálat során elért eredményekkel az e melléklet 1.5.3.1.1. és 1.5.3.2. szakaszában szereplő feltételek alapján történő összehasonlítása érdekében. |
| --- | --- |

1.5.3.1.3.

B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a melegítési ciklusok e melléklet 1.5.1.6. szakasza szerinti elvégzését követően a meleg fékhatásosság fenti vizsgálatait a jármű által a fékmelegítési ciklus végén elérhető legnagyobb sebességnél kell elvégezni, kivéve, ha elérhető az e melléklet 1.4.2. szakaszában meghatározott sebesség.

Összehasonlításként a 0. típusú vizsgálatot hideg fékekkel, ugyanennél a sebességnél és a meleg fékhatásossági vizsgálatok szerinti akkumulátortöltöttségnek megfelelően beállított elektromos regeneratív fékberendezés hasonló közrehatásával meg kell ismételni.

A vizsgálat előtt megengedett a fékbetétek újrakondicionálása a második, 0. típusú hideg fékhatásossági vizsgálat eredményeinek a meleg vizsgálat során elért eredményekkel az e melléklet 1.5.3.1.1. és 1.5.3.2. szakaszában szereplő feltételek alapján történő összehasonlítása érdekében.

| 1.5.3.1.4. | Mindazonáltal pótkocsik esetében a meleg állapotban mért fékerő a kerekek kerületén, 40 km/h sebességnél mérve, nem lehet kisebb, mint a legnagyobb statikus kerékterhelés 36 %-a, vagy kisebb, mint a 0. típusú vizsgálatnál ugyanilyen sebesség mellett regisztrált érték 60 %-a. |
| --- | --- |

1.5.3.1.4.

Mindazonáltal pótkocsik esetében a meleg állapotban mért fékerő a kerekek kerületén, 40 km/h sebességnél mérve, nem lehet kisebb, mint a legnagyobb statikus kerékterhelés 36 %-a, vagy kisebb, mint a 0. típusú vizsgálatnál ugyanilyen sebesség mellett regisztrált érték 60 %-a.

| 1.5.3.2. | Olyan gépjármű esetében, mely teljesíti a fenti 1.5.3.1.1. szakaszban meghatározott követelmény 60 %-át, de nem éri el ennek 80 %-át, további meleg fékhatásossági vizsgálatok végezhetőek, legfeljebb az adott jármű-kategóriára az e melléklet 2. szakaszában meghatározott működtető erő mellett. A vizsgálati jegyzőkönyvbe fel kell venni mindkét vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

1.5.3.2.

Olyan gépjármű esetében, mely teljesíti a fenti 1.5.3.1.1. szakaszban meghatározott követelmény 60 %-át, de nem éri el ennek 80 %-át, további meleg fékhatásossági vizsgálatok végezhetőek, legfeljebb az adott jármű-kategóriára az e melléklet 2. szakaszában meghatározott működtető erő mellett. A vizsgálati jegyzőkönyvbe fel kell venni mindkét vizsgálat eredményeit.

1.5.4.   Szabadonfutás vizsgálata

Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt járművek esetében a fenti 1.5.3. szakaszban meghatározott vizsgálatok befejezését követően a fékeket hagyni kell lehűlni a hideg fékeknek megfelelő értékre (azaz 100 °C alá) és ellenőrizni kell, hogy a jármű képes-e a szabadonfutásra a következő feltételek egyikének teljesítése révén:

| a) | a kerekek szabadon futnak (azaz kézzel forgathatóak); |
| --- | --- |

a)

a kerekek szabadon futnak (azaz kézzel forgathatóak);

| b) | biztosított, hogy amennyiben a jármű v = 60 km/h állandó sebességgel, kioldott fékekkel halad, az aszimptotikus hőmérsékletek nem haladják meg a 80 °C-os dob-/tárcsahőmérséklet-emelkedést, ekkor a maradó féknyomaték megfelelőnek minősül. |
| --- | --- |

b)

biztosított, hogy amennyiben a jármű v = 60 km/h állandó sebességgel, kioldott fékekkel halad, az aszimptotikus hőmérsékletek nem haladják meg a 80 °C-os dob-/tárcsahőmérséklet-emelkedést, ekkor a maradó féknyomaték megfelelőnek minősül.

1.6.   II. típusú vizsgálat (lejtőn való viselkedés vizsgálata)

| 1.6.1. | A terhelt gépjárműveket úgy kell vizsgálni, hogy a bevitt energia egyenértékű legyen azzal, amit ugyanennyi idő alatt a terhelt, 6 %-os lejtőn lefelé 30 km/h átlagos sebességgel 6 km távolságot megtevő járműnél feljegyeztek, a megfelelő sebességfokozat bekapcsolása, és ha a jármű ilyennel fel van szerelve, a tartósfék alkalmazása mellett. A bekapcsolt sebességfokozatnak olyannak kell lennie, hogy a motor fordulatszáma (min–1) ne haladja meg a gyártó által előírt legnagyobb értéket. |
| --- | --- |

1.6.1.

A terhelt gépjárműveket úgy kell vizsgálni, hogy a bevitt energia egyenértékű legyen azzal, amit ugyanennyi idő alatt a terhelt, 6 %-os lejtőn lefelé 30 km/h átlagos sebességgel 6 km távolságot megtevő járműnél feljegyeztek, a megfelelő sebességfokozat bekapcsolása, és ha a jármű ilyennel fel van szerelve, a tartósfék alkalmazása mellett. A bekapcsolt sebességfokozatnak olyannak kell lennie, hogy a motor fordulatszáma (min–1) ne haladja meg a gyártó által előírt legnagyobb értéket.

| 1.6.2. | Olyan járműveknél, amelyeknél az energiát egyedül a motor fékhatása emészti fel, megengedhető ± 5 km/h tűrés az átlagsebességre, és azt a sebességfokozatot kell bekapcsolni, amely 6 %-os lejtőn a 30 km/h sebességhez legközelebb teszi lehetővé a sebesség stabilizálódását. Olyan járműveknél, amelyeknél az energiát egyedül a motor fékhatása határozza meg, elegendő, ha a mért átlagos lassulás 0,5 m/s2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Olyan járműveknél, amelyeknél az energiát egyedül a motor fékhatása emészti fel, megengedhető ± 5 km/h tűrés az átlagsebességre, és azt a sebességfokozatot kell bekapcsolni, amely 6 %-os lejtőn a 30 km/h sebességhez legközelebb teszi lehetővé a sebesség stabilizálódását. Olyan járműveknél, amelyeknél az energiát egyedül a motor fékhatása határozza meg, elegendő, ha a mért átlagos lassulás 0,5 m/s2.

| 1.6.3. | A vizsgálat végén meg kell mérni az üzemi fékrendszer hatásosságát meleg állapotban, ugyanolyan feltételek mellett, mint a 0. típusú vizsgálat esetében, kioldott tengelykapcsoló mellett (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek). Ez a meleg fékhatásosság olyan féktávolságot biztosít, amely nem haladja meg a következő értékeket, és az átlagos legnagyobb lassulás nem lehet kisebb, mint a következő értékek, miközben a kezelőszervre kifejtett erő nem nagyobb, mint 70 daN:






  M3 kategória | 0,15 v + (1,33 v2/130) (a második kifejezés a dm = 3,75 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg), |
| --- | --- | --- |
| N3 kategória | 0,15 v + (1,33 v2/115) (a második kifejezés a dm = 3,3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg). |

1.6.3.

A vizsgálat végén meg kell mérni az üzemi fékrendszer hatásosságát meleg állapotban, ugyanolyan feltételek mellett, mint a 0. típusú vizsgálat esetében, kioldott tengelykapcsoló mellett (a hőmérsékleti viszonyok eltérőek lehetnek). Ez a meleg fékhatásosság olyan féktávolságot biztosít, amely nem haladja meg a következő értékeket, és az átlagos legnagyobb lassulás nem lehet kisebb, mint a következő értékek, miközben a kezelőszervre kifejtett erő nem nagyobb, mint 70 daN:

M3 kategória

0,15 v + (1,33 v2/130) (a második kifejezés a dm = 3,75 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg),

N3 kategória

0,15 v + (1,33 v2/115) (a második kifejezés a dm = 3,3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg).

| 1.6.4. | Az alábbi 1.8.1.1., 1.8.1.2. és 1.8.1.3. szakaszban említett járműveknek a II. típusú vizsgálat helyett az alábbi 1.8. szakaszban leírt IIA. típusú vizsgálatnak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

1.6.4.

Az alábbi 1.8.1.1., 1.8.1.2. és 1.8.1.3. szakaszban említett járműveknek a II. típusú vizsgálat helyett az alábbi 1.8. szakaszban leírt IIA. típusú vizsgálatnak kell megfelelniük.

1.7.   III. típusú vizsgálat (O4 kategóriájú járművek fékhatásosság-csökkenésének vizsgálata)

1.7.1.   Országúti vizsgálat

| 1.7.1.1. | Az alábbi III. típusú vizsgálat előtt a fékek beállítását a következő eljárások szerint kell szükség szerint elvégezni:






  1.7.1.1.1. | Levegővel működtetett fékkel felszerelt pótkocsik esetében a fékek beállításának olyannak kell lennie, hogy lehetséges legyen az önműködő fékutánállító berendezés működése. E célból a fékhenger löketét s0 ≥ 1,1 × sre-adjust értékre kell állítani (a felső érték nem haladhatja meg a gyártó által ajánlott értéket):
  ahol:
  sre-adjust az újraállító löket az önműködő fékutánállító berendezés gyártójának meghatározása szerint, azaz az a löket, amelynél a berendezés elkezdi újraállítani a fék menethézagát a fékrendszer üzemi nyomása 15 %-ának megfelelő, de legalább 100 kPa hengernyomás mellett.
  Amennyiben a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján gyakorlati szempontból nem célszerű a fékhenger löketének mérése, a kezdeti beállításokat a műszaki szolgálattal kell egyeztetni.
  A fenti feltétel szerint a féket a fékrendszer legalább 200 kPa fékhengernyomással egymás után 50 alkalommal kell működésbe hozni. Ezt egyetlen, 650 kPa fékhengernyomás feletti fékezésnek kell követnie. |
| --- | --- | --- |

1.7.1.1.

Az alábbi III. típusú vizsgálat előtt a fékek beállítását a következő eljárások szerint kell szükség szerint elvégezni:

1.7.1.1.1.

Levegővel működtetett fékkel felszerelt pótkocsik esetében a fékek beállításának olyannak kell lennie, hogy lehetséges legyen az önműködő fékutánállító berendezés működése. E célból a fékhenger löketét s0 ≥ 1,1 × sre-adjust értékre kell állítani (a felső érték nem haladhatja meg a gyártó által ajánlott értéket):

ahol:

sre-adjust az újraállító löket az önműködő fékutánállító berendezés gyártójának meghatározása szerint, azaz az a löket, amelynél a berendezés elkezdi újraállítani a fék menethézagát a fékrendszer üzemi nyomása 15 %-ának megfelelő, de legalább 100 kPa hengernyomás mellett.

Amennyiben a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján gyakorlati szempontból nem célszerű a fékhenger löketének mérése, a kezdeti beállításokat a műszaki szolgálattal kell egyeztetni.

A fenti feltétel szerint a féket a fékrendszer legalább 200 kPa fékhengernyomással egymás után 50 alkalommal kell működésbe hozni. Ezt egyetlen, 650 kPa fékhengernyomás feletti fékezésnek kell követnie.

| 1.7.1.1.2. | A hidraulikus működtetésű tárcsafékekkel felszerelt pótkocsik esetében beállítási követelmények nem szükségesek. |
| --- | --- |

1.7.1.1.2.

A hidraulikus működtetésű tárcsafékekkel felszerelt pótkocsik esetében beállítási követelmények nem szükségesek.

| 1.7.1.1.3. | A hidraulikus működtetésű dobfékekkel felszerelt pótkocsik esetében a fékek beállítását a gyártó utasítása szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.7.1.1.3.

A hidraulikus működtetésű dobfékekkel felszerelt pótkocsik esetében a fékek beállítását a gyártó utasítása szerint kell elvégezni.

| 1.7.1.2. | A közúti vizsgálat feltételei a következők:






  Fékezések száma | 20 |
| --- | --- | --- |
| A fékezési ciklus időtartama | 60 s |
| Kezdeti sebesség a fékezés megkezdésekor | 60 km/h |
| Fékezés mértéke | Ezeknél a vizsgálatoknál a kezelőszervre kifejtett erőt úgy kell beállítani, hogy az első fékezésnél PR pótkocsitömeg tekintetében 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulást lehessen elérni. Ennek az erőnek a következő fékezések során mindvégig állandónak kell maradnia. |

1.7.1.2.

A közúti vizsgálat feltételei a következők:

Fékezések száma

20

A fékezési ciklus időtartama

60 s

Kezdeti sebesség a fékezés megkezdésekor

60 km/h

Fékezés mértéke

Ezeknél a vizsgálatoknál a kezelőszervre kifejtett erőt úgy kell beállítani, hogy az első fékezésnél PR pótkocsitömeg tekintetében 3 m/s2 átlagos legnagyobb lassulást lehessen elérni. Ennek az erőnek a következő fékezések során mindvégig állandónak kell maradnia.

A pótkocsi lefékezettségét az e melléklet 1.4.4.3. szakaszában megadott képlettel kell kiszámítani:

Formula

Sebesség a fékezés végén (11. melléklet, 2. függelék, 3.1.5. szakasz)

Formula

ahol:

| zR | – | a pótkocsi lefékezettsége |
| --- | --- | --- |
| zR+M | – | a járműszerelvény (gépjármű és pótkocsi) lefékezettsége |
| R | – | a gördülési ellenállás értéke = 0,01 |
| PM | – | a teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi kerekei között (kg) |
| PR | – | teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsit vontatójármű kerekei között (kg) |
| P1 | – | a pótkocsi tömegének a fékezetlen tengely/tengelyek által hordott része (kg) |
| P2 | – | a pótkocsi tömegének a fékezett tengely/tengelyek által hordott része (kg) |
| v1 | – | a kezdeti sebesség (km/h) |
| v2 | – | végsebesség (km/h) |

zR

–

a pótkocsi lefékezettsége

zR+M

–

a járműszerelvény (gépjármű és pótkocsi) lefékezettsége

R

–

a gördülési ellenállás értéke = 0,01

PM

–

a teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi kerekei között (kg)

PR

–

teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsit vontatójármű kerekei között (kg)

P1

–

a pótkocsi tömegének a fékezetlen tengely/tengelyek által hordott része (kg)

P2

–

a pótkocsi tömegének a fékezett tengely/tengelyek által hordott része (kg)

v1

–

a kezdeti sebesség (km/h)

v2

–

végsebesség (km/h)

1.7.2.   Meleg fékhatásosság

Az 1.7.1. szakasz szerinti vizsgálat végén meg kell mérni az üzemi fékrendszer hatásosságát meleg állapotban, ugyanolyan feltételek mellett, mint a 0. típusú vizsgálat esetében, jóllehet más hőmérsékleti viszonyok mellett, és 60 km/h kezdeti sebességről indulva. A meleg állapotban mért fékerő a kerekek kerületén nem lehet kisebb, mint a legnagyobb statikus kerékterhelés 40 %-a, és nem lehet kisebb, mint a 0. típusú vizsgálatnál ugyanilyen sebesség mellett feljegyzett érték 60 %-a.

1.7.3.   Szabadonfutás vizsgálata

A fenti 1.7.2. szakaszban meghatározott vizsgálatok elvégzése után a fékeket hagyni kell lehűlni a hideg fékeknek megfelelő értékre (azaz 100 °C alá) és ellenőrizni kell, hogy a pótkocsi képes-e a szabadonfutásra a következő feltételek egyikének teljesítése révén:

| a) | a kerekek szabadon futnak (azaz kézzel forgathatóak); |
| --- | --- |

a)

a kerekek szabadon futnak (azaz kézzel forgathatóak);

| b) | biztosított, hogy amennyiben a pótkocsi v = 60 km/h állandó sebességgel, kioldott fékekkel halad, az aszimptotikus hőmérsékletek nem haladják meg a 80 °C-os dob-/tárcsahőmérséklet emelkedést, ekkor a maradó féknyomaték megfelelőnek minősül. |
| --- | --- |

b)

biztosított, hogy amennyiben a pótkocsi v = 60 km/h állandó sebességgel, kioldott fékekkel halad, az aszimptotikus hőmérsékletek nem haladják meg a 80 °C-os dob-/tárcsahőmérséklet emelkedést, ekkor a maradó féknyomaték megfelelőnek minősül.

1.8.   IIA. típusú vizsgálat (tartósfékezés hatásossága)

1.8.1.   A következő jármű-kategóriákon kell IIA. típusú vizsgálatot végezni:

| 1.8.1.1. | M3 kategóriájú járművek, melyek a motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletében II., III. vagy B. osztályú járműként kerültek meghatározásra |
| --- | --- |

1.8.1.1.

M3 kategóriájú járművek, melyek a motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletében II., III. vagy B. osztályú járműként kerültek meghatározásra

| 1.8.1.2. | N3 kategóriájú, O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett járművek. Ha a legnagyobb tömeg a 26 tonnát meghaladja, a vizsgálati tömeg 26 tonnában korlátozott, vagy ha a terheletlen tömeg haladja meg a 26 tonnát, ezt a tömeget számítással kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.8.1.2.

N3 kategóriájú, O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett járművek. Ha a legnagyobb tömeg a 26 tonnát meghaladja, a vizsgálati tömeg 26 tonnában korlátozott, vagy ha a terheletlen tömeg haladja meg a 26 tonnát, ezt a tömeget számítással kell figyelembe venni.

| 1.8.1.3. | Az ADR hatálya alá tartozó egyes járművek (lásd az 5. mellékletet). |
| --- | --- |

1.8.1.3.

Az ADR hatálya alá tartozó egyes járművek (lásd az 5. mellékletet).

1.8.2.   A vizsgálat feltételei és fékhatásosságra vonatkozó követelmények

| 1.8.2.1. | A tartós fékrendszerek fékhatásosságát a jármű vagy járműszerelvény legnagyobb tömegére kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.8.2.1.

A tartós fékrendszerek fékhatásosságát a jármű vagy járműszerelvény legnagyobb tömegére kell vizsgálni.

| 1.8.2.2. | A terhelt gépjárműveket úgy kell vizsgálni, hogy a bevitt energia egyenértékű legyen azzal, amit ugyanennyi idő alatt a terhelt, 7 %-os lejtőn lefelé 30 km/h átlagos sebességgel 6 km távolságot megtevő járműnél feljegyeztek. A vizsgálat alatt az üzemi, biztonsági és rögzítőfékrendszerek nem lehetnek bekapcsolva. A bekapcsolt sebességfokozatnak olyannak kell lennie, hogy a motor fordulatszáma ne haladja meg a gyártó által előírt legnagyobb értéket. Szabad integrált tartós fékberendezést lehet alkalmazni, ha ez megfelelő módon be van állítva úgy, hogy e vizsgálat során az üzemi fékberendezés nem lép egyidejűleg működésbe. Ez ellenőrizhető annak alapján, hogy ezek a fékek a melléklet 1.4.1.1. szakaszában meghatározottak alapján vizsgálva hidegen maradnak. |
| --- | --- |

1.8.2.2.

A terhelt gépjárműveket úgy kell vizsgálni, hogy a bevitt energia egyenértékű legyen azzal, amit ugyanennyi idő alatt a terhelt, 7 %-os lejtőn lefelé 30 km/h átlagos sebességgel 6 km távolságot megtevő járműnél feljegyeztek. A vizsgálat alatt az üzemi, biztonsági és rögzítőfékrendszerek nem lehetnek bekapcsolva. A bekapcsolt sebességfokozatnak olyannak kell lennie, hogy a motor fordulatszáma ne haladja meg a gyártó által előírt legnagyobb értéket. Szabad integrált tartós fékberendezést lehet alkalmazni, ha ez megfelelő módon be van állítva úgy, hogy e vizsgálat során az üzemi fékberendezés nem lép egyidejűleg működésbe. Ez ellenőrizhető annak alapján, hogy ezek a fékek a melléklet 1.4.1.1. szakaszában meghatározottak alapján vizsgálva hidegen maradnak.

| 1.8.2.3. | Olyan járműveknél, amelyeknél az energiát egyedül a motor fékhatása emészti fel, megengedhető ± 5 km/h tűrés az átlagsebességre, és azt a sebességfokozatot kell bekapcsolni, amely 7 %-os lejtőn a 30 km/h sebességhez legközelebb teszi lehetővé a sebesség stabilizálódását. Ha a motor fékhatását lassulásméréssel határozzák meg, elegendő, ha a mért átlagos lassulás legalább 0,6 m/s2. |
| --- | --- |

1.8.2.3.

Olyan járműveknél, amelyeknél az energiát egyedül a motor fékhatása emészti fel, megengedhető ± 5 km/h tűrés az átlagsebességre, és azt a sebességfokozatot kell bekapcsolni, amely 7 %-os lejtőn a 30 km/h sebességhez legközelebb teszi lehetővé a sebesség stabilizálódását. Ha a motor fékhatását lassulásméréssel határozzák meg, elegendő, ha a mért átlagos lassulás legalább 0,6 m/s2.

2.   AZ M2, M3 ÉS N KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEK FÉKRENDSZEREINEK HATÁSOSSÁGA

2.1.   Üzemi fékrendszer

| 2.1.1. | Az M2, M3 és N kategóriájú járművek üzemi fékrendszerét a következő táblázatban található feltételek mellett kell vizsgálni: | Kategória | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vizsgálat típusa | 0-I | 0-I-II vagy IIA | 0-I | 0-I | 0-I-II |
| 0. típusú vizsgálat kioldott tengely-kapcsoló mellett | v | 60 km/h | 60 km/h | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 5,0 m/s2 |
| 0. típusú vizsgálat zárt tengely-kapcsoló mellett | v = 0,80 vmax de nem nagyobb | 100 km/h | 90 km/h | 120 km/h | 100 km/h | 90 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 4,0 m/s2 |
| | F≤ | 70 daN |

2.1.1.

Az M2, M3 és N kategóriájú járművek üzemi fékrendszerét a következő táblázatban található feltételek mellett kell vizsgálni:

Kategória

M2

M3

N1

N2

N3

Vizsgálat típusa

0-I

0-I-II vagy IIA

0-I

0-I

0-I-II

0. típusú vizsgálat kioldott tengely-kapcsoló mellett

v

60 km/h

60 km/h

80 km/h

60 km/h

60 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

5,0 m/s2

0. típusú vizsgálat zárt tengely-kapcsoló mellett

v = 0,80 vmax de nem nagyobb

100 km/h

90 km/h

120 km/h

100 km/h

90 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

4,0 m/s2

F≤

70 daN

ahol:

| v | = | előírt vizsgálati sebesség km/h-ban |
| --- | --- | --- |
| s | = | féktávolság méterekben. |
| dm | = | átlagos legnagyobb lassulás m/s2-ben |
| F | = | fékpedálra gyakorolt erő daN-ban |
| vmax | = | a jármű legnagyobb sebessége km/h-ban |

v

=

előírt vizsgálati sebesség km/h-ban

s

=

féktávolság méterekben.

dm

=

átlagos legnagyobb lassulás m/s2-ben

F

=

fékpedálra gyakorolt erő daN-ban

vmax

=

a jármű legnagyobb sebessége km/h-ban

| 2.1.2. | Fékezetlen pótkocsi vontatására engedélyezett gépjármű esetében a megfelelő gépjármű-kategóriára előírt legkisebb fékhatást (0. típusú vizsgálat, kioldott tengelykapcsoló mellett) el kell érni úgy, hogy a fékezetlen pótkocsi a gépjárműre van kapcsolva, és a fékezetlen pótkocsi a gépjármű gyártója által bejelentett legnagyobb tömeggel van terhelve.
  A nyerges szerelvény fékhatásosságát számításokkal kell igazolni, amelyek a gépjármű által önállóan ténylegesen elért legnagyobb fékhatáson alapulnak (terhelve) a 0. típusú vizsgálat során, kioldott tengelykapcsoló mellett, a következő képlet alkalmazásával (rákapcsolt fékezetlen pótkocsival végrehajtott vizsgálatra nincs szükség):



  ahol:







  dM+R | = | fékezetlen pótkocsival összekapcsolt gépjármű számított átlagos legnagyobb lassulása m/s2-ben |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | a gépjármű által önállóan, a 0. típusú vizsgálat során, kioldott tengelykapcsoló mellett elért legnagyobb átlagos lassulása m/s2-ben |
| PM | = | a gépjármű tömege (terhelten) |
| PR | = | a rákapcsolható fékezetlen pótkocsinak a gépjármű gyártója által bejelentett legnagyobb tömege. |

2.1.2.

Fékezetlen pótkocsi vontatására engedélyezett gépjármű esetében a megfelelő gépjármű-kategóriára előírt legkisebb fékhatást (0. típusú vizsgálat, kioldott tengelykapcsoló mellett) el kell érni úgy, hogy a fékezetlen pótkocsi a gépjárműre van kapcsolva, és a fékezetlen pótkocsi a gépjármű gyártója által bejelentett legnagyobb tömeggel van terhelve.

A nyerges szerelvény fékhatásosságát számításokkal kell igazolni, amelyek a gépjármű által önállóan ténylegesen elért legnagyobb fékhatáson alapulnak (terhelve) a 0. típusú vizsgálat során, kioldott tengelykapcsoló mellett, a következő képlet alkalmazásával (rákapcsolt fékezetlen pótkocsival végrehajtott vizsgálatra nincs szükség):

Formula

ahol:

dM+R

=

fékezetlen pótkocsival összekapcsolt gépjármű számított átlagos legnagyobb lassulása m/s2-ben

dM

=

a gépjármű által önállóan, a 0. típusú vizsgálat során, kioldott tengelykapcsoló mellett elért legnagyobb átlagos lassulása m/s2-ben

PM

=

a gépjármű tömege (terhelten)

PR

=

a rákapcsolható fékezetlen pótkocsinak a gépjármű gyártója által bejelentett legnagyobb tömege.

2.2.   Biztonsági fékrendszer

| 2.2.1. | A biztonsági fékrendszernek – abban az esetben is, ha kezelőszervét más fékezési funkciókra is használják – a következő értékeket meg nem haladó féktávolságot és a következő értékeknél nem kisebb átlagos legnagyobb lassulást kell biztosítania:






  M2, M3 kategória | 0,15 v + (2v2/130) (a második kifejezés a dm = 2,5 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg) |
| --- | --- | --- |
| N kategória | 0,15 v + (2v2/115) (a második kifejezés a dm = 2,2 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg) |

2.2.1.

A biztonsági fékrendszernek – abban az esetben is, ha kezelőszervét más fékezési funkciókra is használják – a következő értékeket meg nem haladó féktávolságot és a következő értékeknél nem kisebb átlagos legnagyobb lassulást kell biztosítania:

M2, M3 kategória

0,15 v + (2v2/130) (a második kifejezés a dm = 2,5 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg)

N kategória

0,15 v + (2v2/115) (a második kifejezés a dm = 2,2 m/s2 átlagos legnagyobb lassulásnak felel meg)

| 2.2.2. | Ha a működtetés kézzel történik, az előírt fékhatásosságot a kezelőszervre kifejtett legfeljebb 60 daN erővel kell elérni és a kezelőszervet úgy kell elhelyezni, hogy azt a járművezető egyszerűen és gyorsan működtethesse. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ha a működtetés kézzel történik, az előírt fékhatásosságot a kezelőszervre kifejtett legfeljebb 60 daN erővel kell elérni és a kezelőszervet úgy kell elhelyezni, hogy azt a járművezető egyszerűen és gyorsan működtethesse.

| 2.2.3. | Ha a működtetés lábbal történik, az előírt fékhatásosságot a kezelőszervre kifejtett legfeljebb 70 daN erővel kell elérni és a kezelőszervet úgy kell elhelyezni, hogy azt a járművezető egyszerűen és gyorsan működésbe hozhassa. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ha a működtetés lábbal történik, az előírt fékhatásosságot a kezelőszervre kifejtett legfeljebb 70 daN erővel kell elérni és a kezelőszervet úgy kell elhelyezni, hogy azt a járművezető egyszerűen és gyorsan működésbe hozhassa.

| 2.2.4. | A biztonsági fékrendszer fékhatását 0. típusú vizsgálattal kell ellenőrizni, kioldott tengelykapcsoló mellett, a következő kezdeti sebességektől kezdve:







  M2: 60 km/h | M3: 60 km/h | |
| --- | --- | --- | --- |
| N1: 70 km/h | N2: 50 km/h | N3: 40 km/h |

2.2.4.

A biztonsági fékrendszer fékhatását 0. típusú vizsgálattal kell ellenőrizni, kioldott tengelykapcsoló mellett, a következő kezdeti sebességektől kezdve:

M2: 60 km/h

M3: 60 km/h

N1: 70 km/h

N2: 50 km/h

N3: 40 km/h

| 2.2.5. | A biztonsági fék fékhatásossági vizsgálatát az üzemi fékrendszer tényleges meghibásodási viszonyainak szimulálása mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.2.5.

A biztonsági fék fékhatásossági vizsgálatát az üzemi fékrendszer tényleges meghibásodási viszonyainak szimulálása mellett kell elvégezni.

| 2.2.6. | Elektromos regeneratív fékrendszert alkalmazó járművek esetében a fékhatásosságot még a további két meghibásodási feltétel mellett is ellenőrizni kell:






  2.2.6.1. | az üzemi fékteljesítmény elektromos alkatrészének teljes kiesése esetében; |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

Elektromos regeneratív fékrendszert alkalmazó járművek esetében a fékhatásosságot még a további két meghibásodási feltétel mellett is ellenőrizni kell:

2.2.6.1.

az üzemi fékteljesítmény elektromos alkatrészének teljes kiesése esetében;

| 2.2.6.2. | abban az esetben, ha a meghibásodás következtében az elektromos alkatrész a legmagasabb fékerőt fejti ki. |
| --- | --- |

2.2.6.2.

abban az esetben, ha a meghibásodás következtében az elektromos alkatrész a legmagasabb fékerőt fejti ki.

2.3.   Rögzítőfékrendszer

| 2.3.1. | A rögzítőfékrendszernek, még akkor is, ha más fékrendszerek egyikével egybeépített, 18 %-os emelkedőn vagy lejtőn meg kell tartania statikus helyzetben a terhelt járművet. |
| --- | --- |

2.3.1.

A rögzítőfékrendszernek, még akkor is, ha más fékrendszerek egyikével egybeépített, 18 %-os emelkedőn vagy lejtőn meg kell tartania statikus helyzetben a terhelt járművet.

| 2.3.2. | Olyan járműveknél, amelyeknél megengedett pótkocsi hozzákapcsolása, a vontatójármű rögzítőfékrendszerének meg kell tartania statikus helyzetben a járműszerelvényt 12 %-os emelkedőn vagy lejtőn. |
| --- | --- |

2.3.2.

Olyan járműveknél, amelyeknél megengedett pótkocsi hozzákapcsolása, a vontatójármű rögzítőfékrendszerének meg kell tartania statikus helyzetben a járműszerelvényt 12 %-os emelkedőn vagy lejtőn.

| 2.3.3. | Ha a működtetés kézzel történik, a kezelőszervre kifejtett erő legfeljebb 60 daN lehet. |
| --- | --- |

2.3.3.

Ha a működtetés kézzel történik, a kezelőszervre kifejtett erő legfeljebb 60 daN lehet.

| 2.3.4. | Ha a működtetés lábbal történik, a kezelőszervre kifejtett erő legfeljebb 70 daN lehet. |
| --- | --- |

2.3.4.

Ha a működtetés lábbal történik, a kezelőszervre kifejtett erő legfeljebb 70 daN lehet.

| 2.3.5. | Megengedhető olyan rögzítőfékrendszer használata, amelyet az előírt fékhatás eléréséhez többször kell működtetni. |
| --- | --- |

2.3.5.

Megengedhető olyan rögzítőfékrendszer használata, amelyet az előírt fékhatás eléréséhez többször kell működtetni.

| 2.3.6. | Annak ellenőrzésére, hogy a fék megfelel-e az előírás 5.2.1.2.4. szakasza követelményeinek, egy 0. típusú vizsgálatot kell végezni, kioldott tengelykapcsoló mellett, 30 km/h kezdeti vizsgálati sebességgel. A rögzítőfékrendszer kezelőszervének működtetése esetén az átlagos legnagyobb lassulás és a jármű megállása előtti pillanatban fennálló lassulás nem lehet kevesebb 1,5 m/s2-nál. A vizsgálatot terhelt járművel kell végezni.
  A kezelőszervre kifejtendő erő nem lehet nagyobb a meghatározott értékeknél. |
| --- | --- |

2.3.6.

Annak ellenőrzésére, hogy a fék megfelel-e az előírás 5.2.1.2.4. szakasza követelményeinek, egy 0. típusú vizsgálatot kell végezni, kioldott tengelykapcsoló mellett, 30 km/h kezdeti vizsgálati sebességgel. A rögzítőfékrendszer kezelőszervének működtetése esetén az átlagos legnagyobb lassulás és a jármű megállása előtti pillanatban fennálló lassulás nem lehet kevesebb 1,5 m/s2-nál. A vizsgálatot terhelt járművel kell végezni.

A kezelőszervre kifejtendő erő nem lehet nagyobb a meghatározott értékeknél.

2.4.   Maradó fékhatás átviteli hiba után

| 2.4.1. | Az üzemi fékrendszer maradó fékhatásának erőátviteli rendszere valamely alkatrészének meghibásodása esetén a következő értékeket meg nem haladó féktávolságot és a következő értékeknél nem kisebb átlagos legnagyobb lassulást kell biztosítania, legfeljebb 70 daN működtető erőt alkalmazva, a 0. típusú vizsgálattal ellenőrizve, kioldott tengelykapcsoló mellett, a megfelelő jármű-kategóriák esetében a következő kezdeti sebességektől:

  Féktávolság (m) és átlagos legnagyobb lassulás (m/s2)











  Jármű-kategória | v
  [km/h] | Féktávolság TERHELT
  [m] | dm

  [m/s2] | Féktávolság TERHELETLEN
  [m] | dm

  [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M2 | 60 | 0,15v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15v + (100/25) · (v2/130) | 1,3 |
| M3 | 60 | 0,15v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 |
| N1 | 70 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N2 | 50 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N3 | 40 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 |

2.4.1.

Az üzemi fékrendszer maradó fékhatásának erőátviteli rendszere valamely alkatrészének meghibásodása esetén a következő értékeket meg nem haladó féktávolságot és a következő értékeknél nem kisebb átlagos legnagyobb lassulást kell biztosítania, legfeljebb 70 daN működtető erőt alkalmazva, a 0. típusú vizsgálattal ellenőrizve, kioldott tengelykapcsoló mellett, a megfelelő jármű-kategóriák esetében a következő kezdeti sebességektől:

Féktávolság (m) és átlagos legnagyobb lassulás (m/s2)

Jármű-kategória

v

[km/h]

Féktávolság TERHELT

[m]

dm

[m/s2]

Féktávolság TERHELETLEN

[m]

dm

[m/s2]

M2

60

0,15v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15v + (100/25) · (v2/130)

1,3

M3

60

0,15v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15v + (100/30) · (v2/130)

1,5

N1

70

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N2

50

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N3

40

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

| 2.4.2. | A maradó fékhatás vizsgálatát az üzemi fékrendszer tényleges meghibásodási viszonyainak szimulálása mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.4.2.

A maradó fékhatás vizsgálatát az üzemi fékrendszer tényleges meghibásodási viszonyainak szimulálása mellett kell elvégezni.

3.   AZ O KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEK FÉKRENDSZEREINEK HATÁSOSSÁGA

3.1.   Üzemi fékrendszer

| 3.1.1. | Az O1 kategóriájú járművek vizsgálatára vonatkozó rendelkezések:
  Amennyiben kötelező üzemi fékrendszer beépítése, a rendszer fékhatásosságának meg kell felelnie az O2 és O3 kategóriájú járművekre megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

3.1.1.

Az O1 kategóriájú járművek vizsgálatára vonatkozó rendelkezések:

Amennyiben kötelező üzemi fékrendszer beépítése, a rendszer fékhatásosságának meg kell felelnie az O2 és O3 kategóriájú járművekre megállapított követelményeknek.

| 3.1.2. | Az O2 és O3 kategóriájú járművek vizsgálatára vonatkozó rendelkezések:






  3.1.2.1. | Ha az üzemi fékrendszer átmenő vagy félig átmenő típusú, a fékezett kerekek kerületén kifejtett fékerők összegének a legnagyobb statikus kerékterhelés legalább x %-ának kell lennie, ahol x értékei a következők: | x [százalék] |
| --- | --- | --- | --- |
| forgózsámolyos pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban: | 50 |
| félpótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban: | 45 |
| középtengelyes pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban: | 50 |

3.1.2.

Az O2 és O3 kategóriájú járművek vizsgálatára vonatkozó rendelkezések:

3.1.2.1.

Ha az üzemi fékrendszer átmenő vagy félig átmenő típusú, a fékezett kerekek kerületén kifejtett fékerők összegének a legnagyobb statikus kerékterhelés legalább x %-ának kell lennie, ahol x értékei a következők:

x [százalék]

forgózsámolyos pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban:

50

félpótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban:

45

középtengelyes pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban:

50

| 3.1.2.2. | Ha a pótkocsit sűrített levegős fékrendszerrel szerelték fel, a töltővezeték nyomása nem haladhatja meg a fékvizsgálat során a 700 kPa-t, és a vezérlővezetékben a jelérték a kialakítástól függően nem haladhatja meg a következő értékeket:






  a) | 650 kPa a pneumatikus vezérlővezetékben; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

Ha a pótkocsit sűrített levegős fékrendszerrel szerelték fel, a töltővezeték nyomása nem haladhatja meg a fékvizsgálat során a 700 kPa-t, és a vezérlővezetékben a jelérték a kialakítástól függően nem haladhatja meg a következő értékeket:

a)

650 kPa a pneumatikus vezérlővezetékben;

| b) | 650 kPa-nak megfelelő digitális terhelési érték (az ISO 11992:2003 szabványban meghatározottak szerint) az elektromos vezérlővezetékben. |
| --- | --- |

b)

650 kPa-nak megfelelő digitális terhelési érték (az ISO 11992:2003 szabványban meghatározottak szerint) az elektromos vezérlővezetékben.

A vizsgálati sebesség 60 km/h. Az I. típusú vizsgálat eredményével való összehasonlításhoz járulékos vizsgálatot kell végezni 40 km/h sebességen, terhelt járművel.

| 3.1.2.3. | Ha a fékrendszer ráfutásos, annak az előírás 12. melléklete követelményeinek kell megfelelnie. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Ha a fékrendszer ráfutásos, annak az előírás 12. melléklete követelményeinek kell megfelelnie.

| 3.1.2.4. | Ezenfelül ezeket a járműveken az I. típusú vizsgálatot is el kell végezni. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Ezenfelül ezeket a járműveken az I. típusú vizsgálatot is el kell végezni.

| 3.1.2.5. | Valamely félpótkocsi I. típusú vizsgálatánál a tengelye/tengelyei által lefékezett tömegnek meg kell felelnie a legnagyobb tengelyterhelésének/tengelyterheléseinek (a királycsapterhelés kivételével). |
| --- | --- |

3.1.2.5.

Valamely félpótkocsi I. típusú vizsgálatánál a tengelye/tengelyei által lefékezett tömegnek meg kell felelnie a legnagyobb tengelyterhelésének/tengelyterheléseinek (a királycsapterhelés kivételével).

| 3.1.3. | Az O4 kategóriájú járművek vizsgálatára vonatkozó rendelkezések:






  3.1.3.1. | Ha az üzemi fékrendszer átmenő vagy félig átmenő típusú, a fékezett kerekek kerületén kifejtett fékerők összegének a legnagyobb statikus kerékterhelés legalább x %-ának kell lennie, ahol x értékei a következők: | x [százalék] |
| --- | --- | --- | --- |
| forgózsámolyos pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban: | 50 |
| félpótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban: | 45 |
| középtengelyes pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban: | 50 |

3.1.3.

Az O4 kategóriájú járművek vizsgálatára vonatkozó rendelkezések:

3.1.3.1.

Ha az üzemi fékrendszer átmenő vagy félig átmenő típusú, a fékezett kerekek kerületén kifejtett fékerők összegének a legnagyobb statikus kerékterhelés legalább x %-ának kell lennie, ahol x értékei a következők:

x [százalék]

forgózsámolyos pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban:

50

félpótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban:

45

középtengelyes pótkocsi, terhelt és terheletlen állapotban:

50

| 3.1.3.2. | Amennyiben a pótkocsi sűrített levegős fékrendszerrel van felszerelve, a vezérlővezeték nyomása a fékvizsgálat alatt nem haladja meg a 650 kPa-t, a töltővezeték nyomása pedig a 700 kPa-t. A vizsgálati sebesség 60 km/h. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Amennyiben a pótkocsi sűrített levegős fékrendszerrel van felszerelve, a vezérlővezeték nyomása a fékvizsgálat alatt nem haladja meg a 650 kPa-t, a töltővezeték nyomása pedig a 700 kPa-t. A vizsgálati sebesség 60 km/h.

| 3.1.3.3. | Ezenfelül ezeket a járműveket a III. típusú vizsgálatnak is alá kell vetni. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Ezenfelül ezeket a járműveket a III. típusú vizsgálatnak is alá kell vetni.

| 3.1.3.4. | Egy félpótkocsi III. típusú vizsgálatánál a tengelye/tengelyei által lefékezett tömeg megfelel a legnagyobb tengelyterhelésnek/tengelyterheléseknek. |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Egy félpótkocsi III. típusú vizsgálatánál a tengelye/tengelyei által lefékezett tömeg megfelel a legnagyobb tengelyterhelésnek/tengelyterheléseknek.

3.2.   Rögzítőfékrendszer

| 3.2.1. | A rögzítőfékrendszernek, amellyel a pótkocsit felszerelték, 18 %-os emelkedőn vagy lejtőn meg kell tartania statikus helyzetben a vontatójárműről leválasztott terhelt pótkocsit. A kezelőszervre kifejtett erő nem lehet nagyobb 60 daN-nál. |
| --- | --- |

3.2.1.

A rögzítőfékrendszernek, amellyel a pótkocsit felszerelték, 18 %-os emelkedőn vagy lejtőn meg kell tartania statikus helyzetben a vontatójárműről leválasztott terhelt pótkocsit. A kezelőszervre kifejtett erő nem lehet nagyobb 60 daN-nál.

3.3.   Önműködő fékrendszerek

| 3.3.1. | Az előírás 5.2.1.18.3. szakaszában leírt hiba esetében a terhelt járművet 40 km/h-nál vizsgálva az önműködő fék hatásossága nem lehet kevesebb, mint a legnagyobb statikus kerékterhelés 13,5 %-a. A 13,5 % feletti fékhatásossági szinteknél megengedett a kerekek blokkolása. |
| --- | --- |

3.3.1.

Az előírás 5.2.1.18.3. szakaszában leírt hiba esetében a terhelt járművet 40 km/h-nál vizsgálva az önműködő fék hatásossága nem lehet kevesebb, mint a legnagyobb statikus kerékterhelés 13,5 %-a. A 13,5 % feletti fékhatásossági szinteknél megengedett a kerekek blokkolása.

4.   FÉKKÉSEDELMI IDŐ

4.1.   Ha a jármű olyan üzemi fékrendszerrel van felszerelve, amely részben vagy egészen a járművezető izomerejétől eltérő energiaforrástól függ, a következő követelményeknek kell teljesülniük:

| 4.1.1. | Vészmanőver esetén nem haladhatja meg a 0,6 másodpercet a kezelőszerv működtetése megkezdésének pillanatától addig a pillanatig eltelő idő, amíg a fékerő a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő tengelyen is eléri az előírt hatásosságnak megfelelő szintet. |
| --- | --- |

4.1.1.

Vészmanőver esetén nem haladhatja meg a 0,6 másodpercet a kezelőszerv működtetése megkezdésének pillanatától addig a pillanatig eltelő idő, amíg a fékerő a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő tengelyen is eléri az előírt hatásosságnak megfelelő szintet.

| 4.1.2. | Sűrített levegős fékrendszerekkel felszerelt járművek esetében a 4.1.1. szakasz követelményeit teljesültnek lehet tekinteni, ha a jármű megfelel az előírás melléklete rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sűrített levegős fékrendszerekkel felszerelt járművek esetében a 4.1.1. szakasz követelményeit teljesültnek lehet tekinteni, ha a jármű megfelel az előírás melléklete rendelkezéseinek.

| 4.1.3. | Hidraulikus fékrendszerekkel felszerelt járművek esetében a 4.1.1. szakasz követelményeit teljesültnek lehet tekinteni, ha egy vészmanőver során a jármű lassulása vagy a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő fékhengernél fellépő nyomás 0,6 másodpercen belül eléri az előírt hatásosságnak megfelelő szintet. |
| --- | --- |

4.1.3.

Hidraulikus fékrendszerekkel felszerelt járművek esetében a 4.1.1. szakasz követelményeit teljesültnek lehet tekinteni, ha egy vészmanőver során a jármű lassulása vagy a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő fékhengernél fellépő nyomás 0,6 másodpercen belül eléri az előírt hatásosságnak megfelelő szintet.

---

(1)  A kerekek blokkolása megengedett abban az esetben, ha ez külön meg van említve.

(2)  A gyártó adja meg a műszaki szolgálatnak az alkalmazott önműködő vezérlési stratégiában engedélyezett fékezési görbe csoportokat. A műszaki szolgálat a görbéket ellenőrizheti.

(3)  A műszaki szolgálattal való megállapodás alapján a töltöttségi állapot értékelése nem kötelező olyan járművek esetében, melyek hajtóakkumulátorának töltéséhez fedélzeti energiaforrás és a töltöttségi állapot szabályozására szolgáló eszközök állnak rendelkezésre.

FÜGGELÉK

ELJÁRÁS AZ AKKUMULÁTOR TÖLTÉSÉNEK FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉRE

Ez az eljárás a hajtásra és regeneratív fékezésre használt járműakkumulátorokra vonatkozik.

Az eljáráshoz kétirányú egyenáramú fogyasztásmérő használata szükséges.

1.   A VIZSGÁLAT MÓDJA

| 1.1. | Ha az akkumulátorok újak vagy azokat hosszabb ideig töltötték, azok kisütését a gyártó ajánlásának megfelelően kell elvégezni. A kisütést követően legalább 8 órás kondicionálást kell biztosítani környezeti hőmérsékleten. |
| --- | --- |

1.1.

Ha az akkumulátorok újak vagy azokat hosszabb ideig töltötték, azok kisütését a gyártó ajánlásának megfelelően kell elvégezni. A kisütést követően legalább 8 órás kondicionálást kell biztosítani környezeti hőmérsékleten.

| 1.2. | A teljes töltöttséget a gyártó által ajánlott töltési eljárással kell elérni. |
| --- | --- |

1.2.

A teljes töltöttséget a gyártó által ajánlott töltési eljárással kell elérni.

| 1.3. | A 4. melléklet 1.2.11., 1.4.1.2.2., 1.5.1.6. és 1.5.3.1.3. szakaszában említett fékpróbák elvégzésekor folyamatosan összesítve fel kell jegyezni a hajtómotor által felvett és a regeneratív fékrendszer által adott energiaértéket, majd ezt kell használni egy adott vizsgálat elején vagy végén a töltöttségi állapot meghatározásához. |
| --- | --- |

1.3.

A 4. melléklet 1.2.11., 1.4.1.2.2., 1.5.1.6. és 1.5.3.1.3. szakaszában említett fékpróbák elvégzésekor folyamatosan összesítve fel kell jegyezni a hajtómotor által felvett és a regeneratív fékrendszer által adott energiaértéket, majd ezt kell használni egy adott vizsgálat elején vagy végén a töltöttségi állapot meghatározásához.

| 1.4. | Az akkumulátor töltöttségi állapotának összehasonlító (pl. az 1.5.3.1.3. szakasz szerinti) vizsgálatokhoz történő megismétléséhez az akkumulátorokat újra fel kell tölteni legalább ugyanarra a szintre, és állandó terheléssel közel azonos áramerősséggel le kell meríteni mindaddig, amíg a kívánt töltöttségi szintet el nem érjük. Más megoldásként a kizárólag hajtóakkumulátorral táplált járművek esetében a töltöttségi szint a jármű járatásával is beállítható. A részlegesen feltöltött akkumulátorral elkezdendő vizsgálatokat a kívánt töltöttség elérése után a lehető leghamarabb meg kell kezdeni. |
| --- | --- |

1.4.

Az akkumulátor töltöttségi állapotának összehasonlító (pl. az 1.5.3.1.3. szakasz szerinti) vizsgálatokhoz történő megismétléséhez az akkumulátorokat újra fel kell tölteni legalább ugyanarra a szintre, és állandó terheléssel közel azonos áramerősséggel le kell meríteni mindaddig, amíg a kívánt töltöttségi szintet el nem érjük. Más megoldásként a kizárólag hajtóakkumulátorral táplált járművek esetében a töltöttségi szint a jármű járatásával is beállítható. A részlegesen feltöltött akkumulátorral elkezdendő vizsgálatokat a kívánt töltöttség elérése után a lehető leghamarabb meg kell kezdeni.

---

5. MELLÉKLET

Az ADR-ben meghatározott, egyes járművekre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a melléklet a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás (ADR) B. mellékletének 9.2.3. szakasza alá tartozó egyes járművekre vonatkozik.

2.   ELŐÍRÁSOK

2.1.   Általános rendelkezések

A veszélyes áruk szállítóeszközeként történő használatra szánt gépjárműveknek és pótkocsiknak ezen előírás valamennyi vonatkozó műszaki követelményét teljesíteniük kell. Ezen túlmenően szükség szerint érvényesülnek a következő műszaki rendelkezések.

2.2.   Pótkocsik blokkolásgátló fékrendszere

| 2.2.1. | Az O4 kategóriájú pótkocsikat fel kell szerelni az ezen előírás 13. mellékletében meghatározott A kategóriájú blokkolásgátló rendszerekkel. |
| --- | --- |

2.2.1.

Az O4 kategóriájú pótkocsikat fel kell szerelni az ezen előírás 13. mellékletében meghatározott A kategóriájú blokkolásgátló rendszerekkel.

2.3.   Tartós fékrendszer

| 2.3.1. | A 16 tonnánál nagyobb tömegű vagy O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveket ezen előírás 2.15. szakasza szerint fel kell szerelni tartós fékrendszerrel, melynek meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  2.3.1.1. | A tartós fékrendszer működtetési módozatainak az előírás 2.15.2.1–2.15.2.3. szakaszában leírt típusok közül kell kikerülnie. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

A 16 tonnánál nagyobb tömegű vagy O4 kategóriájú pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveket ezen előírás 2.15. szakasza szerint fel kell szerelni tartós fékrendszerrel, melynek meg kell felelnie a következő követelményeknek:

2.3.1.1.

A tartós fékrendszer működtetési módozatainak az előírás 2.15.2.1–2.15.2.3. szakaszában leírt típusok közül kell kikerülnie.

| 2.3.1.2. | A blokkolásgátló rendszer elektromos meghibásodása esetén az integrált vagy kombinált tartós fékrendszernek önműködően ki kell kapcsolnia. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

A blokkolásgátló rendszer elektromos meghibásodása esetén az integrált vagy kombinált tartós fékrendszernek önműködően ki kell kapcsolnia.

| 2.3.1.3. | A blokkolásgátló fékrendszernek kell vezérelnie a tartós fékrendszer hatásosságát úgy, hogy a tartós fékrendszer által fékezett tengely(eke)t a rendszer 15 km/h sebesség felett ne blokkolhassa. Ez a követelmény azonban nem érvényesül a fékrendszernek a motor természetes fékező erejéből álló részére. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

A blokkolásgátló fékrendszernek kell vezérelnie a tartós fékrendszer hatásosságát úgy, hogy a tartós fékrendszer által fékezett tengely(eke)t a rendszer 15 km/h sebesség felett ne blokkolhassa. Ez a követelmény azonban nem érvényesül a fékrendszernek a motor természetes fékező erejéből álló részére.

| 2.3.1.4. | A tartós fékrendszer több hatásossági fokozatból kell, hogy álljon, ideértve a terheletlen állapotnak megfelelő alacsony fokozatot. Amennyiben a gépjármű tartós fékrendszerét a motor alkotja, a különböző sebességfokozatokat kell különböző hatásossági fokozatnak tekinteni. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

A tartós fékrendszer több hatásossági fokozatból kell, hogy álljon, ideértve a terheletlen állapotnak megfelelő alacsony fokozatot. Amennyiben a gépjármű tartós fékrendszerét a motor alkotja, a különböző sebességfokozatokat kell különböző hatásossági fokozatnak tekinteni.

| 2.3.1.5. | A tartós fékrendszer hatásosságának meg kell felelnie ezen előírás 4. melléklete 1.8. szakaszának követelményeinek (IIA. típusú vizsgálat), terhelt járműtömeg mellett, mely a gépjármű terhelt tömegéből és annak megengedett legnagyobb vontatott tömegéből áll, de a szerelvény össztömege nem lehet nagyobb 44 tonnánál. |
| --- | --- |

2.3.1.5.

A tartós fékrendszer hatásosságának meg kell felelnie ezen előírás 4. melléklete 1.8. szakaszának követelményeinek (IIA. típusú vizsgálat), terhelt járműtömeg mellett, mely a gépjármű terhelt tömegéből és annak megengedett legnagyobb vontatott tömegéből áll, de a szerelvény össztömege nem lehet nagyobb 44 tonnánál.

| 2.3.2. | Ha a pótkocsit tartós fékrendszerrel szerelték fel, annak esettől függően meg kell felelnie a fenti 2.3.1.1–2.3.1.4. szakasz követelményeinek. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ha a pótkocsit tartós fékrendszerrel szerelték fel, annak esettől függően meg kell felelnie a fenti 2.3.1.1–2.3.1.4. szakasz követelményeinek.

2.4.   Az O1 és O2 kategóriájú EX/III járművek fékezési követelményei

| 2.4.1. | Ezen előírás 5.2.2.9. szakasza ellenére a 105. számú előírásban meghatározott O1 és O2 kategóriájú EX/III járműveket tömegüktől függetlenül olyan fékrendszerrel kell felszerelni, amely önműködően megállásig fékezi a pótkocsit, ha a pótkocsi mozgása közben a kapcsolószerkezet leválik. |
| --- | --- |

2.4.1.

Ezen előírás 5.2.2.9. szakasza ellenére a 105. számú előírásban meghatározott O1 és O2 kategóriájú EX/III járműveket tömegüktől függetlenül olyan fékrendszerrel kell felszerelni, amely önműködően megállásig fékezi a pótkocsit, ha a pótkocsi mozgása közben a kapcsolószerkezet leválik.

---

6. MELLÉKLET

Nyomásfelfutásiidő-mérési módszere sűrített levegős fékrendszerekkel ellátott járműveknél

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 1.1. | Az üzemi fékrendszer nyomásfelfutási idejét álló helyzetű járművön kell meghatározni, a nyomást a legkedvezőtlenebbül elhelyezett fék melletti fékhenger bemeneti nyílásánál kell mérni. Kombinált sűrített levegős/hidraulikus fékrendszerekkel felszerelt járműveknél a nyomást a legkedvezőtlenebb helyzetű pneumatikus munkahenger bemeneténél lehet mérni. Ha a jármű terhelésérzékelő szelepekkel van ellátva, azt „terhelt” állásba kell állítani. |
| --- | --- |

1.1.

Az üzemi fékrendszer nyomásfelfutási idejét álló helyzetű járművön kell meghatározni, a nyomást a legkedvezőtlenebbül elhelyezett fék melletti fékhenger bemeneti nyílásánál kell mérni. Kombinált sűrített levegős/hidraulikus fékrendszerekkel felszerelt járműveknél a nyomást a legkedvezőtlenebb helyzetű pneumatikus munkahenger bemeneténél lehet mérni. Ha a jármű terhelésérzékelő szelepekkel van ellátva, azt „terhelt” állásba kell állítani.

| 1.2. | E vizsgálatok során az egyes tengelyek fékhengerei löketének akkorának kell lennie, ami a lehető legszűkebbre beállított fékeknek felel meg. |
| --- | --- |

1.2.

E vizsgálatok során az egyes tengelyek fékhengerei löketének akkorának kell lennie, ami a lehető legszűkebbre beállított fékeknek felel meg.

| 1.3. | Az e melléklet rendelkezéseinek alkalmazásával meghatározott nyomásfelfutási időket tizedmásodpercre kell kerekíteni. Ha a századot jelző szám öt vagy több, a nyomásfelfutási időt a következő tizedre kell felkerekíteni. |
| --- | --- |

1.3.

Az e melléklet rendelkezéseinek alkalmazásával meghatározott nyomásfelfutási időket tizedmásodpercre kell kerekíteni. Ha a századot jelző szám öt vagy több, a nyomásfelfutási időt a következő tizedre kell felkerekíteni.

2.   GÉPJÁRMŰVEK

| 2.1. | Az egyes vizsgálatok kezdetén az energiatároló berendezésben a nyomásnak meg kell egyeznie azzal a nyomással, melynél a szabályozó helyreállítja a rendszerbe történő betáplálást. A vezérlővel (pl. nyomáshatárolóval felszerelt kompresszorokkal) nem felszerelt rendszerek esetében a tartály nyomásának minden vizsgálat megkezdésekor 90 %-ának kell lennie a gyártó által megállapított és a 7. melléklet 1.2.2.1. szakaszában meghatározott és az e mellékletben előírt vizsgálatokhoz használt nyomásnak. |
| --- | --- |

2.1.

Az egyes vizsgálatok kezdetén az energiatároló berendezésben a nyomásnak meg kell egyeznie azzal a nyomással, melynél a szabályozó helyreállítja a rendszerbe történő betáplálást. A vezérlővel (pl. nyomáshatárolóval felszerelt kompresszorokkal) nem felszerelt rendszerek esetében a tartály nyomásának minden vizsgálat megkezdésekor 90 %-ának kell lennie a gyártó által megállapított és a 7. melléklet 1.2.2.1. szakaszában meghatározott és az e mellékletben előírt vizsgálatokhoz használt nyomásnak.

| 2.2. | A nyomásfelfutási időt a működtetési idő (tf) függvényeként egymás utáni teljes fékezésekkel kell megállapítani, kezdve a lehető legrövidebb működtetési idővel, majd az idő körülbelül 0,4 másodpercre növelésével. A mért értékeket diagramban kell ábrázolni. |
| --- | --- |

2.2.

A nyomásfelfutási időt a működtetési idő (tf) függvényeként egymás utáni teljes fékezésekkel kell megállapítani, kezdve a lehető legrövidebb működtetési idővel, majd az idő körülbelül 0,4 másodpercre növelésével. A mért értékeket diagramban kell ábrázolni.

| 2.3. | A vizsgálathoz a 0,2 másodperc működtetési időnek megfelelő nyomásfelfutási időt kell figyelembe venni. A nyomásfelfutási idő az ábrából interpolálással kapható meg. |
| --- | --- |

2.3.

A vizsgálathoz a 0,2 másodperc működtetési időnek megfelelő nyomásfelfutási időt kell figyelembe venni. A nyomásfelfutási idő az ábrából interpolálással kapható meg.

| 2.4. | A 0,2 másodperc működtetési idő esetében nem haladhatja meg a 0,6 másodpercet a fékrendszer kezelőszerve működtetésének megkezdésétől a fékhengerben az aszimptotikus nyomásérték 75 %-ának eléréséig terjedő időtartam. |
| --- | --- |

2.4.

A 0,2 másodperc működtetési idő esetében nem haladhatja meg a 0,6 másodpercet a fékrendszer kezelőszerve működtetésének megkezdésétől a fékhengerben az aszimptotikus nyomásérték 75 %-ának eléréséig terjedő időtartam.

| 2.5. | Olyan gépjárművek esetében, amelyek pótkocsikhoz szolgáló pneumatikus vezérlővezetékkel vannak felszerelve, e melléklet 1.1. szakaszának követelményein túlmenően a nyomásfelfutási időt egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, az üzemi fékrendszer vezérlővezetékének kapcsolófejéhez kötött csővel is meg kell mérni. E vizsgálat alatt egy 385 ± 5 cm3 térfogatú edényt (ami egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, 650 kPa nyomás alatt álló cső térfogatának tekinthető) kell a töltővezeték kapcsolófejéhez kötni. A félpótkocsik vontatására tervezett vontatókat a félpótkocsival való összeköttetés céljára rugalmas csövekkel kell felszerelni. Ezért a kapcsolófejek e rugalmas csövek végein lesznek. A csövek hosszát és belső átmérőjét az előírás 2. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatvány 14.7.3. rovatába kell beírni. |
| --- | --- |

2.5.

Olyan gépjárművek esetében, amelyek pótkocsikhoz szolgáló pneumatikus vezérlővezetékkel vannak felszerelve, e melléklet 1.1. szakaszának követelményein túlmenően a nyomásfelfutási időt egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, az üzemi fékrendszer vezérlővezetékének kapcsolófejéhez kötött csővel is meg kell mérni. E vizsgálat alatt egy 385 ± 5 cm3 térfogatú edényt (ami egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, 650 kPa nyomás alatt álló cső térfogatának tekinthető) kell a töltővezeték kapcsolófejéhez kötni. A félpótkocsik vontatására tervezett vontatókat a félpótkocsival való összeköttetés céljára rugalmas csövekkel kell felszerelni. Ezért a kapcsolófejek e rugalmas csövek végein lesznek. A csövek hosszát és belső átmérőjét az előírás 2. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatvány 14.7.3. rovatába kell beírni.

| 2.6. | A fékpedál működtetésének megkezdésétől az addig eltelt idő, amíg






  a) | a pneumatikus vezérlővezeték kapcsolófejénél mért nyomás; |
| --- | --- | --- |

2.6.

A fékpedál működtetésének megkezdésétől az addig eltelt idő, amíg

a)

a pneumatikus vezérlővezeték kapcsolófejénél mért nyomás;

| b) | az elektromos vezérlővezetékben az ISO 11992:2003 szabvány szerint mért digitális terhelés értéke |
| --- | --- |

b)

az elektromos vezérlővezetékben az ISO 11992:2003 szabvány szerint mért digitális terhelés értéke

eléri az aszimptotikus, illetve végső nyomás x százalékát, nem haladhatja meg az alábbi táblázatban feltüntetett értékeket:

| x [százalék] | t [s] |
| --- | --- |
| 10 | 0,2 |
| 75 | 0,4 |

x [százalék]

t [s]

10

0,2

75

0,4

| 2.7. | O3, vagy O4 kategóriájú, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjármű esetében a fent említett követelményeken túlmenően ezen előírás 5.2.1.18.4.1. szakaszának előírásait is igazolni kell a következő vizsgálatok elvégzésével:






  a) | nyomásméréssel egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, a töltővezeték kapcsolófejéhez kötött cső végén; |
| --- | --- | --- |

2.7.

O3, vagy O4 kategóriájú, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjármű esetében a fent említett követelményeken túlmenően ezen előírás 5.2.1.18.4.1. szakaszának előírásait is igazolni kell a következő vizsgálatok elvégzésével:

a)

nyomásméréssel egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, a töltővezeték kapcsolófejéhez kötött cső végén;

| b) | a vezérlővezeték meghibásodásának szimulálásával a kapcsolófejnél; |
| --- | --- |

b)

a vezérlővezeték meghibásodásának szimulálásával a kapcsolófejnél;

| c) | az üzemi fék kezelőszervének a fenti 2.3. szakasz szerint 0,2 másodperc alatt történő működésbe hozásával. |
| --- | --- |

c)

az üzemi fék kezelőszervének a fenti 2.3. szakasz szerint 0,2 másodperc alatt történő működésbe hozásával.

3.   PÓTKOCSIK

3.1.   A pótkocsik nyomásfelfutási idejét a gépjármű nélkül kell mérni. A gépjármű kiváltására egy szimulátort kell használni, melyhez csatlakoztatni kell a töltővezeték kapcsolófejeit, a pneumatikus vezérlővezeték és/vagy az elektromos vezérlővezeték csatlakoztatóját.

3.2.   A töltővezeték nyomásának 650 kPa-nak kell lennie.

3.3.   A pneumatikus vezérlővezeték szimulátorának a következő jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| 3.3.1. | Rendelkeznie kell egy 30 liter térfogatú tartállyal, amit minden vizsgálat előtt feltöltenek 650 kPa nyomásra, és amelyet a vizsgálat alatt nem töltenek utána. A fék kezelőszervének kimeneténél a szimulátornak magába kell foglalnia egy legalább 4,0 és legfeljebb 4,3 mm átmérőjű kiömlőnyílást. A cső térfogatának a kiömlőnyílástól a kapcsolófejig – ez utóbbit is beleértve – 385 ± 5 cm3-nek kell lennie (ami egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, 650 kPa nyomás alatt álló cső térfogatának tekinthető). A 3.3.3. szakaszban említett vezérlővezeték-nyomásokat közvetlenül a kiömlőnyílás után kell mérni. |
| --- | --- |

3.3.1.

Rendelkeznie kell egy 30 liter térfogatú tartállyal, amit minden vizsgálat előtt feltöltenek 650 kPa nyomásra, és amelyet a vizsgálat alatt nem töltenek utána. A fék kezelőszervének kimeneténél a szimulátornak magába kell foglalnia egy legalább 4,0 és legfeljebb 4,3 mm átmérőjű kiömlőnyílást. A cső térfogatának a kiömlőnyílástól a kapcsolófejig – ez utóbbit is beleértve – 385 ± 5 cm3-nek kell lennie (ami egy 13 mm belső átmérőjű és 2,5 m hosszú, 650 kPa nyomás alatt álló cső térfogatának tekinthető). A 3.3.3. szakaszban említett vezérlővezeték-nyomásokat közvetlenül a kiömlőnyílás után kell mérni.

| 3.3.2. | A fékrendszer kezelőszervét úgy kell kialakítani, hogy üzem közbeni fékhatását a vizsgáló készülék ne befolyásolja. |
| --- | --- |

3.3.2.

A fékrendszer kezelőszervét úgy kell kialakítani, hogy üzem közbeni fékhatását a vizsgáló készülék ne befolyásolja.

| 3.3.3. | A szimulátort pl. a 3.3.1. szakasznak megfelelő kiömlőnyílás megválasztásával úgy kell beállítani, hogy ha egy 385 ± 5 cm3 térfogatú tartályt kötnek hozzá, annak az időnek, amíg a nyomás 65 kPa-ról 490 kPa-ra növekszik, 0,2 ± 0,01 másodpercnek kell lennie (a fenti két érték a 650 bar névleges nyomás 10, illetve 75 %-a). Ha a fent említett tartályt egy 1 155 ± 15 cm3 térfogatú tartállyal váltják fel, annak az időnek, amíg a nyomás további beszabályozás nélkül 65 kPa-ról 490 kPa-ra növekszik, 0,38 ± 0,02 másodpercnek kell lennie. E két nyomásérték között a nyomásnak közelítőleg lineárisan kell növekednie. Ezeket a tartályokat rugalmas cső alkalmazása nélkül kell a kapcsolófejhez kötni, és a csatlakozások belső átmérőjének legalább 10 mm-nek kell lennie. |
| --- | --- |

3.3.3.

A szimulátort pl. a 3.3.1. szakasznak megfelelő kiömlőnyílás megválasztásával úgy kell beállítani, hogy ha egy 385 ± 5 cm3 térfogatú tartályt kötnek hozzá, annak az időnek, amíg a nyomás 65 kPa-ról 490 kPa-ra növekszik, 0,2 ± 0,01 másodpercnek kell lennie (a fenti két érték a 650 bar névleges nyomás 10, illetve 75 %-a). Ha a fent említett tartályt egy 1 155 ± 15 cm3 térfogatú tartállyal váltják fel, annak az időnek, amíg a nyomás további beszabályozás nélkül 65 kPa-ról 490 kPa-ra növekszik, 0,38 ± 0,02 másodpercnek kell lennie. E két nyomásérték között a nyomásnak közelítőleg lineárisan kell növekednie. Ezeket a tartályokat rugalmas cső alkalmazása nélkül kell a kapcsolófejhez kötni, és a csatlakozások belső átmérőjének legalább 10 mm-nek kell lennie.

| 3.3.4. | Az e melléklet függelékében található diagramokon példa látható a szimulátor helyes összeállítására és használatára. |
| --- | --- |

3.3.4.

Az e melléklet függelékében található diagramokon példa látható a szimulátor helyes összeállítására és használatára.

3.4.   Az elektromos vezérlővezetéken keresztül továbbított jelzésekre adott reakció ellenőrzésére szolgáló szimulátornak a következő jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| 3.4.1. | A szimulátornak a digitális utasításjelét az ISO 11992-2:2003 szabvány szerint kell az elektromos vezérlővezetékben létrehoznia és a pótkocsinak a megfelelő információt az ISO 7638:1997 szerinti szabvány 6. vagy 7. érintkezőjén keresztül kell továbbítania. A nyomásfelfutási idő mérésének céljára a szimulátor a gyártó kérésére úgy is továbbíthatja a pótkocsinak az információkat, hogy pneumatikus vezérlővezeték nincs jelen, és hogy az elektromos vezérlővezeték utasításjelét két független fékkör hozza létre (lásd az ISO 11992–2:2003 szabvány 6.4.2.2.24. és 6.4.2.2.25. szakaszát). |
| --- | --- |

3.4.1.

A szimulátornak a digitális utasításjelét az ISO 11992-2:2003 szabvány szerint kell az elektromos vezérlővezetékben létrehoznia és a pótkocsinak a megfelelő információt az ISO 7638:1997 szerinti szabvány 6. vagy 7. érintkezőjén keresztül kell továbbítania. A nyomásfelfutási idő mérésének céljára a szimulátor a gyártó kérésére úgy is továbbíthatja a pótkocsinak az információkat, hogy pneumatikus vezérlővezeték nincs jelen, és hogy az elektromos vezérlővezeték utasításjelét két független fékkör hozza létre (lásd az ISO 11992–2:2003 szabvány 6.4.2.2.24. és 6.4.2.2.25. szakaszát).

| 3.4.2. | A fékrendszer kezelőszervét úgy kell kialakítani, hogy annak üzem közbeni fékhatását a vizsgáló készülék ne befolyásolja. |
| --- | --- |

3.4.2.

A fékrendszer kezelőszervét úgy kell kialakítani, hogy annak üzem közbeni fékhatását a vizsgáló készülék ne befolyásolja.

| 3.4.3. | A nyomásfelfutási idő mérésének céljára az elektromos szimulátor által keltett jelzésnek meg kell felelnie a pneumatikus nyomás 0,0-ról 650 kPa-ra 0,2 ± 0,01 másodperc alatt történő lineáris növekedésének. |
| --- | --- |

3.4.3.

A nyomásfelfutási idő mérésének céljára az elektromos szimulátor által keltett jelzésnek meg kell felelnie a pneumatikus nyomás 0,0-ról 650 kPa-ra 0,2 ± 0,01 másodperc alatt történő lineáris növekedésének.

| 3.4.4. | Az e melléklet függelékében található diagramokon példa látható a szimulátor helyes összeállítására és használatára. |
| --- | --- |

3.4.4.

Az e melléklet függelékében található diagramokon példa látható a szimulátor helyes összeállítására és használatára.

3.5.   Fékhatásossági követelmények

| 3.5.1. | Pneumatikus vezérlővezetékkel ellátott pótkocsik esetében nem haladhatja meg a 0,4 másodpercet az az idő, ami attól a pillanattól, amikor a szimulátor által a fékezővezetékben létrehozott nyomás eléri a 65 kPa-t, addig a pillanatig telik el, amikor a pótkocsifék kezelőszervének nyomása eléri aszimptotikus értékének 75 %-át. |
| --- | --- |

3.5.1.

Pneumatikus vezérlővezetékkel ellátott pótkocsik esetében nem haladhatja meg a 0,4 másodpercet az az idő, ami attól a pillanattól, amikor a szimulátor által a fékezővezetékben létrehozott nyomás eléri a 65 kPa-t, addig a pillanatig telik el, amikor a pótkocsifék kezelőszervének nyomása eléri aszimptotikus értékének 75 %-át.

| 3.5.1.1. | Pneumatikus vezérlővezetékkel ellátott és elektromos vezérlésátvitellel rendelkező pótkocsikat az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő (öt- vagy hétpólusú) csatlakozón keresztül történő áramellátás mellett kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Pneumatikus vezérlővezetékkel ellátott és elektromos vezérlésátvitellel rendelkező pótkocsikat az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő (öt- vagy hétpólusú) csatlakozón keresztül történő áramellátás mellett kell ellenőrizni.

| 3.5.2. | Elektromos vezérlővezetékkel ellátott pótkocsik esetében nem haladhatja meg a 0,4 másodpercet az az idő, ami attól a pillanattól, amikor a szimulátor által a fékezővezetékben keltett jelzés meghaladja a 65 kPa-nak megfelelő értéket, addig a pillanatig telik el, amikor a pótkocsifék kezelőszervének nyomása eléri aszimptotikus értékének 75 %-át. |
| --- | --- |

3.5.2.

Elektromos vezérlővezetékkel ellátott pótkocsik esetében nem haladhatja meg a 0,4 másodpercet az az idő, ami attól a pillanattól, amikor a szimulátor által a fékezővezetékben keltett jelzés meghaladja a 65 kPa-nak megfelelő értéket, addig a pillanatig telik el, amikor a pótkocsifék kezelőszervének nyomása eléri aszimptotikus értékének 75 %-át.

| 3.5.3. | Pneumatikus és elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében a nyomásfelfutási idő mérését mindkét vezérlővezetékre külön kell elvégezni, a fent meghatározott vonatkozó eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

3.5.3.

Pneumatikus és elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében a nyomásfelfutási idő mérését mindkét vezérlővezetékre külön kell elvégezni, a fent meghatározott vonatkozó eljárásnak megfelelően.

FÜGGELÉK

PÉLDÁK SZIMULÁTOROKRA

(lásd a 6. melléklet 3. szakaszát)

| 1. | A szimulátor beállítása |
| --- | --- |

1.

A szimulátor beállítása

Image

| 2. | A pótkocsi vizsgálata |
| --- | --- |

2.

A pótkocsi vizsgálata

Image

| 3. | Példa elektromos vezérlővezeték-szimulátorra |
| --- | --- |

3.

Példa elektromos vezérlővezeték-szimulátorra

Image

---

7. MELLÉKLET

Az energiaforrásokra és az energiatároló eszközökre (energiatároló akkumulátorokra) vonatkozó rendelkezések

A.   SŰRÍTETT LEVEGŐS FÉKRENDSZEREK

1.   ENERGIATÁROLÓ BERENDEZÉSEK (ENERGIATARTÁLYOK) KAPACITÁSA

1.1.   Általános előírások

| 1.1.1. | Azokat a járműveket, melyek esetében a fékrendszer működtetéséhez sűrített levegő szükséges, e melléklet (A. része) 1.2. és 1.3. szakasza követelményeinek megfelelő kapacitású energiatároló berendezésekkel (energiatartályokkal) kell felszerelni. |
| --- | --- |

1.1.1.

Azokat a járműveket, melyek esetében a fékrendszer működtetéséhez sűrített levegő szükséges, e melléklet (A. része) 1.2. és 1.3. szakasza követelményeinek megfelelő kapacitású energiatároló berendezésekkel (energiatartályokkal) kell felszerelni.

| 1.1.2. | A különböző fékkörök tartályainak könnyen azonosíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

1.1.2.

A különböző fékkörök tartályainak könnyen azonosíthatónak kell lenniük.

| 1.1.3. | Mindazonáltal az energiatároló berendezések térfogatának nem kell elérnie az előírt értéket, ha a fékrendszer olyan, hogy az energiatartalékok teljes hiánya esetén is elérhető legalább a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás. |
| --- | --- |

1.1.3.

Mindazonáltal az energiatároló berendezések térfogatának nem kell elérnie az előírt értéket, ha a fékrendszer olyan, hogy az energiatartalékok teljes hiánya esetén is elérhető legalább a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás.

| 1.1.4. | E melléklet 1.2. és 1.3. szakasza követelményei teljesítésének igazolásakor a fékek hézagát a lehető legkisebbre kell beállítani. |
| --- | --- |

1.1.4.

E melléklet 1.2. és 1.3. szakasza követelményei teljesítésének igazolásakor a fékek hézagát a lehető legkisebbre kell beállítani.

1.2.   Gépjárművek

| 1.2.1. | A gépjárművek energiatároló berendezéseit (energiatartályait) úgy kell kialakítani, hogy az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése után az energiatároló berendezésben maradó nyomás legalább akkora legyen, mint ami a meghatározott biztonsági fék számára előírt fékhatás eléréséhez szükséges. |
| --- | --- |

1.2.1.

A gépjárművek energiatároló berendezéseit (energiatartályait) úgy kell kialakítani, hogy az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése után az energiatároló berendezésben maradó nyomás legalább akkora legyen, mint ami a meghatározott biztonsági fék számára előírt fékhatás eléréséhez szükséges.

| 1.2.2. | A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:






  1.2.2.1. | Az energiatároló berendezés(ek) kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározottnak kell lennie (1). Az energiaszintnek lehetővé kell tennie az üzemi fékrendszer fékhatásosságának elérését. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:

1.2.2.1.

Az energiatároló berendezés(ek) kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározottnak kell lennie (1). Az energiaszintnek lehetővé kell tennie az üzemi fékrendszer fékhatásosságának elérését.

| 1.2.2.2. | Az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani.

| 1.2.2.3. | Olyan gépjárművek esetében, amelyekhez pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett, illetve amelyeket pneumatikus vezérlővezetékkel szereltek fel, a töltővezetéket le kell zárni és egy 0,5 liter kapacitású sűrítettlevegő-tartályt kell közvetlenül a pneumatikus vezérlővezeték kapcsolófejéhez csatlakoztatni. Az egyes fékezések előtt teljesen meg kell szüntetni a nyomást ebben a sűrítettlevegő-tartályban. A fenti 1.2.1. szakaszban említett vizsgálat után a pneumatikus vezérlővezetékhez továbbított energiaszint nem eshet az alá a szint alá, mint amennyi az első fékezés alkalmával kapott érték fele. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

Olyan gépjárművek esetében, amelyekhez pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett, illetve amelyeket pneumatikus vezérlővezetékkel szereltek fel, a töltővezetéket le kell zárni és egy 0,5 liter kapacitású sűrítettlevegő-tartályt kell közvetlenül a pneumatikus vezérlővezeték kapcsolófejéhez csatlakoztatni. Az egyes fékezések előtt teljesen meg kell szüntetni a nyomást ebben a sűrítettlevegő-tartályban. A fenti 1.2.1. szakaszban említett vizsgálat után a pneumatikus vezérlővezetékhez továbbított energiaszint nem eshet az alá a szint alá, mint amennyi az első fékezés alkalmával kapott érték fele.

1.3.   Pótkocsik

| 1.3.1. | A pótkocsikra szerelt energiatároló berendezéseknek (energiatartályoknak) olyannak kell lenniük, hogy a vontatójármű üzemi fékrendszerének nyolc teljes löketű működtetése után az energiát felhasználó alkatrészekhez szállított energiaszint ne essen olyan szint alá, mint amennyi az első fékezésnél kapott érték fele, és anélkül, hogy a pótkocsin akár az automatikus, akár a rögzítőfékrendszert működtetnék. |
| --- | --- |

1.3.1.

A pótkocsikra szerelt energiatároló berendezéseknek (energiatartályoknak) olyannak kell lenniük, hogy a vontatójármű üzemi fékrendszerének nyolc teljes löketű működtetése után az energiát felhasználó alkatrészekhez szállított energiaszint ne essen olyan szint alá, mint amennyi az első fékezésnél kapott érték fele, és anélkül, hogy a pótkocsin akár az automatikus, akár a rögzítőfékrendszert működtetnék.

| 1.3.2. | A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:






  1.3.2.1. | az energiatároló berendezések nyomásának minden vizsgálat kezdetén 850 kPa-nak kell lennie; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:

1.3.2.1.

az energiatároló berendezések nyomásának minden vizsgálat kezdetén 850 kPa-nak kell lennie;

| 1.3.2.2. | a töltővezetéket le kell zárni; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani; |
| --- | --- |

1.3.2.2.

a töltővezetéket le kell zárni; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani;

| 1.3.2.3. | A vizsgálat alatt nem szabad az energiatároló berendezéseket utántölteni. |
| --- | --- |

1.3.2.3.

A vizsgálat alatt nem szabad az energiatároló berendezéseket utántölteni.

| 1.3.2.4. | A pneumatikus fékezővezeték nyomásának minden fékezésnél 750 kPa-nak kell lennie; |
| --- | --- |

1.3.2.4.

A pneumatikus fékezővezeték nyomásának minden fékezésnél 750 kPa-nak kell lennie;

| 1.3.2.5. | az elektromos vezérlővezetékben a digitális terhelés értékének minden fékezésnél meg kell felelnie 750 kPa-nak. |
| --- | --- |

1.3.2.5.

az elektromos vezérlővezetékben a digitális terhelés értékének minden fékezésnél meg kell felelnie 750 kPa-nak.

2.   AZ ENERGIAFORRÁSOK KAPACITÁSA

2.1.   Általános előírások

A kompresszoroknak meg kell felelniük a következő pontokban meghatározott követelményeknek:

2.2.   Fogalommeghatározások

| 2.2.1. | „p1” a 2.2.2 szakaszban meghatározott p2 nyomás 65 %-a. |
| --- | --- |

2.2.1.

„p1” a 2.2.2 szakaszban meghatározott p2 nyomás 65 %-a.

| 2.2.2. | „p2” a gyártó által meghatározott és az 1.2.2.1. szakaszban említett érték. |
| --- | --- |

2.2.2.

„p2” a gyártó által meghatározott és az 1.2.2.1. szakaszban említett érték.

| 2.2.3. | „t1” az az idő, ami szükséges ahhoz, hogy a relatív nyomás 0-ról p1-re, „t2” pedig az ahhoz szükséges idő, hogy a relatív nyomás 0-ról p2-re emelkedjék. |
| --- | --- |

2.2.3.

„t1” az az idő, ami szükséges ahhoz, hogy a relatív nyomás 0-ról p1-re, „t2” pedig az ahhoz szükséges idő, hogy a relatív nyomás 0-ról p2-re emelkedjék.

2.3.   Vizsgálati feltételek

| 2.3.1. | A kompresszor fordulatszámának mindenkor akkorának kell lennie, ami akkor érhető el, ha a motor legnagyobb teljesítményének megfelelő fordulatszámon, vagy a szabályozó által megengedett fordulatszám jár. |
| --- | --- |

2.3.1.

A kompresszor fordulatszámának mindenkor akkorának kell lennie, ami akkor érhető el, ha a motor legnagyobb teljesítményének megfelelő fordulatszámon, vagy a szabályozó által megengedett fordulatszám jár.

| 2.3.2. | A t1 és t2 idő meghatározására szolgáló vizsgálatok során a segédberendezések energiatároló berendezését/berendezéseit le kell választani. |
| --- | --- |

2.3.2.

A t1 és t2 idő meghatározására szolgáló vizsgálatok során a segédberendezések energiatároló berendezését/berendezéseit le kell választani.

| 2.3.3. | Pótkocsik vontatására tervezett gépjárműveknél a pótkocsit egy energiatároló berendezésnek kell képviselnie, amelynek (kPa/100-ban kifejezett) p legnagyobb relatív nyomása az legyen, amit a vontatójármű töltőköre szolgáltatni képes, és amelynek (literben kifejezett) V térfogatát a p × V = 20 R képlet adja meg (R a pótkocsi tengelyein megengedett, tonnákban kifejezett legnagyobb tömeg). |
| --- | --- |

2.3.3.

Pótkocsik vontatására tervezett gépjárműveknél a pótkocsit egy energiatároló berendezésnek kell képviselnie, amelynek (kPa/100-ban kifejezett) p legnagyobb relatív nyomása az legyen, amit a vontatójármű töltőköre szolgáltatni képes, és amelynek (literben kifejezett) V térfogatát a p × V = 20 R képlet adja meg (R a pótkocsi tengelyein megengedett, tonnákban kifejezett legnagyobb tömeg).

2.4.   Az eredmények értelmezése

| 2.4.1. | A legkedvezőtlenebb helyzetű energiatároló berendezésre feljegyzett t1 idő nem haladhatja meg az alábbi értékeket:






  2.4.1.1. | 3 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása nem engedélyezett; vagy |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

A legkedvezőtlenebb helyzetű energiatároló berendezésre feljegyzett t1 idő nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

2.4.1.1.

3 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása nem engedélyezett; vagy

| 2.4.1.2. | 6 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

6 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett.

| 2.4.2. | A legkedvezőtlenebb helyzetű energiatároló berendezésre feljegyzett t2 idő nem haladhatja meg az alábbi értékeket:






  2.4.2.1. | 6 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása nem engedélyezett; vagy |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

A legkedvezőtlenebb helyzetű energiatároló berendezésre feljegyzett t2 idő nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

2.4.2.1.

6 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása nem engedélyezett; vagy

| 2.4.2.2. | 9 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

9 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett.

2.5.   Kiegészítő vizsgálat

| 2.5.1. | Ha a gépjármű fel van szerelve segédberendezések céljára szolgáló egy vagy több energiatároló berendezéssel, amelyek össztérfogata meghaladja a fék energiatároló berendezéseinek 20 %-át, kiegészítő vizsgálatot kell végezni, amelynek során nem léphet fel zavar a segédberendezések energiatároló berendezéseinek töltését működtető szelepek működésében. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ha a gépjármű fel van szerelve segédberendezések céljára szolgáló egy vagy több energiatároló berendezéssel, amelyek össztérfogata meghaladja a fék energiatároló berendezéseinek 20 %-át, kiegészítő vizsgálatot kell végezni, amelynek során nem léphet fel zavar a segédberendezések energiatároló berendezéseinek töltését működtető szelepek működésében.

| 2.5.2. | Az imént említett vizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a legkedvezőtlenebb helyzetű energiatároló berendezésben a nyomás 0-ról p2-re növeléséhez szükséges t3 idő ne érje el az alábbi értékeket:






  2.5.2.1. | 8 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása nem engedélyezett; vagy |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Az imént említett vizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a legkedvezőtlenebb helyzetű energiatároló berendezésben a nyomás 0-ról p2-re növeléséhez szükséges t3 idő ne érje el az alábbi értékeket:

2.5.2.1.

8 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása nem engedélyezett; vagy

| 2.5.2.2. | 11 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

11 perc olyan járművek esetében, amelyeknél pótkocsi csatlakoztatása engedélyezett.

| 2.5.3. | A vizsgálatot a fenti 2.3.1. és 2.3.3. szakaszban előírt feltételek mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.5.3.

A vizsgálatot a fenti 2.3.1. és 2.3.3. szakaszban előírt feltételek mellett kell elvégezni.

2.6.   Vontatójárművek

| 2.6.1. | Azoknak a gépjárműveknek, amelyekhez pótkocsit lehet csatlakoztatni, meg kell felelniük az ilyen csatlakoztatásra nem engedélyezett járművekre vonatkozó követelményeknek is. Ebben az esetben az e mellékelt 2.4.1., 2.4.2. (és 2.5.1.) szakaszában szereplő vizsgálatokat e melléklet 2.3.3. szakaszában említett energiatároló berendezés nélkül kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.6.1.

Azoknak a gépjárműveknek, amelyekhez pótkocsit lehet csatlakoztatni, meg kell felelniük az ilyen csatlakoztatásra nem engedélyezett járművekre vonatkozó követelményeknek is. Ebben az esetben az e mellékelt 2.4.1., 2.4.2. (és 2.5.1.) szakaszában szereplő vizsgálatokat e melléklet 2.3.3. szakaszában említett energiatároló berendezés nélkül kell elvégezni.

B.   VÁKUUMOS FÉKRENDSZEREK

1.   ENERGIATÁROLÓ BERENDEZÉSEK (ENERGIATARTÁLYOK) KAPACITÁSA

1.1.   Általános előírások

| 1.1.1. | Azokat a járműveket, melyek esetében a fékrendszer működtetéséhez vákuum szükséges, e melléklet (B. része) 1.2. és 1.3. szakasza követelményeinek megfelelő kapacitású energiatároló berendezésekkel (energiatartályokkal) kell felszerelni. |
| --- | --- |

1.1.1.

Azokat a járműveket, melyek esetében a fékrendszer működtetéséhez vákuum szükséges, e melléklet (B. része) 1.2. és 1.3. szakasza követelményeinek megfelelő kapacitású energiatároló berendezésekkel (energiatartályokkal) kell felszerelni.

| 1.1.2. | Mindazonáltal az energiatároló berendezések térfogatának nem kell elérnie az előírt értéket, ha a fékrendszer olyan, hogy az energiatartalékok teljes hiánya esetén is elérhető legalább a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás. |
| --- | --- |

1.1.2.

Mindazonáltal az energiatároló berendezések térfogatának nem kell elérnie az előírt értéket, ha a fékrendszer olyan, hogy az energiatartalékok teljes hiánya esetén is elérhető legalább a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás.

| 1.1.3. | E melléklet 1.2. és 1.3. szakasza követelményei teljesítésének igazolásakor a fékek hézagát a lehető legkisebbre kell beállítani. |
| --- | --- |

1.1.3.

E melléklet 1.2. és 1.3. szakasza követelményei teljesítésének igazolásakor a fékek hézagát a lehető legkisebbre kell beállítani.

1.2.   Gépjárművek

| 1.2.1. | A gépjárművek energiatároló berendezéseinek olyannak kell lenniük, hogy még biztosítani lehessen a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatást;






  1.2.1.1. | ha az energiaforrás vákuumszivattyú, az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése után; valamint |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

A gépjárművek energiatároló berendezéseinek olyannak kell lenniük, hogy még biztosítani lehessen a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatást;

1.2.1.1.

ha az energiaforrás vákuumszivattyú, az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése után; valamint

| 1.2.1.2. | ha az energiaforrás a motor, az üzemi fékrendszer kezelőszervének négy teljes löketű működtetése után. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

ha az energiaforrás a motor, az üzemi fékrendszer kezelőszervének négy teljes löketű működtetése után.

| 1.2.2. | A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:






  1.2.2.1. | az energiatároló berendezés(ek) kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározottnak kell lennie (2). Az energiaszintnek lehetővé kell tennie az üzemi fékrendszer fékhatásosságának elérését; és akkora vákuumnak kell megfelelnie, ami legfeljebb az energiaforrás által előállított legnagyobb vákuum 90 %-a; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:

1.2.2.1.

az energiatároló berendezés(ek) kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározottnak kell lennie (2). Az energiaszintnek lehetővé kell tennie az üzemi fékrendszer fékhatásosságának elérését; és akkora vákuumnak kell megfelelnie, ami legfeljebb az energiaforrás által előállított legnagyobb vákuum 90 %-a;

| 1.2.2.2. | az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani; |
| --- | --- |

1.2.2.2.

az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani;

| 1.2.2.3. | pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárművek esetében a töltővezetéket le kell zárni, és a vezérlővezetékhez egy 0,5 liter térfogatú energiatároló berendezést kell csatlakoztatni. A fenti 1.2.1. szakaszban említett vizsgálat után a vezérlővezetékben fennálló vákuumszint nem eshet az első fékezés alkalmával kapott érték fele alá. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárművek esetében a töltővezetéket le kell zárni, és a vezérlővezetékhez egy 0,5 liter térfogatú energiatároló berendezést kell csatlakoztatni. A fenti 1.2.1. szakaszban említett vizsgálat után a vezérlővezetékben fennálló vákuumszint nem eshet az első fékezés alkalmával kapott érték fele alá.

1.3.   Pótkocsik (csak az O1 és O2 kategóriák)

| 1.3.1. | A pótkocsik energiatároló berendezéseinek (energiatartályainak) olyannak kell lenniük, hogy a felhasználási helyeken rendelkezésre álló vákuumszint a pótkocsi üzemi fékrendszerének négy teljes löketű működtetéséből álló vizsgálat után ne essen az első fékezés alkalmával kapott érték fele alá. |
| --- | --- |

1.3.1.

A pótkocsik energiatároló berendezéseinek (energiatartályainak) olyannak kell lenniük, hogy a felhasználási helyeken rendelkezésre álló vákuumszint a pótkocsi üzemi fékrendszerének négy teljes löketű működtetéséből álló vizsgálat után ne essen az első fékezés alkalmával kapott érték fele alá.

| 1.3.2. | A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:






  1.3.2.1. | Az energiatároló berendezés/berendezések kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározott értéken kell lennie (2). Ennek akkorának kell lennie, hogy lehetővé tegye az üzemi fékrendszerre előírt fékhatás elérését. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:

1.3.2.1.

Az energiatároló berendezés/berendezések kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározott értéken kell lennie (2). Ennek akkorának kell lennie, hogy lehetővé tegye az üzemi fékrendszerre előírt fékhatás elérését.

| 1.3.2.2. | Az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

Az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani.

2.   AZ ENERGIAFORRÁSOK KAPACITÁSA

2.1.   Általános előírások

| 2.1.1. | A külső légköri nyomásról kezdve az energiaforrásnak képesnek kell lennie három perc alatt létrehozni az energiatároló berendezésben a fenti 1.2.2.1. szakaszban meghatározott kezdeti szintet. Olyan gépjárművek esetében, amelyek számára pótkocsi vontatása engedélyezett, annak az időnek, amely a 2.2. szakaszban meghatározott feltételek között a fenti érték eléréséhez szükséges, a 6 percet nem szabad meghaladnia. |
| --- | --- |

2.1.1.

A külső légköri nyomásról kezdve az energiaforrásnak képesnek kell lennie három perc alatt létrehozni az energiatároló berendezésben a fenti 1.2.2.1. szakaszban meghatározott kezdeti szintet. Olyan gépjárművek esetében, amelyek számára pótkocsi vontatása engedélyezett, annak az időnek, amely a 2.2. szakaszban meghatározott feltételek között a fenti érték eléréséhez szükséges, a 6 percet nem szabad meghaladnia.

2.2.   Vizsgálati feltételek

| 2.2.1. | A vákuumforrás fordulatszámának a következőnek kell lennie:






  2.2.1.1. | amennyiben a vákuumforrás a jármű motorja, az álló jármű és semleges helyzetbe kapcsolt sebességváltó mellett alapjáraton járó motor fordulatszáma; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

A vákuumforrás fordulatszámának a következőnek kell lennie:

2.2.1.1.

amennyiben a vákuumforrás a jármű motorja, az álló jármű és semleges helyzetbe kapcsolt sebességváltó mellett alapjáraton járó motor fordulatszáma;

| 2.2.1.2. | amennyiben a vákuumforrás szivattyú, a motor legnagyobb teljesítményleadásához tartozó fordulatszámának 65 %-án járó motor mellett elérhető fordulatszám; valamint |
| --- | --- |

2.2.1.2.

amennyiben a vákuumforrás szivattyú, a motor legnagyobb teljesítményleadásához tartozó fordulatszámának 65 %-án járó motor mellett elérhető fordulatszám; valamint

| 2.2.1.3. | amennyiben a vákuumforrás szivattyú és a motor szabályozóval van felszerelve, ott a szabályozó által engedélyezett legnagyobb fordulatszám 65 %-án járó motor mellett elérhető fordulatszám. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

amennyiben a vákuumforrás szivattyú és a motor szabályozóval van felszerelve, ott a szabályozó által engedélyezett legnagyobb fordulatszám 65 %-án járó motor mellett elérhető fordulatszám.

| 2.2.2. | Ha a gépjármű vákuumos üzemi fékrendszerrel ellátott pótkocsi vontatásához használatos, akkor a pótkocsi egy energiatároló berendezés révén szimulálható, amelynek a befogadóképessége V liter a V = 15 R képlet alapján van számítva, ahol R a pótkocsi megengedett legnagyobb tengelyterhelése (tonnában). |
| --- | --- |

2.2.2.

Ha a gépjármű vákuumos üzemi fékrendszerrel ellátott pótkocsi vontatásához használatos, akkor a pótkocsi egy energiatároló berendezés révén szimulálható, amelynek a befogadóképessége V liter a V = 15 R képlet alapján van számítva, ahol R a pótkocsi megengedett legnagyobb tengelyterhelése (tonnában).

C.   HIDRAULIKUS FÉKBERENDEZÉSEK TÁROLT ENERGIÁVAL

1.   AZ ENERGIATÁROLÓ BERENDEZÉSEK (ENERGIAAKKUMULÁTOROK) KAPACITÁSA

1.1.   Általános előírások

| 1.1.1. | Az olyan járműveket, amelyeknél a fékrendszer működtetéséhez nyomás alatt álló hidraulikafolyadék által szolgáltatott tárolt energiára van szükség, e melléklet 1.2. szakasza követelményeinek megfelelő energiatároló berendezésekkel (energiaakkumulátorokkal) kell felszerelni. |
| --- | --- |

1.1.1.

Az olyan járműveket, amelyeknél a fékrendszer működtetéséhez nyomás alatt álló hidraulikafolyadék által szolgáltatott tárolt energiára van szükség, e melléklet 1.2. szakasza követelményeinek megfelelő energiatároló berendezésekkel (energiaakkumulátorokkal) kell felszerelni.

| 1.1.2. | Mindazonáltal az energiatároló berendezéseknek nem kell elérniük az előírt kapacitást, ha a fékrendszer olyan, hogy az üzemi fékrendszer kezelőszervével az energiatartalékok teljes hiánya esetén is elérhető legalább a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás. |
| --- | --- |

1.1.2.

Mindazonáltal az energiatároló berendezéseknek nem kell elérniük az előírt kapacitást, ha a fékrendszer olyan, hogy az üzemi fékrendszer kezelőszervével az energiatartalékok teljes hiánya esetén is elérhető legalább a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás.

| 1.1.3. | Az e melléklet 1.2.1., 1.2.2. és 2.1. szakasza követelményei teljesítésének igazolásakor a fékek hézagát a lehető legkisebbre kell beállítani és, az 1.2.1. szakasz esetében, a teljes löketű működtetésnek olyan ütemben kell történnie, hogy legalább 60 másodperc szünet teljen el a működtetések között. |
| --- | --- |

1.1.3.

Az e melléklet 1.2.1., 1.2.2. és 2.1. szakasza követelményei teljesítésének igazolásakor a fékek hézagát a lehető legkisebbre kell beállítani és, az 1.2.1. szakasz esetében, a teljes löketű működtetésnek olyan ütemben kell történnie, hogy legalább 60 másodperc szünet teljen el a működtetések között.

1.2.   Gépjárművek

| 1.2.1. | A tárolt energiát alkalmazó hidraulikus fékrendszerrel felszerelt gépjárműveknek meg kell felelniük a következő követelményeknek:






  1.2.1.1. | Az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése után a kilencedik lenyomáskor még mindig el kell érni a biztonsági fékrendszerekre előírt fékhatást. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

A tárolt energiát alkalmazó hidraulikus fékrendszerrel felszerelt gépjárműveknek meg kell felelniük a következő követelményeknek:

1.2.1.1.

Az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése után a kilencedik lenyomáskor még mindig el kell érni a biztonsági fékrendszerekre előírt fékhatást.

| 1.2.1.2. | A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:






  1.2.1.2.1. | A vizsgálatot a gyártó által meghatározott nyomáson kell elkezdeni, de ez nem lehet nagyobb, mint a bekapcsolási nyomás. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:

1.2.1.2.1.

A vizsgálatot a gyártó által meghatározott nyomáson kell elkezdeni, de ez nem lehet nagyobb, mint a bekapcsolási nyomás.

| 1.2.1.2.2. | Az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani. |
| --- | --- |

1.2.1.2.2.

Az energiatároló berendezés(eke)t tölteni nem szabad; ezenkívül a segédberendezés(ek)hez szolgáló minden energiatároló berendezést le kell választani.

| 1.2.2. | Az előírás 5.2.1.5.1. szakaszában megadott feltételeket teljesíteni nem képes, tárolt energiájú hidraulikus fékrendszerrel ellátott gépjárművek esetében e szakasz feltételeit akkor lehet teljesítettnek tekinteni, ha teljesülnek az alábbi követelmények:






  1.2.2.1. | Az erőátviteli rendszer bármilyen egyszeri meghibásodása után még mindig el lehet érni az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése utáni kilencedik lenyomáskor a biztonsági fékrendszerekre előírt fékhatást, vagy ahol a tárolt energia alkalmazását igénylő biztonsági fékhatást egy külön kezelőszervvel érik el, nyolc teljes löketű működtetés utáni kilencedik lenyomáskor még mindig el lehet érni az előírás 5.2.1.4. szakaszában előírt maradó fékhatást. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Az előírás 5.2.1.5.1. szakaszában megadott feltételeket teljesíteni nem képes, tárolt energiájú hidraulikus fékrendszerrel ellátott gépjárművek esetében e szakasz feltételeit akkor lehet teljesítettnek tekinteni, ha teljesülnek az alábbi követelmények:

1.2.2.1.

Az erőátviteli rendszer bármilyen egyszeri meghibásodása után még mindig el lehet érni az üzemi fékrendszer kezelőszervének nyolc teljes löketű működtetése utáni kilencedik lenyomáskor a biztonsági fékrendszerekre előírt fékhatást, vagy ahol a tárolt energia alkalmazását igénylő biztonsági fékhatást egy külön kezelőszervvel érik el, nyolc teljes löketű működtetés utáni kilencedik lenyomáskor még mindig el lehet érni az előírás 5.2.1.4. szakaszában előírt maradó fékhatást.

| 1.2.2.2. | A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:






  1.2.2.2.1. | Statikus vagy a motor üresjáratának megfelelő fordulatszámon működő energiaforrás mellett valamilyen meghibásodást kell okozni az erőátviteli rendszerben. A hibaokozás előtt az energiatároló berendezésnek/berendezéseknek a gyártó által megadott nyomáson kell lennie/lenniük, de ez nem lehet nagyobb, mint a bekapcsolási nyomás. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2.

A vizsgálatot a következő követelményeknek megfelelően kell végezni:

1.2.2.2.1.

Statikus vagy a motor üresjáratának megfelelő fordulatszámon működő energiaforrás mellett valamilyen meghibásodást kell okozni az erőátviteli rendszerben. A hibaokozás előtt az energiatároló berendezésnek/berendezéseknek a gyártó által megadott nyomáson kell lennie/lenniük, de ez nem lehet nagyobb, mint a bekapcsolási nyomás.

| 1.2.2.2.2. | A segédberendezéseket és energiatároló berendezéseiket, ha vannak ilyenek, le kell választani. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2.

A segédberendezéseket és energiatároló berendezéseiket, ha vannak ilyenek, le kell választani.

2.   A HIDRAULIKUS FOLYADÉK ENERGIAFORRÁSOK KAPACITÁSA

| 2.1. | Az energiaforrásoknak meg kell felelniük a következő szakaszokban meghatározott követelményeknek:






  2.1.1. | Fogalommeghatározások






  2.1.1.1. | „p1” az energiatároló berendezés(ek)ben a rendszer gyártó által meghatározott legnagyobb üzemi nyomása (kikapcsolási nyomás). |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Az energiaforrásoknak meg kell felelniük a következő szakaszokban meghatározott követelményeknek:

2.1.1.

Fogalommeghatározások

2.1.1.1.

„p1” az energiatároló berendezés(ek)ben a rendszer gyártó által meghatározott legnagyobb üzemi nyomása (kikapcsolási nyomás).

| 2.1.1.2. | „p2” az üzemi fékrendszer kezelőszervének négy teljes löketű működtetése utáni nyomás, p1-ről indulva, az energiatároló berendezés(ek) töltése nélkül. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

„p2” az üzemi fékrendszer kezelőszervének négy teljes löketű működtetése utáni nyomás, p1-ről indulva, az energiatároló berendezés(ek) töltése nélkül.

| 2.1.1.3. | „t” az az idő, ami szükséges ahhoz, hogy az energiatároló berendezés(ek) nyomása p2-ről p1-re emelkedjék az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése nélkül. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

„t” az az idő, ami szükséges ahhoz, hogy az energiatároló berendezés(ek) nyomása p2-ről p1-re emelkedjék az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetése nélkül.

| 2.1.2. | Vizsgálati feltételek






  2.1.2.1. | A „t” idő meghatározásához szükséges vizsgálat során az energiaforrás fordulatszámának meg kell felelnie a legnagyobb teljesítményhez tartozó motorfordulatszámnak vagy a fordulatszám-szabályozó által korlátozott motorfordulatszámnak. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Vizsgálati feltételek

2.1.2.1.

A „t” idő meghatározásához szükséges vizsgálat során az energiaforrás fordulatszámának meg kell felelnie a legnagyobb teljesítményhez tartozó motorfordulatszámnak vagy a fordulatszám-szabályozó által korlátozott motorfordulatszámnak.

| 2.1.2.2. | A „t” idő megállapítására szolgáló vizsgálat során a segédberendezések energiatároló berendezés(ei)t nem szabad leválasztani, hacsak ez nem önműködően történik. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

A „t” idő megállapítására szolgáló vizsgálat során a segédberendezések energiatároló berendezés(ei)t nem szabad leválasztani, hacsak ez nem önműködően történik.

| 2.1.3. | Az eredmények értelmezése






  2.1.3.1. | A „t” idő, az M3, N2 és N3 kategóriák kivételével, egyetlen jármű esetében sem haladhatja meg a 20 másodpercet. |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Az eredmények értelmezése

2.1.3.1.

A „t” idő, az M3, N2 és N3 kategóriák kivételével, egyetlen jármű esetében sem haladhatja meg a 20 másodpercet.

| 2.1.3.2. | Az M3, N2 és N3 kategóriák esetében a „t” idő nem haladhatja meg a 30 másodpercet. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Az M3, N2 és N3 kategóriák esetében a „t” idő nem haladhatja meg a 30 másodpercet.

3.   A FIGYELMEZTETŐ BERENDEZÉSEK JELLEMZŐI

Álló motor mellett és a gyártó által meghatározott nyomásnál – ami azonban nem lehet nagyobb, mint a bekapcsolási nyomás – az üzemi fékrendszer kezelőszervének két következő teljes löketű működtetése során a figyelmeztető berendezés nem léphet működésbe.

---

(1)  A jóváhagyási adatlapon meg kell adni a kezdeti energiaszintet.

(2)  A jóváhagyási adatlapon meg kell adni a kezdeti energiaszintet.

---

8. MELLÉKLET

A rugóerő-tárolós fékrendszerek sajátos feltételeire vonatkozó rendelkezések

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁS

| 1.1. | „Rugóerő-tárolós fékrendszerek”: azok a fékrendszerek, amelyekben a fékezéshez megkívánt energiát energiatároló berendezésként (energiaakkumulátorként) egy vagy több rugó hozza létre. |
| --- | --- |

1.1.

„Rugóerő-tárolós fékrendszerek”: azok a fékrendszerek, amelyekben a fékezéshez megkívánt energiát energiatároló berendezésként (energiaakkumulátorként) egy vagy több rugó hozza létre.

| 1.1.1. | Azt az energiát, ami a fék oldása céljából a rugó összenyomásához szükséges, a járművezető által működtetett „kezelőszerv” adja (lásd az előírás 2.4. szakaszában szereplő fogalommeghatározást). |
| --- | --- |

1.1.1.

Azt az energiát, ami a fék oldása céljából a rugó összenyomásához szükséges, a járművezető által működtetett „kezelőszerv” adja (lásd az előírás 2.4. szakaszában szereplő fogalommeghatározást).

| 1.2. | „Rugóösszenyomó kamra”: az a fékkamra, amelyben a rugók összenyomását ténylegesen a munkaközeg nyomásváltozása hozza létre. |
| --- | --- |

1.2.

„Rugóösszenyomó kamra”: az a fékkamra, amelyben a rugók összenyomását ténylegesen a munkaközeg nyomásváltozása hozza létre.

| 1.3. | Ha a rugók összenyomását vákuumos berendezés végzi, a „nyomás” kifejezés e mellékletben mindenütt negatív nyomást jelent. |
| --- | --- |

1.3.

Ha a rugók összenyomását vákuumos berendezés végzi, a „nyomás” kifejezés e mellékletben mindenütt negatív nyomást jelent.

2.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 2.1. | Rugóerő-tárolós fékrendszer üzemi fékrendszerként nem használható. Ugyanakkor az üzemi fékrendszer erőátviteli rendszere egy részének meghibásodása esetén a rugóerő-tárolós fékrendszer használható az előírás 5.2.1.4. szakaszában előírt maradó fékhatás biztosítására, feltéve, hogy ezt a hatást a járművezető folyamatosan szabályozni tudja. Gépjárműveknél, kivéve az előírás 5.2.1.4.1. szakaszában előírt követelményeket teljesítő félpótkocsik vontatására tervezett vontatókat, a rugóerő-tárolós fékrendszer nem lehet a maradó fékhatás kizárólagos forrása. Vákuumos rugóerő-tárolós fékrendszerek pótkocsiknál nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

2.1.

Rugóerő-tárolós fékrendszer üzemi fékrendszerként nem használható. Ugyanakkor az üzemi fékrendszer erőátviteli rendszere egy részének meghibásodása esetén a rugóerő-tárolós fékrendszer használható az előírás 5.2.1.4. szakaszában előírt maradó fékhatás biztosítására, feltéve, hogy ezt a hatást a járművezető folyamatosan szabályozni tudja. Gépjárműveknél, kivéve az előírás 5.2.1.4.1. szakaszában előírt követelményeket teljesítő félpótkocsik vontatására tervezett vontatókat, a rugóerő-tárolós fékrendszer nem lehet a maradó fékhatás kizárólagos forrása. Vákuumos rugóerő-tárolós fékrendszerek pótkocsiknál nem alkalmazhatók.

| 2.2. | A rugóösszenyomó kamrában a nyomás kismértékű megváltoztatása nem okozhat jelentős fékerő változást. |
| --- | --- |

2.2.

A rugóösszenyomó kamrában a nyomás kismértékű megváltoztatása nem okozhat jelentős fékerő változást.

| 2.3. | Rugóerő-tárolós fékrendszerrel felszerelt gépjárművekre a következő követelmények vonatkoznak:






  2.3.1. | A rugóösszenyomó kamra köre vagy saját energiatartalékkal rendelkezik, vagy legalább két független energiatartalékról kell töltve lennie. A pótkocsi töltővezetékét azzal a feltétellel lehet erről a levegővezetékről leágaztatni, hogy a pótkocsi töltővezetékében bekövetkező nyomásesés nem hozhatja működésbe a rugóerő-tárolós fékhengert. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Rugóerő-tárolós fékrendszerrel felszerelt gépjárművekre a következő követelmények vonatkoznak:

2.3.1.

A rugóösszenyomó kamra köre vagy saját energiatartalékkal rendelkezik, vagy legalább két független energiatartalékról kell töltve lennie. A pótkocsi töltővezetékét azzal a feltétellel lehet erről a levegővezetékről leágaztatni, hogy a pótkocsi töltővezetékében bekövetkező nyomásesés nem hozhatja működésbe a rugóerő-tárolós fékhengert.

| 2.3.2. | Segédberendezések csak azzal a feltétellel kaphatnak energiát a rugóerő-tárolós fékhengert működtető levegő vezetékéről, hogy működésük még az energiaforrás meghibásodása esetén sem eredményezheti azt, hogy a rugóerő-tárolós fékhenger energiatartaléka az alá a szint alá esik, amellyel egyszer még ki lehet oldani a rugóerő-tárolós fékhengert. |
| --- | --- |

2.3.2.

Segédberendezések csak azzal a feltétellel kaphatnak energiát a rugóerő-tárolós fékhengert működtető levegő vezetékéről, hogy működésük még az energiaforrás meghibásodása esetén sem eredményezheti azt, hogy a rugóerő-tárolós fékhenger energiatartaléka az alá a szint alá esik, amellyel egyszer még ki lehet oldani a rugóerő-tárolós fékhengert.

| 2.3.3. | Mindenesetre a fékrendszer zérus nyomásról való feltöltése során a rugóerő-tárolós fékhengerek nem oldhatnak ki addig, amíg az üzemi fékrendszer nyomása nem elegendő ahhoz, hogy legalább a terhelt járműre előírt biztonsági fékhatásosságot biztosítani tudja az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetésével. |
| --- | --- |

2.3.3.

Mindenesetre a fékrendszer zérus nyomásról való feltöltése során a rugóerő-tárolós fékhengerek nem oldhatnak ki addig, amíg az üzemi fékrendszer nyomása nem elegendő ahhoz, hogy legalább a terhelt járműre előírt biztonsági fékhatásosságot biztosítani tudja az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetésével.

| 2.3.4. | Működtetés után a rugóerő-tárolós fékhengerek nem oldhatnak ki, ha az üzemi fékrendszerben nincs elegendő nyomás ahhoz, hogy legalább a terhelt járműre előírt maradék fékhatást biztosítani tudja az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetésével. |
| --- | --- |

2.3.4.

Működtetés után a rugóerő-tárolós fékhengerek nem oldhatnak ki, ha az üzemi fékrendszerben nincs elegendő nyomás ahhoz, hogy legalább a terhelt járműre előírt maradék fékhatást biztosítani tudja az üzemi fékrendszer kezelőszervének működtetésével.

| 2.4. | Gépjárműveknél a rugóerő-tárolós fékrendszert úgy kell megtervezni, hogy legalább háromszor lehessen a fékeket működtetni és kioldani, ha a rugóösszenyomó kamra kezdeti nyomása megfelel a legnagyobb tervezett nyomásnak. Pótkocsik esetében a pótkocsi lekapcsolása után legalább háromszor kell lehetségesnek lennie a fékek kioldásának, ha a lekapcsolás előtt a töltővezetékben a nyomás 750 kPa volt. Az ellenőrzés előtt azonban ki kell oldani a vészféket. Ezeket a feltételeket a lehetséges legkisebb hézagra beállított fékeknél kell teljesíteni. Ezenkívül amikor a pótkocsi össze van kapcsolva a vontatójárművel, lehetségesnek kell lennie a rögzítőfék ezen előírás 5.2.2.10. szakasza szerint meghatározott működtetésének és kioldásának. |
| --- | --- |

2.4.

Gépjárműveknél a rugóerő-tárolós fékrendszert úgy kell megtervezni, hogy legalább háromszor lehessen a fékeket működtetni és kioldani, ha a rugóösszenyomó kamra kezdeti nyomása megfelel a legnagyobb tervezett nyomásnak. Pótkocsik esetében a pótkocsi lekapcsolása után legalább háromszor kell lehetségesnek lennie a fékek kioldásának, ha a lekapcsolás előtt a töltővezetékben a nyomás 750 kPa volt. Az ellenőrzés előtt azonban ki kell oldani a vészféket. Ezeket a feltételeket a lehetséges legkisebb hézagra beállított fékeknél kell teljesíteni. Ezenkívül amikor a pótkocsi össze van kapcsolva a vontatójárművel, lehetségesnek kell lennie a rögzítőfék ezen előírás 5.2.2.10. szakasza szerint meghatározott működtetésének és kioldásának.

| 2.5. | Gépjárművek esetében a rugóösszenyomó kamra azon nyomása, amely alatt a rugók elkezdik működtetni a lehetséges legkisebb hézagra beállított fékeket, nem lehet nagyobb, mint a rendes körülmények között rendelkezésre álló legkisebb nyomás 80 %-a.
  Pótkocsik esetében a rugóösszenyomó kamra azon nyomása, amely alatt a rugók elkezdik működtetni a fékeket, nem lehet nagyobb, mint az az érték, ami az üzemi fékrendszer négy teljes löketű működtetése után áll elő, az előírás 7. melléklete A. része 1.3. szakaszának megfelelően. A kezdeti nyomás 700 kPa. |
| --- | --- |

2.5.

Gépjárművek esetében a rugóösszenyomó kamra azon nyomása, amely alatt a rugók elkezdik működtetni a lehetséges legkisebb hézagra beállított fékeket, nem lehet nagyobb, mint a rendes körülmények között rendelkezésre álló legkisebb nyomás 80 %-a.

Pótkocsik esetében a rugóösszenyomó kamra azon nyomása, amely alatt a rugók elkezdik működtetni a fékeket, nem lehet nagyobb, mint az az érték, ami az üzemi fékrendszer négy teljes löketű működtetése után áll elő, az előírás 7. melléklete A. része 1.3. szakaszának megfelelően. A kezdeti nyomás 700 kPa.

| 2.6. | Ha a rugóösszenyomó kamrát energiával ellátó vezeték nyomása – kivéve azon kisegítő kioldó berendezés vezetékeit, amelyek vákuummal működnek – olyan szintre esik, melynél a kerékfékszerkezet működésbe lép, figyelmeztető fény- vagy hangjelző berendezésnek is működésbe kell lépni. E feltétel teljesülése esetén a figyelmeztető berendezés lehet az előírás 5.2.1.29.1.1. szakaszában meghatározott vörös figyelmeztető jelzés. Ez a rendelkezés pótkocsikra nem vonatkozik. |
| --- | --- |

2.6.

Ha a rugóösszenyomó kamrát energiával ellátó vezeték nyomása – kivéve azon kisegítő kioldó berendezés vezetékeit, amelyek vákuummal működnek – olyan szintre esik, melynél a kerékfékszerkezet működésbe lép, figyelmeztető fény- vagy hangjelző berendezésnek is működésbe kell lépni. E feltétel teljesülése esetén a figyelmeztető berendezés lehet az előírás 5.2.1.29.1.1. szakaszában meghatározott vörös figyelmeztető jelzés. Ez a rendelkezés pótkocsikra nem vonatkozik.

| 2.7. | Ha az átmenő vagy félig átmenő fékrendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjármű rugóerő-tárolós fékrendszerrel felszerelt, az említett rendszer működtetésének működésbe kell hoznia a pótkocsi fékjeit is. |
| --- | --- |

2.7.

Ha az átmenő vagy félig átmenő fékrendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjármű rugóerő-tárolós fékrendszerrel felszerelt, az említett rendszer működtetésének működésbe kell hoznia a pótkocsi fékjeit is.

3.   KISEGÍTŐ KIOLDÓ RENDSZER

| 3.1. | A rugóerő-tárolós fékrendszert úgy kell megtervezni, hogy a fékek oldása még a rendszer meghibásodása esetén is lehetséges legyen. Ez egy kisegítő (pneumatikus, mechanikus stb.) kioldó berendezés használatával oldható meg.
  A kioldáshoz tartalékenergiát használó kisegítő kioldó berendezések az energiát a rugóerő-tárolós fékrendszerhez használt energiatartaléktól független energiatartalékból kapják. Az ilyen biztonsági kioldó berendezésekben használt pneumatikus vagy hidraulikus közeg ugyanarra a dugattyúfelületre hathat, amelyre a rugóösszenyomó kamrában a munkaközeg hat, azzal a kikötéssel, hogy a biztonsági kioldó berendezés külön vezetéket használ. Ennek a vezetéknek minden egyes rugóerő-tárolós fékhenger esetében közvetlenül a rugóösszenyomó kamra előtt kell csatlakoznia a normálvezetékhez, mely a kezelőszervet a rugóerő-tárolós fékhengerekkel kapcsolja össze. E csatlakozási pontnak tartalmaznia kell egy olyan berendezést, amely meggátolja, hogy egyik vezeték hatással legyen a másikra. Erre a berendezésre vonatkoznak az előírás 5.2.1.6. szakaszának követelményei is. |
| --- | --- |

3.1.

A rugóerő-tárolós fékrendszert úgy kell megtervezni, hogy a fékek oldása még a rendszer meghibásodása esetén is lehetséges legyen. Ez egy kisegítő (pneumatikus, mechanikus stb.) kioldó berendezés használatával oldható meg.

A kioldáshoz tartalékenergiát használó kisegítő kioldó berendezések az energiát a rugóerő-tárolós fékrendszerhez használt energiatartaléktól független energiatartalékból kapják. Az ilyen biztonsági kioldó berendezésekben használt pneumatikus vagy hidraulikus közeg ugyanarra a dugattyúfelületre hathat, amelyre a rugóösszenyomó kamrában a munkaközeg hat, azzal a kikötéssel, hogy a biztonsági kioldó berendezés külön vezetéket használ. Ennek a vezetéknek minden egyes rugóerő-tárolós fékhenger esetében közvetlenül a rugóösszenyomó kamra előtt kell csatlakoznia a normálvezetékhez, mely a kezelőszervet a rugóerő-tárolós fékhengerekkel kapcsolja össze. E csatlakozási pontnak tartalmaznia kell egy olyan berendezést, amely meggátolja, hogy egyik vezeték hatással legyen a másikra. Erre a berendezésre vonatkoznak az előírás 5.2.1.6. szakaszának követelményei is.

| 3.1.1. | A fenti 3.1. szakasz követelményének alkalmazásában a fékrendszer erőátviteli rendszerének alkatrészeit nem kell meghibásodásnak kitett részeknek tekinteni, ha az előírás 5.2.1.2.7. szakasza szerint nem hajlamosak törésre, feltéve, hogy fémből vagy fémmel egyenértékű jellemzőkkel bíró anyagból készültek, és a fékberendezés szokásos használata esetén nem szenvednek lényeges alakváltozást. |
| --- | --- |

3.1.1.

A fenti 3.1. szakasz követelményének alkalmazásában a fékrendszer erőátviteli rendszerének alkatrészeit nem kell meghibásodásnak kitett részeknek tekinteni, ha az előírás 5.2.1.2.7. szakasza szerint nem hajlamosak törésre, feltéve, hogy fémből vagy fémmel egyenértékű jellemzőkkel bíró anyagból készültek, és a fékberendezés szokásos használata esetén nem szenvednek lényeges alakváltozást.

| 3.2. | Ha a 3.1. szakaszban említett berendezés működtetéséhez szerszámra vagy villáskulcsra van szükség, akkor ezeket a járművön kell tartani. |
| --- | --- |

3.2.

Ha a 3.1. szakaszban említett berendezés működtetéséhez szerszámra vagy villáskulcsra van szükség, akkor ezeket a járművön kell tartani.

| 3.3. | Amennyiben a kisegítő kioldó rendszer a rugóerő-tárolós fékek kioldásához tárolt energiát használ, a következő további követelmények is érvényesülnek:






  3.3.1. | Amennyiben a kisegítő rugóerőtárolósfék-kioldó rendszer megegyezik a biztonsági/rögzítőfék kezelőszervével, minden esetben érvényesülnek a fenti 2.3. szakaszban meghatározott követelmények. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Amennyiben a kisegítő kioldó rendszer a rugóerő-tárolós fékek kioldásához tárolt energiát használ, a következő további követelmények is érvényesülnek:

3.3.1.

Amennyiben a kisegítő rugóerőtárolósfék-kioldó rendszer megegyezik a biztonsági/rögzítőfék kezelőszervével, minden esetben érvényesülnek a fenti 2.3. szakaszban meghatározott követelmények.

| 3.3.2. | Amennyiben a kisegítő rugóerőtárolósfék-kioldó rendszer elkülönül a biztonsági/rögzítőfék kezelőszervétől, a fenti 2.3. szakaszban meghatározott követelmények mindkét rendszerre érvényesülnek. A fenti 2.3.4. szakaszban meghatározott követelmények azonban nem érvényesülnek a kisegítő rugóerőtárolósfék-kioldó rendszerre. Ezen túlmenően a kisegítő kioldó kezelőszerve lehet olyan helyen is, mely védi azt a járművezető által a szokásos vezetői helyzetből történő működtetés ellen. |
| --- | --- |

3.3.2.

Amennyiben a kisegítő rugóerőtárolósfék-kioldó rendszer elkülönül a biztonsági/rögzítőfék kezelőszervétől, a fenti 2.3. szakaszban meghatározott követelmények mindkét rendszerre érvényesülnek. A fenti 2.3.4. szakaszban meghatározott követelmények azonban nem érvényesülnek a kisegítő rugóerőtárolósfék-kioldó rendszerre. Ezen túlmenően a kisegítő kioldó kezelőszerve lehet olyan helyen is, mely védi azt a járművezető által a szokásos vezetői helyzetből történő működtetés ellen.

| 3.4. | Ha a kisegítő kioldó rendszerben sűrített levegőt használnak, a rendszert külön kezelőszervnek kell működésbe hoznia, amely nem kapcsolódik a rugóerő-tárolós fék kezelőszervéhez. |
| --- | --- |

3.4.

Ha a kisegítő kioldó rendszerben sűrített levegőt használnak, a rendszert külön kezelőszervnek kell működésbe hoznia, amely nem kapcsolódik a rugóerő-tárolós fék kezelőszervéhez.

---

9. MELLÉKLET

A mechanikus fékhenger-reteszelő eszközzel (reteszműködtető egységgel) felszerelt rögzítőfékrendszerekre vonatkozó rendelkezések

1.   FOGALOMMEGHATÁROZÁS

A „mechanikus fékhenger-reteszelő eszköz” olyan eszköz, amely a rögzítőfékrendszer általi fékezést a fékdugattyú rúdjának mechanikus reteszelésével biztosítja. A mechanikus reteszelés a reteszelő kamrában lévő összenyomott folyadék kiengedésével megy végbe; kialakítása olyan, hogy a kioldás a reteszelő kamra nyomásának visszaállításával végezhető el.

2.   KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

| 2.1. | Ha a reteszelő kamra nyomása ahhoz a szinthez közelít, amely megfelel a mechanikus reteszelésnek, figyelmeztető fény- és hangjelzésnek kell működésbe lépnie. E feltétel teljesülése esetén a figyelmeztető berendezés lehet az előírás 5.2.1.29.1.1. szakaszában meghatározott vörös figyelmeztető jelzés. Ez a rendelkezés pótkocsikra nem érvényes.
  Pótkocsik esetében a mechanikus reteszelésnek megfelelő nyomás nem lehet nagyobb 400 kPa-nál. A pótkocsi üzemi fékrendszerének meghibásodása esetén a rögzítőfékekre előírt fékhatást kell elérni. Ezenkívül a pótkocsi lekapcsolása után legalább háromszor lehetségesnek kell lennie a fék oldásának, ha a lekapcsolás előtt a töltővezetékében lévő nyomás 650 kPa volt. Ezeket a feltételeket a lehetséges legkisebb hézagra beállított fékeknél kell teljesíteni. Amikor a pótkocsi össze van kapcsolva a vontatójárművel, lehetségesnek kell lennie a rögzítőfék előírás 5.2.2.10. szakaszában meghatározott behúzásának és oldásának is. |
| --- | --- |

2.1.

Ha a reteszelő kamra nyomása ahhoz a szinthez közelít, amely megfelel a mechanikus reteszelésnek, figyelmeztető fény- és hangjelzésnek kell működésbe lépnie. E feltétel teljesülése esetén a figyelmeztető berendezés lehet az előírás 5.2.1.29.1.1. szakaszában meghatározott vörös figyelmeztető jelzés. Ez a rendelkezés pótkocsikra nem érvényes.

Pótkocsik esetében a mechanikus reteszelésnek megfelelő nyomás nem lehet nagyobb 400 kPa-nál. A pótkocsi üzemi fékrendszerének meghibásodása esetén a rögzítőfékekre előírt fékhatást kell elérni. Ezenkívül a pótkocsi lekapcsolása után legalább háromszor lehetségesnek kell lennie a fék oldásának, ha a lekapcsolás előtt a töltővezetékében lévő nyomás 650 kPa volt. Ezeket a feltételeket a lehetséges legkisebb hézagra beállított fékeknél kell teljesíteni. Amikor a pótkocsi össze van kapcsolva a vontatójárművel, lehetségesnek kell lennie a rögzítőfék előírás 5.2.2.10. szakaszában meghatározott behúzásának és oldásának is.

| 2.2. | A mechanikus reteszelő eszközzel felszerelt fékhengerekben a fékdugattyú mozgását két független energiatároló berendezés egyikéből kell biztosítani. |
| --- | --- |

2.2.

A mechanikus reteszelő eszközzel felszerelt fékhengerekben a fékdugattyú mozgását két független energiatároló berendezés egyikéből kell biztosítani.

| 2.3. | A reteszelt fékhenger kioldásának nem szabad lehetségesnek lennie, kivéve azt az esetet, ha bizonyos, hogy a kiengedést követően a fék ismételten behúzható. |
| --- | --- |

2.3.

A reteszelt fékhenger kioldásának nem szabad lehetségesnek lennie, kivéve azt az esetet, ha bizonyos, hogy a kiengedést követően a fék ismételten behúzható.

| 2.4. | Arra az esetre, hogy a reteszelő kamrát tápláló energiaforrás kiesik, rendelkezésre kell állnia egy kisegítő kioldó berendezésnek (pl. mechanikus vagy a jármű egyik kerekében tárolt levegőt használó pneumatikus berendezésnek). |
| --- | --- |

2.4.

Arra az esetre, hogy a reteszelő kamrát tápláló energiaforrás kiesik, rendelkezésre kell állnia egy kisegítő kioldó berendezésnek (pl. mechanikus vagy a jármű egyik kerekében tárolt levegőt használó pneumatikus berendezésnek).

| 2.5. | A kezelőszervnek működtetés esetén sorban az alábbi műveleteket kell végrehajtania: működteti a fékeket a rögzítőfékre előírt hatásossággal, ebben a helyzetben reteszeli a fékeket, majd megszünteti a fékműködtető erőt. |
| --- | --- |

2.5.

A kezelőszervnek működtetés esetén sorban az alábbi műveleteket kell végrehajtania: működteti a fékeket a rögzítőfékre előírt hatásossággal, ebben a helyzetben reteszeli a fékeket, majd megszünteti a fékműködtető erőt.

---

10. MELLÉKLET

A fékerő megoszlása a járművek tengelyei között, valamint a vontatójárművek és a pótkocsik kompatibilitási követelményei

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 1.1. | Azon M2, M3, N, O2, O3 és O4 kategóriájú járműveknek, amelyek nincsenek az előírás 13. mellékletében meghatározott blokkolásgátló berendezéssel felszerelve, meg kell felelniük e melléklet minden követelményének. Különleges berendezés alkalmazása esetén ennek önműködően kell működnie (1).
  Mindazonáltal a 13. mellékletben meghatározott blokkolásgátló berendezéssel felszerelt, fenti kategóriákba tartozó járműveknek meg kell felelniük az e melléklet 7. és 8. szakaszában foglalt követelményeknek is, amennyiben emellett fel vannak szerelve egy olyan különleges önműködő berendezéssel, amely szabályozza a fékhatás tengelyek közötti elosztását. E kezelőszerv meghibásodása esetén még lehetségesnek kell lenni a jármű megállításának az e melléklet 6. szakaszában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

1.1.

Azon M2, M3, N, O2, O3 és O4 kategóriájú járműveknek, amelyek nincsenek az előírás 13. mellékletében meghatározott blokkolásgátló berendezéssel felszerelve, meg kell felelniük e melléklet minden követelményének. Különleges berendezés alkalmazása esetén ennek önműködően kell működnie (1).

Mindazonáltal a 13. mellékletben meghatározott blokkolásgátló berendezéssel felszerelt, fenti kategóriákba tartozó járműveknek meg kell felelniük az e melléklet 7. és 8. szakaszában foglalt követelményeknek is, amennyiben emellett fel vannak szerelve egy olyan különleges önműködő berendezéssel, amely szabályozza a fékhatás tengelyek közötti elosztását. E kezelőszerv meghibásodása esetén még lehetségesnek kell lenni a jármű megállításának az e melléklet 6. szakaszában meghatározottak szerint.

| 1.1.1. | Amennyiben a járművet tartós fékrendszerrel szerelték fel, a lassító erőt nem kell figyelembe venni a jármű fékhatásosságának e melléklet rendelkezései szerinti meghatározásakor. |
| --- | --- |

1.1.1.

Amennyiben a járművet tartós fékrendszerrel szerelték fel, a lassító erőt nem kell figyelembe venni a jármű fékhatásosságának e melléklet rendelkezései szerinti meghatározásakor.

| 1.2. | Az e melléklet 3.1.5., 3.1.6., 4.1., 5.1. és 5.2. szakaszában meghatározott diagramokkal kapcsolatos követelmények egyaránt vonatkoznak az előírás 5.1.3.1.1. szakasza szerinti pneumatikus vezérlővezetékkel, és az előírás 5.1.3.1.3. szakasza szerint elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművekre is. A referenciaérték (a diagramok abszcisszája) mindkét esetben a vezérlővezetékben továbbított nyomás értéke:






  a) | az előírás 5.1.3.1.1. szerint felszerelt járművek esetében ez a vezérlővezetékben fellépő tényleges pneumatikus nyomás (pm); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Az e melléklet 3.1.5., 3.1.6., 4.1., 5.1. és 5.2. szakaszában meghatározott diagramokkal kapcsolatos követelmények egyaránt vonatkoznak az előírás 5.1.3.1.1. szakasza szerinti pneumatikus vezérlővezetékkel, és az előírás 5.1.3.1.3. szakasza szerint elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművekre is. A referenciaérték (a diagramok abszcisszája) mindkét esetben a vezérlővezetékben továbbított nyomás értéke:

a)

az előírás 5.1.3.1.1. szerint felszerelt járművek esetében ez a vezérlővezetékben fellépő tényleges pneumatikus nyomás (pm);

| b) | az előírás 5.1.3.1.3. szakasza szerint felszerelt járművekben ez az elektromos vezérlővezetékben az ISO 11992:2003 szabvány szerint továbbított digitális terhelés jelzésének megfelelő nyomás. |
| --- | --- |

b)

az előírás 5.1.3.1.3. szakasza szerint felszerelt járművekben ez az elektromos vezérlővezetékben az ISO 11992:2003 szabvány szerint továbbított digitális terhelés jelzésének megfelelő nyomás.

Az előírás 5.1.3.1.2. szerint (pneumatikus és elektromos vezérlővezetékkel egyaránt) felszerelt járműveknek mindkét vezérlővezeték diagramjában előírt követelményeket teljesíteniük kell. Nem szükséges azonban, hogy a fékgörbe mindkét vezérlővezeték esetében azonos legyen.

| 1.3. | A fékerők kialakulásának ellenőrzése. |
| --- | --- |

1.3.

A fékerők kialakulásának ellenőrzése.

| 1.3.1. | A típusjóváhagyás időpontjában ellenőrizni kell, hogy az egyes független tengelycsoportok (2) tengelyein kialakuló fékezés a következő nyomástartományokon belül van-e:






  a) | Terhelt járművek: | Ha a kapcsolófej nyomása 20–100 kPa közötti tartományban van, legalább egy tengelynek meg kell kezdeni a fékerő kifejtését. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.1.

A típusjóváhagyás időpontjában ellenőrizni kell, hogy az egyes független tengelycsoportok (2) tengelyein kialakuló fékezés a következő nyomástartományokon belül van-e:

a)

Terhelt járművek:

Ha a kapcsolófej nyomása 20–100 kPa közötti tartományban van, legalább egy tengelynek meg kell kezdeni a fékerő kifejtését.

| | Ha a kapcsolófej nyomása ≤ 120 kPa, legalább egy tengelynek meg kell kezdeni a fékerő kifejtését. |
| --- | --- |

Ha a kapcsolófej nyomása ≤ 120 kPa, legalább egy tengelynek meg kell kezdeni a fékerő kifejtését.

| b) | Terheletlen jármű:
  Ha a kapcsolófej nyomása 20–100 kPa közötti tartományban van, legalább egy tengelynek meg kell kezdeni a fékerő kifejtését. |
| --- | --- |

b)

Terheletlen jármű:

Ha a kapcsolófej nyomása 20–100 kPa közötti tartományban van, legalább egy tengelynek meg kell kezdeni a fékerő kifejtését.

| 1.3.1.1. | A tengely(ek) kerekeit a talajról elemelve és szabadon forgatható állapotban kell egyre növekvő fékszükségletet kifejteni és meg kell mérni a kapcsolófej nyomását akkor, amikor a kerekeket már nem lehet kézi erővel elforgatni. Ezt az állapotot határozzuk meg a fékerő kifejtéseként. |
| --- | --- |

1.3.1.1.

A tengely(ek) kerekeit a talajról elemelve és szabadon forgatható állapotban kell egyre növekvő fékszükségletet kifejteni és meg kell mérni a kapcsolófej nyomását akkor, amikor a kerekeket már nem lehet kézi erővel elforgatni. Ezt az állapotot határozzuk meg a fékerő kifejtéseként.

| 1.4. | Pneumatikus fékrendszerrel felszerelt O kategóriájú járművek esetében a 20. mellékletben meghatározott alternatív típus-jóváhagyási eljárás használatakor az e mellékletben előírt számítást a 19. melléklet szerinti ellenőrzési jegyzőkönyvekből kapott fékhatásosság-jellemzőkkel kell elvégezni és a tömegközéppont-magasságot a 20. melléklet 1. függelékében meghatározott módszerrel kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.4.

Pneumatikus fékrendszerrel felszerelt O kategóriájú járművek esetében a 20. mellékletben meghatározott alternatív típus-jóváhagyási eljárás használatakor az e mellékletben előírt számítást a 19. melléklet szerinti ellenőrzési jegyzőkönyvekből kapott fékhatásosság-jellemzőkkel kell elvégezni és a tömegközéppont-magasságot a 20. melléklet 1. függelékében meghatározott módszerrel kell meghatározni.

2.   JELÖLÉSEK

| i | = | tengely index (i = 1, első tengely; i = 2, második tengely stb.) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | az útfelület normál reakcióereje az i-edik tengelyen statikus helyzetben |
| Ni | = | az út felületének normál reakcióereje az i tengelyre fékezés közben |
| Ti | = | a fékek által kifejtett erő az i tengelyen normális fékezési körülmények között az úton |
| fi | = | Ti/Ni az i tengely által kihasznált tapadás (3) |
| J | = | a jármű lassulása |
| g | = | gravitációs gyorsulás: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | a jármű lefékezettsége = J/g (4) |
| P | = | a jármű tömege |
| h | = | a gyártó által meghatározott és a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálat által elfogadott tömegközéppont |
| E | = | tengelytáv |
| k | = | a gumiabroncs és az útfelület közötti elméleti tapadási együttható |
| Kc | = | korrekciós tényező: terhelt félpótkocsi esetében |
| Kv | = | korrekciós tényező: terheletlen félpótkocsi |
| TM | = | pótkocsi vontatójárművének összes kereke kerületén ható fékerők összege |
| PM | = | teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi vontatására szolgáló vontató kerekei között (5) |
| pm | = | a vezérlővezeték nyomása a kapcsolófejnél |
| TR | = | a fékerők összege a pótkocsi összes kerekének kerületén |
| PR | = | az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a pótkocsi összes kerekén (5) |
| PRmax | = | a PR értéke a pótkocsi legnagyobb tömegénél |
| ER | = | a királycsap és félpótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága |
| hR | = | a félpótkocsinak a gyártó által meghatározott és a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálat által elfogadott tömegközéppontja |

i

=

tengely index (i = 1, első tengely; i = 2, második tengely stb.)

Pi

=

az útfelület normál reakcióereje az i-edik tengelyen statikus helyzetben

Ni

=

az út felületének normál reakcióereje az i tengelyre fékezés közben

Ti

=

a fékek által kifejtett erő az i tengelyen normális fékezési körülmények között az úton

fi

=

Ti/Ni az i tengely által kihasznált tapadás (3)

J

=

a jármű lassulása

g

=

gravitációs gyorsulás: g = 9,81 m/s2

z

=

a jármű lefékezettsége = J/g (4)

P

=

a jármű tömege

h

=

a gyártó által meghatározott és a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálat által elfogadott tömegközéppont

E

=

tengelytáv

k

=

a gumiabroncs és az útfelület közötti elméleti tapadási együttható

Kc

=

korrekciós tényező: terhelt félpótkocsi esetében

Kv

=

korrekciós tényező: terheletlen félpótkocsi

TM

=

pótkocsi vontatójárművének összes kereke kerületén ható fékerők összege

PM

=

teljes normál statikus reakcióerő az útfelület és a pótkocsi vontatására szolgáló vontató kerekei között (5)

pm

=

a vezérlővezeték nyomása a kapcsolófejnél

TR

=

a fékerők összege a pótkocsi összes kerekének kerületén

PR

=

az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a pótkocsi összes kerekén (5)

PRmax

=

a PR értéke a pótkocsi legnagyobb tömegénél

ER

=

a királycsap és félpótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága

hR

=

a félpótkocsinak a gyártó által meghatározott és a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálat által elfogadott tömegközéppontja

3.   KÖVETELMÉNYEK GÉPJÁRMŰVEKRE

3.1.   Kéttengelyes járművek

3.1.1.   Valamennyi kategória járműveire 0,2 és 0,8 közötti k értékek esetében (6):

z > 0,10 + 0,85 (k – 0,20)

3.1.2.   Az elülső tengely tapadáskihasználási görbéjének a jármű minden terhelési állapotában a hátsó tengelyhez tartozó felett kell lennie:

| 3.1.2.1. | A terhelt/terheletlen állapotban legfeljebb 1,5 hátsótengely-terhelési arányú és 2 tonna alatti N1 kategóriájú járművek valamennyi 0,15 és 0,8 közötti lefékezettsége tekintetében a 0,3 és 0,45 közötti z értéktartományban megengedhető a tapadáskihasználási görbék megfordulása, feltéve, hogy a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéje legfeljebb 0,05-tel haladja meg a k = z képlettel definiált görbét (az ideális tapadáskihasználás a melléklet 1A. diagramján van megadva). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

A terhelt/terheletlen állapotban legfeljebb 1,5 hátsótengely-terhelési arányú és 2 tonna alatti N1 kategóriájú járművek valamennyi 0,15 és 0,8 közötti lefékezettsége tekintetében a 0,3 és 0,45 közötti z értéktartományban megengedhető a tapadáskihasználási görbék megfordulása, feltéve, hogy a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéje legfeljebb 0,05-tel haladja meg a k = z képlettel definiált görbét (az ideális tapadáskihasználás a melléklet 1A. diagramján van megadva).

| 3.1.2.2. | Más N1 kategóriájú járművek 0,15-0,5 közötti lefékezettsége esetében ez a feltétel akkor minősül teljesítettnek, ha az egyes tengelyek tapadáskihasználási görbéje 0,15 és 0,30 közötti lefékezettségeknél az e melléklet 1C. diagramján bemutatottak szerint a k = z + 0,08 egyenlettel kapott ideális tapadáskihasználás görbéjével párhuzamos két vonal között halad, mely esetben a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéje keresztezheti a k = z – 0,08 egyenlettel kapott vonalat; valamint megfelel z > k – 0,08-hoz viszonyítva 0,30 és 0,50 közötti lefékezettségnek, z > 0,5k + 0,21 között pedig a 0,50 és 0,61 közötti lefékezettségnek. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Más N1 kategóriájú járművek 0,15-0,5 közötti lefékezettsége esetében ez a feltétel akkor minősül teljesítettnek, ha az egyes tengelyek tapadáskihasználási görbéje 0,15 és 0,30 közötti lefékezettségeknél az e melléklet 1C. diagramján bemutatottak szerint a k = z + 0,08 egyenlettel kapott ideális tapadáskihasználás görbéjével párhuzamos két vonal között halad, mely esetben a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéje keresztezheti a k = z – 0,08 egyenlettel kapott vonalat; valamint megfelel z > k – 0,08-hoz viszonyítva 0,30 és 0,50 közötti lefékezettségnek, z > 0,5k + 0,21 között pedig a 0,50 és 0,61 közötti lefékezettségnek.

| 3.1.2.3. | A többi jármű-kategória esetében a 0,15 és 0,3 közé eső minden lefékezettsége esetében.
  Ez a feltétel akkor is teljesítettnek tekinthető, ha 0,15 és 0,30 közti lefékezettségek esetében az egyes tengelyek tapadáskihasználási görbéi az e melléklet 1B. diagramján bemutatottak szerint a k = z + 0,08 egyenlettel kapott ideális tapadáskihasználási görbével párhuzamos két vonal között haladnak, és a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéjére z ≥ 0,3 lefékezettségek esetében teljesül az alábbi feltétel:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

3.1.2.3.

A többi jármű-kategória esetében a 0,15 és 0,3 közé eső minden lefékezettsége esetében.

Ez a feltétel akkor is teljesítettnek tekinthető, ha 0,15 és 0,30 közti lefékezettségek esetében az egyes tengelyek tapadáskihasználási görbéi az e melléklet 1B. diagramján bemutatottak szerint a k = z + 0,08 egyenlettel kapott ideális tapadáskihasználási görbével párhuzamos két vonal között haladnak, és a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéjére z ≥ 0,3 lefékezettségek esetében teljesül az alábbi feltétel:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

3.1.3.   O3 vagy O4 kategóriájú, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjármű esetében:

| 3.1.3.1. | A vizsgálat során leállított energiaforrással, lezárt töltővezetékkel, a pneumatikus vezérlővezetékre kötött 0,5 liter térfogatú tartály mellett és a rendszer be- és kikapcsolási nyomásánál az üzemi fékrendszer kezelőszervének teljes lenyomása esetén a nyomásnak a töltővezeték és a vezérlővezeték kapcsolófejénél 650 és 850 kPa között kell lennie, függetlenül a jármű terhelési állapotától. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

A vizsgálat során leállított energiaforrással, lezárt töltővezetékkel, a pneumatikus vezérlővezetékre kötött 0,5 liter térfogatú tartály mellett és a rendszer be- és kikapcsolási nyomásánál az üzemi fékrendszer kezelőszervének teljes lenyomása esetén a nyomásnak a töltővezeték és a vezérlővezeték kapcsolófejénél 650 és 850 kPa között kell lennie, függetlenül a jármű terhelési állapotától.

| 3.1.3.2. | Elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművek esetében az üzemi fék kezelőszervének teljes lenyomása esetén az elektromos vezérlővezetékben a digitális terhelés értékének 650 és 850 kPa közötti nyomásnak kell megfelelnie (lásd az ISO 11992:2003 szabványt). |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművek esetében az üzemi fék kezelőszervének teljes lenyomása esetén az elektromos vezérlővezetékben a digitális terhelés értékének 650 és 850 kPa közötti nyomásnak kell megfelelnie (lásd az ISO 11992:2003 szabványt).

| 3.1.3.3. | Ezen értékeknek kimutatható módon kell jelen lenniük a gépjárművön, lekapcsolt pótkocsi mellett. A diagramok a melléklet 3.1.5., 3.1.6., 4.1., 5.1. és 5.2. szakaszában meghatározott kompatibilitási sávjait 750 kPa és/vagy a megfelelő digitális terhelés értéke (lásd az ISO 11992:2003 szabványt) fölé nem szabad kiterjeszteni. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Ezen értékeknek kimutatható módon kell jelen lenniük a gépjárművön, lekapcsolt pótkocsi mellett. A diagramok a melléklet 3.1.5., 3.1.6., 4.1., 5.1. és 5.2. szakaszában meghatározott kompatibilitási sávjait 750 kPa és/vagy a megfelelő digitális terhelés értéke (lásd az ISO 11992:2003 szabványt) fölé nem szabad kiterjeszteni.

| 3.1.3.4. | Biztosítani kell, hogy a töltővezeték kapcsolófejénél legalább 700 kPa nyomás álljon rendelkezésre, amikor a rendszer bekapcsolási nyomáson van. Ezt a nyomást az üzemi fékek működtetése nélkül kell igazolni. |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Biztosítani kell, hogy a töltővezeték kapcsolófejénél legalább 700 kPa nyomás álljon rendelkezésre, amikor a rendszer bekapcsolási nyomáson van. Ezt a nyomást az üzemi fékek működtetése nélkül kell igazolni.

3.1.4.   A 3.1.1. és 3.1.2. szakasz követelményeinek ellenőrzése

| 3.1.4.1. | Az e melléklet 3.1.1. és 3.2.2. szakaszában foglalt követelmények igazolása céljából a gyártó adja meg a következő képlet szerint számított tapadáskihasználási görbéket az első és a hátsó tengelyekre:






  A görbéket a következő mindkét terhelési feltételre meg kell szerkeszteni:






  3.1.4.1.1. | Terheletlen, üzemkész állapotban, a járműben tartózkodó járművezetővel. Abban az esetben, ha a járművet csak vezetőfülkével felszerelt alvázként mutatják be, a felépítmény tömegének szimulálására pótterhelést lehet alkalmazni, mely nem haladhatja meg a gyártó által az ezen előírás 2. mellékletben bejelentett legkisebb tömeget. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.1.

Az e melléklet 3.1.1. és 3.2.2. szakaszában foglalt követelmények igazolása céljából a gyártó adja meg a következő képlet szerint számított tapadáskihasználási görbéket az első és a hátsó tengelyekre:

Formula

Formula

A görbéket a következő mindkét terhelési feltételre meg kell szerkeszteni:

3.1.4.1.1.

Terheletlen, üzemkész állapotban, a járműben tartózkodó járművezetővel. Abban az esetben, ha a járművet csak vezetőfülkével felszerelt alvázként mutatják be, a felépítmény tömegének szimulálására pótterhelést lehet alkalmazni, mely nem haladhatja meg a gyártó által az ezen előírás 2. mellékletben bejelentett legkisebb tömeget.

| 3.1.4.1.2. | Terhelt állapotban, amennyiben az előírásokban több terheléseloszlási lehetőség szerepel, akkor az elülső tengely legnagyobb terhelését eredményező eloszlást kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

3.1.4.1.2.

Terhelt állapotban, amennyiben az előírásokban több terheléseloszlási lehetőség szerepel, akkor az elülső tengely legnagyobb terhelését eredményező eloszlást kell figyelembe venni.

| 3.1.4.2. | Ha (állandó) összkerék-meghajtású járművek esetében nem lehetséges a 3.1.4.1. szakasz szerinti matematikai ellenőrzés elvégzése, a gyártó e helyett a kerékblokkolási sorrend vizsgálatával ellenőrizheti, hogy a 0,15 és 0,8 közötti minden lefékezettség esetében az első kerekek blokkolása a hátsó kerekek blokkolásával egyidejűleg vagy azt megelőzően következik-e be. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Ha (állandó) összkerék-meghajtású járművek esetében nem lehetséges a 3.1.4.1. szakasz szerinti matematikai ellenőrzés elvégzése, a gyártó e helyett a kerékblokkolási sorrend vizsgálatával ellenőrizheti, hogy a 0,15 és 0,8 közötti minden lefékezettség esetében az első kerekek blokkolása a hátsó kerekek blokkolásával egyidejűleg vagy azt megelőzően következik-e be.

| 3.1.4.3. | Eljárás a 3.1.4.2. szakasz követelményeinek ellenőrzésére. |
| --- | --- |

3.1.4.3.

Eljárás a 3.1.4.2. szakasz követelményeinek ellenőrzésére.

| 3.1.4.3.1. | A kerékblokkolási sorrend vizsgálatát legfeljebb 0,3 és körülbelül 0,8 (száraz úttest) tapadási együtthatójú útfelületen, a 3.1.4.3.2. szakaszban meghatározott kezdeti vizsgálati sebességtől kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.1.4.3.1.

A kerékblokkolási sorrend vizsgálatát legfeljebb 0,3 és körülbelül 0,8 (száraz úttest) tapadási együtthatójú útfelületen, a 3.1.4.3.2. szakaszban meghatározott kezdeti vizsgálati sebességtől kell elvégezni.

| 3.1.4.3.2. | Vizsgálati sebességek: | 60 km/h, de legfeljebb 0,8 vmax az alacsony együtthatójú súrlódó útfelületen történő lassuláshoz; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2.

Vizsgálati sebességek:

60 km/h, de legfeljebb 0,8 vmax az alacsony együtthatójú súrlódó útfelületen történő lassuláshoz;

| | 80 km/h, de legfeljebb 0,8 vmax a magas együtthatójú súrlódó útfelületen történő lassuláshoz. |
| --- | --- |

80 km/h, de legfeljebb 0,8 vmax a magas együtthatójú súrlódó útfelületen történő lassuláshoz.

| 3.1.4.3.3. | A kifejtett pedálerő meghaladhatja a 4. melléklet 2.1.1. szakasza szerint megengedhető működtetési erőket. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3.

A kifejtett pedálerő meghaladhatja a 4. melléklet 2.1.1. szakasza szerint megengedhető működtetési erőket.

| 3.1.4.3.4. | A pedálerőt úgy kell kifejteni és növelni, hogy a jármű második kereke a kezdeti fékműködtetést követő 0,5 és 1 s időtartam között blokkoljon, mindaddig, amíg egy tengely mindkét kereke nem blokkol (a vizsgálat során más kerekek is blokkolhatnak, pl. egyidejű blokkolás esetében). |
| --- | --- |

3.1.4.3.4.

A pedálerőt úgy kell kifejteni és növelni, hogy a jármű második kereke a kezdeti fékműködtetést követő 0,5 és 1 s időtartam között blokkoljon, mindaddig, amíg egy tengely mindkét kereke nem blokkol (a vizsgálat során más kerekek is blokkolhatnak, pl. egyidejű blokkolás esetében).

| 3.1.4.4. | A 3.1.4.2. szakaszban előírt vizsgálatokat mindegyik útfelületen kétszer kell elvégezni. Ha egy vizsgálat eredménye nem értékelhető, egy harmadik, ezért döntő vizsgálatot is el kell végezni. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

A 3.1.4.2. szakaszban előírt vizsgálatokat mindegyik útfelületen kétszer kell elvégezni. Ha egy vizsgálat eredménye nem értékelhető, egy harmadik, ezért döntő vizsgálatot is el kell végezni.

| 3.1.4.5. | B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében, amelyeknél az elektromos regeneratív fékezés hatásosságát az elektromos töltöttségi szint befolyásolja, a görbéket az elektromos regeneratív fékezési összetevőnek a leadott legnagyobb és legkisebb fékerő figyelembevételével kell megszerkeszteni. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a járművet olyan blokkolásgátlóval szerelték fel, amely vezérli az elektromos regeneratív fékezéshez csatlakoztatott kerekeket, és helyette a 13. melléklet követelményeit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.1.4.5.

B kategóriájú elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében, amelyeknél az elektromos regeneratív fékezés hatásosságát az elektromos töltöttségi szint befolyásolja, a görbéket az elektromos regeneratív fékezési összetevőnek a leadott legnagyobb és legkisebb fékerő figyelembevételével kell megszerkeszteni. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a járművet olyan blokkolásgátlóval szerelték fel, amely vezérli az elektromos regeneratív fékezéshez csatlakoztatott kerekeket, és helyette a 13. melléklet követelményeit kell alkalmazni.

3.1.5.   Vontatójárművek a nyerges vontatók kivételével

| 3.1.5.1. | O3 vagy O4 kategóriájú, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjármű esetében a TM/PM lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedett viszonyszámnak az e melléklet 2. diagramján feltüntetett területen belül kell lennie a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében. |
| --- | --- |

3.1.5.1.

O3 vagy O4 kategóriájú, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjármű esetében a TM/PM lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedett viszonyszámnak az e melléklet 2. diagramján feltüntetett területen belül kell lennie a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében.

3.1.6.   Nyerges vontatók

| 3.1.6.1. | Terheletlen félpótkocsival összekapcsolt vontatók. Terheletlen járműszerelvénynek kell tekinteni az üzemkész állapotban lévő vontatót, a járműben tartózkodó vezetővel, összekapcsolva egy terheletlen félpótkocsival. A félpótkocsi által a nyerges vontatóra átvitt dinamikus terhelést a pótkocsinyereg kapcsolószekezetére ható Ps statikus tengelyterhelésként lehet megadni, és ez megfelel a csatlakozószerkezetre ható teljes tömeg 15 %-ának. A fékerőnek a „nyerges vontatóra kapcsolt terheletlen félpótkocsi”, illetve a „vontató önmagában” állapotok között folyamatosan szabályozhatónak kell lennie. A „vontató önmagában” állapothoz tartozó fékerőket ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Terheletlen félpótkocsival összekapcsolt vontatók. Terheletlen járműszerelvénynek kell tekinteni az üzemkész állapotban lévő vontatót, a járműben tartózkodó vezetővel, összekapcsolva egy terheletlen félpótkocsival. A félpótkocsi által a nyerges vontatóra átvitt dinamikus terhelést a pótkocsinyereg kapcsolószekezetére ható Ps statikus tengelyterhelésként lehet megadni, és ez megfelel a csatlakozószerkezetre ható teljes tömeg 15 %-ának. A fékerőnek a „nyerges vontatóra kapcsolt terheletlen félpótkocsi”, illetve a „vontató önmagában” állapotok között folyamatosan szabályozhatónak kell lennie. A „vontató önmagában” állapothoz tartozó fékerőket ellenőrizni kell.

| 3.1.6.2. | Terhelt félpótkocsival összekapcsolt vontatók. Terhelt járműszerelvénynek kell tekinteni az üzemkész állapotú vontatót, a járműben tartózkodó vezetővel, összekapcsolva egy terhelt félpótkocsival. A félpótkocsi által a nyerges vontatóra átvitt dinamikus terhelést a pótkocsinyereg kapcsolószerkezetére ható Ps statikus tengelyterhelésként lehet megadni, és ez a következőnek felel meg:
  Ps = Pso (1 + 0,45z)
  ahol:






  Pso | a vontató legnagyobb terhelt és terheletlen tömege közötti különbsége |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Terhelt félpótkocsival összekapcsolt vontatók. Terhelt járműszerelvénynek kell tekinteni az üzemkész állapotú vontatót, a járműben tartózkodó vezetővel, összekapcsolva egy terhelt félpótkocsival. A félpótkocsi által a nyerges vontatóra átvitt dinamikus terhelést a pótkocsinyereg kapcsolószerkezetére ható Ps statikus tengelyterhelésként lehet megadni, és ez a következőnek felel meg:

Ps = Pso (1 + 0,45z)

ahol:

Pso

a vontató legnagyobb terhelt és terheletlen tömege közötti különbsége

A h értéke a következők szerint adódik:

Formula

ahol:

| ho | a vontató tömegközéppontja; |
| --- | --- |
| hs | a félpótkocsit tartó kapcsoló berendezés magassága (nyeregmagasság); |
| Po | a vontatójármű tömege önmagában |

ho

a vontató tömegközéppontja;

hs

a félpótkocsit tartó kapcsoló berendezés magassága (nyeregmagasság);

Po

a vontatójármű tömege önmagában

valamint:

Formula

| 3.1.6.3. | Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott járművek esetében a TM/PM megengedhető lefékezettség és pm nyomás viszonyszámának a 3. diagramon bemutatott tartományokban kell lennie, a 20 és 750 kPa közötti minden nyomás esetében. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott járművek esetében a TM/PM megengedhető lefékezettség és pm nyomás viszonyszámának a 3. diagramon bemutatott tartományokban kell lennie, a 20 és 750 kPa közötti minden nyomás esetében.

3.2.   Kettőnél több tengelyes járművek.

A kettőnél több tengelyes járművekre e melléklet 3.1. szakaszának előírásai vonatkoznak. Az e melléklet 3.1.2. szakasza szerinti követelményeket a kerekek blokkolási sorrendjének tekintetében teljesítettnek kell tekinteni, ha 0,15 és 0,30 közötti lefékezettség esetén az első tengelyeknek legalább az egyikén a tapadáskihasználás nagyobb, mint a hátsó tengelyek legalább egyikén.

4.   FÉLPÓTKOCSIKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 4.1. | Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott félpótkocsiknál






  4.1.1. | A TR/PR lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedhető viszonyszámának a 4A. és 4B. diagramból származtatott két területen belül kell lennie a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében, terhelt és terheletlen állapotra is. Ezt a követelményt a félpótkocsitengelyek minden megengedett terhelési állapotára teljesíteni kell. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott félpótkocsiknál

4.1.1.

A TR/PR lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedhető viszonyszámának a 4A. és 4B. diagramból származtatott két területen belül kell lennie a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében, terhelt és terheletlen állapotra is. Ezt a követelményt a félpótkocsitengelyek minden megengedett terhelési állapotára teljesíteni kell.

| 4.1.2. | Ha a 0,80-nál kisebb Kc tényezőjű félpótkocsikra vonatkozóan az e melléklet 4.1.1. szakaszának követelményei a 4. melléklet 3.1.2.1. szakaszának követelményeivel kapcsolatban nem teljesíthetők, ebben az esetben a félpótkocsinak meg kell felelnie az előírás 4. melléklete 3.1.2.1. szakaszában meghatározott legkisebb fékhatásosságnak, és azt fel kell szerelni az előírás 13. mellékletének – a melléklet 1. szakaszában foglalt kompatibilitási követelmény kivételével – megfelelő blokkolásgátló berendezéssel. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ha a 0,80-nál kisebb Kc tényezőjű félpótkocsikra vonatkozóan az e melléklet 4.1.1. szakaszának követelményei a 4. melléklet 3.1.2.1. szakaszának követelményeivel kapcsolatban nem teljesíthetők, ebben az esetben a félpótkocsinak meg kell felelnie az előírás 4. melléklete 3.1.2.1. szakaszában meghatározott legkisebb fékhatásosságnak, és azt fel kell szerelni az előírás 13. mellékletének – a melléklet 1. szakaszában foglalt kompatibilitási követelmény kivételével – megfelelő blokkolásgátló berendezéssel.

5.   FORGÓZSÁMOLYOS ÉS KÖZÉPTENGELYES PÓTKOCSIKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott teljes pótkocsik esetében:






  5.1.1. | Kéttengelyes forgózsámolyos vontatókra a következő rendelkezések vonatkoznak:






  5.1.1.1. | 0,2 és 0,8 közötti k értékek esetében (7):
  z > 0,1 + 0,85 (k – 0,2) |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott teljes pótkocsik esetében:

5.1.1.

Kéttengelyes forgózsámolyos vontatókra a következő rendelkezések vonatkoznak:

5.1.1.1.

0,2 és 0,8 közötti k értékek esetében (7):

z > 0,1 + 0,85 (k – 0,2)

| 5.1.1.2. | A jármű minden terhelési állapotában 0,15 és 0,30 közötti lefékezettség esetében a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéje nem lehet az első tengelyhez tartozó felett. Ez a feltétel akkor is teljesítettnek tekinthető, ha 0,15 és 0,30 közti lefékezettségek esetében az egyes tengelyek tapadáskihasználási görbéi az e melléklet 1B. diagramján bemutatottak szerint a k = z + 0,08 és k = z – 0,08 egyenlettel kapott ideális tapadáskihasználási görbével párhuzamos két vonal között haladnak, és a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéjére z ≥ 0,3 lefékezettségek esetében teljesül az alábbi egyenlet:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

5.1.1.2.

A jármű minden terhelési állapotában 0,15 és 0,30 közötti lefékezettség esetében a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéje nem lehet az első tengelyhez tartozó felett. Ez a feltétel akkor is teljesítettnek tekinthető, ha 0,15 és 0,30 közti lefékezettségek esetében az egyes tengelyek tapadáskihasználási görbéi az e melléklet 1B. diagramján bemutatottak szerint a k = z + 0,08 és k = z – 0,08 egyenlettel kapott ideális tapadáskihasználási görbével párhuzamos két vonal között haladnak, és a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéjére z ≥ 0,3 lefékezettségek esetében teljesül az alábbi egyenlet:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

| 5.1.1.3. | Az 5.1.1.1. és 5.1.1.2. szakasz követelményeinek igazolásához a 3.1.4. szakasz rendelkezései esetében használatos eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Az 5.1.1.1. és 5.1.1.2. szakasz követelményeinek igazolásához a 3.1.4. szakasz rendelkezései esetében használatos eljárást kell alkalmazni.

| 5.1.2. | A kettőnél több tengellyel rendelkező vontatókra e melléklet 5.1.1. szakaszának követelményei vonatkoznak. Az e melléklet 3.1.2. szakasza szerinti követelményeket a kerekek blokkolási sorrendjének tekintetében teljesítettnek kell tekinteni, ha 0,15 és 0,30 közötti lefékezettség esetén az első tengelyeknek legalább az egyikén a tapadáskihasználás nagyobb, mint a hátsó tengelyek legalább egyikén. |
| --- | --- |

5.1.2.

A kettőnél több tengellyel rendelkező vontatókra e melléklet 5.1.1. szakaszának követelményei vonatkoznak. Az e melléklet 3.1.2. szakasza szerinti követelményeket a kerekek blokkolási sorrendjének tekintetében teljesítettnek kell tekinteni, ha 0,15 és 0,30 közötti lefékezettség esetén az első tengelyeknek legalább az egyikén a tapadáskihasználás nagyobb, mint a hátsó tengelyek legalább egyikén.

| 5.1.3. | A TR/PR lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedhető viszonyszámnak a 2. diagramból származtatott két területen belül kell lennie a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében, terhelt és terheletlen állapotra is. |
| --- | --- |

5.1.3.

A TR/PR lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedhető viszonyszámnak a 2. diagramból származtatott két területen belül kell lennie a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében, terhelt és terheletlen állapotra is.

| 5.2. | Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott középtengelyes pótkocsikra:






  5.2.1. | A TR/PR lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedhető viszonyszámnak az e melléklet 2. diagramjából származtatott két területen belül kell lennie, a függőleges lépték 0,95-tel való szorzásával. Ezt a követelményt a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében, terhelt és terheletlen állapotra is teljesíteni kell. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Sűrített levegős fékrendszerrel ellátott középtengelyes pótkocsikra:

5.2.1.

A TR/PR lefékezettség és a pm nyomás közötti megengedhető viszonyszámnak az e melléklet 2. diagramjából származtatott két területen belül kell lennie, a függőleges lépték 0,95-tel való szorzásával. Ezt a követelményt a 20 és 750 kPa közötti valamennyi nyomás esetében, terhelt és terheletlen állapotra is teljesíteni kell.

| 5.2.2. | Ha az előírás 4. melléklete 3.1.2.1. szakaszában foglalt követelmények a tapadás elégtelensége miatt nem teljesíthetők, akkor a középtengelyes pótkocsit fel kell szerelni az előírás 13. mellékletének megfelelő blokkolásgátló rendszerrel. |
| --- | --- |

5.2.2.

Ha az előírás 4. melléklete 3.1.2.1. szakaszában foglalt követelmények a tapadás elégtelensége miatt nem teljesíthetők, akkor a középtengelyes pótkocsit fel kell szerelni az előírás 13. mellékletének megfelelő blokkolásgátló rendszerrel.

6.   A FÉKERŐELOSZTÓ RENDSZER HIBÁJA ESETÉN TELJESÍTENDŐ KÖVETELMÉNYEK

Ha e függelék követelményei egy különleges berendezés használatával teljesülnek (például a tengelyfelfüggesztés által mechanikusan működtetett módon), akkor e berendezés vagy kezelőszervének meghibásodásakor lehetségesnek kell lenni a jármű gépjárművek biztonsági fékberendezésére vonatkozó feltételek mellett történő lefékezésének; a sűrített levegős fékrendszerrel felszerelt pótkocsik vontatására engedélyezett járművek esetében lehetségesnek kell lennie az e melléklet 3.1.3. szakaszában meghatározott tartományon belüli vezérlővezeték-kapcsolófej nyomásának elérésének. A berendezés pótkocsin levő kezelőszervének meghibásodása esetén az adott járműre előírt üzemi fékhatás legalább 30 %-át el kell érni.

7.   JELÖLÉSEK

| 7.1. | Az e melléklet követelményeit a járműfelfüggesztés által mechanikusan működtetett berendezés révén teljesítő járműveket meg kell jelölni a berendezésnek a jármű terheletlen, illetve a terhelt állapotának megfelelő helyzete közötti hasznos elmozdulásának és bármely olyan további adatnak a feltüntetésére, mely lehetővé teszi a berendezés beállításának ellenőrzését. |
| --- | --- |

7.1.

Az e melléklet követelményeit a járműfelfüggesztés által mechanikusan működtetett berendezés révén teljesítő járműveket meg kell jelölni a berendezésnek a jármű terheletlen, illetve a terhelt állapotának megfelelő helyzete közötti hasznos elmozdulásának és bármely olyan további adatnak a feltüntetésére, mely lehetővé teszi a berendezés beállításának ellenőrzését.

| 7.1.1. | Amikor egy terhelésfüggő fékerő-szabályozót a járműfelfüggesztés útján bármely más eszköz vezérel, a járművön fel kell tüntetni az ellenőrzendő berendezés beállítását lehetővé tevő adatokat. |
| --- | --- |

7.1.1.

Amikor egy terhelésfüggő fékerő-szabályozót a járműfelfüggesztés útján bármely más eszköz vezérel, a járművön fel kell tüntetni az ellenőrzendő berendezés beállítását lehetővé tevő adatokat.

| 7.2. | Amikor e melléklet követelményei a fék erőátviteli rendszerének légnyomását változtató berendezés révén teljesülnek, a járművet meg kell jelölni a talajra ható tengelyterhelések, a berendezés névleges kimenőnyomása és a gyártó által bejelentett legnagyobb tervezett bemenő nyomás legalább 80 %-át elérő bemenő nyomás feltüntetése érdekében, a következő terhelési állapotok tekintetében:






  7.2.1. | a berendezést működtető tengely/tengelyek műszakilag megengedhető legnagyobb tengelyterhelés(ek); |
| --- | --- | --- |

7.2.

Amikor e melléklet követelményei a fék erőátviteli rendszerének légnyomását változtató berendezés révén teljesülnek, a járművet meg kell jelölni a talajra ható tengelyterhelések, a berendezés névleges kimenőnyomása és a gyártó által bejelentett legnagyobb tervezett bemenő nyomás legalább 80 %-át elérő bemenő nyomás feltüntetése érdekében, a következő terhelési állapotok tekintetében:

7.2.1.

a berendezést működtető tengely/tengelyek műszakilag megengedhető legnagyobb tengelyterhelés(ek);

| 7.2.2. | a jármű ezen előírás 2. mellékletének 13. szakaszában a menetkész jármű terheletlen tömegének megfelelő tengelyterhelés(ek); |
| --- | --- |

7.2.2.

a jármű ezen előírás 2. mellékletének 13. szakaszában a menetkész jármű terheletlen tömegének megfelelő tengelyterhelés(ek);

| 7.2.3. | a jármű tervezett felépítménnyel való üzemkész állapotát megközelítő tengelyterhelés(ek), amelynél az e melléklet 7.2.2. szakaszában említett tengelyterhelés(ek) a csak vezetőfülkével felszerelt alvázra vonatkozik (vonatkoznak). |
| --- | --- |

7.2.3.

a jármű tervezett felépítménnyel való üzemkész állapotát megközelítő tengelyterhelés(ek), amelynél az e melléklet 7.2.2. szakaszában említett tengelyterhelés(ek) a csak vezetőfülkével felszerelt alvázra vonatkozik (vonatkoznak).

| 7.2.4. | A gyártó által megjelölt, a berendezés beállításának üzem közbeni ellenőrzését lehetővé tevő tengelyterhelés(ek), ha ez(ek) különbözik(különböznek) az e melléklet 7.2.1–7.2.3. szakaszában meghatározott terhelés(ek)től. |
| --- | --- |

7.2.4.

A gyártó által megjelölt, a berendezés beállításának üzem közbeni ellenőrzését lehetővé tevő tengelyterhelés(ek), ha ez(ek) különbözik(különböznek) az e melléklet 7.2.1–7.2.3. szakaszában meghatározott terhelés(ek)től.

| 7.3. | Ezen előírás 2. mellékletének 14.7. szakaszának tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyek lehetővé teszik az e melléklet 7.1. és 7.2. szakasza követelményeinek ellenőrzését. |
| --- | --- |

7.3.

Ezen előírás 2. mellékletének 14.7. szakaszának tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyek lehetővé teszik az e melléklet 7.1. és 7.2. szakasza követelményeinek ellenőrzését.

| 7.4. | Az e melléklet 7.1. és 7.2. szakaszában említett jelöléseket látható helyen, eltávolíthatatlan módon kell elhelyezni. E melléklet 5. diagramján példa látható egy sűrített levegős fékrendszerrel felszerelt jármű mechanikusan működtetett berendezésére vonatkozó jelölésekre. |
| --- | --- |

7.4.

Az e melléklet 7.1. és 7.2. szakaszában említett jelöléseket látható helyen, eltávolíthatatlan módon kell elhelyezni. E melléklet 5. diagramján példa látható egy sűrített levegős fékrendszerrel felszerelt jármű mechanikusan működtetett berendezésére vonatkozó jelölésekre.

| 7.5. | A fenti 7.1., 7.2., 7.3. és 7.4. szakasz követelményeinek teljesítésére nem képes, elektromos vezérlésű fékerőelosztó rendszereknek önellenőrzési eljárásokkal kell rendelkezniük a fékerőeloszlást befolyásoló funkciók tekintetében. Emellett a jármű álló helyzetében lehetségesnek kell lennie a fenti 1.3.1. szakaszban említett ellenőrzések fékezés megkezdéséhez társított névleges terhelési nyomás előállításával történő elvégzésének, terhelt és terheletlen állapotra egyaránt. |
| --- | --- |

7.5.

A fenti 7.1., 7.2., 7.3. és 7.4. szakasz követelményeinek teljesítésére nem képes, elektromos vezérlésű fékerőelosztó rendszereknek önellenőrzési eljárásokkal kell rendelkezniük a fékerőeloszlást befolyásoló funkciók tekintetében. Emellett a jármű álló helyzetében lehetségesnek kell lennie a fenti 1.3.1. szakaszban említett ellenőrzések fékezés megkezdéséhez társított névleges terhelési nyomás előállításával történő elvégzésének, terhelt és terheletlen állapotra egyaránt.

8.   JÁRMŰVIZSGÁLAT

A jóváhagyás időpontjában a műszaki szolgálat ellenőrzi az e mellékletben szereplő követelmények teljesítését, és ebből a célból elvégzi a szükségesnek tartott egyéb vizsgálatokat. A további vizsgálatok jegyzőkönyveit csatolni kell a típus-jóváhagyási jegyzőkönyvhöz.

1A.   diagram

Egyes N1 kategóriába tartozó járművek

(lásd a melléklet 3.1.2.1. szakaszát)

Image

1B.   diagram

Nem N1 kategóriába tartozó járművek és forgózsámolyos pótkocsik

(lásd e melléklet 3.1.2.3. és 5.1.1.2. szakaszát)

Image

Megjegyzés: A megengedett tartomány k = z – 0,08 alsó határgörbéje nem alkalmazható a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéjéhez

1C.   diagram

Az N1 kategóriába tartozó járművek

(1990. október 1. után egyes kivételekkel)

(lásd a melléklet 3.1.2.2. szakaszát)

Image

Megjegyzés: A megengedett tartomány k = z – 0,08 alsó határgörbéje nem alkalmazható a hátsó tengely tapadáskihasználási görbéjéhez.

2.   diagram

Vontatójárművek és pótkocsik

(Félpótkocsi-vontatók és félpótkocsik kivételével)

(lásd a melléklet 3.1.5.1. szakaszát)

Image

Megjegyzés: A diagram által megkívánt viszonyok fokozatosan érvényesülnek a terhelt és a terheletlen állapot közötti köztes terhelési állapotokra, és azokat önműködő eszközökkel kell elérni.

3.   diagram

Félpótkocsi-vontatók

(lásd a melléklet 3.1.6.3. szakaszát)

Image

Megjegyzés: A diagram által megkívánt viszonyok fokozatosan érvényesülnek a terhelt és a terheletlen állapot közötti köztes terhelési állapotokra, és azokat önműködő eszközökkel kell elérni.

4A.   diagram

Félpótkocsik

(lásd e melléklet 4. szakaszát)

Image

Megjegyzés: A TR/PR lefékezettség és a fékezővezeték nyomása közötti viszony a terhelt és a terheletlen feltételekre az alábbiak szerint meghatározott:

A Kc (terhelt) és a Kv (terheletlen) tényezők a 4B. diagram szerint alakulnak. A terhelt és terheletlen viszonyoknak megfelelő területek meghatározásához a 4A. diagram satírozott területének alsó, illetve felső határgörbéi ordinátáinak értékeit meg kell szorozni a Kc, illetve a Kv tényezővel.

4B.   diagram

(lásd e melléklet 4. szakaszát és 4A. diagramját)

Image

MAGYARÁZAT A 4B. DIAGRAM HASZNÁLATÁHOZ

| 1. | A 4B. diagramot a következő képletből kapjuk meg: |
| --- | --- |

1.

A 4B. diagramot a következő képletből kapjuk meg:

Formula

| 2. | A használat módjának leírása gyakorlati példával. |
| --- | --- |

2.

A használat módjának leírása gyakorlati példával.

| 2.1. | A 4B. diagramon látható szaggatott vonalak a Kc és a Kv tényezők meghatározására vonatkoznak, a következő jármű esetében, ahol: | Terhelt | Terheletlen |
| --- | --- | --- | --- |
| P | 24 tonna (240 kN) | 4,2 tonna (42 kN) |
| PR | 150 kN | 30 kN |
| PRmax | 150 kN | 150 kN |
| hR | 1,8 m | 1,4 m |
| ER | 6,0 m | 6,0 m |

2.1.

A 4B. diagramon látható szaggatott vonalak a Kc és a Kv tényezők meghatározására vonatkoznak, a következő jármű esetében, ahol:

Terhelt

Terheletlen

P

24 tonna (240 kN)

4,2 tonna (42 kN)

PR

150 kN

30 kN

PRmax

150 kN

150 kN

hR

1,8 m

1,4 m

ER

6,0 m

6,0 m

A következő szakaszokban zárójelben feltüntetett számok csak arra a járműre vonatkoznak, amelyet a 4B. diagram alkalmazásának illusztrálása céljából használnak.

| 2.2. | Hányadosok kiszámítása






  a) | terhelt (=1,6) |
| --- | --- | --- |

2.2.

Hányadosok kiszámítása

a)

Formula

| b) | terheletlen (=1,4) |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | terheletlen (=0,2) |
| --- | --- |

c)

Formula

| 2.3. | A terhelt állapoti Kc korrekciós tényező meghatározása:






  a) | Induljunk a megfelelő hR értéktől (hR = 1,8 m). |
| --- | --- | --- |

2.3.

A terhelt állapoti Kc korrekciós tényező meghatározása:

a)

Induljunk a megfelelő hR értéktől (hR = 1,8 m).

| b) | Haladjunk vízszintesen a megfelelő g · P/PR vonalig (g · P/PR = 1,6). |
| --- | --- |

b)

Haladjunk vízszintesen a megfelelő g · P/PR vonalig (g · P/PR = 1,6).

| c) | Haladjunk függőlegesen a megfelelő ER vonalig (ER = 6,0 m). |
| --- | --- |

c)

Haladjunk függőlegesen a megfelelő ER vonalig (ER = 6,0 m).

| d) | Haladjunk vízszintesen a KC léptékig; KC a szükséges terhelt állapoti korrekciós tényező (KC = 1,04). |
| --- | --- |

d)

Haladjunk vízszintesen a KC léptékig; KC a szükséges terhelt állapoti korrekciós tényező (KC = 1,04).

| 2.4. | A terheletlen állapoti KV korrekciós tényező meghatározása:






  2.4.1. | A K2 tényező meghatározása






  a) | Induljunk el a megfelelő hR-től (hR = 1,4 m). |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

A terheletlen állapoti KV korrekciós tényező meghatározása:

2.4.1.

A K2 tényező meghatározása

a)

Induljunk el a megfelelő hR-től (hR = 1,4 m).

| b) | Haladjunk vízszintesen balra a megfelelő PR/PRmax vonalhoz a függőleges tengelyhez legközelebb levő görbecsoportban (PR/PRmax = 0,2). |
| --- | --- |

b)

Haladjunk vízszintesen balra a megfelelő PR/PRmax vonalhoz a függőleges tengelyhez legközelebb levő görbecsoportban (PR/PRmax = 0,2).

| c) | Haladjunk függőlegesen lefelé a vízszintes tengelyig, és olvassuk le a K2 értékét (K2 = 0,13). |
| --- | --- |

c)

Haladjunk függőlegesen lefelé a vízszintes tengelyig, és olvassuk le a K2 értékét (K2 = 0,13).

| 2.4.2. | A K1 tényező meghatározása:






  a) | Kezdjük a megfelelő hR értéknél (hR = 1,4 m). |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

A K1 tényező meghatározása:

a)

Kezdjük a megfelelő hR értéknél (hR = 1,4 m).

| b) | Haladjunk vízszintesen a megfelelő g · P/PR vonalig (g · P/PR = 1,4). |
| --- | --- |

b)

Haladjunk vízszintesen a megfelelő g · P/PR vonalig (g · P/PR = 1,4).

| c) | Haladjunk függőlegesen a megfelelő ER vonalig (ER = 6,0 m). |
| --- | --- |

c)

Haladjunk függőlegesen a megfelelő ER vonalig (ER = 6,0 m).

| d) | Haladjunk vízszintesen a megfelelő PR/PRmax vonalhoz a függőleges tengelytől legtávolabb levő görbecsoportban (PR/PRmax = 0,2). |
| --- | --- |

d)

Haladjunk vízszintesen a megfelelő PR/PRmax vonalhoz a függőleges tengelytől legtávolabb levő görbecsoportban (PR/PRmax = 0,2).

| e) | Haladjunk függőlegesen lefelé a vízszintes tengelyig, és olvassuk le a K1 értékét (K1 = 1,79). |
| --- | --- |

e)

Haladjunk függőlegesen lefelé a vízszintes tengelyig, és olvassuk le a K1 értékét (K1 = 1,79).

| 2.4.3. | A KV tényező meghatározása:
  A terheletlen állapotra vonatkozó Kv korrekciós tényezőt a következő kifejezésből állapítjuk meg:
  KV = K1 – K2 · (KV = 1,66) |
| --- | --- |

2.4.3.

A KV tényező meghatározása:

A terheletlen állapotra vonatkozó Kv korrekciós tényezőt a következő kifejezésből állapítjuk meg:

KV = K1 – K2 · (KV = 1,66)

5.   diagram

Terhelésfüggő fékerőszabályozó

(lásd e melléklet 7.4. szakaszát)

| Ellenőrző adatok | Jármű terhelése | 2. tengely terhelése talajszinten
  [daN] | Bemeneti nyomás
  [kPa] | Névleges kimeneti nyomás
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Terhelt | 10 000 | 600 | 600 |
| Terheletlen | 1 500 | 600 | 240 |

Ellenőrző adatok

Jármű terhelése

2. tengely terhelése talajszinten

[daN]

Bemeneti nyomás

[kPa]

Névleges kimeneti nyomás

[kPa]

Image

Terhelt

10 000

600

600

Terheletlen

1 500

600

240

---

(1)  Elektronikus fékerőmegoszlás-vezérlésű fékek esetében a melléklet követelményeit csak akkor kell alkalmazni, ha a pótkocsi az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő csatlakoztatóval van a vontatójárműhöz elektromosan csatlakoztatva.

(2)  Több tengely esetében, amennyiben a tengelyek távolsága a 2,0 m-t meghaladja, minden egyes tengelyt független tengelycsoportnak kell tekinteni.

(3)  A jármű „tapadáskihasználási görbéi” a meghatározott terhelési viszonyok esetén az egyes i tengelyek által kihasznált tapadást mutatják, a jármű lefékezettségéhez képest ábrázolva.

(4)  Félpótkocsiknál z a fékerő, osztva a félpótkocsi tengelyét/tengelyeit terhelő statikus tengelyterheléssel.

(5)  Az előírás 4. mellékletének 1.4.4.3. szakaszában említettek szerint.

(6)  A 3.1.1 vagy 5.1.1 szakasz előírásai nincsenek hatással ezen előírásnak a fékhatásosságra vonatkozó 4. mellékletére. Ha azonban a 3.1.1 vagy 5.1.1 szakasz előírásai alapján elvégzett vizsgálatok során nyert fékhatásosság nagyobb, mint a 4. mellékletben előírt értékek, akkor e melléklet 1A., 1B. és 1C. diagramjainak a k = 0,8 és z = 0,8 egyenesek által meghatározott területein a tapadáskihasználási görbékkel kapcsolatos előírásokat kell alkalmazni.

(7)  A 3.1.1 vagy 5.1.1 szakasz előírásai nincsenek hatással ezen előírásnak a fékhatásosságra vonatkozó 4. mellékletére. Ha azonban a 3.1.1 vagy 5.1.1 szakasz előírásai alapján elvégzett vizsgálatok során nyert fékhatásosság nagyobb, mint a 4. mellékletben előírt értékek, akkor e melléklet 1A., 1B. és 1C. diagramjainak a k = 0,8 és z = 0,8 egyenesek által meghatározott területein a tapadáskihasználási görbékkel kapcsolatos előírásokat kell alkalmazni.

---

11. MELLÉKLET

Azok az esetek, amelyekben az I. típusú és/vagy a II. (vagy IIA.) típusú vizsgálatokat nem kell elvégezni

| 1. | Egy típusjóváhagyásra benyújtott járművön az I. és/vagy II. (vagy IIA.) vagy III. típusú vizsgálatokat a következő esetekben nem kell elvégezni:






  1.1. | a szóban forgó jármű olyan gépjármű vagy pótkocsi, amely a gumiabroncsok, az egyes tengelyeken felemésztett fékezési energia, valamint a gumiabroncsok felszerelése és a fékberendezés tekintetében azonos egy olyan gépjármű vagy pótkocsi fékezésével, amely:






  1.1.1. | megfelelt az I. és/vagy II. (vagy IIA.) vagy III. típusú vizsgálaton; valamint |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Egy típusjóváhagyásra benyújtott járművön az I. és/vagy II. (vagy IIA.) vagy III. típusú vizsgálatokat a következő esetekben nem kell elvégezni:

1.1.

a szóban forgó jármű olyan gépjármű vagy pótkocsi, amely a gumiabroncsok, az egyes tengelyeken felemésztett fékezési energia, valamint a gumiabroncsok felszerelése és a fékberendezés tekintetében azonos egy olyan gépjármű vagy pótkocsi fékezésével, amely:

1.1.1.

megfelelt az I. és/vagy II. (vagy IIA.) vagy III. típusú vizsgálaton; valamint

| 1.1.2. | amely tengelyenkénti tömeg tekintetében legalább a szóban forgó járművel azonos elnyelt fékezési energiaelnyelés tekintetében típusjóváhagyást kapott. |
| --- | --- |

1.1.2.

amely tengelyenkénti tömeg tekintetében legalább a szóban forgó járművel azonos elnyelt fékezési energiaelnyelés tekintetében típusjóváhagyást kapott.

| 1.2. | A szóban forgó jármű olyan gépjármű vagy pótkocsi, amely a gumiabroncsok, az egyes tengelyeken felemésztett fékezési energia, valamint a gumiabroncsok felszerelése és a fékberendezés tekintetében azonos egy olyan gépjármű vagy pótkocsi fékezésével, amely egyedileg megfelelt az I. típusú és/vagy II. típusú (vagy II/A. típusú) vagy III. típusú vizsgálaton a szóban forgó járműnél nem kisebb tengelyenkénti terheléssel, és feltéve hogy a tengelyenként felemésztett fékezési energia nem haladja meg az egyedi tengely referenciavizsgálata(i) során tengelyenként felemésztett fékezési energiát. |
| --- | --- |

1.2.

A szóban forgó jármű olyan gépjármű vagy pótkocsi, amely a gumiabroncsok, az egyes tengelyeken felemésztett fékezési energia, valamint a gumiabroncsok felszerelése és a fékberendezés tekintetében azonos egy olyan gépjármű vagy pótkocsi fékezésével, amely egyedileg megfelelt az I. típusú és/vagy II. típusú (vagy II/A. típusú) vagy III. típusú vizsgálaton a szóban forgó járműnél nem kisebb tengelyenkénti terheléssel, és feltéve hogy a tengelyenként felemésztett fékezési energia nem haladja meg az egyedi tengely referenciavizsgálata(i) során tengelyenként felemésztett fékezési energiát.

| 1.3. | Az érintett járművet felszerelték a motorféktől eltérő olyan tartós fékrendszerrel, mely megegyezik a következő feltételek mellett már vizsgált tartós fékrendszerrel:






  1.3.1. | a tartós fékrendszer önmagában legalább 6 %-os (II. típusú vizsgálat) vagy legalább 7 %-os (IIA. típusú vizsgálat) lejtőn végzett vizsgálat során stabilizált a vizsgálat idején legalább akkora legnagyobb tömegű járművet, mint amekkora a típusjóváhagyásra bemutatott jármű legnagyobb tömege; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az érintett járművet felszerelték a motorféktől eltérő olyan tartós fékrendszerrel, mely megegyezik a következő feltételek mellett már vizsgált tartós fékrendszerrel:

1.3.1.

a tartós fékrendszer önmagában legalább 6 %-os (II. típusú vizsgálat) vagy legalább 7 %-os (IIA. típusú vizsgálat) lejtőn végzett vizsgálat során stabilizált a vizsgálat idején legalább akkora legnagyobb tömegű járművet, mint amekkora a típusjóváhagyásra bemutatott jármű legnagyobb tömege;

| 1.3.2. | a fenti vizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a tartós fékrendszer forgó alkatrészeinek fordulatszáma a jármű jóváhagyásra történő benyújtásának időpontjában elért 30 km/h haladási sebessége mellett olyan, hogy a fékező nyomaték eléri legalább a fenti 1.3.1. szakaszban említett vizsgálatoknak megfelelő nyomatékot. |
| --- | --- |

1.3.2.

a fenti vizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a tartós fékrendszer forgó alkatrészeinek fordulatszáma a jármű jóváhagyásra történő benyújtásának időpontjában elért 30 km/h haladási sebessége mellett olyan, hogy a fékező nyomaték eléri legalább a fenti 1.3.1. szakaszban említett vizsgálatoknak megfelelő nyomatékot.

| 1.4. | A szóban forgó jármű sűrített levegős működtetésű S-kulcsos fékekkel vagy tárcsafékekkel (1) felszerelt pótkocsi, mely megfelel az e melléklet 2. függelékében szereplő ellenőrzési követelményeknek az e melléklet 3. függelékében leírt referenciatengely vizsgálati jegyzőkönyvében megadott jellemzőkkel összehasonlítva. |
| --- | --- |

1.4.

A szóban forgó jármű sűrített levegős működtetésű S-kulcsos fékekkel vagy tárcsafékekkel (1) felszerelt pótkocsi, mely megfelel az e melléklet 2. függelékében szereplő ellenőrzési követelményeknek az e melléklet 3. függelékében leírt referenciatengely vizsgálati jegyzőkönyvében megadott jellemzőkkel összehasonlítva.

| 2. | A fenti 1.1., 1.2. és 1.3. szakaszban használt „azonos” kifejezés az e szakaszokban említett járműalkatrészek geometriai és mechanikai jellemzőinek azonosságát, valamint ezen alkatrészekhez használt anyag azonosságát jelenti. |
| --- | --- |

2.

A fenti 1.1., 1.2. és 1.3. szakaszban használt „azonos” kifejezés az e szakaszokban említett járműalkatrészek geometriai és mechanikai jellemzőinek azonosságát, valamint ezen alkatrészekhez használt anyag azonosságát jelenti.

| 3. | Az előző követelmények alkalmazásakor a jóváhagyásról szóló értesítésnek (ezen előírás 2. melléklet) a következő adatokat kell tartalmaznia:






  3.1. | Az 1.1. szakasz szerinti esetben meg kell adni az I. típusú és/vagy II. típusú (vagy II/A. típusú) vagy III. típusú referenciavizsgálatnak alávetett jármű jóváhagyási számát. |
| --- | --- | --- |

3.

Az előző követelmények alkalmazásakor a jóváhagyásról szóló értesítésnek (ezen előírás 2. melléklet) a következő adatokat kell tartalmaznia:

3.1.

Az 1.1. szakasz szerinti esetben meg kell adni az I. típusú és/vagy II. típusú (vagy II/A. típusú) vagy III. típusú referenciavizsgálatnak alávetett jármű jóváhagyási számát.

| 3.2. | Az 1.2. szakasz szerinti esetben ki kell tölteni e melléklet 1. függelékének I. táblázatát. |
| --- | --- |

3.2.

Az 1.2. szakasz szerinti esetben ki kell tölteni e melléklet 1. függelékének I. táblázatát.

| 3.3. | Az 1.3. szakasz szerinti esetben ki kell tölteni e melléklet 1. függelékének II. táblázatát. |
| --- | --- |

3.3.

Az 1.3. szakasz szerinti esetben ki kell tölteni e melléklet 1. függelékének II. táblázatát.

| 3.4. | Az 1.4. szakasz szerinti esetben ki kell tölteni e melléklet 1. függelékének III. táblázatát. |
| --- | --- |

3.4.

Az 1.4. szakasz szerinti esetben ki kell tölteni e melléklet 1. függelékének III. táblázatát.

| 4. | Az előírást alkalmazó, a megállapodásban részes országban a jóváhagyást kérő az előírást alkalmazó, a megállapodásban részes másik országban megadott jóváhagyásra hivatkozik, be kell nyújtania az adott jóváhagyás dokumentációját. |
| --- | --- |

4.

Az előírást alkalmazó, a megállapodásban részes országban a jóváhagyást kérő az előírást alkalmazó, a megállapodásban részes másik országban megadott jóváhagyásra hivatkozik, be kell nyújtania az adott jóváhagyás dokumentációját.

---

(1)  Egyenértékű adatok esetében más típusú fékek is engedélyezhetők.

1. FÜGGELÉK

I.   Táblázat

| | A jármű tengelyei | Referenciatengelyek |
| --- | --- | --- |
| Tengelyenkénti tömeg (1) | A kerekeken szükséges fékerők | Sebesség | Tengelyenkénti tömeg (1) | A kerekeken keltett fékerő | Sebesség |
| kg | N | km/h | kg | N | km/h |
| 1. tengely | | | | | | |
| 2. tengely | | | | | | |
| 3. tengely | | | | | | |
| 4. tengely | | | | | | |

A jármű tengelyei

Referenciatengelyek

Tengelyenkénti tömeg (1)

A kerekeken szükséges fékerők

Sebesség

Tengelyenkénti tömeg (1)

A kerekeken keltett fékerő

Sebesség

kg

N

km/h

kg

N

km/h

1. tengely

2. tengely

3. tengely

4. tengely

II.   Táblázat

A jóváhagyásra bemutatott jármű teljes tömege ...kg

A kerekeken szükséges fékerők ...N

A tartós fékrendszer főtengelyén szükséges fékező nyomaték ... Nm

A tartós fékrendszer főtengelyén elért fékező nyomaték

(a diagram szerint) ... Nm

III.   Táblázat

| | REFERENCIATENGELY ...
  (másolat csatolva) |
| --- | --- |

REFERENCIATENGELY ...

(másolat csatolva)

| | JEGYZŐKÖNYV SZÁMA ... |
| --- | --- |

JEGYZŐKÖNYV SZÁMA ...

| | Dátum ... |
| --- | --- |

Dátum ...

| | I. típus | III. típus |
| --- | --- | --- |
| Fékerő tengelyenként (N)
  (lásd a 2. függelék 4.2.1. szakaszát) |
| 1. tengely | T1 = ... % Pe
   (2) | T1 = ... % Pe |
| 2. tengely | T2 = ... % Pe | T2 = ... % Pe |
| 3. tengely | T3 = ... % Pe | T3 = ... % Pe |
| Fékhenger várható lökete (mm)
  (lásd a 2. függelék 4.3.1.1. szakaszát) |
| 1. tengely | S1 = ... | s1 = ... |
| 2. tengely | S2 = ... | s2 = ... |
| 3. tengely | S3 = ... | s3 = ... |
| Átlagos kimeneti tolóerő (N)
  (lásd a 2. függelék 4.3.1.1. szakaszát) |
| 1. tengely | ThA1 = ... | ThA1 = ... |
| 2. tengely | ThA2 = ... | ThA2 = ... |
| 3. tengely | ThA3 = ... | ThA3 = ... |
| Fékhatásosság (N)
  (lásd a 2. függelék 4.3.1.4. szakaszát) |
| 1. tengely | T1 = ... | T1 = ... |
| 2. tengely | T2 = ... | T2 = ... |
| 3. tengely | T3 = ... | T3 = ... |
| | 0. típusú, a pótkocsi vizsgálati eredményeitől függően
  (E) | I. típusú meleg
  (várható) | III. típusú meleg
  (várható) |
| A jármű fékhatásossága
  (lásd a 2. függelék 4.3.2. szakaszát) | | | |
| Meleg fékezési követelmények
  (lásd a 4. melléklet 1.5.3., 1.6.3. és 1.7.2. szakaszát) | | ≥ 0,36
  valamint
  ≥ 0,60 E | ≥ 0,40
  valamint
  ≥ 0,60 E |

I. típus

III. típus

Fékerő tengelyenként (N)

(lásd a 2. függelék 4.2.1. szakaszát)

1. tengely

T1 = ... % Pe
   (2)

T1 = ... % Pe

2. tengely

T2 = ... % Pe

T2 = ... % Pe

3. tengely

T3 = ... % Pe

T3 = ... % Pe

Fékhenger várható lökete (mm)

(lásd a 2. függelék 4.3.1.1. szakaszát)

1. tengely

S1 = ...

s1 = ...

2. tengely

S2 = ...

s2 = ...

3. tengely

S3 = ...

s3 = ...

Átlagos kimeneti tolóerő (N)

(lásd a 2. függelék 4.3.1.1. szakaszát)

1. tengely

ThA1 = ...

ThA1 = ...

2. tengely

ThA2 = ...

ThA2 = ...

3. tengely

ThA3 = ...

ThA3 = ...

Fékhatásosság (N)

(lásd a 2. függelék 4.3.1.4. szakaszát)

1. tengely

T1 = ...

T1 = ...

2. tengely

T2 = ...

T2 = ...

3. tengely

T3 = ...

T3 = ...

0. típusú, a pótkocsi vizsgálati eredményeitől függően

(E)

I. típusú meleg

(várható)

III. típusú meleg

(várható)

A jármű fékhatásossága

(lásd a 2. függelék 4.3.2. szakaszát)

Meleg fékezési követelmények

(lásd a 4. melléklet 1.5.3., 1.6.3. és 1.7.2. szakaszát)

≥ 0,36

valamint

≥ 0,60 E

≥ 0,40

valamint

≥ 0,60 E

---

(1)  A műszakilag megengedhető legnagyobb tengelyenkénti tömeg.

(2)  Pe az út felületének szokásos függőleges statikus reakciója a megfelelő referenciatengelyen.

2. FÜGGELÉK

Pótkocsifékek I. és III. típusú vizsgálatának alternatív eljárásai

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 1.1. | E melléklet 1.4. szakaszának megfelelően a jármű típusjóváhagyásának időpontjában az I. típusú és III. típusú meleg fékhatás csökkenés vizsgálatok elhagyhatóak, feltéve, hogy a fékrendszer alkatrészei megfelelnek e függelék követelményeinek, és a számított fékhatásosság megfelel ezen előírás megfelelő jármű-kategóriára vonatkozó követelményeinek. |
| --- | --- |

1.1.

E melléklet 1.4. szakaszának megfelelően a jármű típusjóváhagyásának időpontjában az I. típusú és III. típusú meleg fékhatás csökkenés vizsgálatok elhagyhatóak, feltéve, hogy a fékrendszer alkatrészei megfelelnek e függelék követelményeinek, és a számított fékhatásosság megfelel ezen előírás megfelelő jármű-kategóriára vonatkozó követelményeinek.

| 1.2. | Az e függelékben részletezett módszerek szerint elvégzett vizsgálatokat a fenti követelményeknek megfelelőnek kell tekinteni.






  1.2.1. | A 9. módosítássorozat 7. kiegészítésétől kezdődően az e függelék 3.5.1. szakasza szerint elvégzett, kedvező eredményű vizsgálatokat úgy kell tekinteni, hogy teljesítik e függelék 3.5.1. szakasza legutóbbi módosításának követelményeit. Ha ezt az alternatív eljárást használják, a vizsgálati jegyzőkönyvben hivatkozni kell az eredeti vizsgálati jegyzőkönyvre, amelyből a vizsgálati eredményeket az új, frissített jegyzőkönyvhöz vették. Új vizsgálatokat kell végezni azonban az előírás legfrissebb módosított változatának követelményei szerint. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Az e függelékben részletezett módszerek szerint elvégzett vizsgálatokat a fenti követelményeknek megfelelőnek kell tekinteni.

1.2.1.

A 9. módosítássorozat 7. kiegészítésétől kezdődően az e függelék 3.5.1. szakasza szerint elvégzett, kedvező eredményű vizsgálatokat úgy kell tekinteni, hogy teljesítik e függelék 3.5.1. szakasza legutóbbi módosításának követelményeit. Ha ezt az alternatív eljárást használják, a vizsgálati jegyzőkönyvben hivatkozni kell az eredeti vizsgálati jegyzőkönyvre, amelyből a vizsgálati eredményeket az új, frissített jegyzőkönyvhöz vették. Új vizsgálatokat kell végezni azonban az előírás legfrissebb módosított változatának követelményei szerint.

| 1.3. | Az e függelék 3.6. szakaszának megfelelően elvégzett vizsgálatok és a 3. vagy 4. függelék 2. szakaszában jelentett eredmények elfogadhatóak az előírás 5.2.2.8.1. szakasza követelményeinek való megfelelés bizonyítására. |
| --- | --- |

1.3.

Az e függelék 3.6. szakaszának megfelelően elvégzett vizsgálatok és a 3. vagy 4. függelék 2. szakaszában jelentett eredmények elfogadhatóak az előírás 5.2.2.8.1. szakasza követelményeinek való megfelelés bizonyítására.

| 1.4. | Az alábbi III. típusú vizsgálat előtt a fék(ek) beállítását a következő eljárások szerint kell szükség szerint elvégezni:






  1.4.1. | Levegővel működtetett pótkocsifék(ek) esetében a fékek beállításának olyannak kell lennie, hogy lehetséges legyen az önműködő fékutánállító berendezés működése. Ebből a célból a működtető löketét az alábbiak szerint kell beállítani:






  s0 ≥ 1,1 × sre-adjust | (a felső érték nem haladhatja meg a gyártó által ajánlott értéket) |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Az alábbi III. típusú vizsgálat előtt a fék(ek) beállítását a következő eljárások szerint kell szükség szerint elvégezni:

1.4.1.

Levegővel működtetett pótkocsifék(ek) esetében a fékek beállításának olyannak kell lennie, hogy lehetséges legyen az önműködő fékutánállító berendezés működése. Ebből a célból a működtető löketét az alábbiak szerint kell beállítani:

s0 ≥ 1,1 × sre-adjust

(a felső érték nem haladhatja meg a gyártó által ajánlott értéket)

ahol:

| sre-adjust | az újraállító löket az önműködő fékutánállító berendezés gyártójának meghatározása szerint, azaz az a löket, amelynél a berendezés elkezdi újraállítani a fék menethézagát a fékrendszer üzemi nyomása 15 %-ának megfelelő, de legalább 100 kPa hengernyomás mellett. |
| --- | --- |

sre-adjust

az újraállító löket az önműködő fékutánállító berendezés gyártójának meghatározása szerint, azaz az a löket, amelynél a berendezés elkezdi újraállítani a fék menethézagát a fékrendszer üzemi nyomása 15 %-ának megfelelő, de legalább 100 kPa hengernyomás mellett.

Amennyiben a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján gyakorlati szempontból nem célszerű a fékhenger löketének mérése, a kezdeti beállításokat a műszaki szolgálattal kell egyeztetni.

A fenti feltételből a féket legalább 200 kPa fékhengernyomással egymás után 50 alkalommal kell működésbe hozni.. Ezt egyetlen, ≥ 650 kPa fékhengernyomás értékű fékezésnek kell követnie.

| 1.4.2. | A hidraulikus működtetésű pótkocsitárcsafék(ek) esetében beállítási követelmények nem szükségesek. |
| --- | --- |

1.4.2.

A hidraulikus működtetésű pótkocsitárcsafék(ek) esetében beállítási követelmények nem szükségesek.

| 1.4.3. | A hidraulikus működtetésű pótkocsidobfék(ek) esetében a fékek beállítását a gyártó utasítása szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.4.3.

A hidraulikus működtetésű pótkocsidobfék(ek) esetében a fékek beállítását a gyártó utasítása szerint kell elvégezni.

| 1.5. | Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt pótkocsik esetében a fékeket a fent bemutatott I. típusú vizsgálat előtt szükség szerint a fenti 1.4. szakaszban megállapított eljárás szerint kell beállítani: |
| --- | --- |

1.5.

Önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt pótkocsik esetében a fékeket a fent bemutatott I. típusú vizsgálat előtt szükség szerint a fenti 1.4. szakaszban megállapított eljárás szerint kell beállítani:

2.   JELÖLÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| P | = | útfelület normál reakcióereje a tengelyen statikus feltételek mellett |
| --- | --- | --- |
| C | = | fék bemeneti nyomatéka |
| Cmax | = | legnagyobb megengedett bemeneti féknyomaték |
| CO | = | bemeneti féknyomaték küszöbértéke, azaz egy már mérhető kimeneti féknyomaték létrehozásához szükséges legkisebb bemeneti féknyomaték |
| R | = | gumiabroncs-gördülési sugár (dinamikus) |
| T | = | fékerő a gumiabroncs/útfelület érintkezésénél |
| M | = | féknyomaték = T · R |
| z | = | lefékezettség = T/P vagy M/RP |
| s | = | fékhenger lökete (munkalöket + szabad löket) |
| sp | = | lásd a19. melléklet 7. függelékét |
| ThA | = | lásd a19. melléklet 7. függelékét |
| l | = | a kar hossza |
| r | = | a fékdob sugara |
| P | = | fékhengernyomás |

P

=

útfelület normál reakcióereje a tengelyen statikus feltételek mellett

C

=

fék bemeneti nyomatéka

Cmax

=

legnagyobb megengedett bemeneti féknyomaték

CO

=

bemeneti féknyomaték küszöbértéke, azaz egy már mérhető kimeneti féknyomaték létrehozásához szükséges legkisebb bemeneti féknyomaték

R

=

gumiabroncs-gördülési sugár (dinamikus)

T

=

fékerő a gumiabroncs/útfelület érintkezésénél

M

=

féknyomaték = T · R

z

=

lefékezettség = T/P vagy M/RP

s

=

fékhenger lökete (munkalöket + szabad löket)

sp

=

lásd a19. melléklet 7. függelékét

ThA

=

lásd a19. melléklet 7. függelékét

l

=

a kar hossza

r

=

a fékdob sugara

P

=

fékhengernyomás

Megjegyzés: A referenciafék jelölései az „e” indexet kapják.

Image

3.   VIZSGÁLATI MÓDSZEREK

3.1.   Országúti vizsgálatok

| 3.1.1. | A fékhatás vizsgálatokat lehetőleg egyedi (nem iker-) tengelyes járművel kell végezni. |
| --- | --- |

3.1.1.

A fékhatás vizsgálatokat lehetőleg egyedi (nem iker-) tengelyes járművel kell végezni.

| 3.1.2. | Tengelykombinációk vizsgálati eredményeit az e melléklet 1.1. szakaszának megfelelően lehet felhasználni, feltéve, hogy mindegyik tengely azonos fékezési energiát vesz fel a vontatási és a meleg fékvizsgálat alatt.






  3.1.2.1. | Ez biztosítva van, ha a következők azonosak minden tengelynél: a fékgeometria, a fékbetét, a kerék felszerelése, gumiabroncsok, működtetés és a nyomáselosztás a fékhengerekben. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Tengelykombinációk vizsgálati eredményeit az e melléklet 1.1. szakaszának megfelelően lehet felhasználni, feltéve, hogy mindegyik tengely azonos fékezési energiát vesz fel a vontatási és a meleg fékvizsgálat alatt.

3.1.2.1.

Ez biztosítva van, ha a következők azonosak minden tengelynél: a fékgeometria, a fékbetét, a kerék felszerelése, gumiabroncsok, működtetés és a nyomáselosztás a fékhengerekben.

| 3.1.2.2. | A tengelykombinációk dokumentált eredményei a tengelyek számára vetített átlagok, noha egyetlen tengelyt használtak. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

A tengelykombinációk dokumentált eredményei a tengelyek számára vetített átlagok, noha egyetlen tengelyt használtak.

| 3.1.3. | A tengelyt/tengelyeket lehetőleg a legnagyobb statikus tengelyterheléssel kell terhelni, bár ez nem elengedhetetlen, feltéve, hogy a vizsgálatok során megfelelőképpen figyelembe veszik a tengely/tengelyek eltérő terheléséből eredő gördülésiellenállás-különbséget. |
| --- | --- |

3.1.3.

A tengelyt/tengelyeket lehetőleg a legnagyobb statikus tengelyterheléssel kell terhelni, bár ez nem elengedhetetlen, feltéve, hogy a vizsgálatok során megfelelőképpen figyelembe veszik a tengely/tengelyek eltérő terheléséből eredő gördülésiellenállás-különbséget.

| 3.1.4. | Figyelembe kell venni a vizsgálatok elvégzése során alkalmazott járműszerelvényekből eredő megnövekedett gördülési ellenállás hatását. |
| --- | --- |

3.1.4.

Figyelembe kell venni a vizsgálatok elvégzése során alkalmazott járműszerelvényekből eredő megnövekedett gördülési ellenállás hatását.

| 3.1.5. | A vizsgálat kezdeti sebességének az előírtnak kell lennie. A végsebességet az alábbi képlettel lehet kiszámítani:



  ahol:







  v1 | = | a kezdeti sebesség (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| v2 | = | a végsebesség (km/h) |
| Po | = | a vontatójármű tömege (kg) a vizsgálati feltételek között |
| P1 | = | a pótkocsi tömegének a fékezetlen tengely/tengelyek által hordott része (kg) |
| P2 | = | a pótkocsi tömegének a fékezett tengely(ek) által hordott része (kg) |

3.1.5.

A vizsgálat kezdeti sebességének az előírtnak kell lennie. A végsebességet az alábbi képlettel lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

v1

=

a kezdeti sebesség (km/h)

v2

=

a végsebesség (km/h)

Po

=

a vontatójármű tömege (kg) a vizsgálati feltételek között

P1

=

a pótkocsi tömegének a fékezetlen tengely/tengelyek által hordott része (kg)

P2

=

a pótkocsi tömegének a fékezett tengely(ek) által hordott része (kg)

3.2.   Fékhatásvizsgálatok inercia-próbapadon

| 3.2.1. | A vizsgáló berendezésnek olyan forgó tehetetlenségi nyomatéka kell, hogy legyen, amely a járműtömeg hideg és meleg fékhatásának vizsgálatához szükséges egy kerékre jutó lineáris tehetetlenségét szimulálja, és amely állandó fordulatszámmal működtethető az e függelék 3.5.2. és 3.5.3 szakaszában leírt vizsgálat céljaira. |
| --- | --- |

3.2.1.

A vizsgáló berendezésnek olyan forgó tehetetlenségi nyomatéka kell, hogy legyen, amely a járműtömeg hideg és meleg fékhatásának vizsgálatához szükséges egy kerékre jutó lineáris tehetetlenségét szimulálja, és amely állandó fordulatszámmal működtethető az e függelék 3.5.2. és 3.5.3 szakaszában leírt vizsgálat céljaira.

| 3.2.2. | A vizsgálatot komplett (a gumiabroncsot is tartalmazó) kerékkel kell elvégezni, amelyet a fék mozgó részére kell felszerelni, mintha a járműre lenne szerelve. A tehetetlenségi tömeg vagy közvetlenül, vagy a gumiabroncsokon és a kerekeken keresztül csatlakozhat a fékberendezéshez. |
| --- | --- |

3.2.2.

A vizsgálatot komplett (a gumiabroncsot is tartalmazó) kerékkel kell elvégezni, amelyet a fék mozgó részére kell felszerelni, mintha a járműre lenne szerelve. A tehetetlenségi tömeg vagy közvetlenül, vagy a gumiabroncsokon és a kerekeken keresztül csatlakozhat a fékberendezéshez.

| 3.2.3. | A bemelegítés alatt levegőhűtést lehet alkalmazni olyan sebességgel és áramlásiránnyal, ami a tényleges viszonyokat szimulálja, melynek során a levegő sebessége
  vair = 0,33 v
  ahol:







  v | = | a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.

A bemelegítés alatt levegőhűtést lehet alkalmazni olyan sebességgel és áramlásiránnyal, ami a tényleges viszonyokat szimulálja, melynek során a levegő sebessége

vair = 0,33 v

ahol:

v

=

a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor.

A levegő hőmérsékletének a környezeti hőmérsékletnek kell lennie.

| 3.2.4. | Ahol a gumiabroncs gördülési ellenállása a vizsgálat során nincs önműködően kompenzálva, a fékre ható nyomatékot módosítani kell, levonva a 0,01 gördülési ellenállási együtthatónak megfelelő nyomatékot. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ahol a gumiabroncs gördülési ellenállása a vizsgálat során nincs önműködően kompenzálva, a fékre ható nyomatékot módosítani kell, levonva a 0,01 gördülési ellenállási együtthatónak megfelelő nyomatékot.

3.3.   Vizsgálatok görgős próbapadon

| 3.3.1. | A tengelyt lehetőleg a megengedett legnagyobb statikus tengelyterhelésnek megfelelően kell terhelni. Ez azonban nem lényeges, ha a vizsgálat során kellően figyelembe veszik a vizsgálati tengely eltérő terheléséből adódó eltérő gördülési ellenállás hatását. |
| --- | --- |

3.3.1.

A tengelyt lehetőleg a megengedett legnagyobb statikus tengelyterhelésnek megfelelően kell terhelni. Ez azonban nem lényeges, ha a vizsgálat során kellően figyelembe veszik a vizsgálati tengely eltérő terheléséből adódó eltérő gördülési ellenállás hatását.

| 3.3.2. | A bemelegítés alatt levegőhűtést lehet alkalmazni olyan sebességgel és áramlásiránnyal, ami a tényleges viszonyokat szimulálja, amelynek során a levegő sebessége
  vair = 0,33 v
  ahol:







  v | = | a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2.

A bemelegítés alatt levegőhűtést lehet alkalmazni olyan sebességgel és áramlásiránnyal, ami a tényleges viszonyokat szimulálja, amelynek során a levegő sebessége

vair = 0,33 v

ahol:

v

=

a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor.

A levegő hőmérsékletének a környezeti hőmérsékletnek kell lennie.

| 3.3.3. | A fékezési idő 1 másodperc, legfeljebb 0,6 másodperces fékfelfutási idő után. |
| --- | --- |

3.3.3.

A fékezési idő 1 másodperc, legfeljebb 0,6 másodperces fékfelfutási idő után.

3.4.   A vizsgálat feltételei

| 3.4.1. | A vizsgálandó féket/fékeket úgy kell felműszerezni, hogy a következő méréseket lehessen elvégezni:






  3.4.1.1. | folyamatos adatrögzítés, hogy meg lehessen állapítani a féknyomatékot vagy a gumiabroncs kerületén ébredő fékerőt; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

A vizsgálandó féket/fékeket úgy kell felműszerezni, hogy a következő méréseket lehessen elvégezni:

3.4.1.1.

folyamatos adatrögzítés, hogy meg lehessen állapítani a féknyomatékot vagy a gumiabroncs kerületén ébredő fékerőt;

| 3.4.1.2. | a fékhengerben lévő levegőnyomás folyamatos rögzítése; |
| --- | --- |

3.4.1.2.

a fékhengerben lévő levegőnyomás folyamatos rögzítése;

| 3.4.1.3. | a jármű sebessége a vizsgálat alatt; |
| --- | --- |

3.4.1.3.

a jármű sebessége a vizsgálat alatt;

| 3.4.1.4. | a fékdob vagy féktárcsa külső részének kezdeti hőmérséklete; |
| --- | --- |

3.4.1.4.

a fékdob vagy féktárcsa külső részének kezdeti hőmérséklete;

| 3.4.1.5. | a 0. típusú és I. típusú vagy III. típusú vizsgálatok alatt használt fékhengerlöket. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

a 0. típusú és I. típusú vagy III. típusú vizsgálatok alatt használt fékhengerlöket.

3.5.   Vizsgálati eljárások

3.5.1.   Kiegészítő hideg fékhatásossági vizsgálat

A fék előkészítésének az előírás 19. melléklete 4.4.2. szakaszának megfelelően kell történnie.

Abban az esetben, ha a BF fékezési tényező és a féknyomaték küszöbértékének ellenőrzése az előírás 19. mellékletének 4.4.3. szakasza szerint történt, a kiegészítő hideg fékhatásossági vizsgálathoz tartozó bekoptatási eljárás megegyezik a 19. melléklet 4.4.3. szakasza szerinti ellenőrzéshez használt eljárással.

Megengedhető a hideg fékhatásossági vizsgálatoknak a BF fékezési tényezőnek az előírás 19. mellékletének 4.4.3. szakasza szerinti ellenőrzését követő elvégzése.

Ugyancsak megengedett a két, I. típusú és III. típusú fékhatáscsökkenés-vizsgálat egymást követő elvégzése.

A 19. melléklet 4.4.2.6. szakasza szerinti egyes fékműködtetések elvégezhetőek az egyes fékhatáscsökkenés-vizsgálatok között, illetve az ellenőrzés és a hideg fékhatásossági vizsgálatok között. A működtetések mennyiségét a fék gyártójának kell deklarálnia.

| 3.5.1.1. | Ezt a vizsgálatot az I. típusú vizsgálatnál 40 km/h-nak, a III típusú vizsgálatnál 60 km/h-nak megfelelő kezdeti sebességnél kell elvégezni az – I. és III. típusú fékvizsgálat végén lévő – meleg fékhatásosság kiértékeléséhez. Az I. és III. típusú fékhatáscsökkenés-vizsgálato(ka)t azonnal ezen hideg fékhatásossági vizsgálat(ok) után kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Ezt a vizsgálatot az I. típusú vizsgálatnál 40 km/h-nak, a III típusú vizsgálatnál 60 km/h-nak megfelelő kezdeti sebességnél kell elvégezni az – I. és III. típusú fékvizsgálat végén lévő – meleg fékhatásosság kiértékeléséhez. Az I. és III. típusú fékhatáscsökkenés-vizsgálato(ka)t azonnal ezen hideg fékhatásossági vizsgálat(ok) után kell elvégezni.

| 3.5.1.2. | Három fékezést kell végezni azonos (p) nyomáson és (az I. típusú vizsgálat esetében) 40 km/h-nak, (a III. típusú vizsgálat esetében) 60 km/h-nak megfelelő kezdeti sebességről, közelítőleg azonos, a dob vagy tárcsa külső felületén mért legfeljebb 100 °C kezdeti hőmérséklettel. A fékezéseket olyan fékhengernyomásnál kell végrehajtani, amelynek révén a létrejövő fékezőnyomaték vagy erő egyenértékű legalább 50 %-os lefékezettséggel. A fékhengernyomásnak nem szabad 650 kPa-t túllépnie, és a C bemeneti féknyomatéknak nem szabad meghaladnia a műszakilag megengedett legnagyobb értéket (Cmax). Hideg fékhatásnak a három eredmény átlagát kell tekinteni. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Három fékezést kell végezni azonos (p) nyomáson és (az I. típusú vizsgálat esetében) 40 km/h-nak, (a III. típusú vizsgálat esetében) 60 km/h-nak megfelelő kezdeti sebességről, közelítőleg azonos, a dob vagy tárcsa külső felületén mért legfeljebb 100 °C kezdeti hőmérséklettel. A fékezéseket olyan fékhengernyomásnál kell végrehajtani, amelynek révén a létrejövő fékezőnyomaték vagy erő egyenértékű legalább 50 %-os lefékezettséggel. A fékhengernyomásnak nem szabad 650 kPa-t túllépnie, és a C bemeneti féknyomatéknak nem szabad meghaladnia a műszakilag megengedett legnagyobb értéket (Cmax). Hideg fékhatásnak a három eredmény átlagát kell tekinteni.

3.5.2.   Fékhatásosság-csökkenés vizsgálat (I. típusú vizsgálat)

| 3.5.2.1. | Ezt a vizsgálatot 40 km/h-nak megfelelő sebességen kell elvégezni, legfeljebb 100 °C-os kezdeti fékhőmérséklettel, a dob vagy féktárcsa külső felületén mérve. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Ezt a vizsgálatot 40 km/h-nak megfelelő sebességen kell elvégezni, legfeljebb 100 °C-os kezdeti fékhőmérséklettel, a dob vagy féktárcsa külső felületén mérve.

| 3.5.2.2. | A fékezettséget 7 százalékon kell tartani, beleértve a gördülési ellenállást (lásd e függelék 3.2.4. szakaszát). |
| --- | --- |

3.5.2.2.

A fékezettséget 7 százalékon kell tartani, beleértve a gördülési ellenállást (lásd e függelék 3.2.4. szakaszát).

| 3.5.2.3. | A vizsgálat 2 perc és 33 másodperc alatt vagy 1,7 km-en át zajlik, 40 km/h járműsebességnél. Ha a vizsgálati sebesség nem érhető el, a vizsgálat ideje meghosszabbítható az előírás 4. mellékletének 1.5.2.2. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.5.2.3.

A vizsgálat 2 perc és 33 másodperc alatt vagy 1,7 km-en át zajlik, 40 km/h járműsebességnél. Ha a vizsgálati sebesség nem érhető el, a vizsgálat ideje meghosszabbítható az előírás 4. mellékletének 1.5.2.2. szakasza szerint.

| 3.5.2.4. | Az I. típusú vizsgálat befejezése után legfeljebb 60 másodperccel el kell végezni az előírás 4. melléklete 1.5.3. szakaszának megfelelően egy meleg fékhatásossági vizsgálatot, 40 km/h-nak megfelelő kezdeti sebességen. A fékhengerbeli nyomásnak ugyanakkorának kell lennie, mint a 0. típusú vizsgálat során. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Az I. típusú vizsgálat befejezése után legfeljebb 60 másodperccel el kell végezni az előírás 4. melléklete 1.5.3. szakaszának megfelelően egy meleg fékhatásossági vizsgálatot, 40 km/h-nak megfelelő kezdeti sebességen. A fékhengerbeli nyomásnak ugyanakkorának kell lennie, mint a 0. típusú vizsgálat során.

3.5.3.   Fékhatásosság-csökkenés vizsgálat (III. típusú vizsgálat)

3.5.3.1.   Ismételt fékezés vizsgálati módszerei

3.5.3.1.1.   Országúti vizsgálatok (lásd a 4. melléklet 1.7. szakaszát).

3.5.3.1.2.   Inercia-próbapadi vizsgálat

A 11. melléklet 2. függelékének 3.2. szakasza szerinti próbapadi vizsgálat feltételei megegyezhetnek az 1.7.1. szakasza szerinti országúti fékvizsgálat feltételeivel, ahol

Formula

3.5.3.1.3.   Vizsgálat görgős próbapadon

A 11. melléklet 2. függeléke 3.3. szakasza szerinti próbapadi vizsgálat feltételeinek a következőknek kell lenniük:

| Fékezések száma: | 20 |
| --- | --- |
| A fékezési ciklus időtartama:
  (fékezési idő 25 másodperc, helyreállási idő 35 másodperc) | 60 s |
| Vizsgálati sebesség: | 30 km/h |
| Lefékezettség: | 0,06 |
| Gördülési ellenállás: | 0,01 |

Fékezések száma:

20

A fékezési ciklus időtartama:

(fékezési idő 25 másodperc, helyreállási idő 35 másodperc)

60 s

Vizsgálati sebesség:

30 km/h

Lefékezettség:

0,06

Gördülési ellenállás:

0,01

3.5.3.2.   A III. típusú vizsgálat befejezése után 60 másodpercnél nem később, meleg fékhatásossági vizsgálatot kell végezni ezen előírás 4. mellékletének 1.7.2. szakasza szerint. A fékhenger nyomásának ugyanannak kell lennie, mint a 0. típusú vizsgálat során.

3.6.   Fékhatásossági követelmények önműködő fékutánállító berendezések esetében

3.6.1.   A következő követelmények vonatkoznak az olyan fékre szerelt önműködő fékutánállító berendezésre, amelynek hatásosságát e függelék rendelkezései szerint ellenőrzik.

A fenti 3.5.2.4. szakaszban (I. típusú vizsgálat) vagy a 3.5.3.2. szakaszban (III. típusú vizsgálat) befejezését követően igazolni kell az alábbi 3.6.3. követelményeit.

3.6.2.   A következő követelmények vonatkoznak az olyan fékre szerelt alternatív önműködő fékutánállító berendezésre, amelynek vonatkozásában már létezik a 3. függelék szerinti vizsgálati jegyzőkönyv.

3.6.2.1.   Fékhatásosság

A fékek 3.5.2. szakaszban (I. típusú vizsgálat) vagy a 3.5.3. szakaszban (III. típusú vizsgálat) meghatározott eljárásoknak megfelelően történő felmelegítését követően a következő rendelkezések egyike érvényesül:

| a) | az üzemi fékrendszer meleg hatásosságának a 0. típusú fékhatásosság legalább 80 %-ának kell lennie; vagy |
| --- | --- |

a)

az üzemi fékrendszer meleg hatásosságának a 0. típusú fékhatásosság legalább 80 %-ának kell lennie; vagy

| b) | a féket a 0. típusú vizsgálat során meghatározott fékhengernyomással kell működtetni; ennél a nyomásnál meg kell mérni a teljes fékhengerlöketet (sA), aminek a fékkamra spértékének legalább 0,9-ének kell lennie.







  sp | = | hasznos löket – az a löket, amelynél a kifejtett tolóerő az átlagos tolóerő (ThA) 90 %-a – lásd e rendelet 11. melléklete 2. függelékének 2. szakaszát. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a féket a 0. típusú vizsgálat során meghatározott fékhengernyomással kell működtetni; ennél a nyomásnál meg kell mérni a teljes fékhengerlöketet (sA), aminek a fékkamra spértékének legalább 0,9-ének kell lennie.

sp

=

hasznos löket – az a löket, amelynél a kifejtett tolóerő az átlagos tolóerő (ThA) 90 %-a – lásd e rendelet 11. melléklete 2. függelékének 2. szakaszát.

3.6.2.2.   A 3.6.2.1. szakaszban meghatározott vizsgálatok befejezését követően igazolni kell az alábbi 3.6.3. követelményeit.

3.6.3.   Szabadonfutás vizsgálata

A fenti 3.6.1. vagy 3.6.2. szakaszban meghatározott vizsgálatok elvégzése után a fékeket hagyni kell lehűlni a hideg fékeknek megfelelő értékre (azaz 100 °C alá) és ellenőrizni kell, hogy a pótkocsi/a kerék(kerekek) képes(ek)-e a szabadonfutásra a következő feltételek egyikének teljesítése révén:

| a) | a kerekek szabadon futnak (azaz kézzel forgathatóak); |
| --- | --- |

a)

a kerekek szabadon futnak (azaz kézzel forgathatóak);

| b) | biztosított, hogy amennyiben a pótkocsi v = 60 km/h-nak megfelelő állandó sebességgel, kioldott fékekkel halad, az aszimptotikus hőmérséklet nem haladja meg a 80 °C-os dob-/tárcsahőmérséklet emelkedést, ekkor a maradó féknyomaték megfelelőnek minősül. |
| --- | --- |

b)

biztosított, hogy amennyiben a pótkocsi v = 60 km/h-nak megfelelő állandó sebességgel, kioldott fékekkel halad, az aszimptotikus hőmérséklet nem haladja meg a 80 °C-os dob-/tárcsahőmérséklet emelkedést, ekkor a maradó féknyomaték megfelelőnek minősül.

3.7.   Vizsgálati jegyzőkönyv

| 3.7.1. | Az e függelék 3.5. és 3.6.1. szakasza szerint elvégzett vizsgálatok eredményét az e melléklet 3. függelékében található nyomtatványon kell jelenteni. |
| --- | --- |

3.7.1.

Az e függelék 3.5. és 3.6.1. szakasza szerint elvégzett vizsgálatok eredményét az e melléklet 3. függelékében található nyomtatványon kell jelenteni.

| 3.7.2. | A féket és a tengelyt azonosítani kell. A tengelyre meg kell adni a fékkel, a tengellyel és a műszakilag megengedett tengelyterheléssel kapcsolatos adatokat, valamint 3. függelék szerinti megfelelő vizsgálati jegyzőkönyv számát. |
| --- | --- |

3.7.2.

A féket és a tengelyt azonosítani kell. A tengelyre meg kell adni a fékkel, a tengellyel és a műszakilag megengedett tengelyterheléssel kapcsolatos adatokat, valamint 3. függelék szerinti megfelelő vizsgálati jegyzőkönyv számát.

| 3.7.3. | Az alternatív önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt fékek esetében az e függelék 3.6.2. szakasza szerint elvégzett vizsgálatok eredményeit az e melléklet 4. függelékében található nyomtatványon kell jelenteni. |
| --- | --- |

3.7.3.

Az alternatív önműködő fékutánállító berendezéssel felszerelt fékek esetében az e függelék 3.6.2. szakasza szerint elvégzett vizsgálatok eredményeit az e melléklet 4. függelékében található nyomtatványon kell jelenteni.

4.   FELÜLVIZSGÁLAT

4.1.   Az alkatrészek ellenőrzése

Ellenőrizni kell a típusjóváhagyásra bemutatott jármű fékeinek a jellemzőit, és ennek kapcsán teljesülniük kell az alábbi kritériumoknak:

| Tétel | Feltétel |
| --- | --- |
| 4.1.1. | a) | Fékdob keresztmetszete |

Tétel

Feltétel

4.1.1.

a)

Fékdob keresztmetszete

Nem lehet más

| b) | A fékdob vagy féktárcsa anyaga |
| --- | --- |

b)

A fékdob vagy féktárcsa anyaga

Nem lehet más

| c) | A fékdob vagy féktárcsa tömege |
| --- | --- |

c)

A fékdob vagy féktárcsa tömege

Legfeljebb 20 %-kal haladhatja meg a referenciadob vagy –féktárcsa tömegét

4.1.2.

| a) | A kerék távolsága a fékdob külső felületétől vagy a féktárcsa külső kerületétől (E méret) |
| --- | --- |

a)

A kerék távolsága a fékdob külső felületétől vagy a féktárcsa külső kerületétől (E méret)

A tűréseket a vizsgálatot végző műszaki szolgálat határozza meg

| b) | A fékdob vagy féktárcsa kerék által nem takart része (F méret) |
| --- | --- |

b)

A fékdob vagy féktárcsa kerék által nem takart része (F méret)

4.1.3.

| a) | A fékbetét vagy tárcsafékbetét anyaga |
| --- | --- |

a)

A fékbetét vagy tárcsafékbetét anyaga

Nem lehet más

| b) | A fékbetét vagy tárcsafékbetét szélessége |
| --- | --- |

b)

A fékbetét vagy tárcsafékbetét szélessége

| c) | A fékbetét vagy tárcsafékbetét vastagsága |
| --- | --- |

c)

A fékbetét vagy tárcsafékbetét vastagsága

| d) | A fékbetét vagy tárcsafékbetét tényleges felülete |
| --- | --- |

d)

A fékbetét vagy tárcsafékbetét tényleges felülete

| e) | A fékbetét vagy tárcsafékbetét rögzítési módja |
| --- | --- |

e)

A fékbetét vagy tárcsafékbetét rögzítési módja

4.1.4.

A fékgeometria (a 3. függelék 2A vagy 2B ábrája szerint, szükség szerint)

Nem lehet más

4.1.5.

A gumiabroncs gördülési sugara (R)

Változhat e függelék 4.3.1.4. szakasza követelményeinek megfelelően

4.1.6.

| a) | Átlagos tolóerő (THA) |
| --- | --- |

a)

Átlagos tolóerő (THA)

Változhat, feltéve, hogy a várható fékhatásosság teljesíti e függelék 4.3. szakaszának követelményeit

| b) | A fékhenger lökete (s) |
| --- | --- |

b)

A fékhenger lökete (s)

| c) | Működtető kar hossza (l) |
| --- | --- |

c)

Működtető kar hossza (l)

| d) | Működtetési nyomás (p) |
| --- | --- |

d)

Működtetési nyomás (p)

4.1.7.

Statikus tömeg (P)

P nem lehet nagyobb, mint Pe (lásd a 2. szakaszt)

4.2.   A felemésztett fékenergia ellenőrzése

| 4.2.1. | Az I. típusú és a III. típusú fékvizsgálatokra előírt fékhatás létrehozásához szükséges (T) fékerők a vizsgált fékeknél (azonos pm vezérlővezeték-nyomás) nem lehetnek nagyobbak, mint a 11. melléklet 3. függelékének 2.1. és 2.2. szakaszában szereplő vizsgálati jegyzőkönyvben megadott, a referenciafék vizsgálatához alapul vett Te értékek. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az I. típusú és a III. típusú fékvizsgálatokra előírt fékhatás létrehozásához szükséges (T) fékerők a vizsgált fékeknél (azonos pm vezérlővezeték-nyomás) nem lehetnek nagyobbak, mint a 11. melléklet 3. függelékének 2.1. és 2.2. szakaszában szereplő vizsgálati jegyzőkönyvben megadott, a referenciafék vizsgálatához alapul vett Te értékek.

4.3.   A meleg fékhatásosság ellenőrzése

| 4.3.1. | A vizsgált pótkocsi minden egyes vizsgált fékje esetében a (T) fékerő a fékhengerek meghatározott (p) nyomása és a 0. típusú vizsgálatok során használt (pm) vezérlővezeték-nyomás tekintetében a következőképpen határozható meg:






  4.3.1.1. | A vizsgált fékhenger várható löketét (löketeit) a következő képletből kell meghatározni:

  Ez az érték nem haladhatja meg az sp-t. Mely esetben sp ellenőrzése és bejelentése az ezen előírás 19. mellékletének 2. tételében meghatározott eljárásnak megfelelően történik, és csak a 19. melléklet 1. függelékében meghatározott vizsgálati jegyzőkönyv 3.3.1. szakaszában feljegyzett nyomástartományon belül használható. |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

A vizsgált pótkocsi minden egyes vizsgált fékje esetében a (T) fékerő a fékhengerek meghatározott (p) nyomása és a 0. típusú vizsgálatok során használt (pm) vezérlővezeték-nyomás tekintetében a következőképpen határozható meg:

4.3.1.1.

A vizsgált fékhenger várható löketét (löketeit) a következő képletből kell meghatározni:

Ez az érték nem haladhatja meg az sp-t. Mely esetben sp ellenőrzése és bejelentése az ezen előírás 19. mellékletének 2. tételében meghatározott eljárásnak megfelelően történik, és csak a 19. melléklet 1. függelékében meghatározott vizsgálati jegyzőkönyv 3.3.1. szakaszában feljegyzett nyomástartományon belül használható.

| 4.3.1.2. | Meg kell mérni a vizsgált fékre szerelt henger (ThA) átlagos tolóerejét a fenti 4.3.1. szakaszban meghatározott nyomásnál. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Meg kell mérni a vizsgált fékre szerelt henger (ThA) átlagos tolóerejét a fenti 4.3.1. szakaszban meghatározott nyomásnál.

| 4.3.1.3. | A C bemeneti féknyomaték számítása ezt követően a következő képlettel történik:
  C = ThA · l

  A C nem lehet nagyobb, mint Cmax. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

A C bemeneti féknyomaték számítása ezt követően a következő képlettel történik:

C = ThA · l

A C nem lehet nagyobb, mint Cmax.

| 4.3.1.4. | A vizsgálandó fékhenger várható fékhatásosságát az alábbi képlettel kell kiszámítani:

  R nem lehet kisebb, mint 0,8 Re. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

A vizsgálandó fékhenger várható fékhatásosságát az alábbi képlettel kell kiszámítani:

R nem lehet kisebb, mint 0,8 Re.

| 4.3.2. | A vizsgált pótkocsi várható fékhatásosságát az alábbi képlettel kell kiszámítani: |
| --- | --- |

4.3.2.

A vizsgált pótkocsi várható fékhatásosságát az alábbi képlettel kell kiszámítani:

Formula

| 4.3.3. | Az I. típusú vagy III. típusú vizsgálatok utáni meleg fékhatásosság értékeket a 4.3.1.1., 4.3.1.2., 4.3.1.3. és 4.3.1.4. szakasz szerint kell meghatározni. A 4.3.2. szakaszban kapott eredményeknek meg kell felelniük ezen előírás vizsgált pótkocsira vonatkozó követelményeinek. A „4. melléklet 1.5.3. vagy 1.7.2. szakaszában előírt 0. típusú vizsgálatban feljegyzett érték” a vizsgált pótkocsi 0. típusú vizsgálatában feljegyzett érték. |
| --- | --- |

4.3.3.

Az I. típusú vagy III. típusú vizsgálatok utáni meleg fékhatásosság értékeket a 4.3.1.1., 4.3.1.2., 4.3.1.3. és 4.3.1.4. szakasz szerint kell meghatározni. A 4.3.2. szakaszban kapott eredményeknek meg kell felelniük ezen előírás vizsgált pótkocsira vonatkozó követelményeinek. A „4. melléklet 1.5.3. vagy 1.7.2. szakaszában előírt 0. típusú vizsgálatban feljegyzett érték” a vizsgált pótkocsi 0. típusú vizsgálatában feljegyzett érték.

3. FÜGGELÉK

Az e melléklet 2. függelékének 3.7.1. és 3.7.2. szakaszában előírt vizsgálati jegyzőkönyv mintája

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

1.   AZONOSÍTÁS

| 1.1. | Tengely:
  Gyártó (neve és címe):
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Modell: ...
  Műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés (Pe): ...daN |
| --- | --- |

1.1.

Tengely:

Gyártó (neve és címe):

Gyártmány: ...

Típus: ...

Modell: ...

Műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés (Pe): ...daN

| 1.2. | Fék:
  Gyártó (neve és címe):
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Modell: ...
  Műszakilag megengedett legnagyobb bemeneti féknyomaték Cmax: ...
  Önműködő fékutánállító berendezés: beépítve/nincs beépítve (1)

  A fékdob vagy féktárcsa (1)

  A fékdob belső átmérője vagy a féktárcsa kerülete (1): ...
  Tényleges sugár: ...
  Vastagság (2): ...
  Tömeg: ...
  Anyag: ...
  Fékbetét vagy féktárcsabetét (1):
  Gyártó: ...
  Típus: ...
  Azonosítás (láthatónak kell lennie a fékbetét fékpofára szerelt állapotában): ...
  Szélesség: ...
  Vastagság: ...
  A terület kiterjedése: ...
  A rögzítés módja: ...
  A fék méretei, csatolni kell a következő méretezett rajzokat:
  Dobfékek esetében lásd e függelék 2A. ábráját.
  Tárcsafékek esetében lásd e függelék 2B. ábráját. |
| --- | --- |

1.2.

Fék:

Gyártó (neve és címe):

Gyártmány: ...

Típus: ...

Modell: ...

Műszakilag megengedett legnagyobb bemeneti féknyomaték Cmax: ...

Önműködő fékutánállító berendezés: beépítve/nincs beépítve (1)

A fékdob vagy féktárcsa (1)

A fékdob belső átmérője vagy a féktárcsa kerülete (1): ...

Tényleges sugár: ...

Vastagság (2): ...

Tömeg: ...

Anyag: ...

Fékbetét vagy féktárcsabetét (1):

Gyártó: ...

Típus: ...

Azonosítás (láthatónak kell lennie a fékbetét fékpofára szerelt állapotában): ...

Szélesség: ...

Vastagság: ...

A terület kiterjedése: ...

A rögzítés módja: ...

A fék méretei, csatolni kell a következő méretezett rajzokat:

Dobfékek esetében lásd e függelék 2A. ábráját.

Tárcsafékek esetében lásd e függelék 2B. ábráját.

| 1.3. | Kerék (kerekek).
  Szimpla/iker (1):
  Keréktárcsa-átmérő (D) ...
  (Csatolni kell az e függelék 1A vagy 1B ábrája szerinti méretezett rajzot) |
| --- | --- |

1.3.

Kerék (kerekek).

Szimpla/iker (1):

Keréktárcsa-átmérő (D) ...

(Csatolni kell az e függelék 1A vagy 1B ábrája szerinti méretezett rajzot)

| 1.4. | Gumiabroncsok:
  Dinamikus gördülési sugár (Re) a (Pe) referenciaterhelésnél ... |
| --- | --- |

1.4.

Gumiabroncsok:

Dinamikus gördülési sugár (Re) a (Pe) referenciaterhelésnél ...

| 1.5. | Fékhenger:
  Gyártó: ...
  Típus (hengeres/membrános) (1): ...
  Modell: ...
  Fékkarhossz (le): ... |
| --- | --- |

1.5.

Fékhenger:

Gyártó: ...

Típus (hengeres/membrános) (1): ...

Modell: ...

Fékkarhossz (le): ...

| 1.6. | Önműködő fékutánállító berendezés (nem alkalmazandó integrált önműködő fékutánállító berendezés esetében) (3)

  Gyártó (neve és címe): ...
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Változat: ... |
| --- | --- |

1.6.

Önműködő fékutánállító berendezés (nem alkalmazandó integrált önműködő fékutánállító berendezés esetében) (3)

Gyártó (neve és címe): ...

Gyártmány: ...

Típus: ...

Változat: ...

2.   A VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK FELJEGYZÉSE

(korrigálva a 0,01 × Pe gördülési ellenállás figyelembe vételével)

Országúti vizsgálat/Inercia-próbapadi vizsgálat/Görgős próbapadi vizsgálat (1)

| 2.1. | Az O2 és O3 kategóriájú járművek esetében:









  Vizsgálat típusa: | 0 | I. |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. melléklet, 2. függelék, szakasz: | 3.5.1.2. | 3.5.2.2./3.5.2.3. | 3.5.2.4. |
| Vizsgálati sebesség: | km/h | 40 | 40 | 40 |
| Fékhenger nyomása pe | kPa | — | — | — |
| Fékezési időtartam | perc | | 2,55 | — |
| Létrejött fékerő Te | N | | | |
| Fékhatásosság Te/9,81Pe (a Pe kg-ban) | — | | | |
| Fékhenger lökete se | mm | | — | |
| Fék bemeneti nyomatéka Ce | Nm | | — | |
| bemeneti féknyomaték küszöbértéke Co, e | Nm | | — | |

2.1.

Az O2 és O3 kategóriájú járművek esetében:

Vizsgálat típusa:

0

I.

11. melléklet, 2. függelék, szakasz:

3.5.1.2.

3.5.2.2./3.5.2.3.

3.5.2.4.

Vizsgálati sebesség:

km/h

40

40

40

Fékhenger nyomása pe

kPa

—

—

—

Fékezési időtartam

perc

2,55

—

Létrejött fékerő Te

N

Fékhatásosság Te/9,81Pe (a Pe kg-ban)

—

Fékhenger lökete se

mm

—

Fék bemeneti nyomatéka Ce

Nm

—

bemeneti féknyomaték küszöbértéke Co, e

Nm

—

| 2.2. | Az O4 kategóriájú járművek esetében:









  Vizsgálat típusa: | 0 | III. |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. melléklet, 2. függelék, szakasz: | 3.5.1.2. | 3.5.3.1. | 3.5.3.2. |
| Kezdeti vizsgálati sebesség | km/h | 60 | | 60 |
| végleges | km/h | | | |
| Fékhenger nyomása pe | kPa | | — | |
| Fékezések száma | — | — | 20 | — |
| A fékezési ciklus időtartama | s | — | 60 | — |
| Létrejött fékerő Te | N | | | |
| Fékhatásosság Te/9,81Pe (a Pe kg-ban) | — | | | |
| Fékhenger lökete se | mm | | — | |
| Fék bemeneti nyomatéka Ce | Nm | | — | |
| bemeneti féknyomaték küszöbértéke Co, e | Nm | | — | |

2.2.

Az O4 kategóriájú járművek esetében:

Vizsgálat típusa:

0

III.

11. melléklet, 2. függelék, szakasz:

3.5.1.2.

3.5.3.1.

3.5.3.2.

Kezdeti vizsgálati sebesség

km/h

60

60

végleges

km/h

Fékhenger nyomása pe

kPa

—

Fékezések száma

—

—

20

—

A fékezési ciklus időtartama

s

—

60

—

Létrejött fékerő Te

N

Fékhatásosság Te/9,81Pe (a Pe kg-ban)

—

Fékhenger lökete se

mm

—

Fék bemeneti nyomatéka Ce

Nm

—

bemeneti féknyomaték küszöbértéke Co, e

Nm

—

| 2.3. | Ezt a rovatot csak akkor kell kitölteni, ha a féken elvégezték az előírás 19. mellékletének 4. szakaszában meghatározott vizsgálatot a hideg fékhatásossági jellemzőknek a fékezési tényező (BF) révén történő igazolása céljából, ahol e fékezési tényező meghatározása: a fék bemenet-kimenet erősítési aránya. |
| --- | --- |

2.3.

Ezt a rovatot csak akkor kell kitölteni, ha a féken elvégezték az előírás 19. mellékletének 4. szakaszában meghatározott vizsgálatot a hideg fékhatásossági jellemzőknek a fékezési tényező (BF) révén történő igazolása céljából, ahol e fékezési tényező meghatározása: a fék bemenet-kimenet erősítési aránya.

| 2.3.1. | Fékezési tényező BF: ... |
| --- | --- |

2.3.1.

Fékezési tényező BF: ...

3.   AZ ÖNMŰKÖDŐ FÉKUTÁNÁLLÍTÓ BERENDEZÉS HATÉKONYSÁGA (ha van)

| 3.1. | Szabadonfutás a 11. melléklet 2. függeléke 3.6.3. szakasza szerint: igen/nem (1) |
| --- | --- |

3.1.

Szabadonfutás a 11. melléklet 2. függeléke 3.6.3. szakasza szerint: igen/nem (1)

4.   E vizsgálat elvégzése és eredményeinek feljegyzése a 11. melléklet 2 függelékének, illetve adott esetben a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 19. melléklete 4. szakaszának megfelelően történt

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (4):

Aláírás: ... Dátum: ...

5.   Jóváhagyó hatóság (4):

Aláírás: ... Dátum: ...

6.   A 11. melléklet 2. függelékének 3.6. szakaszában meghatározott vizsgálat végén (3) a 13. számú előírás 5.2.2.8.1. szakaszának követelményei teljesítettnek minősülnek/nem minősülnek teljesítettnek (1).

Aláírás: ... Dátum: ...

1A.   ábra

Image

| Dobszélessége
  (Xe) | Terhelés
  (Pe) | Gumiabroncs | Kerékpánt | Be

  (mm) | Re

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Dobszélessége

(Xe)

Terhelés

(Pe)

Gumiabroncs

Kerékpánt

Be

(mm)

Re

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

1B.   ábra

Image

| Be
  (mm) | De
  (mm) | Ee
  (mm) | Fe
  (mm) | Re
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Be

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Re

(mm)

2A.   ábra

Fékgeometria

l = változó lehetséges hosszak (mm)

Image

| A fék típusa | ae | he | ce | de | ee | αoe | α1e | be | re | Fe | S1e | S2e | S3e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | |

A fék típusa

ae

he

ce

de

ee

αoe

α1e

be

re

Fe

S1e

S2e

S3e

2B.   ábra

Image

| le
  (mm) | ee
  (mm) | de
  (mm) | xe
  (mm) | re
  (mm) | be
  (mm) | Fe
  (cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

le

(mm)

ee

(mm)

de

(mm)

xe

(mm)

re

(mm)

be

(mm)

Fe

(cm2)

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Csak tárcsafékek esetében.

(3)  Csak akkor kell kitölteni, ha önműködő fékutánállító berendezés került beépítésre.

(4)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

4. FÜGGELÉK

Az alternatív önműködő fékutánállító berendezés tekintetében e melléklet 2. függelékének 3.7.3. szakaszában előírt vizsgálati jegyzőkönyv mintája

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

1.   AZONOSÍTÁS

| 1.1. | Tengely:
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Modell: ...
  Műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés (Pe): ... daN
  11. melléklet 3. függelék, vizsgálati jegyzőkönyv száma: ... |
| --- | --- |

1.1.

Tengely:

Gyártmány: ...

Típus: ...

Modell: ...

Műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés (Pe): ... daN

11. melléklet 3. függelék, vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

| 1.2. | Fék:
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Modell: ...
  Fékbetét: ...
  Gyártmány/típus: ... |
| --- | --- |

1.2.

Fék:

Gyártmány: ...

Típus: ...

Modell: ...

Fékbetét: ...

Gyártmány/típus: ...

| 1.3. | Fékhenger: ...
  Gyártó: ...
  Típus (hengeres/membrános) (1): ...
  Modell: ...
  Fékkar hossza (1): ... mm |
| --- | --- |

1.3.

Fékhenger: ...

Gyártó: ...

Típus (hengeres/membrános) (1): ...

Modell: ...

Fékkar hossza (1): ... mm

| 1.4. | Önműködő fékutánállító berendezés:
  Gyártó (neve és címe): ...
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Változat: ... |
| --- | --- |

1.4.

Önműködő fékutánállító berendezés:

Gyártó (neve és címe): ...

Gyártmány: ...

Típus: ...

Változat: ...

2.   A VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK FELJEGYZÉSE

| 2.1. | Az önműködő fékutánállító berendezés hatékonysága |
| --- | --- |

2.1.

Az önműködő fékutánállító berendezés hatékonysága

| 2.1.1. | Az üzemi fékrendszerek meleg fékhatásossága a 11. melléklet 2. függeléke 3.6.2.1. szakaszának a) alpontja szerinti vizsgálattal meghatározva: ... százalék
  vagy
  Az sA fékhengerlöket 11. melléklet 2. függeléke 3.6.2.1. szakaszának b) alpontja szerinti vizsgálattal meghatározva: ... mm |
| --- | --- |

2.1.1.

Az üzemi fékrendszerek meleg fékhatásossága a 11. melléklet 2. függeléke 3.6.2.1. szakaszának a) alpontja szerinti vizsgálattal meghatározva: ... százalék

vagy

Az sA fékhengerlöket 11. melléklet 2. függeléke 3.6.2.1. szakaszának b) alpontja szerinti vizsgálattal meghatározva: ... mm

| 2.1.2. | Szabadonfutás a 11. melléklet 2. függeléke 3.6.3. szakasza szerint: igen/nem (1) |
| --- | --- |

2.1.2.

Szabadonfutás a 11. melléklet 2. függeléke 3.6.3. szakasza szerint: igen/nem (1)

3.   A vizsgálatot végző műszaki szolgálat/típusjóváhagyó hatóság (1) neve:

...

4.   A vizsgálat időpontja: ...

5.   E vizsgálat elvégzése és eredményeinek feljegyzése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 11. melléklete 2. függeléke 3.6.2. szakaszának megfelelően történt

6.   A fenti 5. szakaszban meghatározott vizsgálat végén a 13. számú előírás 5.2.2.8.1. szakaszának követelményei: Teljesülnek/Nem teljesülnek (1)

7.   A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (2):

Aláírás: ... Dátum: ...

8.   Jóváhagyó hatóság (2):

Aláírás: ... Dátum: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

---

12. MELLÉKLET

Ráfutó fékrendszerekkel ellátott járművek vizsgálati feltétele

1.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.1.   A pótkocsik ráfutó fékberendezései a kezelőszervből, az erőátviteli szerkezetből és a következőkben „fékeknek” nevezett kerékfékekből állnak.

1.2.   A kezelőszerv a vontatóeszközzel (kapcsolófej) egybeépített alkatrészek összessége.

1.3.   Az erőátviteli rendszer a kapcsolófej utolsó része és a fék első része közötti alkatrészek összessége.

1.4.   A „fék” az az alkatrész, amelyben a járműmozgással ellentétes erők keletkeznek. A fék első alkatrésze a fékkulcsot vagy hasonló alkatrészeket működtető kar (mechanikus erőátvitelű ráfutófék), vagy a fékhenger (hidraulikus erőátvitelű ráfutófék).

1.5.   Az olyan fékrendszerek, amelyeknél a vontatóról akkumulált (például villamos, pneumatikus vagy hidraulikus) energiát visznek át a pótkocsira, és ezt csak a kapcsoló berendezésen fellépő tolóerő működteti, ezen előírás értelmében nem minősülnek ráfutó fékrendszereknek.

1.6.   Vizsgálat

| 1.6.1. | A fék lényeges alkatrészeinek meghatározása. |
| --- | --- |

1.6.1.

A fék lényeges alkatrészeinek meghatározása.

| 1.6.2. | A kezelőszerv lényeges alkatrészeinek meghatározása és ezek ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelésének ellenőrzése. |
| --- | --- |

1.6.2.

A kezelőszerv lényeges alkatrészeinek meghatározása és ezek ezen előírás rendelkezéseinek való megfelelésének ellenőrzése.

| 1.6.3. | Ellenőrzés a járművön:






  a) | a kezelőszerv és a fék összekapcsolhatósága (kompatibilitása), valamint |
| --- | --- | --- |

1.6.3.

Ellenőrzés a járművön:

a)

a kezelőszerv és a fék összekapcsolhatósága (kompatibilitása), valamint

| b) | az erőátviteli rendszer. |
| --- | --- |

b)

az erőátviteli rendszer.

2.   JELÖLÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   A használt mértékegységek:

2.1.1.   tömeg: kg

2.1.2.   erő: N;

2.1.3.   gravitációs gyorsulás: g = 9,81 m/s2;

2.1.4.   forgató- és egyéb nyomaték: Nm;

2.1.5.   terület: cm2;

2.1.6.   nyomás: kPa;

2.1.7.   hossz: esetenként meghatározott mértékegységek.

2.2.   Valamennyi féktípusra érvényes jelölések (lásd e melléklet 1. függelékének 1. ábráját)

| 2.2.1. | : | GA | : | a pótkocsinak a gyártó által megadott, műszakilag megengedett „legnagyobb tömege”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.2. | : | G′A | : | a pótkocsinak a gyártó által megadott azon „legnagyobb tömege”, amelyet a kezelőszerv le tud fékezni; |
| 2.2.3. | : | GB | : | a pótkocsinak azon „legnagyobb tömege”, amelyet a pótkocsi összes fékjének együttes működtetése le tud fékezni
  GB = n · GBo; |
| 2.2.4. | : | GBo | : | a pótkocsinak a gyártó által megadott azon „legnagyobb tömegének” hányada, amelyet egy fék le tud fékezni; |
| 2.2.5. | : | B* | : | a szükséges fékerő; |
| 2.2.6. | : | B | : | szükséges fékerő a gördülési ellenállás figyelembevételével; |
| 2.2.7. | : | D* | : | megengedett tolóerő a kapcsolón; |
| 2.2.8. | : | D | : | tolóerő a kapcsolón; |
| 2.2.9. | : | P′ | : | erő a kezelőszerv végén; |
| 2.2.10. | : | K | : | a kezelőszerv járulékos ereje, amelyet megegyezés szerint a D függvényében kifejezett P′ extrapolált görbe és az abszcissza metszéspontjának megfelelő D erő határoz meg. Ezt a D erőt a berendezés elmozdulási útjának középhelyzetében kell mérni (lásd e melléklet 1. függelékének 2. és 3. ábráját); |
| 2.2.11. | : | KA | : | a kezelőszervben ébredő erő működési küszöbértéke, azaz az a legnagyobb, a kapcsolófejre rövid ideig ható tolóerő, amelynek hatására a kezelőszerven még nem lép fel erőhatás. Megegyezés szerint KA-val azt az erőt kell jelölni, ami a kapcsolófej 10-15 mm/s sebességgel való benyomásának kezdetekor mérhető, lekapcsolt erőátviteli szerkezet mellett; |
| 2.2.12. | : | D1 | : | a kapcsolófejre ható legnagyobb erő, amikor azt leválasztott kapcsoló berendezés mellett s mm/s + 10 % sebességgel befelé nyomják, lekapcsolt erőátviteli szerkezet mellett; |
| 2.2.13. | : | D2 | : | a kapcsolófejre ható legnagyobb erő, amikor azt leválasztott kapcsoló berendezés mellett s mm/s + 10 % sebességgel húzzák, lekapcsolt erőátviteli szerkezet mellett; |
| 2.2.14. | : | ηHo | : | a ráfutófék kezelőszervének hatásfoka; |
| 2.2.15. | : | ηH1 | : | az erőátviteli rendszer hatásfoka; |
| 2.2.16. | : | ηH | : | a kezelőszerv és az erőátvitel együttes hatásfoka ηH = ηHo · ηH1; |
| 2.2.17. | : | s | : | a működtetés útja milliméterben; |
| 2.2.18. | : | s′ | : | a kezelőszerv tényleges (hasznos) útja, az e melléklet 9.4. szakasza előírásainak megfelelően meghatározva; |
| 2.2.19. | : | s′′ | : | a főfékhenger tartalék lökete, milliméterben mérve a kapcsolófejnél; |
| 2.2.19.1. | : | sHz | : | a főfékhenger lökete milliméterben, e melléklet 1. függelékének 8. ábrája szerint; |
| 2.2.19.2. | : | s′′Hz | : | a főfékhenger tartalék lökete, milliméterben mérve a fékdugattyú rúdjánál, a 8. ábra szerint; |
| 2.2.20. | : | so | : | útveszteség, azaz a kapcsolófej útja milliméterben mérve akkor, amikor a kapcsolófej a vízszintes sík felett 300 milliméterre lévő pontból a vízszintes sík alatt 300 milliméterre lévő pontba mozdul el, álló erőátviteli rendszer mellett; |
| 2.2.21. | : | 2sB | : | a fékpofa elmozdulása (a fékpofa működtetési útja) milliméterben, a működtető mechanizmussal párhuzamos átmérőn mérve anélkül, hogy a vizsgálat alatt beállítanák a fékeket; |
| 2.2.22. | : | 2sB
  - | : | a fékpofa közepének legkisebb elmozdulása (legkisebb fékpofa-működtetési út) milliméterben, dobfékes kerékfékeknél:



  ahol 2r a fékdob átmérője milliméterben (lásd e melléklet 1. függelékének 4. ábráját).
  Hidraulikus erőátviteli rendszerű tárcsafékes kerékfékeknél:



  ahol:







  V60 | = | egy kerékfék folyadéktérfogat-igénye 1,2 B* = 0,6 · GBo fékerőnek megfelelő nyomásnál és legnagyobb gumiabroncssugárnál, |

2.2.1.

:

GA

:

a pótkocsinak a gyártó által megadott, műszakilag megengedett „legnagyobb tömege”;

2.2.2.

:

G′A

:

a pótkocsinak a gyártó által megadott azon „legnagyobb tömege”, amelyet a kezelőszerv le tud fékezni;

2.2.3.

:

GB

:

a pótkocsinak azon „legnagyobb tömege”, amelyet a pótkocsi összes fékjének együttes működtetése le tud fékezni

GB = n · GBo;

2.2.4.

:

GBo

:

a pótkocsinak a gyártó által megadott azon „legnagyobb tömegének” hányada, amelyet egy fék le tud fékezni;

2.2.5.

:

B*

:

a szükséges fékerő;

2.2.6.

:

B

:

szükséges fékerő a gördülési ellenállás figyelembevételével;

2.2.7.

:

D*

:

megengedett tolóerő a kapcsolón;

2.2.8.

:

D

:

tolóerő a kapcsolón;

2.2.9.

:

P′

:

erő a kezelőszerv végén;

2.2.10.

:

K

:

a kezelőszerv járulékos ereje, amelyet megegyezés szerint a D függvényében kifejezett P′ extrapolált görbe és az abszcissza metszéspontjának megfelelő D erő határoz meg. Ezt a D erőt a berendezés elmozdulási útjának középhelyzetében kell mérni (lásd e melléklet 1. függelékének 2. és 3. ábráját);

2.2.11.

:

KA

:

a kezelőszervben ébredő erő működési küszöbértéke, azaz az a legnagyobb, a kapcsolófejre rövid ideig ható tolóerő, amelynek hatására a kezelőszerven még nem lép fel erőhatás. Megegyezés szerint KA-val azt az erőt kell jelölni, ami a kapcsolófej 10-15 mm/s sebességgel való benyomásának kezdetekor mérhető, lekapcsolt erőátviteli szerkezet mellett;

2.2.12.

:

D1

:

a kapcsolófejre ható legnagyobb erő, amikor azt leválasztott kapcsoló berendezés mellett s mm/s + 10 % sebességgel befelé nyomják, lekapcsolt erőátviteli szerkezet mellett;

2.2.13.

:

D2

:

a kapcsolófejre ható legnagyobb erő, amikor azt leválasztott kapcsoló berendezés mellett s mm/s + 10 % sebességgel húzzák, lekapcsolt erőátviteli szerkezet mellett;

2.2.14.

:

ηHo

:

a ráfutófék kezelőszervének hatásfoka;

2.2.15.

:

ηH1

:

az erőátviteli rendszer hatásfoka;

2.2.16.

:

ηH

:

a kezelőszerv és az erőátvitel együttes hatásfoka ηH = ηHo · ηH1;

2.2.17.

:

s

:

a működtetés útja milliméterben;

2.2.18.

:

s′

:

a kezelőszerv tényleges (hasznos) útja, az e melléklet 9.4. szakasza előírásainak megfelelően meghatározva;

2.2.19.

:

s′′

:

a főfékhenger tartalék lökete, milliméterben mérve a kapcsolófejnél;

2.2.19.1.

:

sHz

:

a főfékhenger lökete milliméterben, e melléklet 1. függelékének 8. ábrája szerint;

2.2.19.2.

:

s′′Hz

:

a főfékhenger tartalék lökete, milliméterben mérve a fékdugattyú rúdjánál, a 8. ábra szerint;

2.2.20.

:

so

:

útveszteség, azaz a kapcsolófej útja milliméterben mérve akkor, amikor a kapcsolófej a vízszintes sík felett 300 milliméterre lévő pontból a vízszintes sík alatt 300 milliméterre lévő pontba mozdul el, álló erőátviteli rendszer mellett;

2.2.21.

:

2sB

:

a fékpofa elmozdulása (a fékpofa működtetési útja) milliméterben, a működtető mechanizmussal párhuzamos átmérőn mérve anélkül, hogy a vizsgálat alatt beállítanák a fékeket;

2.2.22.

:

2sB
  *

:

a fékpofa közepének legkisebb elmozdulása (legkisebb fékpofa-működtetési út) milliméterben, dobfékes kerékfékeknél:

Formula

ahol 2r a fékdob átmérője milliméterben (lásd e melléklet 1. függelékének 4. ábráját).

Hidraulikus erőátviteli rendszerű tárcsafékes kerékfékeknél:

Formula

ahol:

V60

=

egy kerékfék folyadéktérfogat-igénye 1,2 B* = 0,6 · GBo fékerőnek megfelelő nyomásnál és legnagyobb gumiabroncssugárnál,

valamint

| 2rA | = | a féktárcsa külső átmérője |
| --- | --- | --- |

2rA

=

a féktárcsa külső átmérője

(V60 cm3-ben, FRZ cm2-ben és rA milliméterben);

2.2.23.

:

M*

:

a gyártó által a 3. függelék 5. szakaszában megadott féknyomaték. Ennek a féknyomatéknak legalább az előírt B* fékerőt kell létrehoznia;

2.2.23.1.

:

MT

:

vizsgálatok fékezési nyomaték túlterhelésgátló beépítésének hiányában (az alábbi 6.2.1. szakasznak megfelelően);

2.2.24.

:

R

:

a gumiabroncs dinamikus gördülési sugara (m);

2.2.25.

:

n

:

a fékek száma;

2.2.26.

:

Mr

:

az sr legnagyobb megengedett útból eredő legnagyobb féknyomaték vagy a Vr legnagyobb megengedett folyadéktérfogat, ha a pótkocsi hátrafelé mozog (beleértve a 0,01· g · GBo gördülési ellenállást);

2.2.27.

:

sr

:

a fékműködtető kar legnagyobb megengedett útja a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor;

2.2.28.

:

Vr

:

az egy fékező kerék által felvett legnagyobb megengedett folyadéktérfogat a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor.

2.3.   A mechanikus erőátvitelű fékrendszerekre érvényes jelölések (lásd e melléklet 1. függelékének 5. ábráját)

| 2.3.1. | : | iHo | : | a kapcsolófej útja és a kezelőszerv kimenő oldalán lévő kar útja közötti csökkentő áttétel; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.3.2. | : | iH1 | : | csökkentő áttétel a kezelőszerv végén az emelőkar útja és a fékkar útja között (az erőátviteli szerkezet útáttétele); |
| 2.3.3. | : | iH | : | csökkentő áttétel a kapcsolófej útja és a fékkar útja között
  iH = iHo · iH1 |
| 2.3.4. | : | ig | : | csökkentő áttétel a fékkar útja és a fékpofa közepének elmozdulása (működtetési út) között (lásd e melléklet 1. függelékének 4. ábráját); |
| 2.3.5. | : | P | : | erő a fékműködtető karon; (lásd a melléklet 1. függelékének 4. ábráját); |
| 2.3.6. | : | Po | : | a fék visszahúzó ereje a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor; azaz az M = f (P) diagramban a P erő értéke ennek az extrapolációs görbének a metszéspontja az abszcisszával (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját); |
| 2.3.6.1. | : | Por | : | a fék visszahúzó ereje a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját); |
| 2.3.7. | : | P* | : | a fékkarra a B* fékerő kifejtéséhez alkalmazott erő; |
| 2.3.8. | : | PT | : | a 6.2.1. szakasz szerinti vizsgálati erő; |
| 2.3.9. | : | ρ | : | a pótkocsi előrefelé történő mozgásának jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani:
  M = ρ (P – Po) |
| 2.3.9.1. | : | ρr | : | a pótkocsi hátrafelé történő mozgásának jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani:
  Mr = ρr (Pr – Por) |

2.3.1.

:

iHo

:

a kapcsolófej útja és a kezelőszerv kimenő oldalán lévő kar útja közötti csökkentő áttétel;

2.3.2.

:

iH1

:

csökkentő áttétel a kezelőszerv végén az emelőkar útja és a fékkar útja között (az erőátviteli szerkezet útáttétele);

2.3.3.

:

iH

:

csökkentő áttétel a kapcsolófej útja és a fékkar útja között

iH = iHo · iH1

2.3.4.

:

ig

:

csökkentő áttétel a fékkar útja és a fékpofa közepének elmozdulása (működtetési út) között (lásd e melléklet 1. függelékének 4. ábráját);

2.3.5.

:

P

:

erő a fékműködtető karon; (lásd a melléklet 1. függelékének 4. ábráját);

2.3.6.

:

Po

:

a fék visszahúzó ereje a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor; azaz az M = f (P) diagramban a P erő értéke ennek az extrapolációs görbének a metszéspontja az abszcisszával (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját);

2.3.6.1.

:

Por

:

a fék visszahúzó ereje a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját);

2.3.7.

:

P*

:

a fékkarra a B* fékerő kifejtéséhez alkalmazott erő;

2.3.8.

:

PT

:

a 6.2.1. szakasz szerinti vizsgálati erő;

2.3.9.

:

ρ

:

a pótkocsi előrefelé történő mozgásának jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani:

M = ρ (P – Po)

2.3.9.1.

:

ρr

:

a pótkocsi hátrafelé történő mozgásának jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani:

Mr = ρr (Pr – Por)

2.4.   A hidraulikus erőátvitelű fékrendszerekre érvényes jelölések (lásd e melléklet 1. függelékének 8. ábráját)

| 2.4.1. | : | ih | : | csökkentő áttétel a kapcsolófej útja és a főfékhenger dugattyújának útja között; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4.2. | : | i′g | : | csökkentő áttétel a fékhenger löketpontja és a fékpofa közepének elmozdulása (működtetési út) között; |
| 2.4.3. | : | FRZ | : | dobfék(ek)nél egy kerékfékhenger dugattyúfelülete; tárcsafék(ek)nél a tárcsa egy oldalán lévő féknyereg-dugattyúk felületének összege; |
| 2.4.4. | : | FHZ | : | a főfékhenger dugattyúfelülete; |
| 2.4.5. | : | p | : | hidraulikus nyomás a fékhengerben; |
| 2.4.6. | : | po | : | visszaállító nyomás a fékhengerben a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor; azaz az M = f(p) grafikonban a p nyomás értéke az extrapolációs görbének az abszcisszával való metszéspontjánál (lásd e melléklet 1. függelék 7. ábráját); |
| 2.4.6.1. | : | por | : | a fék visszaállító nyomása a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 7. ábráját); |
| 2.4.7. | : | p* | : | a fékhengerben a B* fékerő kifejtéséhez alkalmazott hidraulikus nyomás; |
| 2.4.8. | : | pT | : | a 6.2.1. szakasz szerinti vizsgálati nyomás; |
| 2.4.9. | : | ρ′ | : | a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor a fék jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani
  M = ρ′ (p – po) |
| 2.4.9.1. | : | ρ′r | : | a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor a fék jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani:
  Mr = ρ′r (pr – por) |

2.4.1.

:

ih

:

csökkentő áttétel a kapcsolófej útja és a főfékhenger dugattyújának útja között;

2.4.2.

:

i′g

:

csökkentő áttétel a fékhenger löketpontja és a fékpofa közepének elmozdulása (működtetési út) között;

2.4.3.

:

FRZ

:

dobfék(ek)nél egy kerékfékhenger dugattyúfelülete; tárcsafék(ek)nél a tárcsa egy oldalán lévő féknyereg-dugattyúk felületének összege;

2.4.4.

:

FHZ

:

a főfékhenger dugattyúfelülete;

2.4.5.

:

p

:

hidraulikus nyomás a fékhengerben;

2.4.6.

:

po

:

visszaállító nyomás a fékhengerben a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor; azaz az M = f(p) grafikonban a p nyomás értéke az extrapolációs görbének az abszcisszával való metszéspontjánál (lásd e melléklet 1. függelék 7. ábráját);

2.4.6.1.

:

por

:

a fék visszaállító nyomása a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 7. ábráját);

2.4.7.

:

p*

:

a fékhengerben a B* fékerő kifejtéséhez alkalmazott hidraulikus nyomás;

2.4.8.

:

pT

:

a 6.2.1. szakasz szerinti vizsgálati nyomás;

2.4.9.

:

ρ′

:

a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor a fék jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani

M = ρ′ (p – po)

2.4.9.1.

:

ρ′r

:

a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor a fék jellemzőit az alábbi képletből lehet megállapítani:

Mr = ρ′r (pr – por)

2.5.   Jelölések a túlterhelésgátlóhoz kapcsolódó fékezési követelmények tekintetében

| 2.5.1. | : | Dop | : | az a működtető erő a kezelőszerv bemenő oldalán, amelynél a túlterhelésgátló működésbe lép; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5.2. | : | Mop | : | az a féknyomaték, melynél a túlterhelésgátló működésbe lép (a gyártó nyilatkozata szerint); |
| 2.5.3. | : | MTop | : | vizsgálati fékezési nyomaték túlterhelésgátló beépítése esetében (a 6.2.2.2. szakasznak megfelelően); |
| 2.5.4. | : | Pop_min | : | a fékre kifejtett azon erő, melynél a túlterhelésgátló működésbe lép (a 6.2.2.1. szakasz szerint); |
| 2.5.5. | : | Pop_max | : | az a legnagyobb erő (a kapcsolófej teljes benyomásakor), amelyet a túlterhelésgátló a fékre kifejt (a 6.2.2.3. szakasz szerint); |
| 2.5.6. | : | pop_min | : | a fékre kifejtett azon nyomás, amelynél a túlterhelésgátló működésbe lép (a 6.2.2.1. szakasz szerint); |
| 2.5.7. | : | pop_max | : | az a legnagyobb hidraulikus nyomás (a kapcsolófej teljes benyomásakor), amelyet a túlterhelésgátló a fékhengerre kifejt (a 6.2.2.3. szakasz szerint); |
| 2.5.8. | : | PTop | : | legkisebb vizsgálati fékerő túlterhelésgátló beépítése esetében (a 6.2.2.2. szakasznak megfelelően); |
| 2.5.9. | : | pTop | : | legkisebb vizsgálati féknyomás túlterhelésgátló beépítése esetében (a 6.2.2.2. szakasznak megfelelően); |

2.5.1.

:

Dop

:

az a működtető erő a kezelőszerv bemenő oldalán, amelynél a túlterhelésgátló működésbe lép;

2.5.2.

:

Mop

:

az a féknyomaték, melynél a túlterhelésgátló működésbe lép (a gyártó nyilatkozata szerint);

2.5.3.

:

MTop

:

vizsgálati fékezési nyomaték túlterhelésgátló beépítése esetében (a 6.2.2.2. szakasznak megfelelően);

2.5.4.

:

Pop_min

:

a fékre kifejtett azon erő, melynél a túlterhelésgátló működésbe lép (a 6.2.2.1. szakasz szerint);

2.5.5.

:

Pop_max

:

az a legnagyobb erő (a kapcsolófej teljes benyomásakor), amelyet a túlterhelésgátló a fékre kifejt (a 6.2.2.3. szakasz szerint);

2.5.6.

:

pop_min

:

a fékre kifejtett azon nyomás, amelynél a túlterhelésgátló működésbe lép (a 6.2.2.1. szakasz szerint);

2.5.7.

:

pop_max

:

az a legnagyobb hidraulikus nyomás (a kapcsolófej teljes benyomásakor), amelyet a túlterhelésgátló a fékhengerre kifejt (a 6.2.2.3. szakasz szerint);

2.5.8.

:

PTop

:

legkisebb vizsgálati fékerő túlterhelésgátló beépítése esetében (a 6.2.2.2. szakasznak megfelelően);

2.5.9.

:

pTop

:

legkisebb vizsgálati féknyomás túlterhelésgátló beépítése esetében (a 6.2.2.2. szakasznak megfelelően);

3.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 3.1. | A kapcsolófejről a pótkocsi fékjeire történő erőátvitelt rudazattal, illetve egy vagy több hidraulikus rendszer közvetítésével kell megvalósítani. Mindazonáltal burkolattal ellátott sodronyhuzal (bowdenhuzal) is az erőátviteli rendszer részét alkothatja. Ennek az alkatrésznek a lehető legrövidebbnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.1.

A kapcsolófejről a pótkocsi fékjeire történő erőátvitelt rudazattal, illetve egy vagy több hidraulikus rendszer közvetítésével kell megvalósítani. Mindazonáltal burkolattal ellátott sodronyhuzal (bowdenhuzal) is az erőátviteli rendszer részét alkothatja. Ennek az alkatrésznek a lehető legrövidebbnek kell lennie.

| 3.2. | A csuklós csatlakozások minden csapját megfelelően védeni kell. Ezenkívül ezeknek a csuklós csatlakozásoknak önkenőknek vagy kenés céljából könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

3.2.

A csuklós csatlakozások minden csapját megfelelően védeni kell. Ezenkívül ezeknek a csuklós csatlakozásoknak önkenőknek vagy kenés céljából könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük.

| 3.3. | A ráfutó fékrendszereket úgy kell kialakítani, hogy ha a kapcsolófej szélső helyzetéig mozdul el, az erőátviteli rendszer egyetlen része se szoruljon be vagy szenvedjen maradó alakváltozást vagy törést. Ezt az erőátviteli rendszer végének a működtető karokról való lekapcsolása után kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

3.3.

A ráfutó fékrendszereket úgy kell kialakítani, hogy ha a kapcsolófej szélső helyzetéig mozdul el, az erőátviteli rendszer egyetlen része se szoruljon be vagy szenvedjen maradó alakváltozást vagy törést. Ezt az erőátviteli rendszer végének a működtető karokról való lekapcsolása után kell ellenőrizni.

| 3.4. | A ráfutó fékrendszernek lehetővé kell tennie, hogy a vontatójármű hátrafelé mozgathassa a pótkocsit anélkül, hogy 0,08 g · GA erőt meghaladó tartós ellenállási erő keletkezne. Az ezt biztosító berendezések önműködően működnek és kapcsolnak ki, ha a pótkocsi előre mozog. |
| --- | --- |

3.4.

A ráfutó fékrendszernek lehetővé kell tennie, hogy a vontatójármű hátrafelé mozgathassa a pótkocsit anélkül, hogy 0,08 g · GA erőt meghaladó tartós ellenállási erő keletkezne. Az ezt biztosító berendezések önműködően működnek és kapcsolnak ki, ha a pótkocsi előre mozog.

| 3.5. | Az e melléklet 3.4. szakaszának céljára szolgáló minden különleges berendezésnek olyannak kell lennie, hogy emelkedővel szemben való parkoláskor ne befolyásolja hátrányosan a rögzítő fékhatást. |
| --- | --- |

3.5.

Az e melléklet 3.4. szakaszának céljára szolgáló minden különleges berendezésnek olyannak kell lennie, hogy emelkedővel szemben való parkoláskor ne befolyásolja hátrányosan a rögzítő fékhatást.

| 3.6. | Ráfutó fékrendszerekben lehetnek túlterhelésgátlók. Ezek nem léphetnek működésbe Dop = 1,2 · D* erő alatt (ha a kezelőszervnél vannak felszerelve) vagy Pop = 1,2 · P* erő alatt vagy pop = 1,2 · p* nyomás alatt (ha a kerékféknél vannak felszerelve), ahol a P* erő vagy a p* nyomás megfelel B* = 0,5 · g · GBo fékerőnek. |
| --- | --- |

3.6.

Ráfutó fékrendszerekben lehetnek túlterhelésgátlók. Ezek nem léphetnek működésbe Dop = 1,2 · D* erő alatt (ha a kezelőszervnél vannak felszerelve) vagy Pop = 1,2 · P* erő alatt vagy pop = 1,2 · p* nyomás alatt (ha a kerékféknél vannak felszerelve), ahol a P* erő vagy a p* nyomás megfelel B* = 0,5 · g · GBo fékerőnek.

4.   A KEZELŐSZERVEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 4.1. | A kezelőszerv csúszó alkatrészeinek elég hosszúnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék a fék teljes útján történő működtetését, hozzákapcsolt pótkocsi mellett is. |
| --- | --- |

4.1.

A kezelőszerv csúszó alkatrészeinek elég hosszúnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék a fék teljes útján történő működtetését, hozzákapcsolt pótkocsi mellett is.

| 4.2. | A csúszó alkatrészeket védőharangokkal vagy más hasonló berendezésekkel kell védeni. Az alkatrészeket vagy kenni kell, vagy önkenő anyagokból kell készülniük. A súrlódó kapcsolatban lévő felületeket olyan anyagokból kell készíteni, hogy ne jöhessen létre se elektrokémiai, se mechanikai összeférhetetlenség, amely a csúszó elemek beszorulását okozhatná. |
| --- | --- |

4.2.

A csúszó alkatrészeket védőharangokkal vagy más hasonló berendezésekkel kell védeni. Az alkatrészeket vagy kenni kell, vagy önkenő anyagokból kell készülniük. A súrlódó kapcsolatban lévő felületeket olyan anyagokból kell készíteni, hogy ne jöhessen létre se elektrokémiai, se mechanikai összeférhetetlenség, amely a csúszó elemek beszorulását okozhatná.

| 4.3. | A működtető szerkezet feszültségküszöbének (KA) legalább 0,02 g · G′A és legfeljebb 0,04 g · G′A nagyságúnak kell lennie. |
| --- | --- |

4.3.

A működtető szerkezet feszültségküszöbének (KA) legalább 0,02 g · G′A és legfeljebb 0,04 g · G′A nagyságúnak kell lennie.

| 4.4. | A D1 legnagyobb nyomóerő nem haladhatja meg 0,10 g · G′A-t a merev vonórudas pótkocsik esetében és a 0,067 g · G′A-t többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében. |
| --- | --- |

4.4.

A D1 legnagyobb nyomóerő nem haladhatja meg 0,10 g · G′A-t a merev vonórudas pótkocsik esetében és a 0,067 g · G′A-t többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében.

| 4.5. | A D2 legnagyobb húzóerő nem lehet kisebb 0,1 g · G′A-nál és nagyobb 0,5 g · G′A-nál. |
| --- | --- |

4.5.

A D2 legnagyobb húzóerő nem lehet kisebb 0,1 g · G′A-nál és nagyobb 0,5 g · G′A-nál.

5.   A KEZELŐSZERVEN ELVÉGZENDŐ VIZSGÁLATOK ÉS MÉRÉSEK

| 5.1. | A vizsgálatokat végző műszaki szolgálathoz benyújtott kezelőszerveket ellenőrizni kell az e melléklet 3. és 4. szakasza követelményeinek teljesítése tekintetében. |
| --- | --- |

5.1.

A vizsgálatokat végző műszaki szolgálathoz benyújtott kezelőszerveket ellenőrizni kell az e melléklet 3. és 4. szakasza követelményeinek teljesítése tekintetében.

| 5.2. | Minden féktípusnál meg kell mérni:






  5.2.1. | az s utat és az s′ tényleges utat; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Minden féktípusnál meg kell mérni:

5.2.1.

az s utat és az s′ tényleges utat;

| 5.2.2. | a K járulékos erőt; |
| --- | --- |

5.2.2.

a K járulékos erőt;

| 5.2.3. | a KA erő küszöbértékét; |
| --- | --- |

5.2.3.

a KA erő küszöbértékét;

| 5.2.4. | a D1 nyomóerőt; |
| --- | --- |

5.2.4.

a D1 nyomóerőt;

| 5.2.5. | a D2 húzóerőt. |
| --- | --- |

5.2.5.

a D2 húzóerőt.

| 5.3. | Mechanikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében a következőket kell meghatározni:






  5.3.1. | az iHo csökkentő áttétel a kezelőszerv középállásánál mérve; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Mechanikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében a következőket kell meghatározni:

5.3.1.

az iHo csökkentő áttétel a kezelőszerv középállásánál mérve;

| 5.3.2. | a P′ erő a kezelőszerv kimeneti oldalán, a vonórúdra ható D erő függvényében.
  A K járulékos erőt és a hatásfokot a vizsgálati eredmények grafikus ábrázolásából kapjuk meg:

  (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 2. ábrát) |
| --- | --- |

5.3.2.

a P′ erő a kezelőszerv kimeneti oldalán, a vonórúdra ható D erő függvényében.

A K járulékos erőt és a hatásfokot a vizsgálati eredmények grafikus ábrázolásából kapjuk meg:

(lásd a melléklet 1. függelékében lévő 2. ábrát)

| 5.4. | Hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében a következőket kell meghatározni:






  5.4.1. | az ih áttétel a kezelőszerv középállásánál mérve; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében a következőket kell meghatározni:

5.4.1.

az ih áttétel a kezelőszerv középállásánál mérve;

| 5.4.2. | a főfékhenger p kimeneti nyomása a vonórúdra ható D tolóerő és a gyártó által meghatározott FHZ főfékhenger-dugattyú felület függvényében. A K járulékos erőt és a hatásfokot az e mérésekből nyert jelleggörbéből kapjuk meg

  (lásd a melléklet 1. függelékének 3. ábráját) |
| --- | --- |

5.4.2.

a főfékhenger p kimeneti nyomása a vonórúdra ható D tolóerő és a gyártó által meghatározott FHZ főfékhenger-dugattyú felület függvényében. A K járulékos erőt és a hatásfokot az e mérésekből nyert jelleggörbéből kapjuk meg

(lásd a melléklet 1. függelékének 3. ábráját)

| 5.4.3. | a főfékhenger e melléklet 2.2.19. szakaszában említett s′′ tartalék lökete; |
| --- | --- |

5.4.3.

a főfékhenger e melléklet 2.2.19. szakaszában említett s′′ tartalék lökete;

| 5.4.4. | a főfékhenger dugattyújának FHZ felülete; |
| --- | --- |

5.4.4.

a főfékhenger dugattyújának FHZ felülete;

| 5.4.5. | a főfékhenger sHz lökete (milliméterben); |
| --- | --- |

5.4.5.

a főfékhenger sHz lökete (milliméterben);

| 5.4.6. | a főfékhenger s′′Hz tartaléklökete (milliméterben). |
| --- | --- |

5.4.6.

a főfékhenger s′′Hz tartaléklökete (milliméterben).

| 5.5. | Többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik ráfutó fékrendszerei esetében meg kell mérni a 9.4.1. szakaszban említett so útveszteséget. |
| --- | --- |

5.5.

Többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik ráfutó fékrendszerei esetében meg kell mérni a 9.4.1. szakaszban említett so útveszteséget.

6.   A FÉKEKKEL SZEMBENI KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Az ellenőrzendő fékeken túl a gyártónak a vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz be kell nyújtania a fékek lényeges alkatrészeinek típusát, méreteit és lényegi alkotóelemeit feltüntető rajzokat, illetve a fékbetétek gyártmányát és típusát. Hidraulikus fékek esetében ezeken a rajzokon kell bemutatni a fékhengerek FRZ felületét. A gyártónak meg kell adnia emellett az M* féknyomatékot és az e melléklet 2.2.4. szakaszában meghatározott GBo tömeget.

6.2.   Vizsgálati feltételek

| 6.2.1. | Abban az esetben, ha a ráfutó fékrendszerbe túlterhelésgátló nincs beépítve, és ilyet nem is szándékoznak beépíteni, a kerékféket a következő vizsgálati erőkkel vagy vizsgálati nyomásokkal kell vizsgálni:
  PT = 1,8 P* vagy pT = 1,8 p* és MT = 1,8 M*, szükség szerint. |
| --- | --- |

6.2.1.

Abban az esetben, ha a ráfutó fékrendszerbe túlterhelésgátló nincs beépítve, és ilyet nem is szándékoznak beépíteni, a kerékféket a következő vizsgálati erőkkel vagy vizsgálati nyomásokkal kell vizsgálni:

PT = 1,8 P* vagy pT = 1,8 p* és MT = 1,8 M*, szükség szerint.

| 6.2.2. | Abban az esetben, ha a ráfutó fékrendszerbe túlterhelésgátló van beépítve, vagy ilyet szándékoznak beépíteni, a kerékféket a következő vizsgálati erőkkel vagy vizsgálati nyomásokkal kell bevizsgálni:






  6.2.2.1. | A túlterhelésgátló legkisebb tervezési értékeit a gyártónak kell megadnia és azok nem lehetnek alacsonyabbak, mint
  Pop = 1,2 P* vagy pop = 1,2 p*. |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Abban az esetben, ha a ráfutó fékrendszerbe túlterhelésgátló van beépítve, vagy ilyet szándékoznak beépíteni, a kerékféket a következő vizsgálati erőkkel vagy vizsgálati nyomásokkal kell bevizsgálni:

6.2.2.1.

A túlterhelésgátló legkisebb tervezési értékeit a gyártónak kell megadnia és azok nem lehetnek alacsonyabbak, mint

Pop = 1,2 P* vagy pop = 1,2 p*.

| 6.2.2.2. | A PTop legkisebb vizsgálati erő vagy a pTop legkisebb vizsgálati nyomás és a legkisebb vizsgálati nyomaték a következő:
  PTop = 1,1-től 1,2 P*-ig vagy pTop = 1,1-től 1,2 p*-ig
  és MTop = 1,1-től 1,2 M*-ig |
| --- | --- |

6.2.2.2.

A PTop legkisebb vizsgálati erő vagy a pTop legkisebb vizsgálati nyomás és a legkisebb vizsgálati nyomaték a következő:

PTop = 1,1-től 1,2 P*-ig vagy pTop = 1,1-től 1,2 p*-ig

és MTop = 1,1-től 1,2 M*-ig

| 6.2.2.3. | A túlterhelésgátló legnagyobb értékeit (Pop_max vagy pop_max) a gyártónak kell megadnia, és azok nem lehetnek nagyobbak PT-nél, illetve pT-nél. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

A túlterhelésgátló legnagyobb értékeit (Pop_max vagy pop_max) a gyártónak kell megadnia, és azok nem lehetnek nagyobbak PT-nél, illetve pT-nél.

7.   A FÉKEKEN VÉGZENDŐ VIZSGÁLATOK ÉS MÉRÉSEK

7.1.   A vizsgálatokat végző műszaki szolgálathoz benyújtott fékeket és alkatrészeket ellenőrizni kell az e melléklet 6. szakasza követelményeinek teljesítése tekintetében.

7.2.   A következőket kell meghatározni:

| 7.2.1. | a fékpofák legkisebb lökete (a fékpofa legkisebb működtetési útja), 2sB*; |
| --- | --- |

7.2.1.

a fékpofák legkisebb lökete (a fékpofa legkisebb működtetési útja), 2sB*;

| 7.2.2. | a 2sB fékpofaközép-löket (a fékpofa működtetési útja), (ami nagyobb, mint a 2sB*). |
| --- | --- |

7.2.2.

a 2sB fékpofaközép-löket (a fékpofa működtetési útja), (ami nagyobb, mint a 2sB*).

7.3.   A mechanikus erőátvitelű ráfutó fékberendezéseknél a következőket kell meghatározni:

| 7.3.1. | az ig csökkentő áttétel (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 4. ábrát); |
| --- | --- |

7.3.1.

az ig csökkentő áttétel (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 4. ábrát);

| 7.3.2. | az M* féknyomatékhoz tartozó P* erő; |
| --- | --- |

7.3.2.

az M* féknyomatékhoz tartozó P* erő;

| 7.3.3. | az M* nyomaték mechanikus erőátviteli rendszerű berendezések esetében a működtető karra ható P* erő függvényében.
  A fékfelületek fordulatszámának 60 km/h kezdeti járműsebességnek kell megfelelnie a pótkocsi előrefelé történő, és 6 km/h-nak a hátrafelé történő mozgásakor. A következőket az e mérésekből kapott görbéből kapjuk meg (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 6. ábrát):






  7.3.3.1. | A fék Po visszahúzó ereje és a ρ jellemző érték a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor. |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

az M* nyomaték mechanikus erőátviteli rendszerű berendezések esetében a működtető karra ható P* erő függvényében.

A fékfelületek fordulatszámának 60 km/h kezdeti járműsebességnek kell megfelelnie a pótkocsi előrefelé történő, és 6 km/h-nak a hátrafelé történő mozgásakor. A következőket az e mérésekből kapott görbéből kapjuk meg (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 6. ábrát):

7.3.3.1.

A fék Po visszahúzó ereje és a ρ jellemző érték a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor.

| 7.3.3.2. | A fék Por visszahúzó ereje és a ρr jellemző érték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor. |
| --- | --- |

7.3.3.2.

A fék Por visszahúzó ereje és a ρr jellemző érték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor.

| 7.3.3.3. | Az sr legnagyobb megengedett útból eredő legnagyobb Mr féknyomaték pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját). |
| --- | --- |

7.3.3.3.

Az sr legnagyobb megengedett útból eredő legnagyobb Mr féknyomaték pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját).

| 7.3.3.3. | A fékműködtető kar legnagyobb megengedett útja a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját). |
| --- | --- |

7.3.3.3.

A fékműködtető kar legnagyobb megengedett útja a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. ábráját).

7.4.   A hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékberendezéseknél a következőket kell meghatározni:

| 7.4.1. | Az ig′ áttétel (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 8. ábrát). |
| --- | --- |

7.4.1.

Az ig′ áttétel (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 8. ábrát).

| 7.4.2. | Az M* féknyomatékhoz tartozó p* nyomás. |
| --- | --- |

7.4.2.

Az M* féknyomatékhoz tartozó p* nyomás.

| 7.4.3. | Az M* nyomaték hidraulikus erőátviteli rendszerű berendezések esetében a szabályozókarra ható p* nyomás függvényében.
  A fékfelületek fordulatszámának 60 km/h kezdeti járműsebességnek kell megfelelnie a pótkocsi előrefelé mozgásakor, és 6 km/h-nak a hátrafelé történő mozgásakor. A következőket az e mérésekből kapott görbéből kapjuk meg (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 7. ábrát):






  7.4.3.1. | A po visszahúzó nyomás és a ρ′ jellemző érték a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor. |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

Az M* nyomaték hidraulikus erőátviteli rendszerű berendezések esetében a szabályozókarra ható p* nyomás függvényében.

A fékfelületek fordulatszámának 60 km/h kezdeti járműsebességnek kell megfelelnie a pótkocsi előrefelé mozgásakor, és 6 km/h-nak a hátrafelé történő mozgásakor. A következőket az e mérésekből kapott görbéből kapjuk meg (lásd a melléklet 1. függelékében lévő 7. ábrát):

7.4.3.1.

A po visszahúzó nyomás és a ρ′ jellemző érték a pótkocsi előrefelé történő mozgásakor.

| 7.4.3.2. | A por visszahúzó nyomás és a ρ′ jellemző érték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

A por visszahúzó nyomás és a ρ′ jellemző érték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor.

| 7.4.3.3. | Az Vr legnagyobb megengedett folyadéktérfogatból eredő legnagyobb Mr féknyomaték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 7. ábráját). |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Az Vr legnagyobb megengedett folyadéktérfogatból eredő legnagyobb Mr féknyomaték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 7. ábráját).

| 7.4.3.4. | Az egy fékező kerék által felvett Vr legnagyobb megengedett folyadéktérfogat a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 7. ábráját). |
| --- | --- |

7.4.3.4.

Az egy fékező kerék által felvett Vr legnagyobb megengedett folyadéktérfogat a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 7. ábráját).

| 7.4.4. | A fékhenger dugattyújának FRZ felülete. |
| --- | --- |

7.4.4.

A fékhenger dugattyújának FRZ felülete.

7.5.   Alternatív eljárás az I. típusú vizsgálathoz

| 7.5.1. | A 4. melléklet 1.5. szakasza szerinti I. típusú vizsgálatot nem kell elvégezni a jóváhagyásra benyújtott járművön, ha a fékrendszer alkatrészeit inercia-próbapadon vizsgálják a 4. melléklet 1.5.2. és 1.5.3. szakasza előírásai teljesítésének ellenőrzésére. |
| --- | --- |

7.5.1.

A 4. melléklet 1.5. szakasza szerinti I. típusú vizsgálatot nem kell elvégezni a jóváhagyásra benyújtott járművön, ha a fékrendszer alkatrészeit inercia-próbapadon vizsgálják a 4. melléklet 1.5.2. és 1.5.3. szakasza előírásai teljesítésének ellenőrzésére.

| 7.5.2. | Az I. típusú vizsgálat alternatív eljárását a 11. melléklet 2. függelékének 3.5.2. szakaszában megállapított rendelkezések szerint kell elvégezni (analógiával tárcsafékekre is vonatkoznak). |
| --- | --- |

7.5.2.

Az I. típusú vizsgálat alternatív eljárását a 11. melléklet 2. függelékének 3.5.2. szakaszában megállapított rendelkezések szerint kell elvégezni (analógiával tárcsafékekre is vonatkoznak).

8.   VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVEK

A ráfutó fékrendszerekkel felszerelt pótkocsik jóváhagyás iránti kérelmeihez csatolni kell a kezelőszervre és a fékekre vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyveket, valamint a pótkocsi ráfutó típusú kezelőszervnek, erőátviteli berendezésének és fékjeinek kompatibilitására vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyveket, mely jegyzőkönyveknek legalább az e mellékelt 2., 3. és 4. függelékében előírt adatokat kell tartalmazniuk.

9.   VALAMELY JÁRMŰ KEZELŐSZERVE ÉS FÉKEI KÖZTI KOMPATIBILITÁS

9.1.   A járművön ellenőrizni kell, hogy a kezelőszerv (2. függelék) és a fékek (3. függelék) jellemzői, valamint a pótkocsinak e melléklet 4. függelékének 4. szakaszában említett jellemzői tekintetében a pótkocsi ráfutó fékrendszere megfelel-e az előírt követelményeknek.

9.2.   Minden féktípusnál elvégzendő általános vizsgálatok

9.2.1.   A járművön ellenőrizni kell az erőátviteli rendszer mindazon alkatrészeit, amelyeket nem ellenőriztek a kezelőszervvel vagy a fékekkel egyidejűleg. Az ellenőrzés eredményeit fel kell vinni e melléklet 4. függelékébe (pl. iH1 és ηH1).

9.2.2.   Tömeg

| 9.2.2.1. | A pótkocsi legnagyobb GA tömege nem lehet nagyobb annál a G′A legnagyobb tömegnél, amelyre a kezelőszervet engedélyezték. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

A pótkocsi legnagyobb GA tömege nem lehet nagyobb annál a G′A legnagyobb tömegnél, amelyre a kezelőszervet engedélyezték.

| 9.2.2.2. | A pótkocsi legnagyobb GA tömege nem lehet nagyobb, mint az a GB legnagyobb tömeg, amelyet a pótkocsi összes fékje együttes működéssel le tud fékezni. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

A pótkocsi legnagyobb GA tömege nem lehet nagyobb, mint az a GB legnagyobb tömeg, amelyet a pótkocsi összes fékje együttes működéssel le tud fékezni.

9.2.3.   Erők

| 9.2.3.1. | A KA erő küszöbértéke nem lehet 0,02 g · GA alatt és 0,04 g · GA felett. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

A KA erő küszöbértéke nem lehet 0,02 g · GA alatt és 0,04 g · GA felett.

| 9.2.3.2. | A D1 legnagyobb nyomóerő nem lehet nagyobb, mint 0,10 g · G′A merev vonórudas pótkocsik esetében és 0,067 g · G'A többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

A D1 legnagyobb nyomóerő nem lehet nagyobb, mint 0,10 g · G′A merev vonórudas pótkocsik esetében és 0,067 g · G'A többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében.

| 9.2.3.3. | A D2 legnagyobb húzóerőnek 0,1 g · GA és 0,5 g · GA között kell lennie. |
| --- | --- |

9.2.3.3.

A D2 legnagyobb húzóerőnek 0,1 g · GA és 0,5 g · GA között kell lennie.

9.3.   A fékhatás ellenőrzése

| 9.3.1. | A pótkocsi kerekeinek kerületén kifejtett fékerők összege nem lehet kisebb, mint B* = 0.50 g · GA, beleértve a 0,01 g · GA gördülési ellenállást: ez a 0,49 g · GA szerinti B fékerőnek felel meg. Ebben az esetben a kapcsolón mért megengedett legnagyobb tolóerő a következő lehet:






  D* = 0,067 g · GA | többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében; valamint |
| --- | --- | --- |
| D* = 0,10 g · GA | merev vonórúddal ellátott pótkocsik esetében. |

9.3.1.

A pótkocsi kerekeinek kerületén kifejtett fékerők összege nem lehet kisebb, mint B* = 0.50 g · GA, beleértve a 0,01 g · GA gördülési ellenállást: ez a 0,49 g · GA szerinti B fékerőnek felel meg. Ebben az esetben a kapcsolón mért megengedett legnagyobb tolóerő a következő lehet:

D* = 0,067 g · GA

többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében; valamint

D* = 0,10 g · GA

merev vonórúddal ellátott pótkocsik esetében.

E követelmények betartásának ellenőrzéséhez a következő egyenlőtlenségeket kell használni:

| 9.3.1.1. | Mechanikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében: |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Mechanikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében:

| 9.3.1.2. | Hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében: |
| --- | --- |

9.3.1.2.

Hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében:

9.4.   A kezelőszerv útjának ellenőrzése

| 9.4.1. | Többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik kezelőszerveinek esetében, amelyeknél a fékrudazat függ a vontatóberendezés helyzetétől, a kezelőszerv s útjának nagyobbnak kell lennie, mint a kezelőszerv s′ tényleges útja; az útkülönbségnek legalább annyinak kell lennie, mint az so útveszteség. Az so útveszteség nem haladhatja meg az s′ tényleges út 10 %-át. |
| --- | --- |

9.4.1.

Többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik kezelőszerveinek esetében, amelyeknél a fékrudazat függ a vontatóberendezés helyzetétől, a kezelőszerv s útjának nagyobbnak kell lennie, mint a kezelőszerv s′ tényleges útja; az útkülönbségnek legalább annyinak kell lennie, mint az so útveszteség. Az so útveszteség nem haladhatja meg az s′ tényleges út 10 %-át.

| 9.4.2. | Egy- és többtengelyes pótkocsik esetében a kezelőszerv tényleges (hasznos) s′ útját a következőképpen kell meghatározni:






  9.4.2.1. | ha a fékrudazatra hatással van a vontató berendezés helyzete, akkor
  s′ = s – so; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.

Egy- és többtengelyes pótkocsik esetében a kezelőszerv tényleges (hasznos) s′ útját a következőképpen kell meghatározni:

9.4.2.1.

ha a fékrudazatra hatással van a vontató berendezés helyzete, akkor

s′ = s – so;

| 9.4.2.2. | ha nincs útveszteség, akkor
  s′ = s; |
| --- | --- |

9.4.2.2.

ha nincs útveszteség, akkor

s′ = s;

| 9.4.2.3. | hidraulikus fékrendszerekben:
  s′ = s – s′′. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

hidraulikus fékrendszerekben:

s′ = s – s′′.

| 9.4.3. | A kezelőszerv útja megfelelőségének ellenőrzésére a következő egyenlőtlenségeket kell alkalmazni;






  9.4.3.1. | mechanikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében: |
| --- | --- | --- |

9.4.3.

A kezelőszerv útja megfelelőségének ellenőrzésére a következő egyenlőtlenségeket kell alkalmazni;

9.4.3.1.

mechanikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében:

| 9.4.3.2. | hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében: |
| --- | --- |

9.4.3.2.

hidraulikus erőátvitelű ráfutó fékrendszerek esetében:

9.5.   Kiegészítő vizsgálatok

| 9.5.1. | Mechanikus erőátviteli rendszerrel ellátott ráfutó fékrendszerek esetében ellenőrizni kell, hogy a kezelőszervből a fékekhez az erőket továbbító fékrudazat jól van-e felszerelve. |
| --- | --- |

9.5.1.

Mechanikus erőátviteli rendszerrel ellátott ráfutó fékrendszerek esetében ellenőrizni kell, hogy a kezelőszervből a fékekhez az erőket továbbító fékrudazat jól van-e felszerelve.

| 9.5.2. | Hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott ráfutó fékrendszerek esetében ellenőrizni kell, hogy a főfékhenger útja nem kisebb-e, mint s/ih. Kisebb értéket nem lehet megengedni. |
| --- | --- |

9.5.2.

Hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott ráfutó fékrendszerek esetében ellenőrizni kell, hogy a főfékhenger útja nem kisebb-e, mint s/ih. Kisebb értéket nem lehet megengedni.

| 9.5.3. | Országúti vizsgálattal kell ellenőrizni a jármű fékezés közben mutatott általános viselkedését különböző sebességeken, különböző szintű fékerők és fékezési gyakoriság mellett; öngerjesztésű csillapítatlan lengést nem lehet megengedni. |
| --- | --- |

9.5.3.

Országúti vizsgálattal kell ellenőrizni a jármű fékezés közben mutatott általános viselkedését különböző sebességeken, különböző szintű fékerők és fékezési gyakoriság mellett; öngerjesztésű csillapítatlan lengést nem lehet megengedni.

10.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A fenti rendelkezések a mechanikus vagy hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott ráfutó fékrendszerek leggyakoribb megvalósításaira vonatkoznak; különösen, ha a pótkocsi összes kereke ugyanazzal a típusú fékkel és gumiabronccsal van felszerelve. A kevésbé gyakori megvalósítások esetében a fenti követelményeket az eset egyedi körülményeihez kell igazítani.

1. FÜGGELÉK

1.   ábra

Valamennyi féktípusra érvényes jelölések

(lásd e melléklet 2.2. szakaszát)

Image

2.   ábra

Mechanikus erőátvitel

(lásd e melléklet 2.2.10. és 5.3.2. szakaszát)

Image

3.   ábra

Hidraulikus erőátvitel

(lásd e melléklet 2.2.10. és 5.4.2. szakaszát)

Image

4.   ábra

Fékellenőrzések

(lásd e melléklet 2.2.22. és 2.3.4. szakaszát)

Image

5.   ábra

Mechanikai erőátvitelű fékrendszerek

(lásd e melléklet 2.3. szakaszát)

Image

6.   ábra

Mechanikus fék

(lásd e melléklet 2. szakaszát)

Image

7.   ábra

Hidraulikus fék

(lásd e melléklet 2. szakaszát)

Image

8.   ábra

Hidraulikus erőátvitelű fékrendszerek

(lásd e melléklet 2. szakaszát)

Image

2. FÜGGELÉK

RÁFUTÓ FÉKRENDSZER KEZELŐSZERVÉNEK VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVE

| 1. | Gyártó: ... |
| --- | --- |

1.

Gyártó: ...

| 2. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

2.

Gyártmány: ...

| 3. | Típus: ... |
| --- | --- |

3.

Típus: ...

| 4. | Azon pótkocsik jellemzői, melyhez a gyártó a kezelőszervet szánta: |
| --- | --- |

4.

Azon pótkocsik jellemzői, melyhez a gyártó a kezelőszervet szánta:

| 4.1. | G′A tömeg = ... kg |
| --- | --- |

4.1.

G′A tömeg = ... kg

| 4.2. | Megengedett függőleges tengelyterhelés a vonófejen ... N |
| --- | --- |

4.2.

Megengedett függőleges tengelyterhelés a vonófejen ... N

| 4.3. | Merev vonórudas pótkocsi/többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsi (1) |
| --- | --- |

4.3.

Merev vonórudas pótkocsi/többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsi (1)

| 5. | Rövid leírás:
  (Mellékelt tervek és méretezett rajzok jegyzéke) |
| --- | --- |

5.

Rövid leírás:

(Mellékelt tervek és méretezett rajzok jegyzéke)

| 6. | A működtetési elvet bemutató ábra |
| --- | --- |

6.

A működtetési elvet bemutató ábra

| 7. | Út s = ... mm |
| --- | --- |

7.

Út s = ... mm

| 8. | A kezelőszerv csökkentő áttétele: |
| --- | --- |

8.

A kezelőszerv csökkentő áttétele:

| 8.1. | mechanikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1)

  iHo = ... -tól ...-ig (2) |
| --- | --- |

8.1.

mechanikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1)

iHo = ... -tól ...-ig (2)

| 8.2. | hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1)

  ih = ...-tól ...-ig (2)

  FHZ = ...cm2

  a főfékhenger sHz lökete ...mm
  a főfékhenger s′′Hz tartalék lökete ... mm |
| --- | --- |

8.2.

hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1)

ih = ...-tól ...-ig (2)

FHZ = ...cm2

a főfékhenger sHz lökete ...mm

a főfékhenger s′′Hz tartalék lökete ... mm

| 9. | Vizsgálati eredmények: |
| --- | --- |

9.

Vizsgálati eredmények:

| 9.1. | Hatásfok
  mechanikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1) ηH = ...
  hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1) ηH = ... |
| --- | --- |

9.1.

Hatásfok

mechanikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1) ηH = ...

hidraulikus erőátviteli rendszerrel ellátott berendezés esetében (1) ηH = ...

| 9.2. | K járulékos erő = ... N |
| --- | --- |

9.2.

K járulékos erő = ... N

| 9.3. | Legnagyobb nyomóerő D1 = ... N |
| --- | --- |

9.3.

Legnagyobb nyomóerő D1 = ... N

| 9.4. | Legnagyobb húzóerő D2 = ... N |
| --- | --- |

9.4.

Legnagyobb húzóerő D2 = ... N

| 9.5. | KA erő küszöbértéke = ...N |
| --- | --- |

9.5.

KA erő küszöbértéke = ...N

| 9.6. | Útveszteség és tartalékút:
  amennyiben a vonórúd helyzete
  befolyásolja so
   (1) = ... mm
  hidraulikus erőátvitelű berendezésnél s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm |
| --- | --- |

9.6.

Útveszteség és tartalékút:

amennyiben a vonórúd helyzete

befolyásolja so
   (1) = ... mm

hidraulikus erőátvitelű berendezésnél s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm

| 9.7. | A kezelőszerv tényleges útja s′ = ... mm |
| --- | --- |

9.7.

A kezelőszerv tényleges útja s′ = ... mm

| 9.8. | Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátló van/nincs (1) |
| --- | --- |

9.8.

Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátló van/nincs (1)

| 9.8.1. | Ha a túlterhelésgátló a kezelőszerv erőátviteli karja elé van szerelve |
| --- | --- |

9.8.1.

Ha a túlterhelésgátló a kezelőszerv erőátviteli karja elé van szerelve

| 9.8.1.1. | A túlterhelésgátló küszöbereje
  Dop = ... N |
| --- | --- |

9.8.1.1.

A túlterhelésgátló küszöbereje

Dop = ... N

| 9.8.1.2. | Ha a túlterhelésgátló mechanikus (1)

  a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb erő
  P′max/iHo = Pop_max = ...N |
| --- | --- |

9.8.1.2.

Ha a túlterhelésgátló mechanikus (1)

a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb erő

P′max/iHo = Pop_max = ...N

| 9.8.1.3. | Ha a túlterhelésgátló hidraulikus (1)

  a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb hidraulikus nyomás
  p′max/ih = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.1.3.

Ha a túlterhelésgátló hidraulikus (1)

a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb hidraulikus nyomás

p′max/ih = pop_max = ... N/cm2

| 9.8.2. | Ha a túlterhelésgátló a kezelőszerv erőátviteli rendszere után van szerelve |
| --- | --- |

9.8.2.

Ha a túlterhelésgátló a kezelőszerv erőátviteli rendszere után van szerelve

| 9.8.2.1. | A túlterhelésgátló küszöbereje
  ha a túlterhelésgátló mechanikus (1)

  Dop.iHo = ... N
  ha a túlterhelésgátló hidraulikus (1)

  Dop.ih = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.1.

A túlterhelésgátló küszöbereje

ha a túlterhelésgátló mechanikus (1)

Dop.iHo = ... N

ha a túlterhelésgátló hidraulikus (1)

Dop.ih = ... N

| 9.8.2.2. | Ha a túlterhelésgátló mechanikus (1)

  a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb erő
  P′max = Pop_max = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.2.

Ha a túlterhelésgátló mechanikus (1)

a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb erő

P′max = Pop_max = ... N

| 9.8.2.3. | Ha a túlterhelésgátló hidraulikus (1)

  a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb hidraulikus nyomás
  p′max = pop_max = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.2.3.

Ha a túlterhelésgátló hidraulikus (1)

a tehetetlenségi kezelőszerv által kifejthető legnagyobb hidraulikus nyomás

p′max = pop_max = ...N/cm2

| 10. | A fent leírt kezelőszerv megfelel/nem felel meg (1) a ráfutófékes fékrendszerekkel ellátott járművekre vonatkozó vizsgálati feltételek 3., 4. és 5. szakasza követelményeinek
  Dátum: ...
  Aláírás: ... |
| --- | --- |

10.

A fent leírt kezelőszerv megfelel/nem felel meg (1) a ráfutófékes fékrendszerekkel ellátott járművekre vonatkozó vizsgálati feltételek 3., 4. és 5. szakasza követelményeinek

Dátum: ...

Aláírás: ...

| 11. | E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 12. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történt
  A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3):
  Aláírás: ...Dátum: ... |
| --- | --- |

11.

E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 12. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történt

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3):

Aláírás: ...Dátum: ...

| 12. | Jóváhagyó hatóság (3):
  Aláírás: ...Dátum: ... |
| --- | --- |

12.

Jóváhagyó hatóság (3):

Aláírás: ...Dátum: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Azokat a hosszúságokat kell megadni, amelyek áttételét az iHo vagy ih meghatározásához használták.

(3)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

3. FÜGGELÉK

A FÉK VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVE

| 1. | Gyártó: ... |
| --- | --- |

1.

Gyártó: ...

| 2. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

2.

Gyártmány: ...

| 3. | Típus: ... |
| --- | --- |

3.

Típus: ...

| 4. | Megengedett „legnagyobb tömeg” kerekenként GBo = ... kg |
| --- | --- |

4.

Megengedett „legnagyobb tömeg” kerekenként GBo = ... kg

| 5. | Az M* féknyomaték (a gyártó által az e melléklet 2.2.23. szakaszának megfelelően
  megadottak szerint) = ... Nm |
| --- | --- |

5.

Az M* féknyomaték (a gyártó által az e melléklet 2.2.23. szakaszának megfelelően

megadottak szerint) = ... Nm

| 6. | Dinamikus gumiabroncs gördülési sugár
  Rmin = ...m; Rmax = ...m |
| --- | --- |

6.

Dinamikus gumiabroncs gördülési sugár

Rmin = ...m; Rmax = ...m

| 7. | Rövid leírás
  (A mellékelt tervek és méretezett rajzok jegyzéke) |
| --- | --- |

7.

Rövid leírás

(A mellékelt tervek és méretezett rajzok jegyzéke)

| 8. | A fékezési elvet bemutató ábra |
| --- | --- |

8.

A fékezési elvet bemutató ábra

| 9. | Vizsgálati eredmény: |
| --- | --- |

9.

Vizsgálati eredmény:

mechanikus fék (1)

hidraulikus fék (1)

| 9.1. | Csökkentő áttétel
  ig = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.

Csökkentő áttétel

ig = ... (2)

| 9.1.A. | Csökkentő áttétel
  i′g = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.A.

Csökkentő áttétel

i′g = ... (2)

| 9.2. | Löket (működtetési út)
  sB = ...mm |
| --- | --- |

9.2.

Löket (működtetési út)

sB = ...mm

| 9.2.A. | Löket (működtetési út)
  sB = ...m |
| --- | --- |

9.2.A.

Löket (működtetési út)

sB = ...m

| 9.3. | Előírt löket
  (előírt működtetési út) sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.

Előírt löket

(előírt működtetési út) sB* = ...mm

| 9.3.A. | Előírt löket
  (előírt működtetési út) sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.A.

Előírt löket

(előírt működtetési út) sB* = ...mm

| 9.4. | Visszahúzó erő
  Po = ...N |
| --- | --- |

9.4.

Visszahúzó erő

Po = ...N

| 9.4.A. | Visszahúzó nyomás
  po = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.4.A.

Visszahúzó nyomás

po = ... N/cm2

| 9.5. | Tényező (jellemző)
  ρ = ... m |
| --- | --- |

9.5.

Tényező (jellemző)

ρ = ... m

| 9.5.A. | Tényező (jellemző)
  ρ′ = ...m |
| --- | --- |

9.5.A.

Tényező (jellemző)

ρ′ = ...m

| 9.6. | Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátló van/nincs (1) |
| --- | --- |

9.6.

Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátló van/nincs (1)

| 9.6.A. | Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátló van/nincs (1) |
| --- | --- |

9.6.A.

Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátló van/nincs (1)

| 9.6.1. | A túlterhelésgátlót működésbe hozó féknyomaték
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.

A túlterhelésgátlót működésbe hozó féknyomaték

Mop = ... Nm

| 9.6.1.A. | A túlterhelésgátlót működésbe hozó féknyomaték
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.A.

A túlterhelésgátlót működésbe hozó féknyomaték

Mop = ... Nm

| 9.7. | Erő az M* vonatkozásában
  P* = ... N |
| --- | --- |

9.7.

Erő az M* vonatkozásában

P* = ... N

| 9.7.A. | Nyomás az M* vonatkozásában
  p* = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.7.A.

Nyomás az M* vonatkozásában

p* = ... N/cm2

| 9.8.A. | Kerékfékhenger felülete
  FRZ = ...cm2 |
| --- | --- |

9.8.A.

Kerékfékhenger felülete

FRZ = ...cm2

| 9.9.A. | (tárcsafékeknél)
  Felvett folyadéktérfogat
  V60 = ...cm3 |
| --- | --- |

9.9.A.

(tárcsafékeknél)

Felvett folyadéktérfogat

V60 = ...cm3

| 9.10. | Az üzemi fék fékhatásossága a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. és 7. ábráját); |
| --- | --- |

9.10.

Az üzemi fék fékhatásossága a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. és 7. ábráját);

| 9.10.1. | A 6. ábra szerinti legnagyobb féknyomaték Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.

A 6. ábra szerinti legnagyobb féknyomaték Mr = ... Nm

| 9.10.1.A. | A 7. ábra szerinti legnagyobb féknyomaték Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.A.

A 7. ábra szerinti legnagyobb féknyomaték Mr = ... Nm

| 9.10.2. | Legnagyobb megengedett út sr = ... mm |
| --- | --- |

9.10.2.

Legnagyobb megengedett út sr = ... mm

| 9.10.2.A. | Legnagyobb megengedett felvett folyadéktérfogat Vr = ... cm3 |
| --- | --- |

9.10.2.A.

Legnagyobb megengedett felvett folyadéktérfogat Vr = ... cm3

| 9.11. | További fékjellemzők a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. és 7. ábráját); |
| --- | --- |

9.11.

További fékjellemzők a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (lásd e melléklet 1. függelékének 6. és 7. ábráját);

| 9.11.1. | Fékvisszahúzó erő Por = ...N |
| --- | --- |

9.11.1.

Fékvisszahúzó erő Por = ...N

| 9.11.1.A. | Fékvisszahúzó nyomás por = ... Az ötödik működtetés alkalmával még le lehessen fékezni a járművet legalább a terhelt jármű biztonsági fékezésére előírt hatásossággal. |
| --- | --- |

9.11.1.A.

Fékvisszahúzó nyomás por = ... Az ötödik működtetés alkalmával még le lehessen fékezni a járművet legalább a terhelt jármű biztonsági fékezésére előírt hatásossággal.

| 9.11.2. | Fékjellemző ρr = ...m |
| --- | --- |

9.11.2.

Fékjellemző ρr = ...m

| 9.11.2.A. | Fékjellemző ρ′rr = ...m |
| --- | --- |

9.11.2.A.

Fékjellemző ρ′rr = ...m

| 9.12. | Az e melléklet 7.5. szakasza szerinti vizsgálatok (szükség szerint) (korrigálva a 0,01 · g · GBo gördülési ellenállás figyelembevételével) |
| --- | --- |

9.12.

Az e melléklet 7.5. szakasza szerinti vizsgálatok (szükség szerint) (korrigálva a 0,01 · g · GBo gördülési ellenállás figyelembevételével)

| 9.12.1. | 0. típusú fékvizsgálat
  Vizsgálati sebesség = ...km/h
  Lefékezettség = ...%
  Működtető erő = ... N |
| --- | --- |

9.12.1.

0. típusú fékvizsgálat

Vizsgálati sebesség = ...km/h

Lefékezettség = ...%

Működtető erő = ... N

| 9.12.2. | I. típusú fékvizsgálat
  Vizsgálati sebesség = ... km/h
  Tartós lefékezettség = ... %
  Fékezési időtartam = ...perc
  Meleg fékhatásosság = ...%
  (a 0. típusú vizsgálat fenti 9.12.1. rovatban szereplő eredményének százalékában kifejezve)
  Működtető erő = ... N |
| --- | --- |

9.12.2.

I. típusú fékvizsgálat

Vizsgálati sebesség = ... km/h

Tartós lefékezettség = ... %

Fékezési időtartam = ...perc

Meleg fékhatásosság = ...%

(a 0. típusú vizsgálat fenti 9.12.1. rovatban szereplő eredményének százalékában kifejezve)

Működtető erő = ... N

| 10. | A fenti fékek az e mellékletben leírt ráfutásos fékrendszerekkel felszerelt járművekre előírt vizsgálati követelmények 3. és 6. szakasza követelményeinek megfelelnek/nem felelnek meg.
  A fék túlterhelésgátló nélkül ráfutásos fékrendszerekhez használható/nem használható.
  Dátum: ...
  Aláírás: ... |
| --- | --- |

10.

A fenti fékek az e mellékletben leírt ráfutásos fékrendszerekkel felszerelt járművekre előírt vizsgálati követelmények 3. és 6. szakasza követelményeinek megfelelnek/nem felelnek meg.

A fék túlterhelésgátló nélkül ráfutásos fékrendszerekhez használható/nem használható.

Dátum: ...

Aláírás: ...

| 11. | E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 12. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történt.
  A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3):
  Dátum: ...
  Aláírás: ... |
| --- | --- |

11.

E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 12. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történt.

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3):

Dátum: ...

Aláírás: ...

| 12. | Jóváhagyó hatóság (3):
  Dátum: ...
  Aláírás: ... |
| --- | --- |

12.

Jóváhagyó hatóság (3):

Dátum: ...

Aláírás: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Adja meg az ig vagy i′g meghatározásához használt hosszúságokat.

(3)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

4. FÜGGELÉK

Vizsgálati jegyzőkönyv a pótkocsi-ráfutófék kezelőszervének, erőátviteli szerkezetének és fékjeinek a kompatibilitásáról

| 1. | Kezelőszerv ...
  a csatolt vizsgálati jegyzőkönyvben leírt berendezés (lásd e melléklet 2. függelékét)
  Választott csökkentő áttétel:
  iHo
   (1) = ... (2) vagy ih
   (1) = ... (2)

  (az e melléklet 8.1. vagy 8.2. szakaszában meghatározott küszöbértékeken belül kell lennie) |
| --- | --- |

1.

Kezelőszerv ...

a csatolt vizsgálati jegyzőkönyvben leírt berendezés (lásd e melléklet 2. függelékét)

Választott csökkentő áttétel:

iHo
   (1) = ... (2) vagy ih
   (1) = ... (2)

(az e melléklet 8.1. vagy 8.2. szakaszában meghatározott küszöbértékeken belül kell lennie)

| 2. | Fékek
  a csatolt vizsgálati jegyzőkönyvben leírt fékek (lásd e melléklet 3. függelékét) |
| --- | --- |

2.

Fékek

a csatolt vizsgálati jegyzőkönyvben leírt fékek (lásd e melléklet 3. függelékét)

| 3. | A pótkocsi erőátviteli berendezései |
| --- | --- |

3.

A pótkocsi erőátviteli berendezései

| 3.1. | Az elvet bemutató ábra rövid leírása |
| --- | --- |

3.1.

Az elvet bemutató ábra rövid leírása

| 3.2. | A pótkocsi mechanikus erőátviteli berendezésének áttétele és hatásfoka
  iH1
   (1) = ... (2)

  ηH1
   (1) = ... |
| --- | --- |

3.2.

A pótkocsi mechanikus erőátviteli berendezésének áttétele és hatásfoka

iH1
   (1) = ... (2)

ηH1
   (1) = ...

| 4. | Pótkocsi |
| --- | --- |

4.

Pótkocsi

| 4.1. | Gyártó: ... |
| --- | --- |

4.1.

Gyártó: ...

| 4.2. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

4.2.

Gyártmány: ...

| 4.3. | Típus: ... |
| --- | --- |

4.3.

Típus: ...

| 4.4. | A vonórúd csatlakozásának típusa: merev vonórudas pótkocsi/többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsi (1) |
| --- | --- |

4.4.

A vonórúd csatlakozásának típusa: merev vonórudas pótkocsi/többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsi (1)

| 4.5. | Fékek száma n = ... |
| --- | --- |

4.5.

Fékek száma n = ...

| 4.6. | Műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg GA = ... kg |
| --- | --- |

4.6.

Műszakilag megengedhető legnagyobb tömeg GA = ... kg

| 4.7. | Dinamikus gumiabroncs gördülési sugár R = ... m |
| --- | --- |

4.7.

Dinamikus gumiabroncs gördülési sugár R = ... m

| 4.8. | A kapcsolón megengedett tolóerő
  D* = 0,10 g GA
   (1) = ... N
  vagy
  D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N |
| --- | --- |

4.8.

A kapcsolón megengedett tolóerő

D* = 0,10 g GA
   (1) = ... N

vagy

D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N

| 4.9. | Szükséges fékerő B* = 0,50 g GA = ... N |
| --- | --- |

4.9.

Szükséges fékerő B* = 0,50 g GA = ... N

| 4.10. | Fékerő B = 0,49 g GA = ... N |
| --- | --- |

4.10.

Fékerő B = 0,49 g GA = ... N

| 5. | Kompatibilitás – vizsgálati eredmények |
| --- | --- |

5.

Kompatibilitás – vizsgálati eredmények

| 5.1. | Küszöberő 100 · KA/(g · GA) = ...
  (2 és 4 között kell lennie) |
| --- | --- |

5.1.

Küszöberő 100 · KA/(g · GA) = ...

(2 és 4 között kell lennie)

| 5.2. | Legnagyobb nyomóerő 100 · D1/(g · GA) = ...
  (nem lehet nagyobb 10-nél merev vonórúddal ellátott pótkocsik vagy 6,7-nél többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében) |
| --- | --- |

5.2.

Legnagyobb nyomóerő 100 · D1/(g · GA) = ...

(nem lehet nagyobb 10-nél merev vonórúddal ellátott pótkocsik vagy 6,7-nél többtengelyes, csuklós vonórúddal ellátott pótkocsik esetében)

| 5.3. | Legnagyobb húzóerő 100 · D2/(g · GA) = ...
  (10 és 50 között kell lennie) |
| --- | --- |

5.3.

Legnagyobb húzóerő 100 · D2/(g · GA) = ...

(10 és 50 között kell lennie)

| 5.4. | Műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a ráfutófék-kezelőszervek esetében
  G′A = ... kg
  (nem lehet kisebb GA-nál) |
| --- | --- |

5.4.

Műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a ráfutófék-kezelőszervek esetében

G′A = ... kg

(nem lehet kisebb GA-nál)

| 5.5. | Műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a pótkocsi összes féke esetében
  GB = n · GBo = ...kg
  (nem lehet kisebb GA-nál) |
| --- | --- |

5.5.

Műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a pótkocsi összes féke esetében

GB = n · GBo = ...kg

(nem lehet kisebb GA-nál)

| 5.6. | A fékek féknyomatéka
  n · M* /(B · R) = ...
  (nem lehet kisebb 1,0-nél) |
| --- | --- |

5.6.

A fékek féknyomatéka

n · M* /(B · R) = ...

(nem lehet kisebb 1,0-nél)

| 5.6.1. | Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátlót a kezelőszervre/fékekre felszereltek/nem szereltek fel (1) |
| --- | --- |

5.6.1.

Az e melléklet 3.6. szakasza szerinti túlterhelésgátlót a kezelőszervre/fékekre felszereltek/nem szereltek fel (1)

| 5.6.1.1. | ha a túlterhelésgátló mechanikusan csatlakozik a ráfutófék-kezelőszervre (1)

  n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...
  (nem lehet kisebb 1,2-nél) |
| --- | --- |

5.6.1.1.

ha a túlterhelésgátló mechanikusan csatlakozik a ráfutófék-kezelőszervre (1)

n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...

(nem lehet kisebb 1,2-nél)

| 5.6.1.2. | ha a túlterhelésgátló hidraulikusan csatlakozik a ráfutófék-kezelőszervre (1)

  p* / p′max = ...
  (nem lehet kisebb 1,2-nél) |
| --- | --- |

5.6.1.2.

ha a túlterhelésgátló hidraulikusan csatlakozik a ráfutófék-kezelőszervre (1)

p* / p′max = ...

(nem lehet kisebb 1,2-nél)

| 5.6.1.3. | ha a túlterhelésgátlót a ráfutófék-kezelőszervre szerelték:
  küszöberő Dop/D* = ...
  (nem lehet kisebb 1,2-nél) |
| --- | --- |

5.6.1.3.

ha a túlterhelésgátlót a ráfutófék-kezelőszervre szerelték:

küszöberő Dop/D* = ...

(nem lehet kisebb 1,2-nél)

| 5.6.1.4. | ha a túlterhelésgátlót a fékre szerelték:
  küszöbnyomaték n · Mop/(B · R) = ...
  (nem lehet kisebb 1,2-nél) |
| --- | --- |

5.6.1.4.

ha a túlterhelésgátlót a fékre szerelték:

küszöbnyomaték n · Mop/(B · R) = ...

(nem lehet kisebb 1,2-nél)

| 5.7. | Mechanikus erőátviteli szerkezettel felszerelt ráfutásos fékrendszer (1) |
| --- | --- |

5.7.

Mechanikus erőátviteli szerkezettel felszerelt ráfutásos fékrendszer (1)

| 5.7.1. | iH = iHo · iH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.1.

iH = iHo · iH1 = ...

| 5.7.2. | ηH = ηHo · ηH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.2.

ηH = ηHo · ηH1 = ...

| 5.7.3. | (nem lehet nagyobb iH-nál) |
| --- | --- |

5.7.3.

Formula

(nem lehet nagyobb iH-nál)

| 5.7.4. | (nem lehet nagyobb iH-nál) |
| --- | --- |

5.7.4.

Formula

(nem lehet nagyobb iH-nál)

| 5.7.5. | Áttétel ih
   (1) = ...
  a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (nem lehet nagyobb sr-nél) |
| --- | --- |

5.7.5.

Áttétel ih
   (1) = ...

a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (nem lehet nagyobb sr-nél)

| 5.7.6. | Féknyomaték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor beleértve
  0,08 · g · GA · R gördülési ellenállást = ... Nm
  (nem lehet nagyobb n · Mr-nél) |
| --- | --- |

5.7.6.

Féknyomaték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor beleértve

0,08 · g · GA · R gördülési ellenállást = ... Nm

(nem lehet nagyobb n · Mr-nél)

| 5.8. | Hidraulikus erőátviteli szerkezettel felszerelt ráfutásos fékrendszer (1) |
| --- | --- |

5.8.

Hidraulikus erőátviteli szerkezettel felszerelt ráfutásos fékrendszer (1)

| 5.8.1. | ih/FHZ = ... |
| --- | --- |

5.8.1.

ih/FHZ = ...

| 5.8.2. | (nem lehet nagyobb ih/FHZ-nél) |
| --- | --- |

5.8.2.

Formula

(nem lehet nagyobb ih/FHZ-nél)

| 5.8.3. | (nem lehet nagyobb ig/FHZ-nél) |
| --- | --- |

5.8.3.

Formula

(nem lehet nagyobb ig/FHZ-nél)

| 5.8.4. | s/ih = ...
  (nem lehet nagyobb a főfékhenger-működtető e melléklet 2. függelékének 8.2. szakaszában meghatározott útjánál) |
| --- | --- |

5.8.4.

s/ih = ...

(nem lehet nagyobb a főfékhenger-működtető e melléklet 2. függelékének 8.2. szakaszában meghatározott útjánál)

| 5.8.5. | Arány s′/FHZ = ...
  a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (nem lehet nagyobb Vr-nél) |
| --- | --- |

5.8.5.

Arány s′/FHZ = ...

a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor (nem lehet nagyobb Vr-nél)

| 5.8.6. | Féknyomaték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor beleértve
  0,08 gördülési ellenállást · g · GA · R = ... Nm
  (nem lehet nagyobb n · Mr-nél) |
| --- | --- |

5.8.6.

Féknyomaték a pótkocsi hátrafelé történő mozgásakor beleértve

0,08 gördülési ellenállást · g · GA · R = ... Nm

(nem lehet nagyobb n · Mr-nél)

| 6. | A fent leírt ráfutásos fékrendszer megfelel/nem felel meg (1) e melléklet 3–9. szakasza követelményeinek
  Aláírás: .... Dátum: ... |
| --- | --- |

6.

A fent leírt ráfutásos fékrendszer megfelel/nem felel meg (1) e melléklet 3–9. szakasza követelményeinek

Aláírás: .... Dátum: ...

| 7. | E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 12. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történt.
  A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3):
  Aláírás .... Dátum ... |
| --- | --- |

7.

E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 12. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően történt.

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3):

Aláírás .... Dátum ...

| 8. | Jóváhagyó hatóság (3):
  Aláírás ... Dátum ... |
| --- | --- |

8.

Jóváhagyó hatóság (3):

Aláírás ... Dátum ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Adja meg az iHo, ih, iH1 meghatározásához használt hosszúságokat.

(3)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

---

13. MELLÉKLET

BLOKKOLÁSGÁTLÓ RENDSZERREL ELLÁTOTT JÁRMŰVEK VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEI

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 1.1. | E melléklet a blokkolásgátló rendszerrel ellátott közúti járművek szükséges fékhatásosságát határozza meg. Ezenkívül a pótkocsivontatásra engedélyezett gépjárműveknek és a sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsiknak terhelt állapotban meg kell felelniük az előírás 10. mellékletében megállapított kompatibilitási követelményeknek. Azonban a lefékezettségnek valamennyi terhelési állapot esetében 20 kPa és 100 kPa közötti nyomáson vagy a vezérlővezeték(ek) kapcsolófején mért ezzel egyenértékű digitális terhelés értéken kell kialakulnia. |
| --- | --- |

1.1.

E melléklet a blokkolásgátló rendszerrel ellátott közúti járművek szükséges fékhatásosságát határozza meg. Ezenkívül a pótkocsivontatásra engedélyezett gépjárműveknek és a sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsiknak terhelt állapotban meg kell felelniük az előírás 10. mellékletében megállapított kompatibilitási követelményeknek. Azonban a lefékezettségnek valamennyi terhelési állapot esetében 20 kPa és 100 kPa közötti nyomáson vagy a vezérlővezeték(ek) kapcsolófején mért ezzel egyenértékű digitális terhelés értéken kell kialakulnia.

| 1.2. | A jelenleg ismert blokkolásgátló rendszerek egy vagy több érzékelőt, egy vagy több kezelőszervet és egy vagy több modulátort tartalmaznak. A jövőben esetlegesen bevezetésre kerülő, eltérő kialakítású eszközöket vagy a blokkolásgátló funkció más berendezésbe integrálása esetén ezt az ezen előírás e melléklete és 10. melléklete értelmében vett blokkolásgátló rendszernek kell tekinteni, amennyiben azok az e mellékletben előírt fékhatásossággal egyenértékű fékhatásosságot biztosítanak. |
| --- | --- |

1.2.

A jelenleg ismert blokkolásgátló rendszerek egy vagy több érzékelőt, egy vagy több kezelőszervet és egy vagy több modulátort tartalmaznak. A jövőben esetlegesen bevezetésre kerülő, eltérő kialakítású eszközöket vagy a blokkolásgátló funkció más berendezésbe integrálása esetén ezt az ezen előírás e melléklete és 10. melléklete értelmében vett blokkolásgátló rendszernek kell tekinteni, amennyiben azok az e mellékletben előírt fékhatásossággal egyenértékű fékhatásosságot biztosítanak.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   „Blokkolásgátló rendszer”: az üzemi fékrendszer része, amely önműködően szabályozza fékezés közben a megcsúszás mértékét a kerék (kerekek) forgásirányában, a jármű egy vagy több kerekén.

2.2.   „Érzékelő”: olyan alkatrész, amely felismeri és a vezérlőnek továbbítja a kerék (kerekek) forgási viszonyait vagy a jármű dinamikai viszonyait.

2.3.   „Vezérlő”: az érzékelő (érzékelők) által szolgáltatott adatok kiértékelése és a jel modulátorhoz történő továbbítására tervezett alkatrész.

2.4.   „Modulátor”: olyan alkatrész, amelynek feladata a fékerő(k) változtatása a vezérlőtől kapott jelnek megfelelően.

2.5.   „Közvetlenül szabályozott kerék”: olyan kerék, amelynek fékereje legalább a saját érzékelője által előállított adatoknak megfelelően változik (1).

2.6.   „Közvetetten szabályozott kerék”: olyan kerék, amelynek fékereje más kerék/kerekek érzékelője/érzékelői által előállított adatoknak megfelelően változik (1).

2.7.   „Teljes ciklus”: a blokkolásgátló rendszer a fékeket a közvetlenül szabályozott kerekek blokkolásának megelőzése érdekében ismétlődően szabályozza. A kizárólag egyszer, a megálláskor szabályozó fékalkalmazások nem tartoznak e fogalommeghatározás körébe.

Pneumatikus fékrendszerekkel felszerelt pótkocsik esetében a blokkolásgátló rendszer teljes ciklusa csak akkor biztosított, ha a közvetlenül szabályozott kerekek bármely fékhengerének nyomása az adott vizsgálatban legalább 100 kPa-lal meghaladja a legnagyobb ciklikus nyomást. A töltőnyomás nem emelhető 800 kPa fölé.

3.   A BLOKKOLÁSGÁTLÓ RENDSZEREK TÍPUSAI

3.1.   A gépjárművet akkor kell az ezen előírás 10. melléklete 1. szakaszának értelmében vett blokkolásgátló rendszerrel felszereltnek tekinteni, ha abba a következő rendszerek egyikét beszerelték:

3.1.1.   1. kategóriájú blokkolásgátló rendszer

Az 1. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járműveknek meg kell felelniük e melléklet összes vonatkozó követelményének.

3.1.2.   2. kategóriájú blokkolásgátló rendszer

A 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járműveknek meg kell felelniük e melléklet összes vonatkozó követelményének, az 5.3.5. szakasz kivételével.

3.1.3.   3. kategóriájú blokkolásgátló rendszer:

A 3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járműveknek meg kell felelniük e melléklet összes vonatkozó követelményének, az 5.3.4. és 5.3.5. szakasz kivételével. Az ilyen járműveken a legalább egy közvetlenül szabályozott kerékkel nem rendelkező tengelyeknek meg kell felelniük ezen előírás 10. melléklete tapadáskihasználási feltételeinek és blokkolási sorrendjének, a lefékezettség, illetve a terhelés tekintetében. E követelményeket nagy és kis tapadási tényezőjű útfelületeken (kb. 0,8 és 0,3 maximum között) is ellenőrizni lehet az üzemi fék kezelőszervére ható erő változtatása mellett.

3.2.   A pótkocsit akkor lehet ezen előírás 10. mellékletének 1. szakasza értelmében blokkolásgátló rendszerrel ellátott járműnek tekinteni, ha legalább két, a jármű szemben lévő oldalain elhelyezkedő kerék közvetlen szabályozású, és a blokkolásgátló rendszer az összes többi kereket vagy közvetlenül vagy közvetetten vezérli. Forgózsámolyos pótkocsik esetében legalább az egyik első tengely két kerekének és az egyik hátsó tengely két kerekének közvetlen szabályozásúnak kell lennie, e tengelyek mindegyikének legalább egy független modulátora révén, és az összes többi kerék vagy közvetlen vagy közvetett szabályozású. Ezenkívül egy blokkolásgátlóval ellátott pótkocsinak teljesítenie kell a következő feltételek egyikét is:

3.2.1.   A kategóriájú blokkolásgátló rendszer

Az A kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel ellátott pótkocsiknak meg kell felelniük e melléklet valamennyi vonatkozó követelményének.

3.2.2.   B kategóriájú blokkolásgátló rendszer

A B kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel ellátott járműveknek meg kell felelniük e melléklet valamennyi vonatkozó követelményének, a 6.3.2. szakasz követelményei kivételével.

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 4.1. | Minden olyan elektromos hibát vagy érzékelő-rendellenességet, amely e melléklet működési és teljesítőképességi követelményeit illetően hatással van a rendszerre – ideértve az áramellátás, a vezérlő(k) külső kábelezése, a vezérlő(k) (2) és a modulátor(ok) hibáit is – jelezni kell a vezetőnek, a külön erre a célra szolgáló figyelmeztető fényjelzéssel. Erre a célra az 5.2.1.29.1.2. szakaszban előírt sárga figyelmeztető jelzést kell használni. |
| --- | --- |

4.1.

Minden olyan elektromos hibát vagy érzékelő-rendellenességet, amely e melléklet működési és teljesítőképességi követelményeit illetően hatással van a rendszerre – ideértve az áramellátás, a vezérlő(k) külső kábelezése, a vezérlő(k) (2) és a modulátor(ok) hibáit is – jelezni kell a vezetőnek, a külön erre a célra szolgáló figyelmeztető fényjelzéssel. Erre a célra az 5.2.1.29.1.2. szakaszban előírt sárga figyelmeztető jelzést kell használni.

| 4.1.1. | Az álló helyzetben nem észlelhető érzékelőmeghibásodást legkésőbb akkor kell érzékelni, amikor a jármű sebessége meghaladja a 10 km/h-t (3). Azon téves hibajelzés megelőzésére, ha az érzékelő a kerekek álló helyzete miatt nem kelt sebességjelet, az ellenőrzés késleltethető, de az érzékelésnek legalább akkor meg kell történnie, amikor a jármű sebessége átlépi a 15 km/h-t. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az álló helyzetben nem észlelhető érzékelőmeghibásodást legkésőbb akkor kell érzékelni, amikor a jármű sebessége meghaladja a 10 km/h-t (3). Azon téves hibajelzés megelőzésére, ha az érzékelő a kerekek álló helyzete miatt nem kelt sebességjelet, az ellenőrzés késleltethető, de az érzékelésnek legalább akkor meg kell történnie, amikor a jármű sebessége átlépi a 15 km/h-t.

| 4.1.2. | Amennyiben a blokkolásgátló rendszer álló helyzetben feszültség alatt van, az elektromosan vezérelt pneumatikus modulátorszelep(ek)nek legalább egy munkaciklust el kell végeznie/végezniük. |
| --- | --- |

4.1.2.

Amennyiben a blokkolásgátló rendszer álló helyzetben feszültség alatt van, az elektromosan vezérelt pneumatikus modulátorszelep(ek)nek legalább egy munkaciklust el kell végeznie/végezniük.

| 4.2. | A blokkolásgátló rendszerrel felszerelt és blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveket fel kell szerelni egy külön figyelmeztető jelzéssel a pótkocsi blokkolásgátló rendszere tekintetében, amelynek meg kell felelnie e melléklet 4.1. szakasza követelményeinek. E célra az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó (4) 5. érintkezőjén keresztül csatlakoztatott, az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön sárga figyelmeztető jelzést kell használni. |
| --- | --- |

4.2.

A blokkolásgátló rendszerrel felszerelt és blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására engedélyezett gépjárműveket fel kell szerelni egy külön figyelmeztető jelzéssel a pótkocsi blokkolásgátló rendszere tekintetében, amelynek meg kell felelnie e melléklet 4.1. szakasza követelményeinek. E célra az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő elektronikus csatlakozó (4) 5. érintkezőjén keresztül csatlakoztatott, az 5.2.1.29.2. szakasznak megfelelő külön sárga figyelmeztető jelzést kell használni.

| 4.3. | A blokkolásgátló rendszer meghibásodása esetén a maradó fékhatásnak meg kell felelnie a szóban forgó járműre az üzemi fékrendszer erőátviteli rendszere egy részének meghibásodása esetére előírt fékhatásnak (lásd ezen előírás 5.2.1.4. szakaszát). Ezt az előírás nem szabad a biztonsági fékrendszerre vonatkozó követelményektől való eltérésként értelmezni. Pótkocsik esetében a 4.1. szakasz szerinti blokkolásgátló rendszer meghibásodások bekövetkezése esetén a maradó fékhatásnak legalább az adott, terhelt állapotú pótkocsira előírt üzemi fékhatásosság 80 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

4.3.

A blokkolásgátló rendszer meghibásodása esetén a maradó fékhatásnak meg kell felelnie a szóban forgó járműre az üzemi fékrendszer erőátviteli rendszere egy részének meghibásodása esetére előírt fékhatásnak (lásd ezen előírás 5.2.1.4. szakaszát). Ezt az előírás nem szabad a biztonsági fékrendszerre vonatkozó követelményektől való eltérésként értelmezni. Pótkocsik esetében a 4.1. szakasz szerinti blokkolásgátló rendszer meghibásodások bekövetkezése esetén a maradó fékhatásnak legalább az adott, terhelt állapotú pótkocsira előírt üzemi fékhatásosság 80 %-ának kell lennie.

| 4.4. | A blokkolásgátló rendszer működését nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt a 10. előírás 02. módosítássorozatának megfelelően kell igazolni. |
| --- | --- |

4.4.

A blokkolásgátló rendszer működését nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt a 10. előírás 02. módosítássorozatának megfelelően kell igazolni.

| 4.5. | A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletében meghatározott N2 vagy N3 kategóriájú motoros terepjárók kivételével a blokkolásgátló rendszer kikapcsolására vagy vezérlési módjának (5) megváltoztatására szolgáló kézi berendezést beszerelni nem lehet; Ha az N2 és N3 kategóriájú motoros járművekbe ilyen berendezést szereltek, a következő feltételeket kell teljesíteni:






  4.5.1. | a gépjárműnek kikapcsolt blokkolásgátló rendszer vagy a fenti 4.5. szakaszban említett vezérlésimód-változtatás esetén is teljesítenie kell az előírás 10. mellékletének valamennyi vonatkozó követelményét; |
| --- | --- | --- |

4.5.

A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletében meghatározott N2 vagy N3 kategóriájú motoros terepjárók kivételével a blokkolásgátló rendszer kikapcsolására vagy vezérlési módjának (5) megváltoztatására szolgáló kézi berendezést beszerelni nem lehet; Ha az N2 és N3 kategóriájú motoros járművekbe ilyen berendezést szereltek, a következő feltételeket kell teljesíteni:

4.5.1.

a gépjárműnek kikapcsolt blokkolásgátló rendszer vagy a fenti 4.5. szakaszban említett vezérlésimód-változtatás esetén is teljesítenie kell az előírás 10. mellékletének valamennyi vonatkozó követelményét;

| 4.5.2. | figyelmeztető fényjelzésnek kell a járművezetőt arról tájékoztatnia, hogy a blokkolásgátló rendszer ki van kapcsolva, vagy annak működtetési módja megváltozott; Erre a célra az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga, blokkolásgátló-meghibásodásra figyelmeztető jelzés használható.
  A figyelmeztető jelzés folyamatos vagy villogó lehet; |
| --- | --- |

4.5.2.

figyelmeztető fényjelzésnek kell a járművezetőt arról tájékoztatnia, hogy a blokkolásgátló rendszer ki van kapcsolva, vagy annak működtetési módja megváltozott; Erre a célra az 5.2.1.29.1.2. szakaszban meghatározott sárga, blokkolásgátló-meghibásodásra figyelmeztető jelzés használható.

A figyelmeztető jelzés folyamatos vagy villogó lehet;

| 4.5.3. | a blokkolásgátló rendszernek a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) ismételt bekapcsolt („on”) állásba kapcsolásakor önműködően be kell kapcsolnia, illetve vissza kell térnie a közúti állásba; |
| --- | --- |

4.5.3.

a blokkolásgátló rendszernek a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) ismételt bekapcsolt („on”) állásba kapcsolásakor önműködően be kell kapcsolnia, illetve vissza kell térnie a közúti állásba;

| 4.5.4. | a gyártó által a gépjárműhöz adott kezelési útmutatóban figyelmeztetni kell a járművezetőt a blokkolásgátló rendszer kézi úton történő kikapcsolásának vagy a működtetési mód megváltoztatásának következményeire; |
| --- | --- |

4.5.4.

a gyártó által a gépjárműhöz adott kezelési útmutatóban figyelmeztetni kell a járművezetőt a blokkolásgátló rendszer kézi úton történő kikapcsolásának vagy a működtetési mód megváltoztatásának következményeire;

| 4.5.5. | a fenti 4.5. szakaszban említett berendezés a vontatójárművel együttesen lekapcsolhatja a pótkocsi blokkolásgátló rendszerét, vagy megváltoztathatja annak működtetési módját is. Különálló berendezés csak a pótkocsik részére nem megengedett. |
| --- | --- |

4.5.5.

a fenti 4.5. szakaszban említett berendezés a vontatójárművel együttesen lekapcsolhatja a pótkocsi blokkolásgátló rendszerét, vagy megváltoztathatja annak működtetési módját is. Különálló berendezés csak a pótkocsik részére nem megengedett.

| 4.6. | A beépített tartós fékrendszerrel felszerelt járműveket blokkolásgátló rendszerrel is fel kell szerelni, amelynek legalább a tartós fékrendszerrel vezérelt tengelyek üzemi fékrendszerére és magára a tartós fékrendszerre kell hatnia, és teljesítenie kell e melléklet valamennyi feltételét. |
| --- | --- |

4.6.

A beépített tartós fékrendszerrel felszerelt járműveket blokkolásgátló rendszerrel is fel kell szerelni, amelynek legalább a tartós fékrendszerrel vezérelt tengelyek üzemi fékrendszerére és magára a tartós fékrendszerre kell hatnia, és teljesítenie kell e melléklet valamennyi feltételét.

5.   GÉPJÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK

5.1.   Energiafogyasztás

A blokkolásgátló rendszerrel ellátott gépjárműveknek akkor is meg kell tartaniuk hatásosságukat, ha az üzemi fékrendszer kezelőszervét hosszú időn át teljesen lenyomva tartják. Az e követelménynek való megfelelést az alábbi vizsgálattal kell ellenőrizni:

5.1.1.   Vizsgálati eljárás

| 5.1.1.1. | Az energiatároló berendezés/berendezések kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározott értéken kell lennie. Ennek legalább akkorának kell lennie, hogy biztosítsa a terhelt jármű üzemi fékrendszerére előírt hatásosságot.
  A pneumatikus segédberendezések energiatároló berendezését/berendezéseit le kell választani. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Az energiatároló berendezés/berendezések kezdeti energiaszintjének a gyártó által meghatározott értéken kell lennie. Ennek legalább akkorának kell lennie, hogy biztosítsa a terhelt jármű üzemi fékrendszerére előírt hatásosságot.

A pneumatikus segédberendezések energiatároló berendezését/berendezéseit le kell választani.

| 5.1.1.2. | Legalább 50 km/h kezdeti sebességgel indulva, 0,3 vagy kisebb tapadási tényezőjű útfelületen (6) a terhelt jármű fékjét t ideig teljesen lenyomva kell tartani, mely idő alatt figyelembe kell venni a közvetetten szabályozott kerekek energiafogyasztását és valamennyi közvetlenül szabályozott keréknek a blokkolásgátló berendezés általi szabályozás alatt kell maradnia. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Legalább 50 km/h kezdeti sebességgel indulva, 0,3 vagy kisebb tapadási tényezőjű útfelületen (6) a terhelt jármű fékjét t ideig teljesen lenyomva kell tartani, mely idő alatt figyelembe kell venni a közvetetten szabályozott kerekek energiafogyasztását és valamennyi közvetlenül szabályozott keréknek a blokkolásgátló berendezés általi szabályozás alatt kell maradnia.

| 5.1.1.3. | Ekkor a jármű motorját le kell állítani, vagy le kell zárni az energiaátvitel-tároló berendezés(ek) táplálását. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Ekkor a jármű motorját le kell állítani, vagy le kell zárni az energiaátvitel-tároló berendezés(ek) táplálását.

| 5.1.1.4. | Ezt követően a jármű álló helyzetében egymás után négyszer kell teljes mértékben működtetni az üzemi fék kezelőszervét. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

Ezt követően a jármű álló helyzetében egymás után négyszer kell teljes mértékben működtetni az üzemi fék kezelőszervét.

| 5.1.1.5. | A kezelőszerv ötödik működtetése alkalmával még lehetséges kell, hogy legyen a jármű legalább a terhelt jármű biztonsági fékezésére előírt hatásossággal történő lefékezése. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

A kezelőszerv ötödik működtetése alkalmával még lehetséges kell, hogy legyen a jármű legalább a terhelt jármű biztonsági fékezésére előírt hatásossággal történő lefékezése.

| 5.1.1.6. | A vizsgálatok alatt, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjárművek esetében a töltővezetéket le kell zárni, és egy 0,5 liter térfogatú sűrítettlevegő-tároló tartályt kell a pneumatikus vezérlővezetékre kötni (ezen előírás 7. melléklete A. része 1.2.2.3. szakaszának megfelelően). Az 5.1.1.5. szakaszban előírtak szerinti ötödik fékezéskor a pneumatikus vezérlővezetéknek juttatott energiaszint nem lehet alacsonyabb, mint a kezdeti nyomásról induló egy teljes fékműködtetés utáni érték fele. |
| --- | --- |

5.1.1.6.

A vizsgálatok alatt, sűrített levegős fékrendszerrel ellátott pótkocsik vontatására engedélyezett gépjárművek esetében a töltővezetéket le kell zárni, és egy 0,5 liter térfogatú sűrítettlevegő-tároló tartályt kell a pneumatikus vezérlővezetékre kötni (ezen előírás 7. melléklete A. része 1.2.2.3. szakaszának megfelelően). Az 5.1.1.5. szakaszban előírtak szerinti ötödik fékezéskor a pneumatikus vezérlővezetéknek juttatott energiaszint nem lehet alacsonyabb, mint a kezdeti nyomásról induló egy teljes fékműködtetés utáni érték fele.

5.1.2.   További követelmények

| 5.1.2.1. | Meg kell mérni az útfelület tapadási tényezőjét a vizsgált járművel, az e melléklet 2. függelékének 1.1. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Meg kell mérni az útfelület tapadási tényezőjét a vizsgált járművel, az e melléklet 2. függelékének 1.1. szakaszában leírtak szerint.

| 5.1.2.2. | A fékvizsgálatot kioldott tengelykapcsoló és üresjáraton működő motor mellett, terhelt járművel kell végezni. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

A fékvizsgálatot kioldott tengelykapcsoló és üresjáraton működő motor mellett, terhelt járművel kell végezni.

| 5.1.2.3. | A t fékezési időtartamot az alábbi képlettel kell meghatározni:



  (de legalább 15 másodperc)
  ahol a t másodpercekben van kifejezve, a vmax pedig a jármű km/h-ban megadott legnagyobb tervezési sebessége, 160 km/h felső határral. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

A t fékezési időtartamot az alábbi képlettel kell meghatározni:

Formula

(de legalább 15 másodperc)

ahol a t másodpercekben van kifejezve, a vmax pedig a jármű km/h-ban megadott legnagyobb tervezési sebessége, 160 km/h felső határral.

| 5.1.2.4. | Ha a t időtartamot nem lehet egyetlen fékezéssel elérni, további, legfeljebb összesen négy fékezést lehet végrehajtani. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Ha a t időtartamot nem lehet egyetlen fékezéssel elérni, további, legfeljebb összesen négy fékezést lehet végrehajtani.

| 5.1.2.5. | Ha a vizsgálatot több fázisban végzik, a vizsgálat egyes fázisai között a friss energiaellátás tilos.
  A második fázistól kezdve az első fékezésnek megfelelő energiafogyasztást úgy lehet számításba venni, hogy az e melléklet 5.1.1. szakaszában előírt vizsgálat során alkalmazott második, harmadik és negyedik fázis mindegyikéért értelemszerűen le kell vonni egy-egy teljes fékezést az e melléklet 5.1.1.4. (és 5.1.1.5., 5.1.1.6. és 5.1.2.6.) szakaszában előírt négy teljes fékezésből. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Ha a vizsgálatot több fázisban végzik, a vizsgálat egyes fázisai között a friss energiaellátás tilos.

A második fázistól kezdve az első fékezésnek megfelelő energiafogyasztást úgy lehet számításba venni, hogy az e melléklet 5.1.1. szakaszában előírt vizsgálat során alkalmazott második, harmadik és negyedik fázis mindegyikéért értelemszerűen le kell vonni egy-egy teljes fékezést az e melléklet 5.1.1.4. (és 5.1.1.5., 5.1.1.6. és 5.1.2.6.) szakaszában előírt négy teljes fékezésből.

| 5.1.2.6. | Az 5.1.1.5. szakaszban előírt hatásosság teljesítettnek tekintendő, ha a negyedik fékezés végén, álló jármű esetében a tároló tárolóeszköz(ök) energiaszintje eléri legalább a terhelt jármű biztonsági fékhatásosságára előírt szintet. |
| --- | --- |

5.1.2.6.

Az 5.1.1.5. szakaszban előírt hatásosság teljesítettnek tekintendő, ha a negyedik fékezés végén, álló jármű esetében a tároló tárolóeszköz(ök) energiaszintje eléri legalább a terhelt jármű biztonsági fékhatásosságára előírt szintet.

5.2.   A tapadás kihasználása

| 5.2.1. | A tapadásnak a blokkolásgátló rendszer általi hasznosításának figyelembe kell vennie a féktávolság elméleti legkisebb értékhez viszonyított tényleges növekedését. A blokkolásgátló rendszert akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha teljesül az ε ≥ 0,75 feltétel, ahol ε a tapadáskihasználás, az e melléklet 2. függelékének 1.2. szakaszában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

5.2.1.

A tapadásnak a blokkolásgátló rendszer általi hasznosításának figyelembe kell vennie a féktávolság elméleti legkisebb értékhez viszonyított tényleges növekedését. A blokkolásgátló rendszert akkor lehet megfelelőnek tekinteni, ha teljesül az ε ≥ 0,75 feltétel, ahol ε a tapadáskihasználás, az e melléklet 2. függelékének 1.2. szakaszában meghatározottak szerint.

| 5.2.2. | Az ε tapadáskihasználást 0,3 vagy kisebb (6) és kb. 0,8 (száraz út) tapadáskihasználási tényezőjű útfelületen kell mérni, 50 km/h kezdeti sebesség mellett. Az eltérő fékhőmérsékletek hatásának kiküszöbölése érdekében ajánlatos a ZAL értékét a k értéke előtt meghatározni. |
| --- | --- |

5.2.2.

Az ε tapadáskihasználást 0,3 vagy kisebb (6) és kb. 0,8 (száraz út) tapadáskihasználási tényezőjű útfelületen kell mérni, 50 km/h kezdeti sebesség mellett. Az eltérő fékhőmérsékletek hatásának kiküszöbölése érdekében ajánlatos a ZAL értékét a k értéke előtt meghatározni.

| 5.2.3. | A (k) tapadási tényező meghatározására szolgáló vizsgálati eljárást és az (ε) tapadáskihasználás kiszámítására szolgáló képletek e melléklet 2. függelékében találhatóak. |
| --- | --- |

5.2.3.

A (k) tapadási tényező meghatározására szolgáló vizsgálati eljárást és az (ε) tapadáskihasználás kiszámítására szolgáló képletek e melléklet 2. függelékében találhatóak.

| 5.2.4. | A blokkolásgátló rendszer tapadáskihasználását 1. és 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerekkel felszerelt komplett járműveken kell ellenőrizni. A 3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerekkel felszerelt járművek esetében csak a legalább egy közvetlenül szabályozott kerékkel ellátott tengely(ek)nek kell ezt a követelményt teljesíteniük. |
| --- | --- |

5.2.4.

A blokkolásgátló rendszer tapadáskihasználását 1. és 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerekkel felszerelt komplett járműveken kell ellenőrizni. A 3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerekkel felszerelt járművek esetében csak a legalább egy közvetlenül szabályozott kerékkel ellátott tengely(ek)nek kell ezt a követelményt teljesíteniük.

| 5.2.5. | Az ε ≥ 0,75 feltételt terhelt és terheletlen járművel is kell ellenőrizni (7).
  Elhagyható a nagy tapadású útfelületen történő terhelt állapoti vizsgálat, ha a kezelőszervre előírt erőhatás nem képes megvalósítani a blokkolásgátló rendszer teljes munkaciklusát.
  A terheletlen vizsgálat céljára a működtető erőt növelni lehet 100 daN-ig, ha a teljes működtető erőt jelentő értékkel a teljes munkaciklus nem valósítható meg (8). Ha 100 daN nem elegendő a rendszerciklus létrehozásához, akkor ez a vizsgálat elhagyható. Légfékrendszereknél e vizsgálat céljára a levegőnyomást nem szabad a leszabályozási nyomás fölé emelni. |
| --- | --- |

5.2.5.

Az ε ≥ 0,75 feltételt terhelt és terheletlen járművel is kell ellenőrizni (7).

Elhagyható a nagy tapadású útfelületen történő terhelt állapoti vizsgálat, ha a kezelőszervre előírt erőhatás nem képes megvalósítani a blokkolásgátló rendszer teljes munkaciklusát.

A terheletlen vizsgálat céljára a működtető erőt növelni lehet 100 daN-ig, ha a teljes működtető erőt jelentő értékkel a teljes munkaciklus nem valósítható meg (8). Ha 100 daN nem elegendő a rendszerciklus létrehozásához, akkor ez a vizsgálat elhagyható. Légfékrendszereknél e vizsgálat céljára a levegőnyomást nem szabad a leszabályozási nyomás fölé emelni.

5.3.   Kiegészítő vizsgálatok

El kell elvégezni a következő kiegészítő vizsgálatokat kioldott tengelykapcsoló mellett, terhelt és terheletlen járművel:

| 5.3.1. | A blokkolásgátló rendszer által közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak, ha a kezelőszerv hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8) az e melléklet 5.2.2. szakaszában meghatározott útfelületeken, 40 km/h kezdősebességnél és a következő táblázatban megadott magas kezdeti sebességnél (9)
   (10): | Jármű-kategória | Legnagyobb vizsgálati sebesség |
| --- | --- | --- | --- |
| Nagy tapadású útfelületek | Minden kategória, kivéve: N2, N3 terhelten | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| N2, N3 terhelten | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| Kis tapadású útfelületek | N1 | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| M2, M3, N2, nyerges vontatók kivételével | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| N3 és N2 nyerges vontatók | 0,8 vmax ≤ 70 km/h |

5.3.1.

A blokkolásgátló rendszer által közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak, ha a kezelőszerv hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8) az e melléklet 5.2.2. szakaszában meghatározott útfelületeken, 40 km/h kezdősebességnél és a következő táblázatban megadott magas kezdeti sebességnél (9)
   (10):

Jármű-kategória

Legnagyobb vizsgálati sebesség

Nagy tapadású útfelületek

Minden kategória, kivéve: N2, N3 terhelten

0,8 vmax ≤ 120 km/h

N2, N3 terhelten

0,8 vmax ≤ 80 km/h

Kis tapadású útfelületek

N1

0,8 vmax ≤ 120 km/h

M2, M3, N2, nyerges vontatók kivételével

0,8 vmax ≤ 80 km/h

N3 és N2 nyerges vontatók

0,8 vmax ≤ 70 km/h

| 5.3.2. | Ha valamely tengely nagy tapadású útfelületről (kH) kis tapadású útfelületre (kL) tér át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2 (11), a kezelőszerven alkalmazott teljes működtető erővel (8), a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak. A jármű sebességét és a fékműködtetés időpontját úgy kell kiszámítani, hogy ha a blokkolásgátló rendszer a nagy tapadású útfelületen teljesen munkaciklust végez, akkor az egyik útfelületről a másikra való átmenet nagy és kis sebességnél az e melléklet 5.3.1. szakaszában megállapított feltételekkel menjen végbe (10). |
| --- | --- |

5.3.2.

Ha valamely tengely nagy tapadású útfelületről (kH) kis tapadású útfelületre (kL) tér át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2 (11), a kezelőszerven alkalmazott teljes működtető erővel (8), a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak. A jármű sebességét és a fékműködtetés időpontját úgy kell kiszámítani, hogy ha a blokkolásgátló rendszer a nagy tapadású útfelületen teljesen munkaciklust végez, akkor az egyik útfelületről a másikra való átmenet nagy és kis sebességnél az e melléklet 5.3.1. szakaszában megállapított feltételekkel menjen végbe (10).

| 5.3.3. | Ha egy jármű kis tapadású útfelületről (kL) nagy tapadású útfelületre(kH) tér át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2 (11), a kezelőszerven alkalmazott teljes működtető erő mellett (8), a jármű lassulásának ésszerű időn belül megfelelően nagy értéket kell elérnie, és a jármű nem térhet ki kezdeti haladási irányából. A haladási sebességet és a fékezés pillanatát úgy kell kiszámítani, hogy a kis tapadású felületen teljes munkaciklust végző blokkolásgátló rendszer mellett az egyik felületről a másikra történő áthaladás körülbelül 50 km/h sebességgel történjék. |
| --- | --- |

5.3.3.

Ha egy jármű kis tapadású útfelületről (kL) nagy tapadású útfelületre(kH) tér át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2 (11), a kezelőszerven alkalmazott teljes működtető erő mellett (8), a jármű lassulásának ésszerű időn belül megfelelően nagy értéket kell elérnie, és a jármű nem térhet ki kezdeti haladási irányából. A haladási sebességet és a fékezés pillanatát úgy kell kiszámítani, hogy a kis tapadású felületen teljes munkaciklust végző blokkolásgátló rendszer mellett az egyik felületről a másikra történő áthaladás körülbelül 50 km/h sebességgel történjék.

| 5.3.4. | Az 1. vagy 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járművek esetében, ha a jármű jobb és bal kerekei eltérő (kH és kL) tapadási tényezőjű felületeken helyezkednek el, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2 (11), a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak le, amikor a kezelőszerv 50 km/h sebesség mellett hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8). |
| --- | --- |

5.3.4.

Az 1. vagy 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járművek esetében, ha a jármű jobb és bal kerekei eltérő (kH és kL) tapadási tényezőjű felületeken helyezkednek el, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2 (11), a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak le, amikor a kezelőszerv 50 km/h sebesség mellett hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8).

| 5.3.5. | Továbbá az 1. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt terhelt járműveknek az 5.3.4. szakasz feltételei mellett teljesíteniük kell az e melléklet 3. függelékében előírt lefékezettséget. |
| --- | --- |

5.3.5.

Továbbá az 1. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt terhelt járműveknek az 5.3.4. szakasz feltételei mellett teljesíteniük kell az e melléklet 3. függelékében előírt lefékezettséget.

| 5.3.6. | Azonban az 5.3.1., 5.3.2., 5.3.3., 5.3.4. és 5.3.5. szakaszban előírt vizsgálatok során a kerekek rövid idejű blokkolások megengedettek. Továbbá akkor is megengedett kerékblokkolás, ha a jármű sebessége kisebb, mint 15 km/h; hasonlóképpen bármely sebességnél megengedett a közvetetten szabályozott kerekek blokkolása, de ez nem lehet hatással a stabilitásra és a kormányozhatóságra. |
| --- | --- |

5.3.6.

Azonban az 5.3.1., 5.3.2., 5.3.3., 5.3.4. és 5.3.5. szakaszban előírt vizsgálatok során a kerekek rövid idejű blokkolások megengedettek. Továbbá akkor is megengedett kerékblokkolás, ha a jármű sebessége kisebb, mint 15 km/h; hasonlóképpen bármely sebességnél megengedett a közvetetten szabályozott kerekek blokkolása, de ez nem lehet hatással a stabilitásra és a kormányozhatóságra.

| 5.3.7. | A fenti 5.3.4. és 5.3.5. szakaszban meghatározott vizsgálatok során megengedett a kormánykorrekció, ha a kormánykerék elfordulási szöge az első két másodpercben 120°-on, összességében pedig 240°-on belül marad. Továbbá e vizsgálatok megkezdésekor a jármű hosszirányú középsíkja a nagy és kis tapadású útfelületek határvonala fölött van, és a vizsgálatok alatt a (külső) gumiabroncsok egyetlen része sem halad át ezen a határvonalon (7). |
| --- | --- |

5.3.7.

A fenti 5.3.4. és 5.3.5. szakaszban meghatározott vizsgálatok során megengedett a kormánykorrekció, ha a kormánykerék elfordulási szöge az első két másodpercben 120°-on, összességében pedig 240°-on belül marad. Továbbá e vizsgálatok megkezdésekor a jármű hosszirányú középsíkja a nagy és kis tapadású útfelületek határvonala fölött van, és a vizsgálatok alatt a (külső) gumiabroncsok egyetlen része sem halad át ezen a határvonalon (7).

6.   PÓTKOCSIKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK

6.1.   Energiafogyasztás

A blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsikat úgy kell kialakítani, hogy az üzemi fékrendszer kezelőszervének meghatározott ideig történő teljes benyomása esetén is maradjon a járműben annyi energia, ami elegendő annak ésszerű távolságon belül történő megállítására.

| 6.1.1. | A fenti követelmény teljesülését az alábbiakban meghatározott eljárással terheletlen járművel, vízszintes, egyenes és jó tapadási tényezőjű útfelületen kell ellenőrizni (12). A fékeket a lehető legkisebb hézaggal kell beállítani, és az esetleges terhelésfüggő fékerő-szabályozó szelepet a vizsgálatok során a „terhelt” állásban kell tartani. |
| --- | --- |

6.1.1.

A fenti követelmény teljesülését az alábbiakban meghatározott eljárással terheletlen járművel, vízszintes, egyenes és jó tapadási tényezőjű útfelületen kell ellenőrizni (12). A fékeket a lehető legkisebb hézaggal kell beállítani, és az esetleges terhelésfüggő fékerő-szabályozó szelepet a vizsgálatok során a „terhelt” állásban kell tartani.

| 6.1.2. | Sűrített levegős fékrendszerek esetében az energiatároló eszköz(ök)ben a nyomásnak akkorának kell lennie, ami a pótkocsi töltővezetékének csatlakozófejénél fennálló 800 kPa nyomásnak felel meg. |
| --- | --- |

6.1.2.

Sűrített levegős fékrendszerek esetében az energiatároló eszköz(ök)ben a nyomásnak akkorának kell lennie, ami a pótkocsi töltővezetékének csatlakozófejénél fennálló 800 kPa nyomásnak felel meg.

| 6.1.3. | Legalább 30 km/h kezdeti sebességgel indulva a fékeket t = 15 másodpercen át teljesen lenyomva kell tartani, aminek során valamennyi keréknek a blokkolásgátló rendszer vezérlése alatt kell maradnia. Ezen vizsgálat során az energiaátvitel-tároló eszköz(ök) utántöltését le kell zárni.
  Ha a t = 15 s időtartam nem teljesíthető egyetlen fékezési fázis alatt, további fázisokat lehet alkalmazni. E fázisok alatt nem szabad újabb energiát tölteni az energiaátvitel-tároló eszköz(ök)be, és a második fázistól kezdve a fékhengerek feltöltéséhez szükséges többlet energiafogyasztást számításba kell venni, pl. az alábbi vizsgálati eljárással.
  Az első fázis megkezdésekor az energiatároló(k) nyomásának az e melléklet 6.1.2. szakaszban megadott értéknek kell lennie. A következő fázis(ok) kezdetén az energiatároló(k) nyomása a fékezés után nem lehet kisebb, mint az az előző fázis végén volt.
  A rákövetkező fázis(ok) során csak attól a pillanattól kezdve kell az időt figyelembe venni, amikor az energiatároló(k) nyomása akkora, mint az előző fázis végén. |
| --- | --- |

6.1.3.

Legalább 30 km/h kezdeti sebességgel indulva a fékeket t = 15 másodpercen át teljesen lenyomva kell tartani, aminek során valamennyi keréknek a blokkolásgátló rendszer vezérlése alatt kell maradnia. Ezen vizsgálat során az energiaátvitel-tároló eszköz(ök) utántöltését le kell zárni.

Ha a t = 15 s időtartam nem teljesíthető egyetlen fékezési fázis alatt, további fázisokat lehet alkalmazni. E fázisok alatt nem szabad újabb energiát tölteni az energiaátvitel-tároló eszköz(ök)be, és a második fázistól kezdve a fékhengerek feltöltéséhez szükséges többlet energiafogyasztást számításba kell venni, pl. az alábbi vizsgálati eljárással.

Az első fázis megkezdésekor az energiatároló(k) nyomásának az e melléklet 6.1.2. szakaszban megadott értéknek kell lennie. A következő fázis(ok) kezdetén az energiatároló(k) nyomása a fékezés után nem lehet kisebb, mint az az előző fázis végén volt.

A rákövetkező fázis(ok) során csak attól a pillanattól kezdve kell az időt figyelembe venni, amikor az energiatároló(k) nyomása akkora, mint az előző fázis végén.

| 6.1.4. | A fékezés befejeztével, álló jármű mellett, az üzemi fékrendszer kezelőszervét négyszer teljesen le kell nyomni. Az ötödik fékezés alkalmával a fékkörökben maradt nyomásnak elegendőnek kell lennie a legnagyobb statikus kerékterhelések legalább 22,5 %-át kitevő összfékerő kifejtésére, anélkül hogy előidézné bármely, a blokkolásgátló rendszer irányítása alatt nem álló más fékrendszer automatikus működésbe lépését. |
| --- | --- |

6.1.4.

A fékezés befejeztével, álló jármű mellett, az üzemi fékrendszer kezelőszervét négyszer teljesen le kell nyomni. Az ötödik fékezés alkalmával a fékkörökben maradt nyomásnak elegendőnek kell lennie a legnagyobb statikus kerékterhelések legalább 22,5 %-át kitevő összfékerő kifejtésére, anélkül hogy előidézné bármely, a blokkolásgátló rendszer irányítása alatt nem álló más fékrendszer automatikus működésbe lépését.

6.2.   A tapadás kihasználása

| 6.2.1. | Blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsikat akkor lehet elfogadhatónak tekinteni, ha teljesül az ε ≥ 0,75 feltétel, ahol ε a tapadáskihasználás, e melléklet 2. függeléke 2. szakaszának meghatározása szerint. Ezt a feltételt terheletlen járműnél kell teljesíteni, egyenes, vízszintes úton, jó tapadási tényezőjű útfelületen (12)
   (13). |
| --- | --- |

6.2.1.

Blokkolásgátló rendszerrel felszerelt pótkocsikat akkor lehet elfogadhatónak tekinteni, ha teljesül az ε ≥ 0,75 feltétel, ahol ε a tapadáskihasználás, e melléklet 2. függeléke 2. szakaszának meghatározása szerint. Ezt a feltételt terheletlen járműnél kell teljesíteni, egyenes, vízszintes úton, jó tapadási tényezőjű útfelületen (12)
   (13).

| 6.2.2. | Az eltérő fékhőmérsékletek hatásának kiküszöbölése érdekében ajánlott a ZRAL-t a kR meghatározása előtt meghatározni. |
| --- | --- |

6.2.2.

Az eltérő fékhőmérsékletek hatásának kiküszöbölése érdekében ajánlott a ZRAL-t a kR meghatározása előtt meghatározni.

6.3.   Kiegészítő vizsgálatok

| 6.3.1. | 15 km/h-nál nagyobb sebességnél, a blokkolásgátló rendszer által közvetlenül vezérelt kerekek nem blokkolhatnak, ha a vontatójármű kezelőszerve hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8). Ezt az e melléklet 6.2. szakaszában előírt feltételek mellett kell ellenőrizni, 40 km/h és 80 km/h kezdeti sebességnél. |
| --- | --- |

6.3.1.

15 km/h-nál nagyobb sebességnél, a blokkolásgátló rendszer által közvetlenül vezérelt kerekek nem blokkolhatnak, ha a vontatójármű kezelőszerve hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8). Ezt az e melléklet 6.2. szakaszában előírt feltételek mellett kell ellenőrizni, 40 km/h és 80 km/h kezdeti sebességnél.

| 6.3.2. | E szakasz rendelkezései csak A. kategóriájú blokkolásgátló fékrendszerrel felszerelt pótkocsikra vonatkoznak. Ha a jobb és bal kerekek különböző legnagyobb lefékezettséget (ZRALH és ZRALL) biztosító útfelületen helyezkednek el, ahol




  a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak, ha a vontatójármű 50 km/h sebességnél hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8). A ZRALH/ZRALL hányadost az e melléklet 2. függeléke 2. szakaszában leírt eljárással lehet meghatározni, vagy a ZRALH/ZRALL hányados kiszámításával. E feltételek mellett a terheletlen járműnek teljesítenie kell az e melléklet 3. függelékében előírt lefékezettséget (13). |
| --- | --- |

6.3.2.

E szakasz rendelkezései csak A. kategóriájú blokkolásgátló fékrendszerrel felszerelt pótkocsikra vonatkoznak. Ha a jobb és bal kerekek különböző legnagyobb lefékezettséget (ZRALH és ZRALL) biztosító útfelületen helyezkednek el, ahol

Formula
  Formula

a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak, ha a vontatójármű 50 km/h sebességnél hirtelen megkapja a teljes működtető erőt (8). A ZRALH/ZRALL hányadost az e melléklet 2. függeléke 2. szakaszában leírt eljárással lehet meghatározni, vagy a ZRALH/ZRALL hányados kiszámításával. E feltételek mellett a terheletlen járműnek teljesítenie kell az e melléklet 3. függelékében előírt lefékezettséget (13).

| 6.3.3. | 15 km/h vagy nagyobb járműsebességnél a közvetlenül szabályozott kerekek rövid időkre blokkolhatnak, és 15 km/h-nál kisebb sebességnél bármilyen blokkolás megengedett. A közvetetten szabályozott kerekek bármilyen sebességnél blokkolhatnak, de ez a stabilitást nem érintheti. |
| --- | --- |

6.3.3.

15 km/h vagy nagyobb járműsebességnél a közvetlenül szabályozott kerekek rövid időkre blokkolhatnak, és 15 km/h-nál kisebb sebességnél bármilyen blokkolás megengedett. A közvetetten szabályozott kerekek bármilyen sebességnél blokkolhatnak, de ez a stabilitást nem érintheti.

---

(1)  Úgy kell tekinteni, hogy a „select-high” vezérlésű blokkolásgátló rendszerekben közvetlenül és közvetetten szabályozott kerekek egyaránt vannak; a „select-low” vezérlésű rendszerekben minden érzékelt mozgású kereket közvetlenül szabályozottnak kell tekinteni.

(2)  A gyártónak meg kell adnia a műszaki szolgálat számára a kezelőszervek dokumentációját a 18. mellékletben meghatározott formátumban.

(3)  A figyelmeztető jelzés az álló járművön ismét kigyulladhat, feltéve, hogy a jelzés még azelőtt kialudt, hogy a jármű elérte volna a 10 km/h vagy 15 km/h sebességet (értelemszerűen), amennyiben nem áll fenn hiba.

(4)  Az ISO 7638:1997 szabvány szerinti csatlakozó szükség szerint használható az öt- vagy hétpólusú alkalmazásokhoz.

(5)  A blokkolásgátlós fékrendszer vezérlési módját megváltoztató berendezések nem tartoznak a 4.5. szakasz rendelkezései alá, ha a megváltozott vezérlési mód állapotban az adott járműbe szerelt blokkolásgátlós fékrendszer kategóriájára vonatkozó összes követelmény teljesül. Ebben az esetben azonban teljesülnie kell e melléklet 4.5.2., 4.5.3. és 4.5.4. szakaszának.

(6)  Az ilyen vizsgálati felületek széles körű elterjedéséig a műszaki szolgálat mérlegelése szerint a megengedett kopás határán lévő gumiabroncsokat és 0,4-ig terjedő nagyobb értékeket is lehet használni. A kapott tényleges értéket, valamint a gumiabroncsok típusát fel kell jegyezni.

(7)  Egységes vizsgálati eljárás létrehozásáig az e szakaszban előírt vizsgálatot meg lehet ismételni az elektromos regeneratív fékrendszerekkel felszerelt járművek esetében, a jármű önműködő funkciói által biztosított eltérő fékerő-eloszlási értékek hatásának meghatározása érdekében.

(8)  „Teljes működtető erő”: a jármű-kategóriára az előírás 4. mellékletben megállapított legnagyobb erő; ha a blokkolásgátlós fékrendszer aktiválásához szükséges, nagyobb működtető erő is alkalmazható.

(9)  E pont rendelkezéseit 1992. március 13-tól kell alkalmazni (a járművekkel foglalkozó munkacsoport határozata, TRANS/SC.1/WP.29/341, 23. pont).

(10)  E vizsgálatok célja annak ellenőrzése, hogy a kerekek nem blokkolnak le és a jármű stabil marad; ennélfogva nincs szükség teljes megállásra és a jármű teljes lefékezésére kis tapadású útfelületen.

(11)  kH a nagy tapadási tényezőjű útfelület együtthatója.

kL az alacsony tapadási tényezőjű útfelület együtthatója.

kH és kL ezen melléklet 2. melléklete szerint állapítandó meg.

(12)  Ha a vizsgálati útvonal tapadási tényezője túl nagy, ami gátolja a blokkolásgátlós fékrendszer teljes munkaciklusának elvégzését, a vizsgálatot el lehet végezni kisebb tapadási tényezőjű úton is.

(13)  Fékerő-szabályozóval felszerelt pótkocsik esetében a nyomást magasabbra lehet állítani a teljes munkaciklus elvégzésének biztosítására.

1. FÜGGELÉK

Táblázat

Jelölések és fogalommeghatározások

| JELÖLÉS | MEGJEGYZÉSEK |
| --- | --- |
| E | Tengelytáv |
| ER | A királycsap és félpótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága (vagy a vonórúd kapcsolója és középtengelyes pótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága) |
| ε | A jármű által hasznosított tapadás: a működő blokkolásgátló rendszer melletti (ZAL) legnagyobb lefékezettség és a (k) tapadási tényező hányadosa |
| εi | Az i-edik tengelyen mért ε-érték (3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt gépjármű esetében) |
| εH | ε-érték nagy súrlódású útfelületen |
| εL | ε-érték kis súrlódású útfelületen |
| F | Erő [N] |
| FbR | A pótkocsin létrejött fékerő nem működő blokkolásgátló rendszer esetében |
| FbRmax | FbR legnagyobb értéke |
| FbRmaxi | FbRmax értéke, ha csak a pótkocsi i-edik tengelye lefékezett |
| FbRAL | Pótkocsin létrejött fékerő, működő blokkolásgátló rendszer esetében |
| FCnd | Útfelület teljes normál reakcióereje a járműszerelvény fékezetlen és nem hajtott tengelyein, álló helyzetben |
| FCd | Útfelület teljes normál reakcióereje a járműszerelvény fékezetlen és hajtott tengelyein, álló helyzetben |
| Fdyn | Út normál reakcióereje működő blokkolásgátló rendszer esetében, mozgás közben |
| Fidyn | Fdyn az i-edik tengelyen, gépjárművek és forgózsámolyos pótkocsik esetében |
| Fi | Útfelület normál reakcióereje az i-edik tengelyen álló helyzetben |
| FM | Útfelület normál statikus reakcióereje a gépjármű (vontató) összes kerekén |
| FMnd
   (1) | Útfelület normál statikus reakcióereje a gépjármű fékezetlen és nem hajtott tengelyein |
| FMd
   (1) | Útfelület normál statikus reakcióereje a gépjármű fékezetlen és hajtott tengelyein |
| FR | Útfelület normál statikus reakcióereje a pótkocsi összes kerekén |
| FRdyn | Útfelület normál dinamikus reakcióereje a félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi tengelyén (tengelyein) |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| G | Gravitációs gyorsulás (9,81 m/s2) |
| H | A gyártó által meghatározott és a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálat által elfogadott tömegközéppont |
| hD | A vonórúd magassága (csuklópont a pótkocsin) |
| hK | A pótkocsinyereg (királycsap) magassága |
| hR | A pótkocsi tömegközéppontja |
| K | A gumiabroncs és az út közötti tapadási tényező |
| kf | Egy első tengely k-tényezője |
| kH | Nagy súrlódású felületen megállapított k-érték |
| kI | 3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű i-edik tengelyén meghatározott k-érték |
| kL | Kis súrlódású felületen megállapított k-érték |
| klock | Tapadási tényező 100 %-os csúszás esetén |
| kM | Gépjármű k-tényezője |
| kpeak | A „tapadás – csúszás” görbe legnagyobb értéke |
| kr | Egy hátsó tengely k-tényezője |
| kR | Pótkocsi k-tényezője |
| P | Egyedülálló jármű tömege [kg] |
| R | A kpeak és a klock aránya |
| t | Időtartam [s] |
| tm | t átlaga |
| tmin | t legkisebb értéke |
| z | Lefékezettség |
| zAL | Működő blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű z lefékezettsége |
| zC | Járműszerelvény z lefékezettsége, ha csak a pótkocsi van fékezve, és a blokkolásgátló rendszer nem működik |
| zCAL | Járműszerelvény z. lefékezettsége, ha csak a pótkocsi van fékezve, és a blokkolásgátló rendszer működik |
| zCmax | zC legnagyobb értéke |
| zCmaxi | zC legnagyobb értéke, ha csak a pótkocsi i-edik tengelye van fékezve |
| zm | A lefékezettség átlaga |
| zmax | z legnagyobb értéke |
| zMALS | Gépjármű zAL értéke „osztott felületen” |
| zR | Pótkocsi z lefékezettsége kiiktatott blokkolásgátló rendszer mellett |
| zRAL | Pótkocsi minden tengely fékezésével nyert zAL értéke fékezetlen vontatójármű és kioldott tengelykapcsoló mellett |
| zRALH | zRAL nagy tapadási tényezőjű útfelületen |
| zRALL | zRAL kis tapadási tényezőjű útfelületen |
| zRALS | zRAL osztott felületen |
| zRH | zR nagy tapadási tényezőjű útfelületen |
| zRL | zR kis tapadási tényezőjű útfelületen |
| zRHmax | zRH legnagyobb értéke |
| zRLmax | zRL legnagyobb értéke |
| zRmax | zR legnagyobb értéke |

JELÖLÉS

MEGJEGYZÉSEK

E

Tengelytáv

ER

A királycsap és félpótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága (vagy a vonórúd kapcsolója és középtengelyes pótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága)

ε

A jármű által hasznosított tapadás: a működő blokkolásgátló rendszer melletti (ZAL) legnagyobb lefékezettség és a (k) tapadási tényező hányadosa

εi

Az i-edik tengelyen mért ε-érték (3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt gépjármű esetében)

εH

ε-érték nagy súrlódású útfelületen

εL

ε-érték kis súrlódású útfelületen

F

Erő [N]

FbR

A pótkocsin létrejött fékerő nem működő blokkolásgátló rendszer esetében

FbRmax

FbR legnagyobb értéke

FbRmaxi

FbRmax értéke, ha csak a pótkocsi i-edik tengelye lefékezett

FbRAL

Pótkocsin létrejött fékerő, működő blokkolásgátló rendszer esetében

FCnd

Útfelület teljes normál reakcióereje a járműszerelvény fékezetlen és nem hajtott tengelyein, álló helyzetben

FCd

Útfelület teljes normál reakcióereje a járműszerelvény fékezetlen és hajtott tengelyein, álló helyzetben

Fdyn

Út normál reakcióereje működő blokkolásgátló rendszer esetében, mozgás közben

Fidyn

Fdyn az i-edik tengelyen, gépjárművek és forgózsámolyos pótkocsik esetében

Fi

Útfelület normál reakcióereje az i-edik tengelyen álló helyzetben

FM

Útfelület normál statikus reakcióereje a gépjármű (vontató) összes kerekén

FMnd
   (1)

Útfelület normál statikus reakcióereje a gépjármű fékezetlen és nem hajtott tengelyein

FMd
   (1)

Útfelület normál statikus reakcióereje a gépjármű fékezetlen és hajtott tengelyein

FR

Útfelület normál statikus reakcióereje a pótkocsi összes kerekén

FRdyn

Útfelület normál dinamikus reakcióereje a félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi tengelyén (tengelyein)

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

G

Gravitációs gyorsulás (9,81 m/s2)

H

A gyártó által meghatározott és a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálat által elfogadott tömegközéppont

hD

A vonórúd magassága (csuklópont a pótkocsin)

hK

A pótkocsinyereg (királycsap) magassága

hR

A pótkocsi tömegközéppontja

K

A gumiabroncs és az út közötti tapadási tényező

kf

Egy első tengely k-tényezője

kH

Nagy súrlódású felületen megállapított k-érték

kI

3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű i-edik tengelyén meghatározott k-érték

kL

Kis súrlódású felületen megállapított k-érték

klock

Tapadási tényező 100 %-os csúszás esetén

kM

Gépjármű k-tényezője

kpeak

A „tapadás – csúszás” görbe legnagyobb értéke

kr

Egy hátsó tengely k-tényezője

kR

Pótkocsi k-tényezője

P

Egyedülálló jármű tömege [kg]

R

A kpeak és a klock aránya

t

Időtartam [s]

tm

t átlaga

tmin

t legkisebb értéke

z

Lefékezettség

zAL

Működő blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű z lefékezettsége

zC

Járműszerelvény z lefékezettsége, ha csak a pótkocsi van fékezve, és a blokkolásgátló rendszer nem működik

zCAL

Járműszerelvény z. lefékezettsége, ha csak a pótkocsi van fékezve, és a blokkolásgátló rendszer működik

zCmax

zC legnagyobb értéke

zCmaxi

zC legnagyobb értéke, ha csak a pótkocsi i-edik tengelye van fékezve

zm

A lefékezettség átlaga

zmax

z legnagyobb értéke

zMALS

Gépjármű zAL értéke „osztott felületen”

zR

Pótkocsi z lefékezettsége kiiktatott blokkolásgátló rendszer mellett

zRAL

Pótkocsi minden tengely fékezésével nyert zAL értéke fékezetlen vontatójármű és kioldott tengelykapcsoló mellett

zRALH

zRAL nagy tapadási tényezőjű útfelületen

zRALL

zRAL kis tapadási tényezőjű útfelületen

zRALS

zRAL osztott felületen

zRH

zR nagy tapadási tényezőjű útfelületen

zRL

zR kis tapadási tényezőjű útfelületen

zRHmax

zRH legnagyobb értéke

zRLmax

zRL legnagyobb értéke

zRmax

zR legnagyobb értéke

---

(1)  FMnd és FMd kéttengelyes gépjárművek esetében: ezek a jelzések egyszerűsíthetők a megfelelő Fi jelzésre.

2. FÜGGELÉK

A TAPADÁS KIHASZNÁLÁSA

1.   GÉPJÁRMŰVEK VIZSGÁLATI MÓDSZERE

1.1.   A (k) tapadási tényező meghatározása

| 1.1.1. | A (k) tapadási tényezőt a kerekeket nem blokkoló legnagyobb fékerők, és a fékezett tengelyre ható dinamikus terhelések hányadosaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.1.1.

A (k) tapadási tényezőt a kerekeket nem blokkoló legnagyobb fékerők, és a fékezett tengelyre ható dinamikus terhelések hányadosaként kell meghatározni.

| 1.1.2. | A fékeket a vizsgálat során a vizsgált járműnek csak egy tengelyén kell működtetni 50 km/h kezdeti sebességen. A fékerőnek egyenletesen kell megoszlania a tengelyhez tartozó kerekeken a legnagyobb lefékezettség elérése érdekében. 40 km/h és 20 km/h között a blokkolásgátló rendszert ki kell iktatni vagy ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

1.1.2.

A fékeket a vizsgálat során a vizsgált járműnek csak egy tengelyén kell működtetni 50 km/h kezdeti sebességen. A fékerőnek egyenletesen kell megoszlania a tengelyhez tartozó kerekeken a legnagyobb lefékezettség elérése érdekében. 40 km/h és 20 km/h között a blokkolásgátló rendszert ki kell iktatni vagy ki kell kapcsolni.

| 1.1.3. | Fokozatosan növekedő vezetéknyomások mellett egy sor vizsgálatot kell végezni a jármű (zmax) legnagyobb lefékezettségének meghatározására. Minden vizsgálat során fenn kell tartani egy konstans, előre megadott nyomást, és a lefékezettség értéket annak az időnek (t) az alapján kell meghatározni, amely a sebességnek 40 km/óráról 20 km/órára csökkentéséhez szükséges. A következő képletet kell felhasználni
  zmax a z legnagyobb értéke; t másodpercekben |
| --- | --- |

1.1.3.

Fokozatosan növekedő vezetéknyomások mellett egy sor vizsgálatot kell végezni a jármű (zmax) legnagyobb lefékezettségének meghatározására. Minden vizsgálat során fenn kell tartani egy konstans, előre megadott nyomást, és a lefékezettség értéket annak az időnek (t) az alapján kell meghatározni, amely a sebességnek 40 km/óráról 20 km/órára csökkentéséhez szükséges. A következő képletet kell felhasználni

zmax a z legnagyobb értéke; t másodpercekben

Formula

| 1.1.3.1. | Kerékblokkolás 20 km/h alatt is bekövetkezhet. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Kerékblokkolás 20 km/h alatt is bekövetkezhet.

| 1.1.3.2. | A t legkisebb, tmin-nak nevezett mért értékétől kezdve, majd három, tmin és 1,05 tmin között mért t érték tm számtani középértékét kell kiszámítani, majd el kell végezni az alábbi számítást:



  Ha bizonyítható, hogy gyakorlati okokból a fent meghatározott három érték nem határozható meg, akkor a legkisebb tmin időt is fel lehet használni. Mindazonáltal az 1.3. szakasz követelményei továbbra is fennállnak. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

A t legkisebb, tmin-nak nevezett mért értékétől kezdve, majd három, tmin és 1,05 tmin között mért t érték tm számtani középértékét kell kiszámítani, majd el kell végezni az alábbi számítást:

Formula

Ha bizonyítható, hogy gyakorlati okokból a fent meghatározott három érték nem határozható meg, akkor a legkisebb tmin időt is fel lehet használni. Mindazonáltal az 1.3. szakasz követelményei továbbra is fennállnak.

| 1.1.4. | A fékerőket a mért lefékezettségből és a fékezetlen tengely(ek) gördülési ellenállásából kell kiszámítani, amelynek értéke hajtott tengelyre, illetve nem hajtott tengelyre egyenlő a statikus tengelyterhelés 0,015, illetve 0,010-szeresével. |
| --- | --- |

1.1.4.

A fékerőket a mért lefékezettségből és a fékezetlen tengely(ek) gördülési ellenállásából kell kiszámítani, amelynek értéke hajtott tengelyre, illetve nem hajtott tengelyre egyenlő a statikus tengelyterhelés 0,015, illetve 0,010-szeresével.

| 1.1.5. | A tengely dinamikus terhelésének meg kell egyeznie az előírás 10. mellékletében szereplő képlettel megadott értékkel. |
| --- | --- |

1.1.5.

A tengely dinamikus terhelésének meg kell egyeznie az előírás 10. mellékletében szereplő képlettel megadott értékkel.

| 1.1.6. | A k értékét három tizedesre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

1.1.6.

A k értékét három tizedesre kell kerekíteni.

| 1.1.7. | Ezután a vizsgálatot meg kell ismételni a többi tengely(ek)re a fenti 1.1.1–1.1.6. szakaszban meghatározottak szerint (a kivételeket lásd az alábbi 1.4. és 1.5. szakaszban). |
| --- | --- |

1.1.7.

Ezután a vizsgálatot meg kell ismételni a többi tengely(ek)re a fenti 1.1.1–1.1.6. szakaszban meghatározottak szerint (a kivételeket lásd az alábbi 1.4. és 1.5. szakaszban).

| 1.1.8. | Például egy kéttengelyes jármű esetében, fékezett első tengellyel (l), a (k) tapadási tényezőt az alábbi képlettel kell kiszámítani: |
| --- | --- |

1.1.8.

Például egy kéttengelyes jármű esetében, fékezett első tengellyel (l), a (k) tapadási tényezőt az alábbi képlettel kell kiszámítani:

Formula

| 1.1.9. | Meg kell határozni az első tengelyre egy kf tapadási tényezőt és a hátsó tengelyre egy kr tapadási tényezőt. |
| --- | --- |

1.1.9.

Meg kell határozni az első tengelyre egy kf tapadási tényezőt és a hátsó tengelyre egy kr tapadási tényezőt.

1.2.   A tapadáskihasználás (ε) meghatározása

| 1.2.1. | Az (ε) tapadáskihasználást a működő blokkolásgátló rendszer melletti (zAL) legnagyobb lefékezettség és a (kM) tapadási tényező hányadosaként kell meghatározni, azaz |
| --- | --- |

1.2.1.

Az (ε) tapadáskihasználást a működő blokkolásgátló rendszer melletti (zAL) legnagyobb lefékezettség és a (kM) tapadási tényező hányadosaként kell meghatározni, azaz

Formula

| 1.2.2. | A jármű 55 km/h kezdeti sebességétől a teljes munkaciklusokat végző blokkolásgátló rendszer melletti és az e melléklet 1.1.3. szakasza szerinti 3 vizsgálat átlagértéke alapján kell megmérni a (zAL) legnagyobb lefékezettséget, a sebesség 45 km/h-ról 15 km/h-ra csökkentéséhez eltelt időt felhasználva, az alábbi képlet szerint: |
| --- | --- |

1.2.2.

A jármű 55 km/h kezdeti sebességétől a teljes munkaciklusokat végző blokkolásgátló rendszer melletti és az e melléklet 1.1.3. szakasza szerinti 3 vizsgálat átlagértéke alapján kell megmérni a (zAL) legnagyobb lefékezettséget, a sebesség 45 km/h-ról 15 km/h-ra csökkentéséhez eltelt időt felhasználva, az alábbi képlet szerint:

Formula

| 1.2.3. | A kM tapadási tényezőt a dinamikus tengelyterhelésekkel való súlyozással kell meghatározni:



  ahol: |
| --- | --- |

1.2.3.

A kM tapadási tényezőt a dinamikus tengelyterhelésekkel való súlyozással kell meghatározni:

Formula

ahol:

Formula

Formula

| 1.2.4. | Az ε értékét két tizedesre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

1.2.4.

Az ε értékét két tizedesre kell kerekíteni.

| 1.2.5. | Az 1. vagy 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járművek esetében a zAL érték alapja a teljes jármű, működő blokkolásgátló rendszer mellett, és az (ε) tapadáskihasználást az e melléklet 1.2.1. szakaszában megadott képletből kapjuk meg. |
| --- | --- |

1.2.5.

Az 1. vagy 2. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járművek esetében a zAL érték alapja a teljes jármű, működő blokkolásgátló rendszer mellett, és az (ε) tapadáskihasználást az e melléklet 1.2.1. szakaszában megadott képletből kapjuk meg.

| 1.2.6. | A 3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű esetében a zAL értékét minden olyan tengelyen meg kell mérni, amelyen legalább egy közvetlenül szabályozott kerék van. Például egy kéttengelyes, hátsókerék-meghajtású jármű esetében, amelynél a blokkolásgátló rendszer csak a (hajtott) hátsó tengelyre hat, a tapadáskihasználás (ε) az alábbi módon számítható ki:



  Ezt a számítást el kell végezni minden tengelyre, amelyen legalább egy közvetlenül szabályozott kerék van. |
| --- | --- |

1.2.6.

A 3. kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű esetében a zAL értékét minden olyan tengelyen meg kell mérni, amelyen legalább egy közvetlenül szabályozott kerék van. Például egy kéttengelyes, hátsókerék-meghajtású jármű esetében, amelynél a blokkolásgátló rendszer csak a (hajtott) hátsó tengelyre hat, a tapadáskihasználás (ε) az alábbi módon számítható ki:

Formula

Ezt a számítást el kell végezni minden tengelyre, amelyen legalább egy közvetlenül szabályozott kerék van.

1.3.   Ha ε > 1,00, a tapadási tényezők mérését meg kell ismételni. 10 %-os tűrés elfogadható.

1.4.   Háromtengelyes gépjárművek esetében a jármű k értékének megállapításához csak a kapcsolt tengelyhez nem társított tengelyt kell használni (1).

1.5.   Az N2 és N3 kategóriájú járművek esetében, ha a tengelytáv 3,80 méternél kisebb és h/E > 0,25, a hátsó tengelynél nem kell megállapítani a tapadási tényezőt.

| 1.5.1. | Ebben az esetben az (ε) tapadáskihasználás a (zAL) bekapcsolt blokkolásgátló rendszer melletti legnagyobb lefékezettség és a (kf) tapadási tényező hányadosa, azaz |
| --- | --- |

1.5.1.

Ebben az esetben az (ε) tapadáskihasználás a (zAL) bekapcsolt blokkolásgátló rendszer melletti legnagyobb lefékezettség és a (kf) tapadási tényező hányadosa, azaz

Formula

2.   PÓTKOCSIK MÉRÉSÉNEK MÓDSZERE

2.1.   Általános előírások

| 2.1.1. | A (k) tapadási tényezőt a kerekeket nem blokkoló legnagyobb fékerők, és a fékezett tengelyre ható dinamikus terhelések hányadosaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.1.1.

A (k) tapadási tényezőt a kerekeket nem blokkoló legnagyobb fékerők, és a fékezett tengelyre ható dinamikus terhelések hányadosaként kell meghatározni.

| 2.1.2. | A fékeket a vizsgálat során a vizsgált pótkocsinak csak egy tengelyén kell működtetni, 50 km/h kezdeti sebességen. A fékerőnek egyenletesen kell megoszlania a tengelyhez tartozó kerekeken a legnagyobb lefékezettség elérése érdekében. 40 km/h és 20 km/h között a blokkolásgátló rendszert ki kell iktatni vagy ki kell kapcsolni. |
| --- | --- |

2.1.2.

A fékeket a vizsgálat során a vizsgált pótkocsinak csak egy tengelyén kell működtetni, 50 km/h kezdeti sebességen. A fékerőnek egyenletesen kell megoszlania a tengelyhez tartozó kerekeken a legnagyobb lefékezettség elérése érdekében. 40 km/h és 20 km/h között a blokkolásgátló rendszert ki kell iktatni vagy ki kell kapcsolni.

| 2.1.3. | Fokozatosan növekedő fékező nyomások mellett egy sor vizsgálatot kell végezni a jármű-kombináció (zCmax) legnagyobb lefékezettségének meghatározására, csupán a pótkocsit fékezve. Minden vizsgálat során fenn kell tartani egy konstans, előre megadott nyomást, és a lefékezettség értéket annak az időnek (t) az alapján kell meghatározni, amely a sebességnek 40 km/h-ról 20 km/h-ra csökkentéséhez szükséges. A következő képletet kell felhasználni: |
| --- | --- |

2.1.3.

Fokozatosan növekedő fékező nyomások mellett egy sor vizsgálatot kell végezni a jármű-kombináció (zCmax) legnagyobb lefékezettségének meghatározására, csupán a pótkocsit fékezve. Minden vizsgálat során fenn kell tartani egy konstans, előre megadott nyomást, és a lefékezettség értéket annak az időnek (t) az alapján kell meghatározni, amely a sebességnek 40 km/h-ról 20 km/h-ra csökkentéséhez szükséges. A következő képletet kell felhasználni:

Formula

| 2.1.3.1. | Kerékblokkolás 20 km/h alatt is bekövetkezhet. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Kerékblokkolás 20 km/h alatt is bekövetkezhet.

| 2.1.3.2. | A t legkisebb értékét három, tmin és 1,05 tmin között mért t érték számtani középértékként kell kiszámítani, majd meg kell határozni:



  Ha bizonyítható, hogy gyakorlati okokból a fent meghatározott három érték nem határozható meg, akkor a legkisebb tmin időt is fel lehet használni. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

A t legkisebb értékét három, tmin és 1,05 tmin között mért t érték számtani középértékként kell kiszámítani, majd meg kell határozni:

Formula

Ha bizonyítható, hogy gyakorlati okokból a fent meghatározott három érték nem határozható meg, akkor a legkisebb tmin időt is fel lehet használni.

| 2.1.4. | Az (ε) tapadáskihasználást a következő képlettel kell kiszámítani:



  A k értékét forgózsámolyos pótkocsira e melléklet 2.3.3. szakasza, illetve félpótkocsikra a 2.3.1. szakasza szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.1.4.

Az (ε) tapadáskihasználást a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula

A k értékét forgózsámolyos pótkocsira e melléklet 2.3.3. szakasza, illetve félpótkocsikra a 2.3.1. szakasza szerint kell meghatározni.

| 2.1.5. | Ha ε > 1,00, a tapadási tényezők mérését meg kell ismételni. 10 %-os tűrés elfogadható. |
| --- | --- |

2.1.5.

Ha ε > 1,00, a tapadási tényezők mérését meg kell ismételni. 10 %-os tűrés elfogadható.

| 2.1.6. | A (zRAL) legnagyobb lefékezettséget a blokkolásgátló fékrendszer teljes munkaciklusa és fékezetlen vontatójármű mellett kell mérni, három vizsgálat átlagértéke alapján, az e függelék 2.1.3. szakaszában előírtak szerint. |
| --- | --- |

2.1.6.

A (zRAL) legnagyobb lefékezettséget a blokkolásgátló fékrendszer teljes munkaciklusa és fékezetlen vontatójármű mellett kell mérni, három vizsgálat átlagértéke alapján, az e függelék 2.1.3. szakaszában előírtak szerint.

2.2.   Forgózsámolyos pótkocsik

| 2.2.1. | A k mérését (40 km/h és 20 km/h között kikapcsolt vagy kiiktatott blokkolásgátló rendszer mellett) az első és a hátsó tengelyekre kell elvégezni.
  Egy i-edik első tengelyre:









  Egy i-edik hátsó tengelyre: |
| --- | --- |

2.2.1.

A k mérését (40 km/h és 20 km/h között kikapcsolt vagy kiiktatott blokkolásgátló rendszer mellett) az első és a hátsó tengelyekre kell elvégezni.

Egy i-edik első tengelyre:

Formula

Formula

Formula

Egy i-edik hátsó tengelyre:

Formula

Formula

Formula

| 2.2.2. | A kf és kr értékét három tizedesre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

2.2.2.

A kf és kr értékét három tizedesre kell kerekíteni.

| 2.2.3. | A kR tapadási tényezőt a dinamikus tengelyterhelések arányában kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.2.3.

A kR tapadási tényezőt a dinamikus tengelyterhelések arányában kell meghatározni.

Formula

| 2.2.4. | zRAL mérése (működő blokkolásgátló rendszerrel)



  A zRAL értékét nagy tapadási tényezőjű útfelületen kell meghatározni, és A kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járművek esetében kis tapadási tényezőjű útfelületen is. |
| --- | --- |

2.2.4.

zRAL mérése (működő blokkolásgátló rendszerrel)

Formula

A zRAL értékét nagy tapadási tényezőjű útfelületen kell meghatározni, és A kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt járművek esetében kis tapadási tényezőjű útfelületen is.

2.3.   Félpótkocsik és középtengelyes pótkocsik

| 2.3.1. | A k mérését (40 km/h és 20 km/h között kikapcsolt vagy kiiktatott blokkolásgátló rendszer mellett) úgy kell elvégezni, hogy csak az egyik tengelyen legyenek kerekek, a többi tengelyről a kerekeket le kell szerelni. |
| --- | --- |

2.3.1.

A k mérését (40 km/h és 20 km/h között kikapcsolt vagy kiiktatott blokkolásgátló rendszer mellett) úgy kell elvégezni, hogy csak az egyik tengelyen legyenek kerekek, a többi tengelyről a kerekeket le kell szerelni.

Formula

Formula

Formula

| 2.3.2. | A zRAL mérését (működő blokkolásgátló rendszer mellett), úgy kell elvégezni, hogy az összes kerék fel van szerelve.









  A zRAL értékét nagy tapadási tényezőjű útfelületen kell meghatározni, és A kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű esetében kis tapadási tényezőjű útfelületen is. |
| --- | --- |

2.3.2.

A zRAL mérését (működő blokkolásgátló rendszer mellett), úgy kell elvégezni, hogy az összes kerék fel van szerelve.

Formula

Formula

Formula

A zRAL értékét nagy tapadási tényezőjű útfelületen kell meghatározni, és A kategóriájú blokkolásgátló rendszerrel felszerelt jármű esetében kis tapadási tényezőjű útfelületen is.

---

(1)  Amíg nem születik megállapodás az egységes vizsgálati eljárásról, a háromnál több tengelyes és a különleges járművekről a műszaki szolgálattal kell megállapodni.

3. FÜGGELÉK

FÉKHATÁSOSSÁG ELTÉRŐ TAPADÁSÚ FELÜLETEKEN

1.   GÉPJÁRMŰVEK

| 1.1. | Az e melléklet 5.3.5. szakaszában említett előírt lefékezettséget a vizsgálat színhelyéül kiválasztott kétféle útfelületen mért tapadási tényező alapján kell kiszámítani. Ennek a két felületnek teljesítenie kell az e melléklet 5.3.4. szakaszban előírt feltételeket. |
| --- | --- |

1.1.

Az e melléklet 5.3.5. szakaszában említett előírt lefékezettséget a vizsgálat színhelyéül kiválasztott kétféle útfelületen mért tapadási tényező alapján kell kiszámítani. Ennek a két felületnek teljesítenie kell az e melléklet 5.3.4. szakaszban előírt feltételeket.

| 1.2. | A nagy, illetve kis tapadási tényezőjű útfelületek (kH és kL) tapadási tényezőit az e melléklet 2. függeléke 1.1. szakaszának rendelkezései szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.2.

A nagy, illetve kis tapadási tényezőjű útfelületek (kH és kL) tapadási tényezőit az e melléklet 2. függeléke 1.1. szakaszának rendelkezései szerint kell meghatározni.

| 1.3. | Terhelt gépjárművek esetében a (zMALS) lefékezettség:

  és zMALS ≥ kL |
| --- | --- |

1.3.

Terhelt gépjárművek esetében a (zMALS) lefékezettség:

Formula és zMALS ≥ kL

2.   PÓTKOCSIK

| 2.1. | Az e melléklet 6.3.2. szakaszában említett előírt lefékezettséget a vizsgálat céljára kiválasztott kétféle útfelületen működő blokkolásgátló rendszer mellett mért zRALH és zRALL tapadási tényező alapján kell kiszámítani. Ennek a két felületnek teljesítenie kell az e melléklet 6.3.2. szakaszban előírt feltételeket. |
| --- | --- |

2.1.

Az e melléklet 6.3.2. szakaszában említett előírt lefékezettséget a vizsgálat céljára kiválasztott kétféle útfelületen működő blokkolásgátló rendszer mellett mért zRALH és zRALL tapadási tényező alapján kell kiszámítani. Ennek a két felületnek teljesítenie kell az e melléklet 6.3.2. szakaszban előírt feltételeket.

| 2.2. | A zRALS lefékezettségnek az alábbinak kell lennie:



  valamint



  Ha εH > 0,95, εH = 0,95 értéket kell használni. |
| --- | --- |

2.2.

A zRALS lefékezettségnek az alábbinak kell lennie:

Formula

valamint

Formula

Ha εH > 0,95, εH = 0,95 értéket kell használni.

4. FÜGGELÉK

A KIS TAPADÁSÚ FELÜLET KIVÁLASZTÁSÁNAK MÓDSZERE

| 1. | A kiválasztott felület tapadási tényezőjére vonatkozó, e melléklet 5.1.1.2. szakaszában meghatározott adatokat meg kell adni a műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

1.

A kiválasztott felület tapadási tényezőjére vonatkozó, e melléklet 5.1.1.2. szakaszában meghatározott adatokat meg kell adni a műszaki szolgálatnak.

| 1.1. | Ezen adatok között kell lennie annak a görbének, amely a tapadási tényezőt ábrázolja a megcsúszás függvényében (0 és 100 % megcsúszás között), körülbelül 40 km/h sebesség esetében (1). |
| --- | --- |

1.1.

Ezen adatok között kell lennie annak a görbének, amely a tapadási tényezőt ábrázolja a megcsúszás függvényében (0 és 100 % megcsúszás között), körülbelül 40 km/h sebesség esetében (1).

| 1.1.1. | A kpeak a görbe legnagyobb értékét képviseli, és a klock a 100 %-os csúszásnak megfelelő érték. |
| --- | --- |

1.1.1.

A kpeak a görbe legnagyobb értékét képviseli, és a klock a 100 %-os csúszásnak megfelelő érték.

| 1.1.2. | Az R viszonyszámot a kpeak és klock hányadosaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.1.2.

Az R viszonyszámot a kpeak és klock hányadosaként kell meghatározni.

Formula

| 1.1.3. | Az R értékét egy tizedesre kell kerekíteni. |
| --- | --- |

1.1.3.

Az R értékét egy tizedesre kell kerekíteni.

| 1.1.4. | A használt útfelület R viszonyszáma 1,0 és 2,0 között legyen (2). |
| --- | --- |

1.1.4.

A használt útfelület R viszonyszáma 1,0 és 2,0 között legyen (2).

| 2. | A vizsgálatok előtt a műszaki szolgálat bizonyosodjék meg arról, hogy a választott útfelület kielégíti a meghatározott követelményeket, és kapjon tájékoztatást az alábbiakról:






  a) | az R meghatározására használt vizsgálati módszer; |
| --- | --- | --- |

2.

A vizsgálatok előtt a műszaki szolgálat bizonyosodjék meg arról, hogy a választott útfelület kielégíti a meghatározott követelményeket, és kapjon tájékoztatást az alábbiakról:

a)

az R meghatározására használt vizsgálati módszer;

| b) | a jármű típusa (gépjármű, pótkocsi, ...); |
| --- | --- |

b)

a jármű típusa (gépjármű, pótkocsi, ...);

| c) | a tengelyterhelés és a gumiabroncsok (különböző terheléseknél és különböző gumiabroncsokkal kell a vizsgálatot végezni, és az eredményeket be kell mutatni a műszaki szolgálatnak, amely eldönti, hogy ezek megfelelően képviselik-e a jóváhagyásra váró járművet). |
| --- | --- |

c)

a tengelyterhelés és a gumiabroncsok (különböző terheléseknél és különböző gumiabroncsokkal kell a vizsgálatot végezni, és az eredményeket be kell mutatni a műszaki szolgálatnak, amely eldönti, hogy ezek megfelelően képviselik-e a jóváhagyásra váró járművet).

| 2.1. | A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az R értékét.
  Az R érték stabilitásának igazolására az útfelület kalibrálását legalább évenként egyszer el kell végezni egy a járműtípust jól képviselő járművel. |
| --- | --- |

2.1.

A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az R értékét.

Az R érték stabilitásának igazolására az útfelület kalibrálását legalább évenként egyszer el kell végezni egy a járműtípust jól képviselő járművel.

---

(1)  Amíg nem születik egységes vizsgálati eljárás a 3,5 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű járművek tapadási görbéjének meghatározására, a személygépkocsikra megállapított görbét lehet használni. Ez esetben az ilyen járművekre a kpeak és klock arányát az e melléklet 2. függelékében meghatározott kpeak értékének felhasználásával kell meghatározni. A műszaki szolgálat egyetértésével az e szakaszban leírt tapadási tényezőt más módon is meg lehet határozni, feltéve, hogy bizonyítható a kpeak és klock értékek egyenértékűsége.

(2)  Amíg ilyen felületek általánosan hozzáférhetők nem lesznek, a műszaki szolgálattal egyeztetve elfogadható legfeljebb 2,5 értékű R viszonyszám.

---

14. MELLÉKLET

Elektromos fékrendszerrel ellátott pótkocsik vizsgálati feltételei

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 1.1. | A következő rendelkezések alkalmazásában elektromos fékrendszerek a kezelőszervből, egy elektromechanikus erőátviteli berendezésből és súrlódó fékekből álló üzemi fékrendszerek. A pótkocsi feszültségszabályozó elektromos kezelőszervét a pótkocsin kell elhelyezni. |
| --- | --- |

1.1.

A következő rendelkezések alkalmazásában elektromos fékrendszerek a kezelőszervből, egy elektromechanikus erőátviteli berendezésből és súrlódó fékekből álló üzemi fékrendszerek. A pótkocsi feszültségszabályozó elektromos kezelőszervét a pótkocsin kell elhelyezni.

| 1.2. | Az elektromos fékberendezéshez szükséges elektromos energia a vontatójárműről jut a pótkocsira. |
| --- | --- |

1.2.

Az elektromos fékberendezéshez szükséges elektromos energia a vontatójárműről jut a pótkocsira.

| 1.3. | Az elektromos fékrendszereket a vontatójármű üzemi fékrendszerének működtetésével kell működtetni. |
| --- | --- |

1.3.

Az elektromos fékrendszereket a vontatójármű üzemi fékrendszerének működtetésével kell működtetni.

| 1.4. | A névleges feszültség 12 V legyen. |
| --- | --- |

1.4.

A névleges feszültség 12 V legyen.

| 1.5. | A legnagyobb áramfelvétel nem lehet több, mint 15 A. |
| --- | --- |

1.5.

A legnagyobb áramfelvétel nem lehet több, mint 15 A.

| 1.6. | Az elektromos fékrendszer elektromos kapcsolatát a gépjárművel speciális dugasszal és aljzattal kell megoldani, amelyek megfelelnek a ... előírásnak (1), melynél a dugasz nem illeszkedik a jármű világító berendezéseinek dugaszoló aljzatához. A dugasznak a hozzá tartozó kábellel együtt a pótkocsin kell lennie. |
| --- | --- |

1.6.

Az elektromos fékrendszer elektromos kapcsolatát a gépjárművel speciális dugasszal és aljzattal kell megoldani, amelyek megfelelnek a ... előírásnak (1), melynél a dugasz nem illeszkedik a jármű világító berendezéseinek dugaszoló aljzatához. A dugasznak a hozzá tartozó kábellel együtt a pótkocsin kell lennie.

2.   A PÓTKOCSIRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

| 2.1. | Ha a pótkocsin a vontatójármű energiatermelő berendezéséről táplált akkumulátor van, akkor ennek a pótkocsi üzemi fékezése alatt leválasztva kell lennie a töltővezetékről. |
| --- | --- |

2.1.

Ha a pótkocsin a vontatójármű energiatermelő berendezéséről táplált akkumulátor van, akkor ennek a pótkocsi üzemi fékezése alatt leválasztva kell lennie a töltővezetékről.

| 2.2. | Olyan pótkocsiknál, amelyek terheletlen tömege kevesebb, mint legnagyobb tömegük 75 %-a, a fékerőt önműködően kell szabályozni a pótkocsi terhelési állapotának függvényében. |
| --- | --- |

2.2.

Olyan pótkocsiknál, amelyek terheletlen tömege kevesebb, mint legnagyobb tömegük 75 %-a, a fékerőt önműködően kell szabályozni a pótkocsi terhelési állapotának függvényében.

| 2.3. | Az elektromos fékrendszereknek olyanoknak kell lenniük, hogy az összekötő vezetékekben a feszültség 7 V-ra csökkenése esetén is megmaradjon a legnagyobb statikus tengelyterhelés(ek) (összegének) 20 %-át kitevő fékhatás. |
| --- | --- |

2.3.

Az elektromos fékrendszereknek olyanoknak kell lenniük, hogy az összekötő vezetékekben a feszültség 7 V-ra csökkenése esetén is megmaradjon a legnagyobb statikus tengelyterhelés(ek) (összegének) 20 %-át kitevő fékhatás.

| 2.4. | Ha a pótkocsinak több tengelye és függőleges irányban állítható vontató berendezése van, az alvázhoz a menetirányba történő elhajlás hatására működésbe lépő fékerő-szabályozó berendezést (ingát, rugó-tömeg rendszert, folyadéktehetetlenségi kapcsolót) kell beépíteni. Egytengelyes és 1 méternél kisebb tengelytávolságú pótkocsik esetében ezeket a kezelőszerveket olyan mechanizmussal (pl. vízmértékkel) kell felszerelni, amely jelzi a vízszintes helyzetüket, és azoknak kézzel beállíthatónak kell lenniük, hogy a mechanizmus a jármű haladási irányának megfelelően vízszintes síkba legyen állítható. |
| --- | --- |

2.4.

Ha a pótkocsinak több tengelye és függőleges irányban állítható vontató berendezése van, az alvázhoz a menetirányba történő elhajlás hatására működésbe lépő fékerő-szabályozó berendezést (ingát, rugó-tömeg rendszert, folyadéktehetetlenségi kapcsolót) kell beépíteni. Egytengelyes és 1 méternél kisebb tengelytávolságú pótkocsik esetében ezeket a kezelőszerveket olyan mechanizmussal (pl. vízmértékkel) kell felszerelni, amely jelzi a vízszintes helyzetüket, és azoknak kézzel beállíthatónak kell lenniük, hogy a mechanizmus a jármű haladási irányának megfelelően vízszintes síkba legyen állítható.

| 2.5. | A pótkocsin kell lennie a vezérlővezetékhez csatlakoztatott relének, amely az I. melléklet 2.2.1.20. szakaszának megfelelően szabályozza a fékező áramot. |
| --- | --- |

2.5.

A pótkocsin kell lennie a vezérlővezetékhez csatlakoztatott relének, amely az I. melléklet 2.2.1.20. szakaszának megfelelően szabályozza a fékező áramot.

| 2.6. | A dugasz részére egy be nem kötött (tároló) dugaszolóaljzatot kell felszerelni. |
| --- | --- |

2.6.

A dugasz részére egy be nem kötött (tároló) dugaszolóaljzatot kell felszerelni.

| 2.7. | A kezelőszervnél ellenőrző lámpát kell felszerelni, amely minden fékezésnél kigyullad, és jelzi a pótkocsi elektromos fékrendszerének helyes működését. |
| --- | --- |

2.7.

A kezelőszervnél ellenőrző lámpát kell felszerelni, amely minden fékezésnél kigyullad, és jelzi a pótkocsi elektromos fékrendszerének helyes működését.

3.   FÉKHATÁSOSSÁG

| 3.1. | Az elektromos fékrendszereknek a vontató/pótkocsi járműszerelvény 0,4 m/s2-nél nem nagyobb lassulása esetén kell működésbe lépniük. |
| --- | --- |

3.1.

Az elektromos fékrendszereknek a vontató/pótkocsi járműszerelvény 0,4 m/s2-nél nem nagyobb lassulása esetén kell működésbe lépniük.

| 3.2. | A fékhatás olyan kezdeti fékerővel indulhat, amely nem lehet nagyobb sem a legnagyobb statikus tengelyterhelés(ek) (összegének) 10 %-ánál, sem pedig a terheletlen pótkocsi tengelyterhelése(i) (összegének) 13 %-ánál. |
| --- | --- |

3.2.

A fékhatás olyan kezdeti fékerővel indulhat, amely nem lehet nagyobb sem a legnagyobb statikus tengelyterhelés(ek) (összegének) 10 %-ánál, sem pedig a terheletlen pótkocsi tengelyterhelése(i) (összegének) 13 %-ánál.

| 3.3. | A fékerők lépcsőzetesen is növekedhetnek. Az e melléklet 3.2. szakaszában említett erőknél nagyobb fékerők esetében ezek a lépcsők nem lehetnek nagyobbak sem a legnagyobb statikus tengelyterhelések (összegének) 6 %-ánál, sem pedig a terheletlen pótkocsi tengelyterhelése(i) (összegének) 8 %-ánál.
  Azonban egytengelyes, 1,5 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű pótkocsik esetében az első lépcső nem haladja meg a pótkocsi legnagyobb statikus tengelyterhelése(i) (összegének) 7 %-át. A következő fokozatokban megengedett ennek az értéknek az 1 %-kal való emelése (például: az első lépcső 7 %, a második lépcső 8 %, a harmadik lépcső 9 % stb. Egy lépcső sem haladhatja meg a 10 %-ot). E rendelkezések alkalmazásában egytengelyes pótkocsinak minősül az olyan kéttengelyes pótkocsi, amelynek a tengelytávolsága 1 méter alatt van. |
| --- | --- |

3.3.

A fékerők lépcsőzetesen is növekedhetnek. Az e melléklet 3.2. szakaszában említett erőknél nagyobb fékerők esetében ezek a lépcsők nem lehetnek nagyobbak sem a legnagyobb statikus tengelyterhelések (összegének) 6 %-ánál, sem pedig a terheletlen pótkocsi tengelyterhelése(i) (összegének) 8 %-ánál.

Azonban egytengelyes, 1,5 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű pótkocsik esetében az első lépcső nem haladja meg a pótkocsi legnagyobb statikus tengelyterhelése(i) (összegének) 7 %-át. A következő fokozatokban megengedett ennek az értéknek az 1 %-kal való emelése (például: az első lépcső 7 %, a második lépcső 8 %, a harmadik lépcső 9 % stb. Egy lépcső sem haladhatja meg a 10 %-ot). E rendelkezések alkalmazásában egytengelyes pótkocsinak minősül az olyan kéttengelyes pótkocsi, amelynek a tengelytávolsága 1 méter alatt van.

| 3.4. | A legnagyobb tömeg mellett legalább a pótkocsi legnagyobb tengelyterhelése 50 %-ának megfelelő előírt fékerőt kell elérni, egytengelyes pótkocsi esetében legfeljebb 5,9 m/s2, többtengelyes pótkocsik esetében legfeljebb 5,6 m/s2 átlagos legnagyobb lassulású vontatóból és többtengelyes pótkocsiból álló járműszerelvények esetében. Az egymáshoz közel elhelyezett tengelyekkel ellátott, 1 méternél kisebb tengelytávú pótkocsikat e rendelkezés alkalmazásában is egytengelyes pótkocsinak kell tekinteni. Ezenfelül be kell tartani az e melléklet függelékében megadott küszöbértékeket is. Lépcsőzetesen szabályozott fékerő esetében a lépcsőknek az e melléklet függelékben meghatározott tartományban kell lenniük. |
| --- | --- |

3.4.

A legnagyobb tömeg mellett legalább a pótkocsi legnagyobb tengelyterhelése 50 %-ának megfelelő előírt fékerőt kell elérni, egytengelyes pótkocsi esetében legfeljebb 5,9 m/s2, többtengelyes pótkocsik esetében legfeljebb 5,6 m/s2 átlagos legnagyobb lassulású vontatóból és többtengelyes pótkocsiból álló járműszerelvények esetében. Az egymáshoz közel elhelyezett tengelyekkel ellátott, 1 méternél kisebb tengelytávú pótkocsikat e rendelkezés alkalmazásában is egytengelyes pótkocsinak kell tekinteni. Ezenfelül be kell tartani az e melléklet függelékében megadott küszöbértékeket is. Lépcsőzetesen szabályozott fékerő esetében a lépcsőknek az e melléklet függelékben meghatározott tartományban kell lenniük.

| 3.5. | A vizsgálatot 60 km/h kezdeti sebességgel kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.5.

A vizsgálatot 60 km/h kezdeti sebességgel kell elvégezni.

| 3.6. | A pótkocsi önműködő fékezését az előírás 5.2.2.9. szakaszában lefektetetett feltételeknek megfelelően kell végrehajtani. Ha az önműködő fékezéshez villamos energia szükséges, akkor a fenti feltételek teljesüléséhez a pótkocsi fékerejének legalább 15 percen át a legnagyobb teljes tengelyterhelés legalább 25 %-ának kell lennie. |
| --- | --- |

3.6.

A pótkocsi önműködő fékezését az előírás 5.2.2.9. szakaszában lefektetetett feltételeknek megfelelően kell végrehajtani. Ha az önműködő fékezéshez villamos energia szükséges, akkor a fenti feltételek teljesüléséhez a pótkocsi fékerejének legalább 15 percen át a legnagyobb teljes tengelyterhelés legalább 25 %-ának kell lennie.

---

(1)  Jelenleg vizsgálat alatt. Amíg meg nem határozzák ennek a különleges csatlakozónak a jellemzőit, az alkalmazandó típust a jóváhagyást megadó nemzeti hatóság írja elő.

FÜGGELÉK

A pótkocsi lefékezettségének és a vontató/pótkocsi kombináció átlagos legnagyobb lassulásának kompatibilitása (terhelt és terheletlen pótkocsi)

Image

Megjegyzések:

| 1. | Az ábrán megadott küszöbértékek terhelt és terheletlen pótkocsikra vonatkoznak. Ha a pótkocsi tömege terheletlen állapotban meghaladja a saját legnagyobb tömegének 75 %-át, a határértékeket csak a terhelt állapotra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

Az ábrán megadott küszöbértékek terhelt és terheletlen pótkocsikra vonatkoznak. Ha a pótkocsi tömege terheletlen állapotban meghaladja a saját legnagyobb tömegének 75 %-át, a határértékeket csak a terhelt állapotra kell alkalmazni.

| 2. | Az e mellékletben a legkisebb fékhatásosságra megadott rendelkezések az ábrán megadott határértékektől függetlenül érvényesek. Mindazonáltal, ha – a melléklet 3.4. szakasza rendelkezéseinek megfelelően végzett – vizsgálat során elért lefékezettség nagyobb az előírtnál, ez a fenti ábrán megadott küszöbértékeket nem lépheti át.







  TR | = | a fékerők összege a pótkocsi összes kerekének kerületén. |
| --- | --- | --- | --- |
| PR | = | az útfelület teljes statikus normál reakcióereje a pótkocsi kerekein. |
| dm | = | a vontató/pótkocsi szerelvény átlagos legnagyobb lassulása. |

2.

Az e mellékletben a legkisebb fékhatásosságra megadott rendelkezések az ábrán megadott határértékektől függetlenül érvényesek. Mindazonáltal, ha – a melléklet 3.4. szakasza rendelkezéseinek megfelelően végzett – vizsgálat során elért lefékezettség nagyobb az előírtnál, ez a fenti ábrán megadott küszöbértékeket nem lépheti át.

TR

=

a fékerők összege a pótkocsi összes kerekének kerületén.

PR

=

az útfelület teljes statikus normál reakcióereje a pótkocsi kerekein.

dm

=

a vontató/pótkocsi szerelvény átlagos legnagyobb lassulása.

---

15. MELLÉKLET

FÉKBETÉTEK VIZSGÁLATI MÓDSZERE INERCIA-PRÓBAPADON

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 1.1. | Az e mellékletben leírt eljárás alkalmazható abban az esetben, ha egy járműtípust azért módosítanak, mert az ezen előírásnak megfelelően jóváhagyott járműre más típusú fékbetétet szerelnek. |
| --- | --- |

1.1.

Az e mellékletben leírt eljárás alkalmazható abban az esetben, ha egy járműtípust azért módosítanak, mert az ezen előírásnak megfelelően jóváhagyott járműre más típusú fékbetétet szerelnek.

| 1.2. | Az alternatív fékbetéttípusok jellemző paramétereit azon fékbetétekkel kell összehasonlítani, amelyekkel a jármű a jóváhagyása idején fel volt szerelve, és amelyek megfelelnek a vonatkozó értesítésen megjelölt alkatrészekkel. Az értesítés mintája az előírás 2. mellékletben található. |
| --- | --- |

1.2.

Az alternatív fékbetéttípusok jellemző paramétereit azon fékbetétekkel kell összehasonlítani, amelyekkel a jármű a jóváhagyása idején fel volt szerelve, és amelyek megfelelnek a vonatkozó értesítésen megjelölt alkatrészekkel. Az értesítés mintája az előírás 2. mellékletben található.

| 1.3. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat mérlegelése szerint előírhatja a fékbetétek fékhatásossága összehasonlításának elvégzését, ezen előírás 4. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

1.3.

A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat mérlegelése szerint előírhatja a fékbetétek fékhatásossága összehasonlításának elvégzését, ezen előírás 4. melléklete vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

| 1.4. | A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújthat be kérelmet az összehasonlítás alapján történő jóváhagyás iránt. |
| --- | --- |

1.4.

A gyártó vagy meghatalmazott képviselője nyújthat be kérelmet az összehasonlítás alapján történő jóváhagyás iránt.

| 1.5. | E melléklet alkalmazásában „jármű” az előírásnak megfelelően jóváhagyott járműtípus, amelynek vonatkozásában az összehasonlítás megfelelőnek tekintését kérték. |
| --- | --- |

1.5.

E melléklet alkalmazásában „jármű” az előírásnak megfelelően jóváhagyott járműtípus, amelynek vonatkozásában az összehasonlítás megfelelőnek tekintését kérték.

2.   A VIZSGÁLÓ BERENDEZÉS

| 2.1. | A vizsgálathoz a következő jellemzőkkel bíró inercia-próbapadot kell használni:






  2.1.1. | alkalmas az e melléklet 3.1. szakaszában megkívánt inercia (tehetetlenség) létrehozására, és képes teljesíteni az előírás 4. mellékletének 1.5., 1.6. és 1.7. szakaszában az I. típusú, II. típusú és III. típusú vizsgálatra előírt követelményeket; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A vizsgálathoz a következő jellemzőkkel bíró inercia-próbapadot kell használni:

2.1.1.

alkalmas az e melléklet 3.1. szakaszában megkívánt inercia (tehetetlenség) létrehozására, és képes teljesíteni az előírás 4. mellékletének 1.5., 1.6. és 1.7. szakaszában az I. típusú, II. típusú és III. típusú vizsgálatra előírt követelményeket;

| 2.1.2. | a felszerelt fékeknek meg kell egyezniük a szóban forgó járműtípusra eredetileg felszerelt fékekkel. |
| --- | --- |

2.1.2.

a felszerelt fékeknek meg kell egyezniük a szóban forgó járműtípusra eredetileg felszerelt fékekkel.

| 2.1.3. | ha van levegőhűtés, annak meg kell felelnie e melléklet 3.4. szakaszának. |
| --- | --- |

2.1.3.

ha van levegőhűtés, annak meg kell felelnie e melléklet 3.4. szakaszának.

| 2.1.4. | A vizsgálat műszerezettségének legalább a következő adatok szolgáltatására kell képesnek lennie:






  2.1.4.1. | a féktárcsa vagy fékdob fordulatszámának folyamatos rögzítése; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

A vizsgálat műszerezettségének legalább a következő adatok szolgáltatására kell képesnek lennie:

2.1.4.1.

a féktárcsa vagy fékdob fordulatszámának folyamatos rögzítése;

| 2.1.4.2. | a megállásig megtett fordulatok száma, 1/8 fordulat pontossággal; |
| --- | --- |

2.1.4.2.

a megállásig megtett fordulatok száma, 1/8 fordulat pontossággal;

| 2.1.4.3. | a megállás időtartama; |
| --- | --- |

2.1.4.3.

a megállás időtartama;

| 2.1.4.4. | a fékbetét által súrolt pálya közepén vagy a féktárcsa, fékdob vagy fékbetét közép-vastagságánál mért hőmérséklet folyamatos rögzítése; |
| --- | --- |

2.1.4.4.

a fékbetét által súrolt pálya közepén vagy a féktárcsa, fékdob vagy fékbetét közép-vastagságánál mért hőmérséklet folyamatos rögzítése;

| 2.1.4.5. | a vezérlővezeték nyomásának vagy a fékműködtető erőnek folyamatos rögzítése; |
| --- | --- |

2.1.4.5.

a vezérlővezeték nyomásának vagy a fékműködtető erőnek folyamatos rögzítése;

| 2.1.4.6. | a fékberendezés által létrehozott nyomaték folyamatos rögzítése. |
| --- | --- |

2.1.4.6.

a fékberendezés által létrehozott nyomaték folyamatos rögzítése.

3.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

| 3.1. | A próbapadnak – ± 5 % tűréssel – a lehető legközelebb kell beállítva lennie ahhoz a forgási tehetetlenségi nyomatékhoz, amely megfelel a fékezett jármű teljes tehetetlensége azon részének, melyet a megfelelő kerék/kerekek fékez(nek) le, az alábbi képlet szerint:
  I = MR2

  ahol:







  I | = | forgási tehetetlenség [kg · m2] |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | a gumiabroncs dinamikus gördülési sugara [m] |
| M | = | a jármű legnagyobb tömegének a megfelelő kerék/kerekek által fékezett része. Egyvégű próbapad használatakor az M2, M3 és N kategóriájú járművek esetében ezt a részt a fékezés tervezett megoszlásából kell kiszámítani, amikor a lassulás megfelel a 4. melléklet 2.1. szakaszában megadott megfelelő értéknek; O kategóriájú pótkocsik esetében az M értéke meg fog felelni a megfelelő kerék talajnál mért terhelésének, álló és legnagyobb tömegéig terhelt járműnél. |

3.1.

A próbapadnak – ± 5 % tűréssel – a lehető legközelebb kell beállítva lennie ahhoz a forgási tehetetlenségi nyomatékhoz, amely megfelel a fékezett jármű teljes tehetetlensége azon részének, melyet a megfelelő kerék/kerekek fékez(nek) le, az alábbi képlet szerint:

I = MR2

ahol:

I

=

forgási tehetetlenség [kg · m2]

R

=

a gumiabroncs dinamikus gördülési sugara [m]

M

=

a jármű legnagyobb tömegének a megfelelő kerék/kerekek által fékezett része. Egyvégű próbapad használatakor az M2, M3 és N kategóriájú járművek esetében ezt a részt a fékezés tervezett megoszlásából kell kiszámítani, amikor a lassulás megfelel a 4. melléklet 2.1. szakaszában megadott megfelelő értéknek; O kategóriájú pótkocsik esetében az M értéke meg fog felelni a megfelelő kerék talajnál mért terhelésének, álló és legnagyobb tömegéig terhelt járműnél.

| 3.2. | Az inercia-próbapad kezdeti fordulatszámának meg kell felelnie a jármű ezen előírás 4. mellékletben előírt lineáris sebességének, és annak a gumiabroncs dinamikus gördülési sugarán kell alapulnia; |
| --- | --- |

3.2.

Az inercia-próbapad kezdeti fordulatszámának meg kell felelnie a jármű ezen előírás 4. mellékletben előírt lineáris sebességének, és annak a gumiabroncs dinamikus gördülési sugarán kell alapulnia;

| 3.3. | A fékbetéteknek legalább 80 %-ban kell bekoptatva lenniük és a bekoptatási eljárás során hőmérsékletük nem haladhatja meg a 180 °C-ot, vagy másik lehetőségként a gépjármű gyártójának kérésére a gyártó ajánlásainak megfelelően kell bekoptatva lenniük. |
| --- | --- |

3.3.

A fékbetéteknek legalább 80 %-ban kell bekoptatva lenniük és a bekoptatási eljárás során hőmérsékletük nem haladhatja meg a 180 °C-ot, vagy másik lehetőségként a gépjármű gyártójának kérésére a gyártó ajánlásainak megfelelően kell bekoptatva lenniük.

| 3.4. | Hűtőlevegőt lehet használni, amely a forgástengelyre merőleges irányban áramlik a fékre. A fékeken átáramló hűtőlevegő sebessége:
  vair = 0,33 v
  ahol:







  v | = | a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.

Hűtőlevegőt lehet használni, amely a forgástengelyre merőleges irányban áramlik a fékre. A fékeken átáramló hűtőlevegő sebessége:

vair = 0,33 v

ahol:

v

=

a jármű vizsgálati sebessége a fékezés kezdetekor.

A levegő hőmérsékletének a környezeti hőmérsékletnek kell lennie.

4.   A VIZSGÁLAT MENETE

4.1.   Az összehasonlító vizsgálatot öt fékbetétminta-készleten kell elvégezni. Ezeket a szóban forgó járműtípus első jóváhagyására vonatkozó értesítésen megjelölt alkatrészekkel megegyező öt fékbetétkészlettel kell összehasonlítani.

4.2.   A fékbetétek egyenértékűségét az e mellékletben előírt vizsgálati eljárások alkalmazásával nyert eredmények összehasonlítására kell alapozni, a következő követelményeknek megfelelően:

4.3.   0. típusú hidegfékhatásosság-vizsgálat

| 4.3.1. | Három fékezést kell elvégezni 100 °C alatti hőmérsékleten. A hőmérsékletet e melléklet 2.1.4.4. szakaszának rendelkezései szerint kell mérni. |
| --- | --- |

4.3.1.

Három fékezést kell elvégezni 100 °C alatti hőmérsékleten. A hőmérsékletet e melléklet 2.1.4.4. szakaszának rendelkezései szerint kell mérni.

| 4.3.2. | Az M2, M3 és N, jármű-kategóriákban történő használatra szánt fékbetétek esetében a fékezést az előírás 4. mellékletének 2.1. szakaszában megadott sebességeknek megfelelő kezdeti fordulatszámtól kell kezdeni, és olyan erővel kell fékezni, hogy létrejöjjön az ebben a szakaszban leírt átlagos legnagyobb lassulásnak megfelelő átlagos nyomaték. Ezenkívül a vizsgálatokat több fordulatszámmal is el kell végezni, melyeknél a legkisebb fordulatszám a jármű legnagyobb sebessége 30 %-ának, a legnagyobb pedig e sebesség 80 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

4.3.2.

Az M2, M3 és N, jármű-kategóriákban történő használatra szánt fékbetétek esetében a fékezést az előírás 4. mellékletének 2.1. szakaszában megadott sebességeknek megfelelő kezdeti fordulatszámtól kell kezdeni, és olyan erővel kell fékezni, hogy létrejöjjön az ebben a szakaszban leírt átlagos legnagyobb lassulásnak megfelelő átlagos nyomaték. Ezenkívül a vizsgálatokat több fordulatszámmal is el kell végezni, melyeknél a legkisebb fordulatszám a jármű legnagyobb sebessége 30 %-ának, a legnagyobb pedig e sebesség 80 %-ának felel meg.

| 4.3.3. | Az O jármű-kategóriában történő használatra szánt fékbetétek esetében a fékezést 60 km/h sebességnek megfelelő kezdeti fordulatszámtól kell kezdeni, és olyan erővel kell fékezni, hogy létrejöjjön az előírás 4. mellékletének 3.1. szakaszában előírtnak megfelelő átlagos nyomaték. Kiegészítő hideg fékhatásossági vizsgálatot kell végezni 40 km/h-nak megfelelő fordulatszámon kezdve, az előírás 4. mellékletének 3.1.2.2. szakaszában leírt I. típusú vizsgálat eredményével való összehasonlítás céljából. |
| --- | --- |

4.3.3.

Az O jármű-kategóriában történő használatra szánt fékbetétek esetében a fékezést 60 km/h sebességnek megfelelő kezdeti fordulatszámtól kell kezdeni, és olyan erővel kell fékezni, hogy létrejöjjön az előírás 4. mellékletének 3.1. szakaszában előírtnak megfelelő átlagos nyomaték. Kiegészítő hideg fékhatásossági vizsgálatot kell végezni 40 km/h-nak megfelelő fordulatszámon kezdve, az előírás 4. mellékletének 3.1.2.2. szakaszában leírt I. típusú vizsgálat eredményével való összehasonlítás céljából.

| 4.3.4. | A fenti hideg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált betétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő fék nyomaték értékek mellett – ± 15 %-os vizsgálati határon belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot. |
| --- | --- |

4.3.4.

A fenti hideg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált betétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő fék nyomaték értékek mellett – ± 15 %-os vizsgálati határon belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot.

4.4.   I. típusú vizsgálat (fékhatásosság csökkenésének vizsgálata)

4.4.1.   Ismételt fékezéssel

| 4.4.1.1. | Az M2, M3 és N kategóriájú járművek fékbetéteit az előírás 4. mellékletének 1.5.1. szakaszában megadott eljárás szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Az M2, M3 és N kategóriájú járművek fékbetéteit az előírás 4. mellékletének 1.5.1. szakaszában megadott eljárás szerint kell vizsgálni.

4.4.2.   Folyamatos fékezéssel

| 4.4.2.1. | Az (O kategóriájú) pótkocsik fékbetéteit az előírás 4. mellékletének 1.5.2. szakaszában megadott eljárás szerint kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Az (O kategóriájú) pótkocsik fékbetéteit az előírás 4. mellékletének 1.5.2. szakaszában megadott eljárás szerint kell vizsgálni.

4.4.3.   Meleg fékhatásosság

| 4.4.3.1. | Az e melléklet 4.4.1. és 4.4.2. szakaszában előírt vizsgálatok befejeztével el kell végezni az előírás 4. mellékletének 1.5.3. szakaszában meghatározott meleg fékhatásossági vizsgálatot. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Az e melléklet 4.4.1. és 4.4.2. szakaszában előírt vizsgálatok befejeztével el kell végezni az előírás 4. mellékletének 1.5.3. szakaszában meghatározott meleg fékhatásossági vizsgálatot.

| 4.4.3.2. | A fenti meleg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált fékbetétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő féknyomaték értékek mellett – ± 15 %-os vizsgálati határértéken belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

A fenti meleg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált fékbetétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő féknyomaték értékek mellett – ± 15 %-os vizsgálati határértéken belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot.

4.5.   II. típusú vizsgálat (lejtőn való viselkedés vizsgálata):

4.5.1.   Ezt a vizsgálatot csak akkor kell elvégezni, ha a szóban forgó járműtípuson a II. típusú vizsgálathoz a súrlódó (frikciós) fékeket használják.

4.5.2.   Az M3 kategóriájú gépjárművek fékbetétjeit (azoknak a kivételével, amelyekre az előírás 4. mellékletének 1.6.4. szakaszában IIA. típusú vizsgálat van előírva), illetve az N3 és O4 kategóriájú pótkocsikhoz tartozókat az előírás 4. mellékletének 1.6.1. szakaszában meghatározott eljárással kell vizsgálni.

4.5.3.   Meleg fékhatásosság

| 4.5.3.1. | Az e melléklet 4.5.1. szakaszában előírt vizsgálatok befejeztével el kell végezni az előírás 4. mellékletének 1.6.3. szakaszában meghatározott meleg fékhatásossági vizsgálatot. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Az e melléklet 4.5.1. szakaszában előírt vizsgálatok befejeztével el kell végezni az előírás 4. mellékletének 1.6.3. szakaszában meghatározott meleg fékhatásossági vizsgálatot.

| 4.5.3.2. | A fenti meleg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált fékbetétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő féknyomaték értékek mellett – ± 15 %-os vizsgálati határértéken belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

A fenti meleg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált fékbetétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő féknyomaték értékek mellett – ± 15 %-os vizsgálati határértéken belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot.

4.6.   III. típusú vizsgálat (fékhatás csökkenésének vizsgálata)

4.6.1.   Vizsgálat ismételt fékezéssel

| 4.6.1.1. | Az O4 kategóriájú pótkocsik fékbetéteit az előírás 4. mellékletének 1.7.1. és 1.7.2. szakaszában megadott eljárásnak megfelelően kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

Az O4 kategóriájú pótkocsik fékbetéteit az előírás 4. mellékletének 1.7.1. és 1.7.2. szakaszában megadott eljárásnak megfelelően kell vizsgálni.

4.6.2.   Meleg fékhatásosság

| 4.6.2.1. | Az e melléklet 4.6.1. és 4.6.2. szakaszában előírt vizsgálatok befejeztével el kell végezni az előírás 4. mellékletének 1.7.2. szakaszában meghatározott meleg fékhatásossági vizsgálatot. |
| --- | --- |

4.6.2.1.

Az e melléklet 4.6.1. és 4.6.2. szakaszában előírt vizsgálatok befejeztével el kell végezni az előírás 4. mellékletének 1.7.2. szakaszában meghatározott meleg fékhatásossági vizsgálatot.

| 4.6.2.2. | A fenti meleg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált fékbetétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő féknyomaték értékek mellett – 15 %-os vizsgálati határértéken belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot. |
| --- | --- |

4.6.2.2.

A fenti meleg fékhatásossági vizsgálatok során összehasonlítás céljából vizsgált fékbetétek átlagos féknyomatékának – ugyanolyan bemenő féknyomaték értékek mellett – 15 %-os vizsgálati határértéken belül meg kell közelítenie az adott jármű típus-jóváhagyási kérelmében megjelölt alkatrésznek megfelelő fékbetét vizsgálata alatt feljegyzett átlagos féknyomatékot.

5.   A FÉKBETÉTEK SZEMREVÉTELEZÉSE

| 5.1. | A fenti vizsgálatok után szemrevételezéssel ellenőrizni kell, hogy a fékbetétek megfelelő állapotban vannak-e szokásos üzemben való további használatra. |
| --- | --- |

5.1.

A fenti vizsgálatok után szemrevételezéssel ellenőrizni kell, hogy a fékbetétek megfelelő állapotban vannak-e szokásos üzemben való további használatra.

---

16. MELLÉKLET

(Fenntartott)

---

17. MELLÉKLET

Vizsgálati eljárás az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt járművek funkcionális kompatibilitásának értékelésére

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 1.1. | Ez a melléklet határozza meg az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt vontató és vontatott járműveknek az előírás 5.1.3.6.1. szakaszában említett funkcionális és hatásossági követelmények teljesítése szempontjából történő ellenőrzéséhez használható eljárásokat. A műszaki szolgálat mérlegelése alapján alternatív eljárások is használhatók, ha az ellenőrzés integritásának egyenértékű szintje megállapítható. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet határozza meg az elektromos vezérlővezetékkel felszerelt vontató és vontatott járműveknek az előírás 5.1.3.6.1. szakaszában említett funkcionális és hatásossági követelmények teljesítése szempontjából történő ellenőrzéséhez használható eljárásokat. A műszaki szolgálat mérlegelése alapján alternatív eljárások is használhatók, ha az ellenőrzés integritásának egyenértékű szintje megállapítható.

| 1.2. | Az e mellékletben az ISO 7638 szabványra tett hivatkozások a 24 V-os alkalmazások esetében az ISO 7638-1:1997, 12V-os alkalmazások esetében pedig az ISO 7638-2:1997 szabványra vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.2.

Az e mellékletben az ISO 7638 szabványra tett hivatkozások a 24 V-os alkalmazások esetében az ISO 7638-1:1997, 12V-os alkalmazások esetében pedig az ISO 7638-2:1997 szabványra vonatkoznak.

2.   ADATKÖZLŐ LAP

| 2.1. | A jármű gyártójának/rendszerszállítójának a műszaki szolgálat számára a legalább az alábbiakat tartalmazó adatközlő lapot kell benyújtania:






  2.1.1. | a jármű fékrendszerének vázlatos rajza; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A jármű gyártójának/rendszerszállítójának a műszaki szolgálat számára a legalább az alábbiakat tartalmazó adatközlő lapot kell benyújtania:

2.1.1.

a jármű fékrendszerének vázlatos rajza;

| 2.1.2. | bizonyíték arra, hogy az interfész megfelel az ISO 11992 szabványnak, beleértve a fizikai, az adatkapcsolati és -alkalmazási réteget is, illetve a támogatott üzenetek és paraméterek adott helyzetét; |
| --- | --- |

2.1.2.

bizonyíték arra, hogy az interfész megfelel az ISO 11992 szabványnak, beleértve a fizikai, az adatkapcsolati és -alkalmazási réteget is, illetve a támogatott üzenetek és paraméterek adott helyzetét;

| 2.1.3. | a támogatott üzenetek és paraméterek listája; valamint |
| --- | --- |

2.1.3.

a támogatott üzenetek és paraméterek listája; valamint

| 2.1.4. | a gépjármű specifikációja azon vezérlőkörök tekintetében, melyek jelzést adnak a pneumatikus és/vagy elektromos vezérlővezetékeknek. |
| --- | --- |

2.1.4.

a gépjármű specifikációja azon vezérlőkörök tekintetében, melyek jelzést adnak a pneumatikus és/vagy elektromos vezérlővezetékeknek.

3.   VONTATÓJÁRMŰVEK

3.1.   ISO 11992 szabvány szerinti vontatószimulátor

A szimulátornak az alábbiakkal kell rendelkeznie:

| 3.1.1. | az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő (hétpólusú) csatlakozó a vizsgált járműhöz való csatlakoztatás céljára. A csatlakozó 6. és 7. érintkezőjét használja az ISO 11992:2003 szabványnak megfelelő üzenetek továbbítására és fogadására; |
| --- | --- |

3.1.1.

az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő (hétpólusú) csatlakozó a vizsgált járműhöz való csatlakoztatás céljára. A csatlakozó 6. és 7. érintkezőjét használja az ISO 11992:2003 szabványnak megfelelő üzenetek továbbítására és fogadására;

| 3.1.2. | képes a jóváhagyás alatt álló gépjármű által továbbított minden üzenet fogadására és az ISO 11992-2:2003 szabványban meghatározott valamennyi vontatóüzenet továbbítására; |
| --- | --- |

3.1.2.

képes a jóváhagyás alatt álló gépjármű által továbbított minden üzenet fogadására és az ISO 11992-2:2003 szabványban meghatározott valamennyi vontatóüzenet továbbítására;

| 3.1.3. | biztosítja az üzenetek közvetlen vagy közvetett, az adatmezőben megadott paraméterek időhöz képest helyes kiolvasására; valamint |
| --- | --- |

3.1.3.

biztosítja az üzenetek közvetlen vagy közvetett, az adatmezőben megadott paraméterek időhöz képest helyes kiolvasására; valamint

| 3.1.4. | rendelkezik a kapcsolófej válaszidejének mérésére szolgáló eszközzel, az előírás 6. melléklete 2.6. szakaszának megfelelően. |
| --- | --- |

3.1.4.

rendelkezik a kapcsolófej válaszidejének mérésére szolgáló eszközzel, az előírás 6. melléklete 2.6. szakaszának megfelelően.

3.2.   Az ellenőrzés menete

3.2.1.   Annak igazolása, hogy a gyártó/szállító értesítése bemutatja-e az ISO 11992 szabvány rendelkezéseinek a fizikai, az adatkapcsolati és -alkalmazási réteg tekintetében történő betartását.

3.2.2.   A következők ellenőrzése, a gépjárműhöz az ISO 7638 szabvány szerinti interfészen keresztül csatlakoztatott szimulátorral, az összes vonatkozó pótkocsiüzenet átvitele közben:

| 3.2.2.1. | Vezérlővezeték-jelzés:






  3.2.2.1.1. | Ellenőrizni kell az ISO 11992-2:2003 szabvány EBS 12 3. bájt részében meghatározott paramétereket a jármű specifikációjához képest, az alábbiak szerint:







  Vezérlővezeték-jelzés | EBS 12 3. bájt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1–2. bit | 5. bit |
| Egy elektromos körből kiváltott üzemi fékigény | 00b | |
| Két elektromos körből kiváltott üzemi fékigény | 01b | |
| A járművet nem szerelték fel pneumatikus vezérlővezetékkel (1) | | 00b |
| A járművet felszerelték pneumatikus vezérlővezetékkel | | 01b |

3.2.2.1.

Vezérlővezeték-jelzés:

3.2.2.1.1.

Ellenőrizni kell az ISO 11992-2:2003 szabvány EBS 12 3. bájt részében meghatározott paramétereket a jármű specifikációjához képest, az alábbiak szerint:

Vezérlővezeték-jelzés

EBS 12 3. bájt

1–2. bit

5. bit

Egy elektromos körből kiváltott üzemi fékigény

00b

Két elektromos körből kiváltott üzemi fékigény

01b

A járművet nem szerelték fel pneumatikus vezérlővezetékkel (1)

00b

A járművet felszerelték pneumatikus vezérlővezetékkel

01b

| 3.2.2.2. | Üzemi/biztonsági fékigény:






  3.2.2.2.1. | Az ISO 11992-2:2003 szabvány EBS 11 részében meghatározott paramétereket ellenőrizni kell a következők szerint:







  A vizsgálat feltételei | Byte-hivatkozás | Elektromos vezérlővezeték jelértéke |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Üzemi fékpedál és biztonsági fék kezelőszerve kioldva | 3–4 | 0 |
| Üzemi fékpedál teljesen benyomva | 3–4 | 33 280d–43 520d(650–850 kPa) |
| Biztonsági fék teljesen behúzva (2) | 3–4 | 33 280d–43 520d(650–850 kPa) |

3.2.2.2.

Üzemi/biztonsági fékigény:

3.2.2.2.1.

Az ISO 11992-2:2003 szabvány EBS 11 részében meghatározott paramétereket ellenőrizni kell a következők szerint:

A vizsgálat feltételei

Byte-hivatkozás

Elektromos vezérlővezeték jelértéke

Üzemi fékpedál és biztonsági fék kezelőszerve kioldva

3–4

0

Üzemi fékpedál teljesen benyomva

3–4

33 280d–43 520d(650–850 kPa)

Biztonsági fék teljesen behúzva (2)

3–4

33 280d–43 520d(650–850 kPa)

| 3.2.2.3. | Figyelmeztetés meghibásodásra:






  3.2.2.3.1. | Az ISO 7638 szerinti csatlakozó 6. érintkezőjéhez kapcsolódó kommunikációs vonal állandó hibájának szimulálása és annak ellenőrzése, hogy megjelenik-e az előírás 5.2.1.29.1.2. szakaszában meghatározott sárga figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3.

Figyelmeztetés meghibásodásra:

3.2.2.3.1.

Az ISO 7638 szerinti csatlakozó 6. érintkezőjéhez kapcsolódó kommunikációs vonal állandó hibájának szimulálása és annak ellenőrzése, hogy megjelenik-e az előírás 5.2.1.29.1.2. szakaszában meghatározott sárga figyelmeztető jelzés.

| 3.2.2.3.2. | Az ISO 7638 szerinti csatlakozó 7. érintkezőjéhez kapcsolódó kommunikációs vonal állandó hibájának szimulálása és annak ellenőrzése, hogy megjelenik-e az előírás 5.2.1.29.1.2. szakaszában meghatározott sárga figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- |

3.2.2.3.2.

Az ISO 7638 szerinti csatlakozó 7. érintkezőjéhez kapcsolódó kommunikációs vonal állandó hibájának szimulálása és annak ellenőrzése, hogy megjelenik-e az előírás 5.2.1.29.1.2. szakaszában meghatározott sárga figyelmeztető jelzés.

| 3.2.2.3.3. | Az EBS 22 2. bájt 3–4. bitjei 01b-re állított üzenetének szimulálása, és annak ellenőrzése, hogy megjelenik-e az előírás 5.2.1.29.1.1. szakaszában meghatározott vörös figyelmeztető jelzés. |
| --- | --- |

3.2.2.3.3.

Az EBS 22 2. bájt 3–4. bitjei 01b-re állított üzenetének szimulálása, és annak ellenőrzése, hogy megjelenik-e az előírás 5.2.1.29.1.1. szakaszában meghatározott vörös figyelmeztető jelzés.

| 3.2.2.4. | Töltővezetékből érkező fékezési parancs:
  A csak elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatott pótkocsikkal üzemeltethető gépjárművek esetében: | Csak az elektromos vezérlővezetéket kell csatlakoztatni. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4.

Töltővezetékből érkező fékezési parancs:

A csak elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatott pótkocsikkal üzemeltethető gépjárművek esetében:

Csak az elektromos vezérlővezetéket kell csatlakoztatni.

| | Az EBS 22 2. bájt 3–4. bitjei 01b-re állított üzenetének szimulálása, és annak ellenőrzése, hogy az üzemi fék, biztonsági fék vagy rögzítőfék teljes működtetése esetén a töltővezeték nyomása a következő 2 másodperc során 150 kPa-ra esik-e. |
| --- | --- |

Az EBS 22 2. bájt 3–4. bitjei 01b-re állított üzenetének szimulálása, és annak ellenőrzése, hogy az üzemi fék, biztonsági fék vagy rögzítőfék teljes működtetése esetén a töltővezeték nyomása a következő 2 másodperc során 150 kPa-ra esik-e.

| | Az adatkommunikáció folyamatos hiányának szimulálása és annak ellenőrzése, hogy az üzemi fék, biztonsági fék vagy rögzítőfék teljes működtetése esetén a töltővezeték nyomása a következő 2 másodperc során 150 kPa-ra esik-e. |
| --- | --- |

Az adatkommunikáció folyamatos hiányának szimulálása és annak ellenőrzése, hogy az üzemi fék, biztonsági fék vagy rögzítőfék teljes működtetése esetén a töltővezeték nyomása a következő 2 másodperc során 150 kPa-ra esik-e.

| 3.2.2.5. | Válaszidő:






  3.2.2.5.1. | Annak ellenőrzése, hogy hiba hiányában teljesülnek-e az ezen előírás 6. mellékletének 2.6. szakaszában a vezérlővezeték válaszidejére meghatározott követelmények. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5.

Válaszidő:

3.2.2.5.1.

Annak ellenőrzése, hogy hiba hiányában teljesülnek-e az ezen előírás 6. mellékletének 2.6. szakaszában a vezérlővezeték válaszidejére meghatározott követelmények.

3.2.3.   Kiegészítő vizsgálatok

| 3.2.3.1. | A műszaki szolgálat mérlegelése alapján a fent meghatározott ellenőrzési eljárások megismételhetők az interfész más állásában vagy kikapcsolt állapotában, nem fékezési funkciók tekintetében is. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

A műszaki szolgálat mérlegelése alapján a fent meghatározott ellenőrzési eljárások megismételhetők az interfész más állásában vagy kikapcsolt állapotában, nem fékezési funkciók tekintetében is.

4.   PÓTKOCSIK

4.1.   ISO 11992 szerinti vontatójármű-szimulátor

A szimulátornak az alábbiakkal kell rendelkeznie:

| 4.1.1. | az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő (hétpólusú) csatlakozó a vizsgált járműhöz való csatlakoztatás érdekében. A csatlakozó 6. és 7. érintkezőjét használja az ISO 11992:2003 szabványnak megfelelő üzenetek továbbítására és fogadására; |
| --- | --- |

4.1.1.

az ISO 7638:1997 szabványnak megfelelő (hétpólusú) csatlakozó a vizsgált járműhöz való csatlakoztatás érdekében. A csatlakozó 6. és 7. érintkezőjét használja az ISO 11992:2003 szabványnak megfelelő üzenetek továbbítására és fogadására;

| 4.1.2. | hibajelzés-kijelző és elektromos tápellátás a pótkocsi számára; |
| --- | --- |

4.1.2.

hibajelzés-kijelző és elektromos tápellátás a pótkocsi számára;

| 4.1.3. | képes a jóváhagyás alatt álló pótkocsi által továbbított minden üzenet fogadására és az ISO 11992 2:2003 szabványban meghatározott valamennyi gépjárműüzenet továbbítására; |
| --- | --- |

4.1.3.

képes a jóváhagyás alatt álló pótkocsi által továbbított minden üzenet fogadására és az ISO 11992 2:2003 szabványban meghatározott valamennyi gépjárműüzenet továbbítására;

| 4.1.4. | biztosítja az üzenetek közvetlen vagy közvetett, az adatmezőben megadott paraméterek időhöz képest helyes kiolvasására; valamint |
| --- | --- |

4.1.4.

biztosítja az üzenetek közvetlen vagy közvetett, az adatmezőben megadott paraméterek időhöz képest helyes kiolvasására; valamint

| 4.1.5. | rendelkezik a fékrendszer válaszidejének mérésére szolgáló eszközzel, az előírás 6. melléklete 3.5.2. szakaszának megfelelően. |
| --- | --- |

4.1.5.

rendelkezik a fékrendszer válaszidejének mérésére szolgáló eszközzel, az előírás 6. melléklete 3.5.2. szakaszának megfelelően.

4.2.   Az ellenőrzés menete

4.2.1.   Annak igazolása, hogy a gyártó/szállító adatközlő lapja bemutatja-e az ISO 11992:2003 szabvány rendelkezéseinek a fizikai, az adatkapcsolati és -alkalmazási réteg tekintetében történő betartását.

4.2.2.   A következők ellenőrzése, a gépjárműhöz az ISO 7638 szabvány szerinti interfészen keresztül csatlakoztatott szimulátorral, az összes vonatkozó pótkocsiüzenet átvitele közben:

4.2.2.1.   Üzemi fékrendszer működése:

| 4.2.2.1.1. | Az ISO 11992-2:2003 szabvány EBS 11 részében meghatározott pótkocsi-válaszparamétereket ellenőrizni kell a következők szerint:
  Minden egyes vizsgálat kezdetén a töltővezeték nyomása ≥700 kPa kell, hogy legyen, és a járműnek terheltnek kell lennie (a terhelési viszonyokat az ellenőrzés céljára szimulálni lehet).






  4.2.2.1.1.1. | Az elektromos és pneumatikus vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében: | mindkét vezérlővezetéket csatlakoztatni kell; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.1.1.

Az ISO 11992-2:2003 szabvány EBS 11 részében meghatározott pótkocsi-válaszparamétereket ellenőrizni kell a következők szerint:

Minden egyes vizsgálat kezdetén a töltővezeték nyomása ≥700 kPa kell, hogy legyen, és a járműnek terheltnek kell lennie (a terhelési viszonyokat az ellenőrzés céljára szimulálni lehet).

4.2.2.1.1.1.

Az elektromos és pneumatikus vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében:

mindkét vezérlővezetéket csatlakoztatni kell;

| | mindkét vezérlővezetéknek egyidejűleg jelzést adni; |
| --- | --- |

mindkét vezérlővezetéknek egyidejűleg jelzést adni;

| | a szimulátornak az EBS 12 3. bájt 5 – 6. |
| --- | --- |

a szimulátornak az EBS 12 3. bájt 5 – 6.

| | bit 01b-re állított üzenetét kell továbbítania a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezetéket kell csatlakoztatni. |
| --- | --- |

bit 01b-re állított üzenetét kell továbbítania a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezetéket kell csatlakoztatni.

Ellenőrizendő paraméterek:

| A szimulátor által továbbított üzenet | Nyomás a fékkamrákban |
| --- | --- |
| Bytehivatkozás | Digitális terhelés értéke | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | A gyártó fékszámításában meghatározottak szerint |

A szimulátor által továbbított üzenet

Nyomás a fékkamrákban

Bytehivatkozás

Digitális terhelés értéke

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

A gyártó fékszámításában meghatározottak szerint

| 4.2.2.1.1.2. | A pneumatikus és elektromos vezérlővezetékkel vagy a csak elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik:
  csak az elektromos vezérlővezetéket kell csatlakoztatni.
  A szimulátornak a következő üzeneteket kell továbbítania:
  az EBS 12 3. bájtja 5–6. bitjei 01b-re állított üzenete, a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezeték nem áll rendelkezésre, és az EBS 12 3. bájtja 1–2. bitjei 01b-re állított üzenete a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy az elektromos vezérlővezeték jelét két áramkör keltette.
  Ellenőrizendő paraméterek:







  A szimulátor által továbbított üzenet | Nyomás a fékkamrákban |
| --- | --- | --- |
| Bytehivatkozás | Digitális terhelés értéke | |
| 3-4 | 0 | 0 kPa |
| 3-4 | 33 280d

  (650 kPa) | A gyártó fékszámításában meghatározottak szerint |

4.2.2.1.1.2.

A pneumatikus és elektromos vezérlővezetékkel vagy a csak elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik:

csak az elektromos vezérlővezetéket kell csatlakoztatni.

A szimulátornak a következő üzeneteket kell továbbítania:

az EBS 12 3. bájtja 5–6. bitjei 01b-re állított üzenete, a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezeték nem áll rendelkezésre, és az EBS 12 3. bájtja 1–2. bitjei 01b-re állított üzenete a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy az elektromos vezérlővezeték jelét két áramkör keltette.

Ellenőrizendő paraméterek:

A szimulátor által továbbított üzenet

Nyomás a fékkamrákban

Bytehivatkozás

Digitális terhelés értéke

3-4

0

0 kPa

3-4

33 280d

(650 kPa)

A gyártó fékszámításában meghatározottak szerint

| 4.2.2.1.2. | A csak elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében ellenőrizni kell az ISO 11992-2:2003 EBS 12 részében meghatározott üzenetekre adott választ a következők szerint:
  Minden egyes vizsgálat kezdetén a pneumatikus töltővezeték nyomásának legalább 700 kPa-nak kell lennie.
  Az elektromos vezérlővezetéket csatlakoztatni kell a szimulátorhoz.
  A szimulátornak a következő üzeneteket kell továbbítania: | az EBS 12 3. bájtja 5–6. bitjei 01b-re állított üzenete, a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezeték rendelkezésre áll. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2.

A csak elektromos vezérlővezetékkel felszerelt pótkocsik esetében ellenőrizni kell az ISO 11992-2:2003 EBS 12 részében meghatározott üzenetekre adott választ a következők szerint:

Minden egyes vizsgálat kezdetén a pneumatikus töltővezeték nyomásának legalább 700 kPa-nak kell lennie.

Az elektromos vezérlővezetéket csatlakoztatni kell a szimulátorhoz.

A szimulátornak a következő üzeneteket kell továbbítania:

az EBS 12 3. bájtja 5–6. bitjei 01b-re állított üzenete, a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezeték rendelkezésre áll.

| | az EBS 11 3-4. bájtjainak 0-ra állított üzenete (nincs üzemi fékigény) |
| --- | --- |

az EBS 11 3-4. bájtjainak 0-ra állított üzenete (nincs üzemi fékigény)

A következő üzenetekre adott választ kell ellenőrizni:

| EBS 12, 3. bájt, 1-2. bit | Nyomás a fékkamrában vagy a pótkocsi reakciója |
| --- | --- |
| 01b | 0 kPa (üzemi fék kiengedve) |
| 00b | A vontató önműködően lefékez annak jelzésére, hogy a szerelvény nem kompatibilis. A jelet az ISO 7638:1997 csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül kell továbbítani (sárga figyelmeztető jelzés). |

EBS 12, 3. bájt, 1-2. bit

Nyomás a fékkamrában vagy a pótkocsi reakciója

01b

0 kPa (üzemi fék kiengedve)

00b

A vontató önműködően lefékez annak jelzésére, hogy a szerelvény nem kompatibilis. A jelet az ISO 7638:1997 csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül kell továbbítani (sárga figyelmeztető jelzés).

| 4.2.2.1.3. | A csak elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatott pótkocsik esetében a következő eljárással kell ellenőrizni a pótkocsi válaszát az elektronikus vezérlésátvitel olyan hibájára adott válaszát, melynek következtében a fékhatásosság az előírt érték legalább 30 %-ára csökken:
  Minden egyes vizsgálat kezdetén a pneumatikus töltővezeték nyomásának legalább 700 kPa-nak kell lennie.
  Az elektromos vezérlővezetéket csatlakoztatni kell a szimulátorhoz.
  az EBS 12 3. bájtja 5–6. bitjeinek 00b-re állított üzenete a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezeték nem áll rendelkezésre
  az EBS 12 3. bájtja 1–2. bitjeinek 01b-re állított üzenete a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy az elektromos vezérlővezeték jelét két független áramkör keltette.
  A következőket kell ellenőrizni:






  A vizsgálat feltételei | A fékrendszer válasza |
| --- | --- | --- |
| A pótkocsi fékrendszerében hiba nincsen | Ellenőrizni kell, hogy a fékrendszer kommunikál a szimulátorral, hogy az EBS 22 4. bájtja 3–4. bitjei 00b-re vannak állítva. |
| A pótkocsi fékrendszer elektromos vezérlésátvitelében olyan hibát keltve, ami kizárja az előírt fékhatásosság legalább 30 %-ának fenntartását | Annak ellenőrzése, hogy az EBS 22 4. bájtja 3–4. bitjei 01b-re vannak állítva
  vagy
  a szimulátorral való adatkommunikáció megszűnt |

4.2.2.1.3.

A csak elektromos vezérlővezetékkel csatlakoztatott pótkocsik esetében a következő eljárással kell ellenőrizni a pótkocsi válaszát az elektronikus vezérlésátvitel olyan hibájára adott válaszát, melynek következtében a fékhatásosság az előírt érték legalább 30 %-ára csökken:

Minden egyes vizsgálat kezdetén a pneumatikus töltővezeték nyomásának legalább 700 kPa-nak kell lennie.

Az elektromos vezérlővezetéket csatlakoztatni kell a szimulátorhoz.

az EBS 12 3. bájtja 5–6. bitjeinek 00b-re állított üzenete a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy pneumatikus vezérlővezeték nem áll rendelkezésre

az EBS 12 3. bájtja 1–2. bitjeinek 01b-re állított üzenete a pótkocsi számára annak jelzésére, hogy az elektromos vezérlővezeték jelét két független áramkör keltette.

A következőket kell ellenőrizni:

A vizsgálat feltételei

A fékrendszer válasza

A pótkocsi fékrendszerében hiba nincsen

Ellenőrizni kell, hogy a fékrendszer kommunikál a szimulátorral, hogy az EBS 22 4. bájtja 3–4. bitjei 00b-re vannak állítva.

A pótkocsi fékrendszer elektromos vezérlésátvitelében olyan hibát keltve, ami kizárja az előírt fékhatásosság legalább 30 %-ának fenntartását

Annak ellenőrzése, hogy az EBS 22 4. bájtja 3–4. bitjei 01b-re vannak állítva

vagy

a szimulátorral való adatkommunikáció megszűnt

4.2.2.2.   Figyelmeztetés meghibásodásra

| 4.2.2.2.1. | Ellenőrizni kell, hogy a megfelelő figyelmeztető üzenet vagy jelzés továbbításra kerül a következő feltételek mellett:






  4.2.2.2.1.1. | Amennyiben a pótkocsi fékrendszerének elektromos vezérlésátvitelén belüli tartós hiba eleve kizárja az üzemi fékhatásosság teljesítését, ilyen hiba szimulálása és annak ellenőrzése, hogy az EBS 22 pótkocsinak továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva. A jelet az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül kell továbbítani (sárga figyelmeztető jelzés). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1.

Ellenőrizni kell, hogy a megfelelő figyelmeztető üzenet vagy jelzés továbbításra kerül a következő feltételek mellett:

4.2.2.2.1.1.

Amennyiben a pótkocsi fékrendszerének elektromos vezérlésátvitelén belüli tartós hiba eleve kizárja az üzemi fékhatásosság teljesítését, ilyen hiba szimulálása és annak ellenőrzése, hogy az EBS 22 pótkocsinak továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva. A jelet az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül kell továbbítani (sárga figyelmeztető jelzés).

| 4.2.2.2.1.2. | Az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 1. és 2. érintkezőjén a feszültséget a gyártó által megadott azon érték alá kell csökkenteni, amely eleve kizárja az üzemi fékrendszer hatásosságának teljesülését és ellenőrizni kell, hogy az EBS 22 pótkocsi által továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva. A jelet az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül kell továbbítani (sárga figyelmeztető jelzés). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.2.

Az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 1. és 2. érintkezőjén a feszültséget a gyártó által megadott azon érték alá kell csökkenteni, amely eleve kizárja az üzemi fékrendszer hatásosságának teljesülését és ellenőrizni kell, hogy az EBS 22 pótkocsi által továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva. A jelet az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül kell továbbítani (sárga figyelmeztető jelzés).

| 4.2.2.2.1.3. | Az előírás 5.2.2.16. szakasza rendelkezéseinek betartását a töltővezeték leválasztásával kell ellenőrizni. A pótkocsi nyomástároló rendszerében a nyomást a gyártó által megadott értékre kell csökkenteni. Ellenőrizni kell, hogy az EBS 22 pótkocsi által továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva, és hogy az EBS 23 1. bájt 7-8. bitjei 00-ra vannak állítva. A jelet az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül is továbbítani kell (sárga figyelmeztető jelzés). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.3.

Az előírás 5.2.2.16. szakasza rendelkezéseinek betartását a töltővezeték leválasztásával kell ellenőrizni. A pótkocsi nyomástároló rendszerében a nyomást a gyártó által megadott értékre kell csökkenteni. Ellenőrizni kell, hogy az EBS 22 pótkocsi által továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva, és hogy az EBS 23 1. bájt 7-8. bitjei 00-ra vannak állítva. A jelet az ISO 7638 szabvány szerinti csatlakozó 5. érintkezőjén keresztül is továbbítani kell (sárga figyelmeztető jelzés).

| 4.2.2.2.1.4. | Ellenőrizni kell, hogy amikor a fékberendezés elektromos része először feszültség alá kerül, az EBS 22 pótkocsi által továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva. Miután a fékrendszert ellenőrizték, hogy nincs vörös figyelmeztető jelzést igénylő hiba, a fenti üzeneteknek 00b-re kell állniuk. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.4.

Ellenőrizni kell, hogy amikor a fékberendezés elektromos része először feszültség alá kerül, az EBS 22 pótkocsi által továbbított 2. bájtja 3-4. bitjei 01b-re vannak állítva. Miután a fékrendszert ellenőrizték, hogy nincs vörös figyelmeztető jelzést igénylő hiba, a fenti üzeneteknek 00b-re kell állniuk.

4.2.2.3.   Válaszidő ellenőrzése

| 4.2.2.3.1. | Ellenőrizni kell, hogy – amennyiben nincs hiba – teljesülnek-e az ezen előírás 6. mellékletének 3.5.2. szakaszában a vezérlővezeték válaszidejére meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

Ellenőrizni kell, hogy – amennyiben nincs hiba – teljesülnek-e az ezen előírás 6. mellékletének 3.5.2. szakaszában a vezérlővezeték válaszidejére meghatározott követelmények.

4.2.3.   Kiegészítő vizsgálatok

| 4.2.3.1. | A műszaki szolgálat mérlegelése alapján a fent meghatározott ellenőrzési eljárások megismételhetők az interfész más állásban vagy kikapcsolt állapotában nem fékezési üzenetek tekintetében is.
  Amennyiben a fékrendszer válaszidejét ismételten megmérik, a feljegyzett értékek változhatnak a jármű pneumatikájának reakciójából adódóan. Az előírt válaszidő-követelményeknek minden esetben teljesülniük kell. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

A műszaki szolgálat mérlegelése alapján a fent meghatározott ellenőrzési eljárások megismételhetők az interfész más állásban vagy kikapcsolt állapotában nem fékezési üzenetek tekintetében is.

Amennyiben a fékrendszer válaszidejét ismételten megmérik, a feljegyzett értékek változhatnak a jármű pneumatikájának reakciójából adódóan. Az előírt válaszidő-követelményeknek minden esetben teljesülniük kell.

---

(1)  Ezt a járműspecifikációt tiltja az előírás 5.1.3.1.3. szakaszának 4. lábjegyzete.

(2)  Nem kötelező az elektromos és pneumatikus vezérlővezetékkel felszerelt vontatójárműveken, ha a pneumatikus vezérlővezeték teljesíti a biztonsági fékezés megfelelő követelményeit.

---

18. MELLÉKLET

Az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények

1.   ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

Ez a melléklet határozza meg az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek (lásd az alábbi 2.3. szakaszt) biztonsági szempontjaira tekintettel a dokumentációra, hibaelhárítási stratégiára és ellenőrzésre ezen előírás tekintetében vonatkozó különleges követelményeket.

Az előírás különleges pontjai alapján erre a mellékletre az elektronikus rendszer(ek) által vezérelt biztonsággal kapcsolatos funkciók esetében is lehet hivatkozni.

Ez a melléklet nem határozza meg a „rendszer” teljesítménykritériumait, de tartalmazza a tervezési eljárásra vonatkozó módszertant, valamint a típusjóváhagyás céljából a műszaki szolgálattal közlendő információkat.

Ezen információknak azt kell igazolniuk, hogy a „rendszer” normál körülmények között, illetve meghibásodott állapotában tiszteletben tartja az ezen előírásban meghatározott, teljesítményre vonatkozó összes követelményt.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen melléklet alkalmazásában:

2.1.   „Biztonsági koncepció”: a rendszeren belül, például az elektronikus egységek részeként tervezett azon intézkedések leírása, amelyek célja, hogy a rendszer integritását elektromos meghibásodás esetén is fenntartsák, és ezáltal gondoskodjanak a biztonságos üzemelésről.

A részleges üzemeltetésre való visszalépésnek vagy akár az alapvető járműfunkciók tartalékrendszerre történő visszaállításának lehetősége a biztonsági koncepció része lehet.

2.2.   „Elektronikus vezérlőrendszer”: az említett járművezérlési funkció elektronikus adatfeldolgozás útján történő megvalósításában való közreműködésre tervezett egységek együttese.

E rendszereket gyakran szoftverek vezérlik, és olyan különálló funkcionális alkatrészekből állnak, mint az érzékelők, elektronikus vezérlőegységek és működtető egységek, melyeket átviteli kapcsolatok kötnek össze. Tartalmazhatnak mechanikai, elektropneumatikus vagy elektrohidraulikus elemeket.

Az itt említett „rendszer”: amelyre a típusjóváhagyást kérik.

2.3.   „Összetett elektronikus járművezérlő rendszerek”: olyan elektronikus vezérlőrendszerek, amelyek olyan vezérlési hierarchia részei, melyben a vezérelt funkciót egy magasabb szintű elektronikus vezérlőrendszer/funkció hatálytalaníthatja.

A hatálytalanított funkció az összetett rendszer részévé válik.

2.4.   „Magasabb szintű vezérlésű” rendszerek/funkciók: olyan rendszerek/funkciók, amelyek a jármű vezérlőrendszerének normál funkciójában (funkcióiban) változások vezérlése révén a jármű viselkedésének megváltoztatására kiegészítő feldolgozó és/vagy érzékelő rendelkezéseket alkalmaznak.

Ez lehetővé teszi az összetett rendszerek számára, hogy célkitűzéseiket az érzékelt körülményektől függően önműködően megváltoztassák.

2.5.   „Egységek”: a rendszer összetevőinek legkisebb részei, melyekkel ez a melléklet foglalkozik, mivel az azonosítás, elemzés vagy csere céljából ezeknek az összetevőknek a kombinációit egyetlen entitásként kezeli.

2.6.   „Átviteli kapcsolatok”: azok az eszközök, amelyeket jelzések, működési adatok vagy energiaellátás továbbításának céljaira az elosztott egységek összekötésére használnak.

Ez a berendezés általában elektromos, de egyes részei lehetnek optikai, mechanikusak, pneumatikusak vagy hidraulikusak.

2.7.   „Vezérlési tartomány”: egy kimeneti változóra utal és meghatározza azt a tartományt, amelyen belül a rendszer valószínűleg képes irányítást gyakorolni.

2.8.   „A funkcionális működés határai”: azokat a külső fizikai korlátokat határozzák meg, amelyeken belül a rendszer az irányítást képes fenntartani.

3.   DOKUMENTÁCIÓ

3.1.   Követelmények

A gyártó gondoskodik egy olyan dokumentációs csomagról, amely hozzáférést biztosít a „rendszer” alapfelépítéséhez, valamint azon eszközökhöz, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik, vagy amelyekkel a kimeneti változókat közvetlenül vezérli.

A „rendszer” gyártó által meghatározott funkcióját (funkcióit) és a biztonsági koncepciót ismertetni kell.

A dokumentációnak rövidnek kell lennie, de bizonyítania kell, hogy a tervezésben és a fejlesztésben valamennyi érintett rendszerrel kapcsolatos terület szakértői részt vettek.

Az időszakos műszaki vizsgálatok vonatkozásában a dokumentáció leírja, hogy a „rendszer” aktuális működési állapota miként ellenőrizhető.

| 3.1.1. | A dokumentációt két részben kell rendelkezésre bocsátani:






  a) | hivatalos jóváhagyási dokumentációs csomag, amely tartalmazza a 3. szakaszban felsorolt anyagokat (a 3.4.4. szakaszban említettek kivételével), és amelyet a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásakor adnak át a műszaki szolgálatnak. Ez szolgál majd az e melléklet 4. szakaszában meghatározott ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjául. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

A dokumentációt két részben kell rendelkezésre bocsátani:

a)

hivatalos jóváhagyási dokumentációs csomag, amely tartalmazza a 3. szakaszban felsorolt anyagokat (a 3.4.4. szakaszban említettek kivételével), és amelyet a típus-jóváhagyási kérelem benyújtásakor adnak át a műszaki szolgálatnak. Ez szolgál majd az e melléklet 4. szakaszában meghatározott ellenőrzési eljárás hivatkozási alapjául.

| b) | a 3.4.4. szakaszban szereplő további anyagok és elemzési adatok, amelyeket a gyártó megőriz, és amelyekbe a típusjóváhagyás ideje alatt vizsgálat céljából betekintést nyújt. |
| --- | --- |

b)

a 3.4.4. szakaszban szereplő további anyagok és elemzési adatok, amelyeket a gyártó megőriz, és amelyekbe a típusjóváhagyás ideje alatt vizsgálat céljából betekintést nyújt.

3.2.   A „rendszer” funkcióinak leírása

Olyan leírást kell benyújtani, amely egyszerűen ismerteti a „rendszer” valamennyi vezérlési funkcióját, valamint a célkitűzések megvalósításához alkalmazott módszereket, beleértve egy nyilatkozatot a vezérlés gyakorlásának mechanizmusáról(mechanizmusairól).

| 3.2.1. | Listát kell szolgáltatni valamennyi bemeneti és érzékelt változóról, valamint ezek működési tartományát meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.2.1.

Listát kell szolgáltatni valamennyi bemeneti és érzékelt változóról, valamint ezek működési tartományát meg kell határozni.

| 3.2.2. | Valamennyi, a „rendszer” által vezérelt kimeneti változóról listát kell adni, valamint minden egyes esetben jelezni kell, hogy a vezérlés közvetlenül vagy a jármű egy másik rendszerén keresztül történik-e. Az egyes változókra gyakorolt vezérlési tartományt (2.7. szakasz) meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.2.2.

Valamennyi, a „rendszer” által vezérelt kimeneti változóról listát kell adni, valamint minden egyes esetben jelezni kell, hogy a vezérlés közvetlenül vagy a jármű egy másik rendszerén keresztül történik-e. Az egyes változókra gyakorolt vezérlési tartományt (2.7. szakasz) meg kell határozni.

| 3.2.3. | Amennyiben a rendszer teljesítményével összefügg, a funkcionális működés határait meghatározó korlátokat (2.8. szakasz) meg kell állapítani. |
| --- | --- |

3.2.3.

Amennyiben a rendszer teljesítményével összefügg, a funkcionális működés határait meghatározó korlátokat (2.8. szakasz) meg kell állapítani.

3.3.   A rendszer felépítése és vázlata

3.3.1.   Alkatrészleltár

Be kell nyújtani a „rendszer” valamennyi egységét összegyűjtő, valamint a szóban forgó vezérlési funkció eléréséhez szükséges egyéb járműrendszereket említő listát.

Szolgáltatni kell ezen egységek kombinációjáról egy felépítési tervrajzot, amely tisztázza mind a berendezések elhelyezkedését, mind az összekapcsolódásokat.

3.3.2.   Az egységek funkciói

A „rendszer” minden egyes egységének funkcióját fel kell vázolni, valamint fel kell tüntetni azokat a jeleket, amelyek az egységet a többi egységgel vagy más járműrendszerekkel összekapcsolják. Ezen információk megadhatók folyamatábra vagy egyéb egyszerűsített diagram formájában, vagy ilyen diagrammal kiegészített leírásban.

3.3.3.   Kapcsolódások

A „rendszeren” belüli kapcsolódásokat az elektromos átviteli kapcsolódások esetében kapcsolási rajzon, a pneumatikus vagy hidraulikus átviteli berendezések esetében csővezetékek elrendezési rajzán, illetve mechanikai kapcsolódások esetében egyszerűsített grafikus vázlaton kell feltüntetni.

3.3.4.   Jeláram és prioritások

Egyértelmű összefüggésnek kell lennie ezen átviteli kapcsolatok és az általuk szállított egységek közti jelek között.

Többcsatornás adatvonalaknál közölni kell az egyes jelek elsőbbségét, amennyiben az elsőbbség ezen előírás vonatkozásában valamely teljesítménnyel vagy biztonsággal kapcsolatos kérdést érint.

3.3.5.   Egységek azonosítása

Az egyes egységeknek a megfelelő hardver, illetve dokumentáció társítása érdekében világosan és egyértelműen azonosíthatóaknak kell lenniük (például a hardver jelzése, valamint a szoftver tartalom jelzése vagy szoftver kimenete által).

Amikor a funkciók egyetlen egységen belül vagy egyetlen számítógépen vannak jelen kombinált formában, de a folyamatábrán a világosság és egyszerűbb magyarázat érdekében külön blokkban szerepelnek, csak egyetlen hardverazonosító jelzést kell használni.

A gyártó ezen azonosító használatával garantálja, hogy a leszállított berendezés(ek) megfelelnek a vonatkozó dokumentumban foglaltaknak.

| 3.3.5.1. | Az azonosítás meghatározza a hardvert és a szoftverváltozatot, és amennyiben ez utóbbi olyan mértékben megváltozna, hogy ezen előírás értelmében az egység funkciója is módosulna, az azonosítást szintén meg kell változtatni. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

Az azonosítás meghatározza a hardvert és a szoftverváltozatot, és amennyiben ez utóbbi olyan mértékben megváltozna, hogy ezen előírás értelmében az egység funkciója is módosulna, az azonosítást szintén meg kell változtatni.

3.4.   A gyártó biztonsági koncepciója

| 3.4.1. | A gyártó benyújt egy olyan nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy a „rendszer” célkitűzéseinek megvalósítása érdekében választott stratégia hibátlan feltételek mellett nem érinti azon rendszerek biztonságos működését, amelyekre ezen előírás előírásai vonatkoznak. |
| --- | --- |

3.4.1.

A gyártó benyújt egy olyan nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy a „rendszer” célkitűzéseinek megvalósítása érdekében választott stratégia hibátlan feltételek mellett nem érinti azon rendszerek biztonságos működését, amelyekre ezen előírás előírásai vonatkoznak.

| 3.4.2. | A „rendszer” által alkalmazott szoftver tekintetében ismertetni kell az architektúra vázlatát, valamint meg kell jelölni a felhasznált tervezési módszereket és eszközöket. A gyártónak kérésre készen kell állnia bizonyítékok szolgáltatására a tervezési és fejlesztési folyamat során a rendszerlogika megvalósításának meghatározására használt eszközökről. |
| --- | --- |

3.4.2.

A „rendszer” által alkalmazott szoftver tekintetében ismertetni kell az architektúra vázlatát, valamint meg kell jelölni a felhasznált tervezési módszereket és eszközöket. A gyártónak kérésre készen kell állnia bizonyítékok szolgáltatására a tervezési és fejlesztési folyamat során a rendszerlogika megvalósításának meghatározására használt eszközökről.

| 3.4.3. | A gyártó a műszaki szolgálatoknak magyarázatot ad azokról a „rendszerbe” beépített tervezési megoldásokról, amelyek meghibásodás esetén is biztonságos működést biztosítanak. Példák a „rendszer” meghibásodása esetére szolgáló lehetséges tervezési megoldásokra:






  a) | visszalépés részleges rendszer alkalmazásával történő működésre |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

A gyártó a műszaki szolgálatoknak magyarázatot ad azokról a „rendszerbe” beépített tervezési megoldásokról, amelyek meghibásodás esetén is biztonságos működést biztosítanak. Példák a „rendszer” meghibásodása esetére szolgáló lehetséges tervezési megoldásokra:

a)

visszalépés részleges rendszer alkalmazásával történő működésre

| b) | átváltás különálló biztonsági tartalékrendszerre |
| --- | --- |

b)

átváltás különálló biztonsági tartalékrendszerre

| c) | magas jelszintű funkció eltávolítása. |
| --- | --- |

c)

magas jelszintű funkció eltávolítása.

Meghibásodás esetén a járművezetőt például figyelmeztető jelzés, vagy kijelzőn megjelenő üzenet figyelmezteti. Amennyiben a rendszert a járművezető nem kapcsolja ki, például a gyújtáskapcsoló kikapcsolt („off”) állapotba fordításával, vagy – ha erre a célra külön kapcsoló szolgál – a konkrét funkció kikapcsolásával, a figyelmeztető jelzésnek a meghibásodás fennállása alatt mindvégig működnie kell.

| 3.4.3.1. | Ha a kiválasztott rendelkezés bizonyos meghibásodások esetén részleges üzemmódot választ, akkor ezeket a meghibásodásokat tudatni kell, a hatékonyság ebből eredő korlátait pedig meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

Ha a kiválasztott rendelkezés bizonyos meghibásodások esetén részleges üzemmódot választ, akkor ezeket a meghibásodásokat tudatni kell, a hatékonyság ebből eredő korlátait pedig meg kell határozni.

| 3.4.3.2. | Ha a kiválasztott rendelkezés a járművezérlési rendszer célkitűzésének megvalósítására másodlagos (tartalék) eszközt választ, az átváltási mechanizmus elveit, a redundancia logikáját és szintjét, valamint bármilyen beépített másodlagos ellenőrző eszközt ismertetni kell, a tartalékrendszer hatékonyságának ezekből eredő korlátait pedig meg kell határozni. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

Ha a kiválasztott rendelkezés a járművezérlési rendszer célkitűzésének megvalósítására másodlagos (tartalék) eszközt választ, az átváltási mechanizmus elveit, a redundancia logikáját és szintjét, valamint bármilyen beépített másodlagos ellenőrző eszközt ismertetni kell, a tartalékrendszer hatékonyságának ezekből eredő korlátait pedig meg kell határozni.

| 3.4.3.3. | Ha a kiválasztott rendelkezés a magasabb szintű funkció eltávolítását választja, valamennyi ezzel a funkcióval összefüggő kimeneti vezérlőjelnek le kell tiltódnia, méghozzá olyan módon, hogy az átmenet zavara korlátozott legyen. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

Ha a kiválasztott rendelkezés a magasabb szintű funkció eltávolítását választja, valamennyi ezzel a funkcióval összefüggő kimeneti vezérlőjelnek le kell tiltódnia, méghozzá olyan módon, hogy az átmenet zavara korlátozott legyen.

| 3.4.4. | A dokumentációt olyan elemzésnek kell alátámasztania, amely átfogó módon mutatja be, hogy a jármű vezérlési teljesítményére vagy biztonságára hatással lévő, meghatározott hibák bármelyikének előfordulása esetén a rendszer hogyan fog viselkedni.
  Ez alapulhat hibamód- és hatáselemzésen (FMEA), hibafa-elemzésen (FTA), vagy bármely hasonló, a rendszer biztonsági megfontolásait szemléltető eljáráson.
  Az elemzés kiválasztott megközelítését(megközelítéseit) a gyártónak meg kell állapítania és fenn kell tartania, majd a típusjóváhagyás során a műszaki szolgálat általi vizsgálat céljából be kell mutatnia. |
| --- | --- |

3.4.4.

A dokumentációt olyan elemzésnek kell alátámasztania, amely átfogó módon mutatja be, hogy a jármű vezérlési teljesítményére vagy biztonságára hatással lévő, meghatározott hibák bármelyikének előfordulása esetén a rendszer hogyan fog viselkedni.

Ez alapulhat hibamód- és hatáselemzésen (FMEA), hibafa-elemzésen (FTA), vagy bármely hasonló, a rendszer biztonsági megfontolásait szemléltető eljáráson.

Az elemzés kiválasztott megközelítését(megközelítéseit) a gyártónak meg kell állapítania és fenn kell tartania, majd a típusjóváhagyás során a műszaki szolgálat általi vizsgálat céljából be kell mutatnia.

| 3.4.4.1. | Ez a dokumentáció részletezi a nyomon követett paramétereket, illetve az e melléklet fenti 3.4.4. szakaszában meghatározott egyes hibakörülmények esetében meghatározza a járművezetőnek és/vagy a javító/műszaki ellenőrző személyzetnek adott figyelmeztető jelzéseket. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

Ez a dokumentáció részletezi a nyomon követett paramétereket, illetve az e melléklet fenti 3.4.4. szakaszában meghatározott egyes hibakörülmények esetében meghatározza a járművezetőnek és/vagy a javító/műszaki ellenőrző személyzetnek adott figyelmeztető jelzéseket.

4.   ELLENŐRZÉS ÉS VIZSGÁLAT

| 4.1. | A „rendszer” 3. szakaszban előírt dokumentumokban meghatározott funkcionális működését a következőképpen kell vizsgálni:






  4.1.1. | A „rendszer” működésének ellenőrzése
  A normál működési szint megállapításának céljából a járműrendszer teljesítményének vizsgálatát annak hibátlan állapotában, a gyártó alapvető összehasonlító előírásai alapján kell elvégezni, kivéve, ha a normál működési szintre ezen vagy más előírás jóváhagyási eljárásának részeként meghatározott teljesítményvizsgálat vonatkozik. |
| --- | --- | --- |

4.1.

A „rendszer” 3. szakaszban előírt dokumentumokban meghatározott funkcionális működését a következőképpen kell vizsgálni:

4.1.1.

A „rendszer” működésének ellenőrzése

A normál működési szint megállapításának céljából a járműrendszer teljesítményének vizsgálatát annak hibátlan állapotában, a gyártó alapvető összehasonlító előírásai alapján kell elvégezni, kivéve, ha a normál működési szintre ezen vagy más előírás jóváhagyási eljárásának részeként meghatározott teljesítményvizsgálat vonatkozik.

| 4.1.2. | A 3.4. szakaszban szereplő biztonsági koncepció ellenőrzése
  A típusjóváhagyó hatóság szabad mérlegelése szerint bármely egyedi egység meghibásodásának hatása alatt ellenőrizheti a „rendszer” reagálását, az egységen belüli belső meghibásodás hatásának szimulálása érdekében az elektromos vagy mechanikai egységeknek ennek megfelelő kimeneti jeleket továbbítva.






  4.1.2.1. | Az ellenőrzés eredményeinek meg kell egyezniük a hibaelemzés dokumentált összefoglalójával, olyan mértékben, hogy általánosságban a biztonsági terv és a végrehajtás megfelelőként jóváhagyható. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

A 3.4. szakaszban szereplő biztonsági koncepció ellenőrzése

A típusjóváhagyó hatóság szabad mérlegelése szerint bármely egyedi egység meghibásodásának hatása alatt ellenőrizheti a „rendszer” reagálását, az egységen belüli belső meghibásodás hatásának szimulálása érdekében az elektromos vagy mechanikai egységeknek ennek megfelelő kimeneti jeleket továbbítva.

4.1.2.1.

Az ellenőrzés eredményeinek meg kell egyezniük a hibaelemzés dokumentált összefoglalójával, olyan mértékben, hogy általánosságban a biztonsági terv és a végrehajtás megfelelőként jóváhagyható.

---

19. MELLÉKLET

PÓTKOCSIFÉKRENDSZEREK HATÁSOSSÁGÁNAK VIZSGÁLATA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | Ez a melléklet határozza meg a következők hatásosságának vizsgálatára vonatkozó eljárásokat:






  1.1.1. | Membrános fékkamrák (lásd a 2. szakaszt). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet határozza meg a következők hatásosságának vizsgálatára vonatkozó eljárásokat:

1.1.1.

Membrános fékkamrák (lásd a 2. szakaszt).

| 1.1.2. | Rugóerő-tároló fékek (lásd a 3. szakaszt). |
| --- | --- |

1.1.2.

Rugóerő-tároló fékek (lásd a 3. szakaszt).

| 1.1.3. | Pótkocsi fékjei – hideg hatásosság jellemzői (lásd a 4. szakaszt). |
| --- | --- |

1.1.3.

Pótkocsi fékjei – hideg hatásosság jellemzői (lásd a 4. szakaszt).

| 1.1.4. | Blokkolásgátló fékrendszerek (lásd az 5. szakaszt)
  (MEGJEGYZÉS: az előírás 11. melléklete határozza meg a pótkocsik fékjei és az önműködő fékutánállító berendezések tekintetében a fékhatásosság-csökkenés meghatározására szolgáló eljárásokat). |
| --- | --- |

1.1.4.

Blokkolásgátló fékrendszerek (lásd az 5. szakaszt)

(MEGJEGYZÉS: az előírás 11. melléklete határozza meg a pótkocsik fékjei és az önműködő fékutánállító berendezések tekintetében a fékhatásosság-csökkenés meghatározására szolgáló eljárásokat).

| 1.2. | A fenti vizsgálati jegyzőkönyvek használhatóak az előírása 20. mellékletében meghatározott eljárásokkal együtt vagy olyan pótkocsi értékelésekor, melyre az adott pótkocsira vonatkozó tényleges fékhatásossági követelmények vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.2.

A fenti vizsgálati jegyzőkönyvek használhatóak az előírása 20. mellékletében meghatározott eljárásokkal együtt vagy olyan pótkocsi értékelésekor, melyre az adott pótkocsira vonatkozó tényleges fékhatásossági követelmények vonatkoznak.

2.   MEMBRÁNOS FÉKKAMRÁK FÉKHATÁSOSSÁGÁNAK JELLEMZŐI

2.1.   Általános előírások

| 2.1.1. | Ez a szakasz határozza meg a sűrített levegős fékrendszerekben a szükséges fékezési hatás mechanikus működtetéssel történő létrehozására használt membrános fékkamrák löket-/tolóerő-/nyomástulajdonságainak meghatározására szolgáló eljárást (1).
  Az ellenőrzési eljárás alkalmazásában a kombinált rugóerő-tárolós fék kezelőszervének üzemi fék szakasza is membrános fékkamrának tekintendő. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ez a szakasz határozza meg a sűrített levegős fékrendszerekben a szükséges fékezési hatás mechanikus működtetéssel történő létrehozására használt membrános fékkamrák löket-/tolóerő-/nyomástulajdonságainak meghatározására szolgáló eljárást (1).

Az ellenőrzési eljárás alkalmazásában a kombinált rugóerő-tárolós fék kezelőszervének üzemi fék szakasza is membrános fékkamrának tekintendő.

| 2.1.2. | A gyártó által megadott ellenőrzött fékhatásossági jellemzőket kell használni a 10. melléklet szerinti fékkompatibilitási követelményeihez, a 20. melléklet szerinti 0. típusú hideg üzemi fékhatásossági követelményekhez és a meleg fékhatásosság 11. melléklet szerinti ellenőrzése tekintetében a rendelkezésre álló fékhenger löket meghatározásához kapcsolódó számítások során. |
| --- | --- |

2.1.2.

A gyártó által megadott ellenőrzött fékhatásossági jellemzőket kell használni a 10. melléklet szerinti fékkompatibilitási követelményeihez, a 20. melléklet szerinti 0. típusú hideg üzemi fékhatásossági követelményekhez és a meleg fékhatásosság 11. melléklet szerinti ellenőrzése tekintetében a rendelkezésre álló fékhenger löket meghatározásához kapcsolódó számítások során.

2.2.   Vizsgálati eljárás:

| 2.2.1. | A fékkamra zéró állását kell nem nyomás alatt álló helyzetnek tekinteni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A fékkamra zéró állását kell nem nyomás alatt álló helyzetnek tekinteni.

| 2.2.2. | A 100 ≥ 800 kPa nyomástartományon keresztül 100 kPa alatti szakaszos névleges nyomásnöveléskor a keletkezett megfelelő löketet figyelemmel kell kísérni a legfeljebb 10 mm/s alatti löket-elmozdulási áttételhez rendelkezésre álló teljes lökettartományban, az alkalmazott nyomás + 5 kPa-t meghaladó eltérést meg nem engedve. |
| --- | --- |

2.2.2.

A 100 ≥ 800 kPa nyomástartományon keresztül 100 kPa alatti szakaszos névleges nyomásnöveléskor a keletkezett megfelelő löketet figyelemmel kell kísérni a legfeljebb 10 mm/s alatti löket-elmozdulási áttételhez rendelkezésre álló teljes lökettartományban, az alkalmazott nyomás + 5 kPa-t meghaladó eltérést meg nem engedve.

| 2.2.3. | E melléklet 7. függeléke szerint kerül meghatározásra minden egyes nyomásnövekedési szakasz tekintetében a megfelelő (ThA) átlagos tolóerő és az (sp) hasznos löket. |
| --- | --- |

2.2.3.

E melléklet 7. függeléke szerint kerül meghatározásra minden egyes nyomásnövekedési szakasz tekintetében a megfelelő (ThA) átlagos tolóerő és az (sp) hasznos löket.

2.3.   Ellenőrzés

| 2.3.1. | E melléklet 1. függelékének 3.1., 3.2., valamint 3.3. és 3.4. szakaszára hivatkozással legalább 6 mintát meg kell vizsgálni, amiről az alábbi 2.3.2., 2.3.3. és 2.3.4. szakasz követelményeinek teljesítése esetén vizsgálati jegyzőkönyvet kell kiállítani. |
| --- | --- |

2.3.1.

E melléklet 1. függelékének 3.1., 3.2., valamint 3.3. és 3.4. szakaszára hivatkozással legalább 6 mintát meg kell vizsgálni, amiről az alábbi 2.3.2., 2.3.3. és 2.3.4. szakasz követelményeinek teljesítése esetén vizsgálati jegyzőkönyvet kell kiállítani.

| 2.3.2. | A (ThA) – f(p) átlagos löket ellenőrzése vonatkozásában el kell készíteni az 1. diagram mintája alapján az elfogadható fékhatásosság-változatokat meghatározó diagramot, mely a gyártó által megadott löket – nyomás viszonyon alapul. A gyártó határozza meg azokat a pótkocsi-kategóriákat is, melyekhez a fékkamra használható, és a használt megfelelő tűrési sávot is. |
| --- | --- |

2.3.2.

A (ThA) – f(p) átlagos löket ellenőrzése vonatkozásában el kell készíteni az 1. diagram mintája alapján az elfogadható fékhatásosság-változatokat meghatározó diagramot, mely a gyártó által megadott löket – nyomás viszonyon alapul. A gyártó határozza meg azokat a pótkocsi-kategóriákat is, melyekhez a fékkamra használható, és a használt megfelelő tűrési sávot is.

| 2.3.3. | A következő vizsgálati eljárások egyikével kell ellenőrizni a nyomórúd zéró helyzetből való 15 mm-es elmozdításához szükséges (p15) nyomást, ± 10 kPa tűréssel:






  2.3.3.1. | A megadott (ThA) – f(p) löketképletet felhasználva a fékkamra (p15) nyomásküszöbét ki kell kiszámítani, ahol ThA = 0. Ezt követően ellenőrizni kell, hogy a nyomórúd fenti 2.3.3. szakaszban meghatározott nyomása mikor jön létre. |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

A következő vizsgálati eljárások egyikével kell ellenőrizni a nyomórúd zéró helyzetből való 15 mm-es elmozdításához szükséges (p15) nyomást, ± 10 kPa tűréssel:

2.3.3.1.

A megadott (ThA) – f(p) löketképletet felhasználva a fékkamra (p15) nyomásküszöbét ki kell kiszámítani, ahol ThA = 0. Ezt követően ellenőrizni kell, hogy a nyomórúd fenti 2.3.3. szakaszban meghatározott nyomása mikor jön létre.

| 2.3.3.2. | A gyártónak kell megadnia a (p15) fékkamra nyomásküszöböt és ellenőrizni kell, hogy e nyomás kifejtésekor a nyomórúd fenti 2.3.3. szakaszban meghatározott nyomása létrejön-e. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

A gyártónak kell megadnia a (p15) fékkamra nyomásküszöböt és ellenőrizni kell, hogy e nyomás kifejtésekor a nyomórúd fenti 2.3.3. szakaszban meghatározott nyomása létrejön-e.

| 2.3.4. | Az (sp) – f(p) hasznos löket ellenőrzése vonatkozásában a mért értéknek legalább az sp jellemzők 4 %-ának kell lennie a gyártó által megadott nyomástartományban. Ezt az értéket fel kell jegyezni és e melléklet 1. függelékének 3.3.1. szakaszában kell megadni. E nyomástartományon kívül a tűrés a 4 %-ot meghaladhatja.

  1.   diagram |
| --- | --- |

2.3.4.

Az (sp) – f(p) hasznos löket ellenőrzése vonatkozásában a mért értéknek legalább az sp jellemzők 4 %-ának kell lennie a gyártó által megadott nyomástartományban. Ezt az értéket fel kell jegyezni és e melléklet 1. függelékének 3.3.1. szakaszában kell megadni. E nyomástartományon kívül a tűrés a 4 %-ot meghaladhatja.

1.   diagram

Image

| 2.3.5. | A feljegyzett vizsgálati eredményeket az e melléklet 2. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni, és azt fel kell venni a 2.4. szakaszban részletezett vizsgálati jegyzőkönyvbe. |
| --- | --- |

2.3.5.

A feljegyzett vizsgálati eredményeket az e melléklet 2. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni, és azt fel kell venni a 2.4. szakaszban részletezett vizsgálati jegyzőkönyvbe.

2.4.   Ellenőrzési jegyzőkönyv:

| 2.4.1. | A gyártó által megadott és a 2.3.2. szakasz szerint feljegyzett vizsgálati eredményekkel ellenőrzött fékhatásosság-jellemzőket az e melléklet 1. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni. |
| --- | --- |

2.4.1.

A gyártó által megadott és a 2.3.2. szakasz szerint feljegyzett vizsgálati eredményekkel ellenőrzött fékhatásosság-jellemzőket az e melléklet 1. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni.

3.   RUGÓERŐ-TÁROLÓS FÉKEK FÉKHATÁSOSSÁG-JELLEMZŐI

3.1.   Általános:

| 3.1.1. | Ez a szakasz határozza meg a sűrített levegős fékrendszerekben a szükséges fékezési hatás mechanikus működtetéssel történő létrehozására használt rugóerő-tárolós fékek löket-/tolóerő-/nyomástulajdonságainak meghatározására szolgáló eljárást (2).
  Az ellenőrzési eljárás alkalmazásában a kombinált rugóerő-tárolós fék működtetőjének rugóerő-tárolós fék része is rugóerő-tárolós féknek tekintendő. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ez a szakasz határozza meg a sűrített levegős fékrendszerekben a szükséges fékezési hatás mechanikus működtetéssel történő létrehozására használt rugóerő-tárolós fékek löket-/tolóerő-/nyomástulajdonságainak meghatározására szolgáló eljárást (2).

Az ellenőrzési eljárás alkalmazásában a kombinált rugóerő-tárolós fék működtetőjének rugóerő-tárolós fék része is rugóerő-tárolós féknek tekintendő.

| 3.1.2. | A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzőket kell használni a 20. melléklet szerinti rögzítőfék-hatásosság követelményekhez kapcsolódó minden számítás során. |
| --- | --- |

3.1.2.

A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzőket kell használni a 20. melléklet szerinti rögzítőfék-hatásosság követelményekhez kapcsolódó minden számítás során.

3.2.   Vizsgálati eljárás:

| 3.2.1. | A rugóerő-tárolós fékkamra zéró állását kell a teljes nyomás alatt álló helyzetnek tekinteni. |
| --- | --- |

3.2.1.

A rugóerő-tárolós fékkamra zéró állását kell a teljes nyomás alatt álló helyzetnek tekinteni.

| 3.2.2. | A < 10 mm-es névleges löketnövekedés-szakaszokban figyelemmel kell kísérni a keltett megfelelő löketet, a zéró nyomásnál rendelkezésre álló teljes lökettartományban. |
| --- | --- |

3.2.2.

A < 10 mm-es névleges löketnövekedés-szakaszokban figyelemmel kell kísérni a keltett megfelelő löketet, a zéró nyomásnál rendelkezésre álló teljes lökettartományban.

| 3.2.3. | Ezt követően a nyomást fokozatosan emelni kell mindaddig, amíg a löket a zéró állástól 10 mm lesz, és ezt a nyomást kioldási nyomásként kell feljegyezni. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ezt követően a nyomást fokozatosan emelni kell mindaddig, amíg a löket a zéró állástól 10 mm lesz, és ezt a nyomást kioldási nyomásként kell feljegyezni.

| 3.2.4. | A nyomást ezt követően 850 kPa-ra vagy a gyártó által megadott legnagyobb munkanyomásra kell emelni, amelyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

3.2.4.

A nyomást ezt követően 850 kPa-ra vagy a gyártó által megadott legnagyobb munkanyomásra kell emelni, amelyik az alacsonyabb.

3.3.   Ellenőrzés:

| 3.3.1. | E melléklet 1. függelékének 3.1., 3.2., valamint 3.3. szakaszára hivatkozással legalább 6 mintát kell vizsgálni, melyről a következő feltételek teljesítése esetén vizsgálati jegyzőkönyvet kell kiállítani:






  3.3.1.1. | A 10 mm-től a legnagyobb löket 2/3-áig terjedő lökettartományban a 3.2.2. szakasz szerint mért egyetlen eredmény sem tér el 6 %-nál nagyobb mértékben a megadott jellemzőktől. |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

E melléklet 1. függelékének 3.1., 3.2., valamint 3.3. szakaszára hivatkozással legalább 6 mintát kell vizsgálni, melyről a következő feltételek teljesítése esetén vizsgálati jegyzőkönyvet kell kiállítani:

3.3.1.1.

A 10 mm-től a legnagyobb löket 2/3-áig terjedő lökettartományban a 3.2.2. szakasz szerint mért egyetlen eredmény sem tér el 6 %-nál nagyobb mértékben a megadott jellemzőktől.

| 3.3.1.2. | A 3.2.3. szakasz szerint mért egyetlen eredmény sem haladja meg a megadott értéket. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

A 3.2.3. szakasz szerint mért egyetlen eredmény sem haladja meg a megadott értéket.

| 3.3.1.3. | A vizsgálat 3.2.4. szakasznak megfelelő befejezését követően minden rugóerő-tárolós fék továbbra is megfelelően működik. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

A vizsgálat 3.2.4. szakasznak megfelelő befejezését követően minden rugóerő-tárolós fék továbbra is megfelelően működik.

| 3.3.2. | A feljegyzett vizsgálati eredményeket az e melléklet 4. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni, és azt fel kell venni a 3.4. szakaszban részletezett vizsgálati jegyzőkönyvbe. |
| --- | --- |

3.3.2.

A feljegyzett vizsgálati eredményeket az e melléklet 4. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni, és azt fel kell venni a 3.4. szakaszban részletezett vizsgálati jegyzőkönyvbe.

3.4.   Ellenőrzési jegyzőkönyv:

| 3.4.1. | A gyártó által megadott és a 3.3.2. szakasz szerint feljegyzett vizsgálati eredményekkel ellenőrzött fékhatásosság-jellemzőket az e melléklet 3. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni. |
| --- | --- |

3.4.1.

A gyártó által megadott és a 3.3.2. szakasz szerint feljegyzett vizsgálati eredményekkel ellenőrzött fékhatásosság-jellemzőket az e melléklet 3. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni.

4.   HIDEG FÉKHATÁSOSSÁGI JELLEMZŐK PÓTKOCSIFÉKEKRE

4.1.   Általános jellemzők:

| 4.1.1. | Ez az eljárás a pótkocsira szerelt légműködtetésű S-kulcsos fékek és tárcsafékek (3) hideg fékhatásossági jellemzőinek vizsgálatára vonatkozik. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ez az eljárás a pótkocsira szerelt légműködtetésű S-kulcsos fékek és tárcsafékek (3) hideg fékhatásossági jellemzőinek vizsgálatára vonatkozik.

| 4.1.2. | A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzőket kell használni a 10. melléklet szerinti fékkompatibilitási követelményekhez, és a 20. melléklet szerinti 0. típusú üzemi- és rögzítőfék-hatásossági követelményekhez kapcsolódó valamennyi számításban. |
| --- | --- |

4.1.2.

A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzőket kell használni a 10. melléklet szerinti fékkompatibilitási követelményekhez, és a 20. melléklet szerinti 0. típusú üzemi- és rögzítőfék-hatásossági követelményekhez kapcsolódó valamennyi számításban.

4.2.   Lefékezettség és a féknyomaték küszöbértéke

| 4.2.1. | A fék előkészítésének e melléklet 4.4.2. szakaszának megfelelően kell történnie. |
| --- | --- |

4.2.1.

A fék előkészítésének e melléklet 4.4.2. szakaszának megfelelően kell történnie.

| 4.2.2. | A lefékezettség a fékberendezést alkotó egyes alkatrészek által keltett súrlódó erők révén elért erősítési tényező, melyet a kimeneti és bemeneti nyomaték arányaként fejeznek ki. A lefékezettséget BF jelölés jelöli, a 4.3.1.3. szakaszban megadott minden fékbetét- vagy féktárcsabetét-anyag vonatkozásában ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

4.2.2.

A lefékezettség a fékberendezést alkotó egyes alkatrészek által keltett súrlódó erők révén elért erősítési tényező, melyet a kimeneti és bemeneti nyomaték arányaként fejeznek ki. A lefékezettséget BF jelölés jelöli, a 4.3.1.3. szakaszban megadott minden fékbetét- vagy féktárcsabetét-anyag vonatkozásában ellenőrizni kell.

| 4.2.3. | A féknyomaték küszöbértékét úgy kell kifejezni, hogy az érvényes maradjon változó fékhengerek esetében és a Co jelöléssel kell jelölni. |
| --- | --- |

4.2.3.

A féknyomaték küszöbértékét úgy kell kifejezni, hogy az érvényes maradjon változó fékhengerek esetében és a Co jelöléssel kell jelölni.

| 4.2.4. | A BF értékeinek érvényesnek kell maradniuk a következő paraméterek változása esetén:






  4.2.4.1. | egy fékre jutó tömeg a 4.3.1.5. szakaszban meghatározott mértékig; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

A BF értékeinek érvényesnek kell maradniuk a következő paraméterek változása esetén:

4.2.4.1.

egy fékre jutó tömeg a 4.3.1.5. szakaszban meghatározott mértékig;

| 4.2.4.2. | a fék működtetéséhez használt külső alkatrészek méretei és jellemzői; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

a fék működtetéséhez használt külső alkatrészek méretei és jellemzői;

| 4.2.4.3. | kerékméret/gumiabroncsméretek. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

kerékméret/gumiabroncsméretek.

4.3.   Adatközlő lap

4.3.1.   A fék gyártójának legalább az alábbi adatokat kell megadnia a műszaki szolgálat számára:

| 4.3.1.1 | a féktípus, -modell, -méret, stb. leírása |
| --- | --- |

4.3.1.1

a féktípus, -modell, -méret, stb. leírása

| 4.3.1.2 | a fékgeometria részletei |
| --- | --- |

4.3.1.2

a fékgeometria részletei

| 4.3.1.3. | a fékbetét(ek) vagy féktárcsabetét(ek) gyártmánya és típusa |
| --- | --- |

4.3.1.3.

a fékbetét(ek) vagy féktárcsabetét(ek) gyártmánya és típusa

| 4.3.1.4. | a fékdob vagy féktárcsa anyaga |
| --- | --- |

4.3.1.4.

a fékdob vagy féktárcsa anyaga

| 4.3.1.5. | a fékre műszakilag megengedett legnagyobb tömeg |
| --- | --- |

4.3.1.5.

a fékre műszakilag megengedett legnagyobb tömeg

4.3.2.   Egyéb információk:

| 4.3.2.1. | a vizsgálathoz használandó kerék- és gumiabroncsméretek; |
| --- | --- |

4.3.2.1.

a vizsgálathoz használandó kerék- és gumiabroncsméretek;

| 4.3.2.2. | a megadott BF lefékezettség; |
| --- | --- |

4.3.2.2.

a megadott BF lefékezettség;

| 4.3.2.3. | a megadott Co féknyomatékküszöb. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

a megadott Co féknyomatékküszöb.

4.4.   Vizsgálati eljárás

4.4.1.   Előkészítés

| 4.4.1.1. | A 2. diagram mintája alapján el kell készíteni az elfogadható fékhatásosság-változatokat meghatározó diagramot, a gyártó által megadott lefékezettség felhasználásával. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

A 2. diagram mintája alapján el kell készíteni az elfogadható fékhatásosság-változatokat meghatározó diagramot, a gyártó által megadott lefékezettség felhasználásával.

| 4.4.1.2. | A fék működtetéséhez használt berendezés teljesítményét 1 % pontossággal kell kalibrálni. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

A fék működtetéséhez használt berendezés teljesítményét 1 % pontossággal kell kalibrálni.

| 4.4.1.3. | A vizsgálati terhelés dinamikus gumiabroncs sugarát a vizsgálati módszerben előírtak szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.4.1.3.

A vizsgálati terhelés dinamikus gumiabroncs sugarát a vizsgálati módszerben előírtak szerint kell meghatározni.

4.4.2.   Bekoptatási eljárás

| 4.4.2.1. | Dobfékek esetében a vizsgálatokat új fékbetétekkel és új dobbal (dobokkal) kell kezdeni, a fékbetéteket úgy kell megmunkálni, hogy a lehető legjobb kezdeti felfekvés legyen a fékbetétek és a fékdob(ok) között. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Dobfékek esetében a vizsgálatokat új fékbetétekkel és új dobbal (dobokkal) kell kezdeni, a fékbetéteket úgy kell megmunkálni, hogy a lehető legjobb kezdeti felfekvés legyen a fékbetétek és a fékdob(ok) között.

| 4.4.2.2. | Tárcsafékek esetében a vizsgálatokat új fékbetétekkel és féktárcsákkal kell kezdeni, a fékbetétek anyagának megmunkálása a gyártó mérlegelése szerint történik. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Tárcsafékek esetében a vizsgálatokat új fékbetétekkel és féktárcsákkal kell kezdeni, a fékbetétek anyagának megmunkálása a gyártó mérlegelése szerint történik.

| 4.4.2.3. | A féket 20-szor be kell nyomni 60 km/h kezdeti sebességről, elméletileg 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel. A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete egyik fékezés előtt sem haladhatja meg a 100°C-t. |
| --- | --- |

4.4.2.3.

A féket 20-szor be kell nyomni 60 km/h kezdeti sebességről, elméletileg 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel. A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete egyik fékezés előtt sem haladhatja meg a 100°C-t.

| 4.4.2.4. | El kell végezni 30 fékezést 60 km/h-ról 30 km/h-ig lassítva, elméletileg 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel és az egyes fékezések között 60 másodperc időközzel (4). A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete az első fékezés előtt nem haladhatja meg a 100°C-t. |
| --- | --- |

4.4.2.4.

El kell végezni 30 fékezést 60 km/h-ról 30 km/h-ig lassítva, elméletileg 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel és az egyes fékezések között 60 másodperc időközzel (4). A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete az első fékezés előtt nem haladhatja meg a 100°C-t.

| 4.4.2.5. | A fenti 4.4.2.4. szakaszban meghatározott 30 fékezés befejeztével és 120 másodperc szünet beiktatásával 5 fékezést kell végezni 60 km/h-ról 30 km/h-ig lassítva, 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel és az egyes fékezések között 120 másodperc időközzel (4). |
| --- | --- |

4.4.2.5.

A fenti 4.4.2.4. szakaszban meghatározott 30 fékezés befejeztével és 120 másodperc szünet beiktatásával 5 fékezést kell végezni 60 km/h-ról 30 km/h-ig lassítva, 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel és az egyes fékezések között 120 másodperc időközzel (4).

| 4.4.2.6. | A féket hússzor be kell nyomni 60 km/h kezdeti sebességről, 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel. A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete egyik fékezés előtt sem haladhatja meg a 150 °C-t. |
| --- | --- |

4.4.2.6.

A féket hússzor be kell nyomni 60 km/h kezdeti sebességről, 0,3 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő fékre gyakorolt erővel. A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete egyik fékezés előtt sem haladhatja meg a 150 °C-t.

| 4.4.2.7. | A fékhatásosság ellenőrzését az alábbiak szerint kell végezni:






  4.4.2.7.1. | Ki kell számítani a 0,2, 0,35 és 0,5 + 0,05 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő elméleti fékhatásosság értékek előállításához szükséges bemeneti nyomatékot. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.7.

A fékhatásosság ellenőrzését az alábbiak szerint kell végezni:

4.4.2.7.1.

Ki kell számítani a 0,2, 0,35 és 0,5 + 0,05 TR/vizsgálati tömegnek megfelelő elméleti fékhatásosság értékek előállításához szükséges bemeneti nyomatékot.

| 4.4.2.7.2. | A bemeneti féknyomaték minden egyes lefékezettségre történő meghatározása után ennek az értéknek állandónak kell maradnia minden egyes és soron következő fékezés során (állandó nyomás). |
| --- | --- |

4.4.2.7.2.

A bemeneti féknyomaték minden egyes lefékezettségre történő meghatározása után ennek az értéknek állandónak kell maradnia minden egyes és soron következő fékezés során (állandó nyomás).

| 4.4.2.7.3. | Fékezést kell végrehajtani a 4.4.2.7.1. szakaszban meghatározott minden egyes bementi féknyomatékkal, 60 km/h kezdeti sebességről. A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete egyik fékezés előtt sem haladhatja meg a 100 °C-t. |
| --- | --- |

4.4.2.7.3.

Fékezést kell végrehajtani a 4.4.2.7.1. szakaszban meghatározott minden egyes bementi féknyomatékkal, 60 km/h kezdeti sebességről. A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületének kezdeti hőmérséklete egyik fékezés előtt sem haladhatja meg a 100 °C-t.

| 4.4.2.8. | Meg kell ismételni a fenti 4.4.2.6. és 4.4.2.7.3. szakaszban meghatározott eljárásokat, melynél a 4.4.2.6. szerinti eljárás nem kötelező mindaddig, amíg a 0,5 TR/(vizsgált tömeg) állandó bemeneti értéken öt egymást követő nem monoton mérés szerinti fékhatásosság a legnagyobb érték mínusz 10 százalékának megfelelő tűréssel nem stabilizálódik. |
| --- | --- |

4.4.2.8.

Meg kell ismételni a fenti 4.4.2.6. és 4.4.2.7.3. szakaszban meghatározott eljárásokat, melynél a 4.4.2.6. szerinti eljárás nem kötelező mindaddig, amíg a 0,5 TR/(vizsgált tömeg) állandó bemeneti értéken öt egymást követő nem monoton mérés szerinti fékhatásosság a legnagyobb érték mínusz 10 százalékának megfelelő tűréssel nem stabilizálódik.

| 4.4.2.9. | Ha a gyártó országúti vizsgálati eredményekkel igazolni tudja, hogy a lefékezettség e bekoptatást követően eltér a közúton elért lefékezettségtől, további bekoptatás lehetséges.
  A további bekoptatás során a fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületén mért fékhőmérséklet nem haladhatja meg dobfékek esetében az 500 °C-t, tárcsafékek esetében pedig a 700 °C-t.
  Ennek az országúti vizsgálatnak tartós működtetésnek kell lennie, a 11. melléklet 3. függeléke szerint feljegyzendővel azonos típusú és modellű fékkel. A további működtetés megengedhetőségének meghatározása alapjául a 19. melléklet 4.4.3.4. szakasza szerint elvégzett legalább 3, a 0. típusú terhelt vizsgálatra országúti vizsgálat mellett meghatározott vizsgálat eredménye szolgál. A fékvizsgálatokat az e melléklet 8. függelékében előírtak szerint kell dokumentálni.
  A további bekoptatás adatait dokumentálni kell és azt csatolni kell a 11. melléklet 3. függelékének 2.3.1. szakaszában a BF lefékezettséghez, például a következő vizsgálati paraméterek megadásával:






  a) | fékhenger nyomása, bementi féknyomaték vagy a fékezés féknyomatéka; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.9.

Ha a gyártó országúti vizsgálati eredményekkel igazolni tudja, hogy a lefékezettség e bekoptatást követően eltér a közúton elért lefékezettségtől, további bekoptatás lehetséges.

A további bekoptatás során a fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületén mért fékhőmérséklet nem haladhatja meg dobfékek esetében az 500 °C-t, tárcsafékek esetében pedig a 700 °C-t.

Ennek az országúti vizsgálatnak tartós működtetésnek kell lennie, a 11. melléklet 3. függeléke szerint feljegyzendővel azonos típusú és modellű fékkel. A további működtetés megengedhetőségének meghatározása alapjául a 19. melléklet 4.4.3.4. szakasza szerint elvégzett legalább 3, a 0. típusú terhelt vizsgálatra országúti vizsgálat mellett meghatározott vizsgálat eredménye szolgál. A fékvizsgálatokat az e melléklet 8. függelékében előírtak szerint kell dokumentálni.

A további bekoptatás adatait dokumentálni kell és azt csatolni kell a 11. melléklet 3. függelékének 2.3.1. szakaszában a BF lefékezettséghez, például a következő vizsgálati paraméterek megadásával:

a)

fékhenger nyomása, bementi féknyomaték vagy a fékezés féknyomatéka;

| b) | sebesség a fékezés kezdetén és végén; |
| --- | --- |

b)

sebesség a fékezés kezdetén és végén;

| c) | állandó sebességnél az időtartam; |
| --- | --- |

c)

állandó sebességnél az időtartam;

| d) | hőmérséklet a fékezés kezdetén és végén vagy a fékciklus időtartama. |
| --- | --- |

d)

hőmérséklet a fékezés kezdetén és végén vagy a fékciklus időtartama.

| 4.4.2.10. | Ha ezt az eljárást inercia-próbapadon vagy görgős próbapadon végzik, hűtőlevegő korlátlan igénybevétele megengedett. |
| --- | --- |

4.4.2.10.

Ha ezt az eljárást inercia-próbapadon vagy görgős próbapadon végzik, hűtőlevegő korlátlan igénybevétele megengedett.

4.4.3.   Ellenőrző vizsgálat

| 4.4.3.1. | A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületén mért kezdeti hőmérséklet egyik fékezés megkezdésekor sem haladhatja meg a 100 °C-t. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

A fékbetétek/dob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületén mért kezdeti hőmérséklet egyik fékezés megkezdésekor sem haladhatja meg a 100 °C-t.

| 4.4.3.2. | A féknyomaték küszöbértékét a bemeneti féknyomaték mért értékéből kell meghatározni, a kalibrált bemeneti eszközre hivatkozással. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

A féknyomaték küszöbértékét a bemeneti féknyomaték mért értékéből kell meghatározni, a kalibrált bemeneti eszközre hivatkozással.

| 4.4.3.3. | A kezdeti sebesség minden fékezés esetében 60 + 2 km/h. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

A kezdeti sebesség minden fékezés esetében 60 + 2 km/h.

| 4.4.3.4. | Legalább hat egymást követő fékezést kell végezni 0,15-0,55 TR/(vizsgált tömeg)-ről, a működtető nyomás növekvő emelésével, melyet a működtető nyomás csökkenő emelésével végzett hat fékezés követ. |
| --- | --- |

4.4.3.4.

Legalább hat egymást követő fékezést kell végezni 0,15-0,55 TR/(vizsgált tömeg)-ről, a működtető nyomás növekvő emelésével, melyet a működtető nyomás csökkenő emelésével végzett hat fékezés követ.

| 4.4.3.5. | A 4.4.3.4. szakaszban előírt minden egyes fékezés tekintetében ki kell számítani a lefékezettséget, ezt korrigálni kell a gördülési ellenállással, majd ábrázolni kell az e melléklet 4.4.1.1. szakaszában meghatározott grafikonon. |
| --- | --- |

4.4.3.5.

A 4.4.3.4. szakaszban előírt minden egyes fékezés tekintetében ki kell számítani a lefékezettséget, ezt korrigálni kell a gördülési ellenállással, majd ábrázolni kell az e melléklet 4.4.1.1. szakaszában meghatározott grafikonon.

4.5.   Vizsgálati módszerek

4.5.1.   Országúti vizsgálat

| 4.5.1.1. | A fékhatás vizsgálatokat csak egy tengelyen kell végezni. |
| --- | --- |

4.5.1.1.

A fékhatás vizsgálatokat csak egy tengelyen kell végezni.

| 4.5.1.2. | A vizsgálatokat vízszintes úton, jó tapadású felületen és olyankor kell elvégezni, amikor a szél nem befolyásolhatja az eredményeket. |
| --- | --- |

4.5.1.2.

A vizsgálatokat vízszintes úton, jó tapadású felületen és olyankor kell elvégezni, amikor a szél nem befolyásolhatja az eredményeket.

| 4.5.1.3. | A pótkocsit (lehetőleg) az egyes fékek műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterheléséig kell megterhelni, azonban további terhelés is megengedhető annak biztosítására, hogy a vizsgált tengely terhelése megfelelő a 0,55 TR/(műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés fékenként) lefékezettség kerékblokkolás nélküli eléréshez. |
| --- | --- |

4.5.1.3.

A pótkocsit (lehetőleg) az egyes fékek műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterheléséig kell megterhelni, azonban további terhelés is megengedhető annak biztosítására, hogy a vizsgált tengely terhelése megfelelő a 0,55 TR/(műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés fékenként) lefékezettség kerékblokkolás nélküli eléréshez.

| 4.5.1.4. | A gumiabroncs dinamikus gördülő sugarának ellenőrzése történhet alacsony, 10 km/h alatti sebességen, a megtett útnak a kerék fordulatszáma függvényeként történő mérésével. A dinamikus gördülő sugár meghatározásához szükséges fordulatok száma legalább 10. |
| --- | --- |

4.5.1.4.

A gumiabroncs dinamikus gördülő sugarának ellenőrzése történhet alacsony, 10 km/h alatti sebességen, a megtett útnak a kerék fordulatszáma függvényeként történő mérésével. A dinamikus gördülő sugár meghatározásához szükséges fordulatok száma legalább 10.

| 4.5.1.5. | A járműszerelvény gördülési ellenállását a jármű sebességének 55-ről 45 km/h-ra történő csökkentéséhez szükséges időből és a megtett távolságból kell kiszámítani, amennyiben a vizsgálat ugyanabban az irányban történik, melyben az ellenőrző vizsgálatra is sor fog kerülni, valamint kioldott tengelykapcsolóval és a tartós fékrendszerek kiiktatásával. |
| --- | --- |

4.5.1.5.

A járműszerelvény gördülési ellenállását a jármű sebességének 55-ről 45 km/h-ra történő csökkentéséhez szükséges időből és a megtett távolságból kell kiszámítani, amennyiben a vizsgálat ugyanabban az irányban történik, melyben az ellenőrző vizsgálatra is sor fog kerülni, valamint kioldott tengelykapcsolóval és a tartós fékrendszerek kiiktatásával.

| 4.5.1.6. | Csak a vizsgált tengely fékjeit kell működtetni és el kell érni fék bemeneti eszközön az aszimptotikus érték 90 + 3 %-ának megfelelő bemeneti nyomást (legfeljebb 0,7 másodperc fékfelfutási idő után). A vizsgálatokat kioldott tengelykapcsolóval és kiiktatott tartós fékrendszerekkel kell végezni. |
| --- | --- |

4.5.1.6.

Csak a vizsgált tengely fékjeit kell működtetni és el kell érni fék bemeneti eszközön az aszimptotikus érték 90 + 3 %-ának megfelelő bemeneti nyomást (legfeljebb 0,7 másodperc fékfelfutási idő után). A vizsgálatokat kioldott tengelykapcsolóval és kiiktatott tartós fékrendszerekkel kell végezni.

| 4.5.1.7. | A fékek hézagát a vizsgálat kezdetén szűkre kell állítani. |
| --- | --- |

4.5.1.7.

A fékek hézagát a vizsgálat kezdetén szűkre kell állítani.

| 4.5.1.8. | A féknyomaték küszöbértékének számítása céljából a bemeneti féknyomatékot a kerék felemelésével és a fék fokozatos addig történő benyomásával kell meghatározni, míg a kerék kézzel történő forgatásakor ellenállás nem érezhető. |
| --- | --- |

4.5.1.8.

A féknyomaték küszöbértékének számítása céljából a bemeneti féknyomatékot a kerék felemelésével és a fék fokozatos addig történő benyomásával kell meghatározni, míg a kerék kézzel történő forgatásakor ellenállás nem érezhető.

| 4.5.1.9. | A v2 végső sebességet a 11. melléklet 2. függeléke 3.1.5. szakaszának megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.5.1.9.

A v2 végső sebességet a 11. melléklet 2. függeléke 3.1.5. szakaszának megfelelően kell meghatározni.

| 4.5.1.10. | A vizsgált tengely fékhatásosságát a sebesség közvetlen méréséből adódó lassulás és a 0,8 v1 és v2 között megtett útból kell kiszámítani, ahol v2 nem lehet kevesebb 0,1 v1-nél. Ezt a fenti 4. mellékletben meghatározott átlagos legnagyobb lassulással (MFDD) egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.5.1.10.

A vizsgált tengely fékhatásosságát a sebesség közvetlen méréséből adódó lassulás és a 0,8 v1 és v2 között megtett útból kell kiszámítani, ahol v2 nem lehet kevesebb 0,1 v1-nél. Ezt a fenti 4. mellékletben meghatározott átlagos legnagyobb lassulással (MFDD) egyenértékűnek kell tekinteni.

4.5.2.   Inercia-próbapadi vizsgálat

| 4.5.2.1. | A vizsgálatot egyetlen fékegységen kell elvégezni. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

A vizsgálatot egyetlen fékegységen kell elvégezni.

| 4.5.2.2. | A vizsgáló berendezésnek képesnek kell lennie az e melléklet 4.5.2.5. szakaszában előírt tehetetlenség létrehozására. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

A vizsgáló berendezésnek képesnek kell lennie az e melléklet 4.5.2.5. szakaszában előírt tehetetlenség létrehozására.

| 4.5.2.3. | A vizsgáló berendezés sebességét és kimeneti féknyomatékát 2 százalékon belüli pontossággal kell kalibrálni. |
| --- | --- |

4.5.2.3.

A vizsgáló berendezés sebességét és kimeneti féknyomatékát 2 százalékon belüli pontossággal kell kalibrálni.

| 4.5.2.4. | A vizsgálat műszerezettségének képesnek kell lennie legalább a következő adatok szolgáltatására:






  4.5.2.4.1. | a fékműködtető nyomás vagy erő folyamatos rögzítése; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.4.

A vizsgálat műszerezettségének képesnek kell lennie legalább a következő adatok szolgáltatására:

4.5.2.4.1.

a fékműködtető nyomás vagy erő folyamatos rögzítése;

| 4.5.2.4.2. | a fékberendezés által létrehozott kimeneti nyomaték folyamatos rögzítése; |
| --- | --- |

4.5.2.4.2.

a fékberendezés által létrehozott kimeneti nyomaték folyamatos rögzítése;

| 4.5.2.4.3. | a fékbetétek/fékdob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületén mért hőmérséklet folyamatos rögzítése. |
| --- | --- |

4.5.2.4.3.

a fékbetétek/fékdob és a tárcsafékbetét/féktárcsa érintkezési felületén mért hőmérséklet folyamatos rögzítése.

| 4.5.2.4.4. | a vizsgálat alatti sebesség. |
| --- | --- |

4.5.2.4.4.

a vizsgálat alatti sebesség.

| 4.5.2.5. | Az inercia-próbapad tehetetlenségét (IT) – ± 5 % tűréssel, ideértve az inercia-próbapad belső súrlódását – a 0,55 TR/(műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés fékenként)-hez szükséges egy kerékre jutó lineáris tehetetlenségéhez a lehető legközelebbre kell állítani, a következő képlet szerint:
  IT = Pd · R2

  ahol:







  IT | = | a tényleges forgási tehetetlenségi nyomaték (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | a gumiabroncs következő képlettel meghatározott gördülő sugara: 0,485 D |
| D | = | d + 2H (5) |
| d | = | keréktárcsa-átmérő egyezményes száma (mm) |
| H | = | névleges profilmagasság (mm) = S1 × 0,01 Ra |
| S1 | = | profilszélesség (mm) |
| Ra | = | névleges keresztmetszeti arány |
| Pd | = | műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés fékenként, a 4.3.1.5. szakaszban meghatározottak szerint. |

4.5.2.5.

Az inercia-próbapad tehetetlenségét (IT) – ± 5 % tűréssel, ideértve az inercia-próbapad belső súrlódását – a 0,55 TR/(műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés fékenként)-hez szükséges egy kerékre jutó lineáris tehetetlenségéhez a lehető legközelebbre kell állítani, a következő képlet szerint:

IT = Pd · R2

ahol:

IT

=

a tényleges forgási tehetetlenségi nyomaték (kgm2)

R

=

a gumiabroncs következő képlettel meghatározott gördülő sugara: 0,485 D

D

=

d + 2H (5)

d

=

keréktárcsa-átmérő egyezményes száma (mm)

H

=

névleges profilmagasság (mm) = S1 × 0,01 Ra

S1

=

profilszélesség (mm)

Ra

=

névleges keresztmetszeti arány

Pd

=

műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés fékenként, a 4.3.1.5. szakaszban meghatározottak szerint.

| 4.5.2.6. | Környezeti hőmérsékletű hűtőlevegő használható, a fék fölé a forgástengelyére merőlegesen legfeljebb 0,33 v sebességgel befújva. |
| --- | --- |

4.5.2.6.

Környezeti hőmérsékletű hűtőlevegő használható, a fék fölé a forgástengelyére merőlegesen legfeljebb 0,33 v sebességgel befújva.

| 4.5.2.7. | A fék hézagát a vizsgálat kezdetén szűkre kell állítani. |
| --- | --- |

4.5.2.7.

A fék hézagát a vizsgálat kezdetén szűkre kell állítani.

| 4.5.2.8. | A féknyomaték küszöbértéke számításának céljára a féknyomatékot a fék addig történő fokozatos benyomásával kell meghatározni, amikortól megfigyelhető a féknyomaték kialakulása. |
| --- | --- |

4.5.2.8.

A féknyomaték küszöbértéke számításának céljára a féknyomatékot a fék addig történő fokozatos benyomásával kell meghatározni, amikortól megfigyelhető a féknyomaték kialakulása.

| 4.5.2.9. | A fékhatásosságot a következő képletnek a mért kimeneti féknyomatékra történő alkalmazásával kell megállapítani:
  lefékezettség =

  ahol:







  Mt | = | Átlagos kimeneti féknyomaték (Nm) – távolság alapján |
| --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitációs gyorsulás (m/s2). |

4.5.2.9.

A fékhatásosságot a következő képletnek a mért kimeneti féknyomatékra történő alkalmazásával kell megállapítani:

lefékezettség = Formula

ahol:

Mt

=

Átlagos kimeneti féknyomaték (Nm) – távolság alapján

g

=

gravitációs gyorsulás (m/s2).

Az (Mt) átlagos kimeneti féknyomatékot a sebesség közvetlen méréséből adódó lassulás és a 0,8 v1 és v1 között megtett útból kell kiszámítani. Ezt kell a fenti 4. mellékletben meghatározott átlagos legnagyobb lassulással (MFDD) egyenértékűnek tekinteni.

4.5.3.   Görgős próbapadi vizsgálat

| 4.5.3.1. | A vizsgálatot egyetlen tengelyen egy vagy két fékkel kell végezni. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

A vizsgálatot egyetlen tengelyen egy vagy két fékkel kell végezni.

| 4.5.3.2. | A vizsgáló berendezésnek rendelkeznie kell egy kalibrált eszközzel a fék(ek) vizsgálatához szükséges terhelés szimulálására. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

A vizsgáló berendezésnek rendelkeznie kell egy kalibrált eszközzel a fék(ek) vizsgálatához szükséges terhelés szimulálására.

| 4.5.3.3. | A vizsgáló berendezés sebességét és kimeneti féknyomatékát 2 százalékon belüli pontossággal kell kalibrálni. A gumiabroncs (R) dinamikus gördülési sugarát a görgős próbapad és a vizsgált tengely fékezetlen kerekeinek 60 km/h-nak megfelelő sebességgel történő fordulatszámának megmérésével kell meghatározni és az alábbi képlettel kiszámítani:



  ahol:







  RR | = | a görgős próbapad sugara |
| --- | --- | --- | --- |
| nD | = | a görgős próbapad (forgási) fordulatszáma |
| nw | = | a tengely fékezetlen kerekeinek fordulatszáma |

4.5.3.3.

A vizsgáló berendezés sebességét és kimeneti féknyomatékát 2 százalékon belüli pontossággal kell kalibrálni. A gumiabroncs (R) dinamikus gördülési sugarát a görgős próbapad és a vizsgált tengely fékezetlen kerekeinek 60 km/h-nak megfelelő sebességgel történő fordulatszámának megmérésével kell meghatározni és az alábbi képlettel kiszámítani:

Formula

ahol:

RR

=

a görgős próbapad sugara

nD

=

a görgős próbapad (forgási) fordulatszáma

nw

=

a tengely fékezetlen kerekeinek fordulatszáma

| 4.5.3.4. | Környezeti hőmérsékletű hűtőlevegő használható, a fék fölé legfeljebb 0,33 v sebességgel befújva |
| --- | --- |

4.5.3.4.

Környezeti hőmérsékletű hűtőlevegő használható, a fék fölé legfeljebb 0,33 v sebességgel befújva

| 4.5.3.5. | A fék(ek) hézagát a vizsgálat kezdetén szűkre kell állítani. |
| --- | --- |

4.5.3.5.

A fék(ek) hézagát a vizsgálat kezdetén szűkre kell állítani.

| 4.5.3.6. | A féknyomaték küszöbértéke számításának céljára a féknyomatékot a fék(ek) addig történő fokozatos benyomásával kell meghatározni, amikortól megfigyelhető a féknyomaték kialakulása. |
| --- | --- |

4.5.3.6.

A féknyomaték küszöbértéke számításának céljára a féknyomatékot a fék(ek) addig történő fokozatos benyomásával kell meghatározni, amikortól megfigyelhető a féknyomaték kialakulása.

| 4.5.3.7. | A fékhatásosságot a lefékezettségre számított fékerő gumiabroncs kerületén történő megmérésével, a gördülési ellenállás figyelembe vételével kell meghatározni. A terhelt tengely gördülési ellenállását a gumiabroncs kerületén az erő 60 km/h sebességnél történő megmérésével kell meghatározni.
  Az átlagos kimeneti féknyomatéknak (Mt) azon két pillanat között mért értékeken kell alapulnia, amikor a működtető nyomás/erő a bemeneti eszközön a nyomás kialakulásától eléri aszimptotikus értéket, és amikor az energiabevitel eléri a 4.5.3.8. szakaszban meghatározott W60 értéket. |
| --- | --- |

4.5.3.7.

A fékhatásosságot a lefékezettségre számított fékerő gumiabroncs kerületén történő megmérésével, a gördülési ellenállás figyelembe vételével kell meghatározni. A terhelt tengely gördülési ellenállását a gumiabroncs kerületén az erő 60 km/h sebességnél történő megmérésével kell meghatározni.

Az átlagos kimeneti féknyomatéknak (Mt) azon két pillanat között mért értékeken kell alapulnia, amikor a működtető nyomás/erő a bemeneti eszközön a nyomás kialakulásától eléri aszimptotikus értéket, és amikor az energiabevitel eléri a 4.5.3.8. szakaszban meghatározott W60 értéket.

| 4.5.3.8. | A lefékezettség meghatározásához a 60 km/h-ról megállásig történő fékezéskor a vizsgált fék tengelyterhelésének megfelelő kinetikus energiával egyenértékű W60 energiabevitelt kell figyelembe venni.
  ahol: |
| --- | --- |

4.5.3.8.

A lefékezettség meghatározásához a 60 km/h-ról megállásig történő fékezéskor a vizsgált fék tengelyterhelésének megfelelő kinetikus energiával egyenértékű W60 energiabevitelt kell figyelembe venni.

ahol:

Formula

| 4.5.3.8.1. | Ha a v vizsgálati sebesség nem tartható fenn 60 + 2 km/h-n a lefékezettség 4.5.3.8. szakasz szerinti mérésekor, a lefékezettséget az FB fékerő és/vagy Mt kimeneti féknyomaték közvetlen méréséből kell meghatározni úgy, hogy e paraméter(ek) mérését nem befolyásolják a görgős próbapad tehetetlenségi tömegének dinamikus erői. |
| --- | --- |

4.5.3.8.1.

Ha a v vizsgálati sebesség nem tartható fenn 60 + 2 km/h-n a lefékezettség 4.5.3.8. szakasz szerinti mérésekor, a lefékezettséget az FB fékerő és/vagy Mt kimeneti féknyomaték közvetlen méréséből kell meghatározni úgy, hogy e paraméter(ek) mérését nem befolyásolják a görgős próbapad tehetetlenségi tömegének dinamikus erői.

4.6.   Ellenőrzési jegyzőkönyv

| 4.6.1. | A gyártó által megadott és a 4.4.3. szakasz szerint feljegyzett vizsgálati eredményekkel ellenőrzött fékhatásosság-jellemzőket a 11. melléklet 3. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni. |
| --- | --- |

4.6.1.

A gyártó által megadott és a 4.4.3. szakasz szerint feljegyzett vizsgálati eredményekkel ellenőrzött fékhatásosság-jellemzőket a 11. melléklet 3. függelékében megadott mintának megfelelő nyomtatványon kell közölni.

5.   BLOKKOLÁSGÁTLÓ FÉKRENDSZEREK (ABS):

5.1.   Általános előírások

| 5.1.1. | Ez a szakasz határozza meg a pótkocsi blokkolásgátló fékrendszere hatásosságának meghatározására szolgáló eljárást. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ez a szakasz határozza meg a pótkocsi blokkolásgátló fékrendszere hatásosságának meghatározására szolgáló eljárást.

| 5.1.2. | Az O4 kategóriájú pótkocsikon elvégzett vizsgálatokat úgy kell tekinteni, hogy azok lefedik az O3 kategóriájú pótkocsikra vonatkozó követelményeket is. |
| --- | --- |

5.1.2.

Az O4 kategóriájú pótkocsikon elvégzett vizsgálatokat úgy kell tekinteni, hogy azok lefedik az O3 kategóriájú pótkocsikra vonatkozó követelményeket is.

5.2.   Adatközlő lap

| 5.2.1. | A blokkolásgátló rendszer gyártója adja át a műszaki szolgálatnak az azon rendszer(ek)re vonatkozó értesítést, melyek fékhatásosságát ellenőrizni kell. Ennek a dokumentumnak legalább az e melléklet 5. függelékében meghatározott adatokat kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

5.2.1.

A blokkolásgátló rendszer gyártója adja át a műszaki szolgálatnak az azon rendszer(ek)re vonatkozó értesítést, melyek fékhatásosságát ellenőrizni kell. Ennek a dokumentumnak legalább az e melléklet 5. függelékében meghatározott adatokat kell tartalmaznia.

5.3.   A vizsgálati járművek meghatározása

| 5.3.1. | Az adatközlő lapon szolgáltatott adatok alapján, különös tekintettel az 5. függelék 2.1. szakaszában meghatározott pótkocsitípusokon való alkalmazásokra, a műszaki szolgálat vizsgálatokat végez legfeljebb háromtengelyes, a típust képviselő olyan pótkocsikkal, melyek a megfelelő blokkolásgátló fékrendszerrel/konfigurációval vannak felszerelve. Ezenkívül az értékelendő pótkocsik kiválasztásakor figyelembe kell venni a következő szakaszokban meghatározott paramétereket is.






  5.3.1.1. | A felfüggesztés típusa: a blokkolásgátló rendszer hatásossága kiértékelésének módszerét a felfüggesztés típusa szempontjából a következő módon kell megválasztani: | Félpótkocsik: minden felfüggesztési csoportból (pl. mechanikus, kiegyenlített stb.) egy a jóváhagyandó típust jól képviselő pótkocsit kell választani. |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.1.

Az adatközlő lapon szolgáltatott adatok alapján, különös tekintettel az 5. függelék 2.1. szakaszában meghatározott pótkocsitípusokon való alkalmazásokra, a műszaki szolgálat vizsgálatokat végez legfeljebb háromtengelyes, a típust képviselő olyan pótkocsikkal, melyek a megfelelő blokkolásgátló fékrendszerrel/konfigurációval vannak felszerelve. Ezenkívül az értékelendő pótkocsik kiválasztásakor figyelembe kell venni a következő szakaszokban meghatározott paramétereket is.

5.3.1.1.

A felfüggesztés típusa: a blokkolásgátló rendszer hatásossága kiértékelésének módszerét a felfüggesztés típusa szempontjából a következő módon kell megválasztani:

Félpótkocsik: minden felfüggesztési csoportból (pl. mechanikus, kiegyenlített stb.) egy a jóváhagyandó típust jól képviselő pótkocsit kell választani.

| | Forgózsámolyos pótkocsik: Az értékelést egy bármilyen felfüggesztéstípussal rendelkező pótkocsin kell elvégezni. |
| --- | --- |

Forgózsámolyos pótkocsik: Az értékelést egy bármilyen felfüggesztéstípussal rendelkező pótkocsin kell elvégezni.

| 5.3.1.2. | Tengelytávolság: félpótkocsiknál a tengelytáv nem korlátozó tényező, de forgózsámolyos pótkocsiknál a legrövidebb tengelytávút kell választani. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Tengelytávolság: félpótkocsiknál a tengelytáv nem korlátozó tényező, de forgózsámolyos pótkocsiknál a legrövidebb tengelytávút kell választani.

| 5.3.1.3. | A fék típusa: a jóváhagyást kulcsos fékekre kell korlátozni, de ha más féktípus is használatba kerül, összehasonlító vizsgálatot lehet előírni. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

A fék típusa: a jóváhagyást kulcsos fékekre kell korlátozni, de ha más féktípus is használatba kerül, összehasonlító vizsgálatot lehet előírni.

| 5.3.1.4. | Terhelésfüggő fékerő-szabályozó: a tapadáskihasználást a terhelésérzékelő szelep terhelt és terheletlen helyzetbe állítása mellett kell meghatározni. Ezen előírás 13. melléklete 2.7. szakaszának követelményei minden esetben érvényesülnek. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Terhelésfüggő fékerő-szabályozó: a tapadáskihasználást a terhelésérzékelő szelep terhelt és terheletlen helyzetbe állítása mellett kell meghatározni. Ezen előírás 13. melléklete 2.7. szakaszának követelményei minden esetben érvényesülnek.

| 5.3.1.5. | Fékezés: a tapadáskihasználás meghatározásakor a vizsgálatok során fel kell jegyezni a különböző fékműködtetési módokat. Az egyik pótkocsi vizsgálatainál kapott adatok felhasználhatók egy másik, ugyanolyan típusú pótkocsihoz. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Fékezés: a tapadáskihasználás meghatározásakor a vizsgálatok során fel kell jegyezni a különböző fékműködtetési módokat. Az egyik pótkocsi vizsgálatainál kapott adatok felhasználhatók egy másik, ugyanolyan típusú pótkocsihoz.

| 5.3.2. | Minden vizsgálatnak alávetett pótkocsitípusnál az előírás 10. mellékletének függeléke (2. és 4. ábra) szerinti fékkompatibilitást bemutató dokumentációt rendelkezésre kell bocsátani a megfelelőség igazolása céljából. |
| --- | --- |

5.3.2.

Minden vizsgálatnak alávetett pótkocsitípusnál az előírás 10. mellékletének függeléke (2. és 4. ábra) szerinti fékkompatibilitást bemutató dokumentációt rendelkezésre kell bocsátani a megfelelőség igazolása céljából.

| 5.3.3. | A jóváhagyás szempontjából a félpótkocsikat és a középtengelyes pótkocsikat ugyanannak a járműtípusnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.3.3.

A jóváhagyás szempontjából a félpótkocsikat és a középtengelyes pótkocsikat ugyanannak a járműtípusnak kell tekinteni.

5.4.   Vizsgálati ütemterv

5.4.1.   A műszaki szolgálatnak a következő vizsgálatokat kell végrehajtania az e melléklet 5.3. szakaszában meghatározott járművön/járműveken minden blokkolásgátlórendszer-konfigurációra, figyelemmel az e melléklet 2.1. szakasza szerinti alkalmazási jegyzékre. Mindazonáltal a legkedvezőtlenebb esetre vonatkozó kereszthivatkozás bizonyos vizsgálatokat feleslegessé tehet. Ha ténylegesen elvégzik a legkedvezőtlenebb esetre vonatkozó vizsgálatot, azt fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

5.4.1.1.   Tapadáskihasználás – a gyártói adatközlő lapon (lásd e melléklet 5. függelékének 2.1. szakaszát) meghatározott minden ABS-konfigurációra és pótkocsitípusra el kell végezni az előírás 13. mellékletének 6.2. szakaszában meghatározott eljárás szerinti vizsgálatokat.

5.4.1.2.   Energiafogyasztás

| 5.4.1.2.1. | Tengelyterhelés – a vizsgálandó pótkocsikat úgy kell megterhelni, hogy a tengelyterhelés 2 500 kg +/– 200 kg vagy a megengedett statikus tengelyterhelés 35 %-a +/– 200 kg legyen, amelyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1.

Tengelyterhelés – a vizsgálandó pótkocsikat úgy kell megterhelni, hogy a tengelyterhelés 2 500 kg +/– 200 kg vagy a megengedett statikus tengelyterhelés 35 %-a +/– 200 kg legyen, amelyik az alacsonyabb.

| 5.4.1.2.2. | Biztosítani kell, hogy a blokkolásgátló fékrendszer teljes munkaciklusa teljesíthető legyen az ezen előírás 13. mellékletének 6.1.3. szakaszában meghatározott dinamikus vizsgálatok során. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2.

Biztosítani kell, hogy a blokkolásgátló fékrendszer teljes munkaciklusa teljesíthető legyen az ezen előírás 13. mellékletének 6.1.3. szakaszában meghatározott dinamikus vizsgálatok során.

| 5.4.1.2.3. | Energiafogyasztási vizsgálat – minden ABS-konfigurációra el kell végezni az ezen előírás 13. mellékletének 6.1. szakaszában meghatározott eljárásnak megfelelő vizsgálatokat. |
| --- | --- |

5.4.1.2.3.

Energiafogyasztási vizsgálat – minden ABS-konfigurációra el kell végezni az ezen előírás 13. mellékletének 6.1. szakaszában meghatározott eljárásnak megfelelő vizsgálatokat.

| 5.4.1.2.4. | Annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy a jóváhagyásra benyújtott pótkocsik teljesítik-e a blokkolásgátló energiafogyasztási követelményeit (lásd a 13. melléklet 6.1. szakaszát), a következő ellenőrzéseket kell végrehajtani:






  5.4.1.2.4.1. | Az energiafogyasztási vizsgálat (5.4.1.2.3. szakasz) megkezdése előtt a nem beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékek esetében a fékeket úgy kell beállítani, hogy az (sT) fékkamra-nyomórúd útja és a kar (lT) hossza közötti (Rl) arány 0,2 legyen. Ezt az arányt 650 kPa fékkamranyomásra kell meghatározni.
  Példa lT = 130 mm,
  sT 650 kPa fékkamranyomásnál = 26 mm
  R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2
  A beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékek esetében a fékeket a gyártó által meghatározott normál üzemi hézaggal kell beállítani.
  A fékek fentiek szerinti beállítását hideg (< 100 °C) fékeknél kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.4.

Annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy a jóváhagyásra benyújtott pótkocsik teljesítik-e a blokkolásgátló energiafogyasztási követelményeit (lásd a 13. melléklet 6.1. szakaszát), a következő ellenőrzéseket kell végrehajtani:

5.4.1.2.4.1.

Az energiafogyasztási vizsgálat (5.4.1.2.3. szakasz) megkezdése előtt a nem beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékek esetében a fékeket úgy kell beállítani, hogy az (sT) fékkamra-nyomórúd útja és a kar (lT) hossza közötti (Rl) arány 0,2 legyen. Ezt az arányt 650 kPa fékkamranyomásra kell meghatározni.

Példa lT = 130 mm,

sT 650 kPa fékkamranyomásnál = 26 mm

R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2

A beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékek esetében a fékeket a gyártó által meghatározott normál üzemi hézaggal kell beállítani.

A fékek fentiek szerinti beállítását hideg (< 100 °C) fékeknél kell elvégezni.

| 5.4.1.2.4.2. | A terhelésérzékelő szelepet terhelt helyzetbe állítva és a kezdeti energiaszintet az előírás 13. mellékletének 6.1.2. szakasza szerint beállítva, az energiatároló berendezés(eke)t le kell választani a levegő utánpótlástól. A fékeket úgy kell működtetni, hogy a nyomás a kapcsolófejnél 650 kPa legyen, majd fel kell azokat engedni. További fékezéseket kell végrehajtani mindaddig, amíg a fékkamrák nyomása akkora nem lesz, mint a fenti 5.4.1.2.1. és 5.4.1.2.2. szakaszban meghatározott vizsgálati eljárás elvégzése után. Az egyenértékű fékezések (ner) számát fel kell jegyezni.
  A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell jegyezni a statikus fékezések (ne) ezzel egyenértékű számát.
  Ahol ne = 1,2 · ner és egész számra kell felkerekíteni |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.2.

A terhelésérzékelő szelepet terhelt helyzetbe állítva és a kezdeti energiaszintet az előírás 13. mellékletének 6.1.2. szakasza szerint beállítva, az energiatároló berendezés(eke)t le kell választani a levegő utánpótlástól. A fékeket úgy kell működtetni, hogy a nyomás a kapcsolófejnél 650 kPa legyen, majd fel kell azokat engedni. További fékezéseket kell végrehajtani mindaddig, amíg a fékkamrák nyomása akkora nem lesz, mint a fenti 5.4.1.2.1. és 5.4.1.2.2. szakaszban meghatározott vizsgálati eljárás elvégzése után. Az egyenértékű fékezések (ner) számát fel kell jegyezni.

A vizsgálati jegyzőkönyvben fel kell jegyezni a statikus fékezések (ne) ezzel egyenértékű számát.

Ahol ne = 1,2 · ner és egész számra kell felkerekíteni

5.4.1.3.   Vizsgálatok különböző tapadási tényezőjű úton – Ha egy blokkolásgátló rendszert A kategóriájú rendszernek kívánnak nyilvánítani, akkor minden ilyen blokkolásgátló rendszer konfigurációt alá kell vetni az előírás 13. melléklet 6.3.2. szakasza hatásossági vizsgálatának.

5.4.1.4.   Fékhatásosság kis és nagy sebességnél

| 5.4.1.4.1. | A tapadáskihasználás vizsgálatára beállított pótkocsival el kell végezni a kis és nagy sebességű hatásossági vizsgálatot az előírás 13. mellékletének 6.3.1. szakasza szerint. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1.

A tapadáskihasználás vizsgálatára beállított pótkocsival el kell végezni a kis és nagy sebességű hatásossági vizsgálatot az előírás 13. mellékletének 6.3.1. szakasza szerint.

| 5.4.1.4.2. | Ahol tűrés lehetséges a jeladó fogszáma és a gumiabroncs kerülete között, funkcionális vizsgálatokat kell végezni a szélső tűréseknél az előírás 13. mellékletének 6.3. szakasza szerint. Ezt különböző gumiabroncsméretekkel vagy a frekvencia szélső értékeit szimuláló különleges jeladók alkalmazásával lehet elérni. |
| --- | --- |

5.4.1.4.2.

Ahol tűrés lehetséges a jeladó fogszáma és a gumiabroncs kerülete között, funkcionális vizsgálatokat kell végezni a szélső tűréseknél az előírás 13. mellékletének 6.3. szakasza szerint. Ezt különböző gumiabroncsméretekkel vagy a frekvencia szélső értékeit szimuláló különleges jeladók alkalmazásával lehet elérni.

5.4.1.5.   Kiegészítő vizsgálatok

A következő kiegészítő vizsgálatokat kell elvégezni fékezetlen vontatójárművel és terheletlen pótkocsival.

| 5.4.1.5.1. | Ha valamely tengely/futómű (kH) nagy tapadású felületről (kL) kis tapadású felületre tér át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2, a kapcsolófejnél mérhető 650 kPa fékező nyomás mellett a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak. A haladási sebességet és a pótkocsi fékezésének pillanatát úgy kell kiszámítani, hogy a nagy tapadású felületen teljes munkaciklusokat végző blokkolásgátló rendszer mellett az egyik felületről a másikra történő áttérés körülbelül 80 km/h és 40 km/h sebességgel történjék. |
| --- | --- |

5.4.1.5.1.

Ha valamely tengely/futómű (kH) nagy tapadású felületről (kL) kis tapadású felületre tér át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2, a kapcsolófejnél mérhető 650 kPa fékező nyomás mellett a közvetlenül szabályozott kerekek nem blokkolhatnak. A haladási sebességet és a pótkocsi fékezésének pillanatát úgy kell kiszámítani, hogy a nagy tapadású felületen teljes munkaciklusokat végző blokkolásgátló rendszer mellett az egyik felületről a másikra történő áttérés körülbelül 80 km/h és 40 km/h sebességgel történjék.

| 5.4.1.5.2. | Ha egy pótkocsi (kL) kis tapadású felületről (kH) nagy tapadású felületre halad át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2, a kapcsolófejnél mérhető 650 kPa fékező nyomás mellett a fékkamrák nyomása ésszerű időn belül megfelelően nagy értéket érhet el, és a pótkocsi nem térhet ki kezdeti haladási irányából. A haladási sebességet és a fékezés pillanatát úgy kell kiszámítani, hogy a kis tapadású felületen teljes munkaciklusokat végző blokkolásgátló rendszer mellett az egyik felületről a másikra történő áthaladás körülbelül 50 km/h sebességgel történjék. |
| --- | --- |

5.4.1.5.2.

Ha egy pótkocsi (kL) kis tapadású felületről (kH) nagy tapadású felületre halad át, ahol kH ≥ 0,5 és kH/kL ≥ 2, a kapcsolófejnél mérhető 650 kPa fékező nyomás mellett a fékkamrák nyomása ésszerű időn belül megfelelően nagy értéket érhet el, és a pótkocsi nem térhet ki kezdeti haladási irányából. A haladási sebességet és a fékezés pillanatát úgy kell kiszámítani, hogy a kis tapadású felületen teljes munkaciklusokat végző blokkolásgátló rendszer mellett az egyik felületről a másikra történő áthaladás körülbelül 50 km/h sebességgel történjék.

5.4.1.6.   A vezérlő(k) dokumentációját az előírás 5.1.5. szakaszának és 13. melléklete 4.1. szakaszának megfelelően kell rendelkezésre bocsátani, ideértve a 12. lábjegyzetet is.

5.5.   Jóváhagyási jegyzőkönyv

| 5.5.1. | Jóváhagyási jegyzőkönyvet kell készíteni, melynek tartalmát e melléklet 6. függeléke határozza meg.

  2.   Diagram |
| --- | --- |

5.5.1.

Jóváhagyási jegyzőkönyvet kell készíteni, melynek tartalmát e melléklet 6. függeléke határozza meg.

2.   Diagram

Image

---

(1)  Egyenértékű információk bemutatása esetén más fékkamra-kialakítások is jóváhagyhatóak.

(2)  Egyenértékű adatok esetén más rugóerő-tárolós fékkialakítások is engedélyezhetők.

(3)  Egyenértékű adatok esetén más fékkialakítások is engedélyezhetők.

(4)  Ha az országúti vizsgálati módszert vagy a görgős fékpróbapados vizsgálati módszert kell használni, az itt meghatározottal azonos energiabevitelt kell alkalmazni.

(5)  A gumiabroncs 54. sz. előírásban meghatározott külső átmérője.

1. FÜGGELÉK

Ellenőrzési jegyzőkönyv mintája membrános fékkamrákhoz

JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

| 1. | Azonosítás: |
| --- | --- |

1.

Azonosítás:

| 1.1. | Gyártó: (név és cím) |
| --- | --- |

1.1.

Gyártó: (név és cím)

| 1.2. | Gyártmány: (1) |
| --- | --- |

1.2.

Gyártmány: (1)

| 1.3. | Típus: (1) |
| --- | --- |

1.3.

Típus: (1)

| 1.4. | Alkatrészszám: (1) |
| --- | --- |

1.4.

Alkatrészszám: (1)

| 2. | Működési körülmények: |
| --- | --- |

2.

Működési körülmények:

| 2.1. | Legnagyobb üzemi nyomás: |
| --- | --- |

2.1.

Legnagyobb üzemi nyomás:

| 3. | A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzők: |
| --- | --- |

3.

A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzők:

| 3.1. | Legnagyobb löket (smax) 650 kPa-nál (2) |
| --- | --- |

3.1.

Legnagyobb löket (smax) 650 kPa-nál (2)

| 3.2. | Átlagos tolóerő (ThA) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.2.

Átlagos tolóerő (ThA) – f (p) (2)

| 3.3. | Hasznos löket (sp) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.3.

Hasznos löket (sp) – f (p) (2)

| 3.3.1. | Az a nyomástartomány, amelyben a fenti hasznos löket érvényes: (lásd a 19. melléklet 2.3.4. szakaszát) |
| --- | --- |

3.3.1.

Az a nyomástartomány, amelyben a fenti hasznos löket érvényes: (lásd a 19. melléklet 2.3.4. szakaszát)

| 3.4. | A (p15) 15 mm-es nyomórúd löket létrehozásához a ThA – f(p) vagy a megadott érték alapján szükséges nyomás (2)
   (3). |
| --- | --- |

3.4.

A (p15) 15 mm-es nyomórúd löket létrehozásához a ThA – f(p) vagy a megadott érték alapján szükséges nyomás (2)
   (3).

| 4. | Hatály
  A fékkamra O3 és O4 kategóriájú pótkocsikon használható ... igen/nem
  A fékkamra csak O3 kategóriájú pótkocsikon használható ... igen/nem |
| --- | --- |

4.

Hatály

A fékkamra O3 és O4 kategóriájú pótkocsikon használható ... igen/nem

A fékkamra csak O3 kategóriájú pótkocsikon használható ... igen/nem

| 5. | A vizsgálatot végző műszaki szolgálat/típus-jóváhagyási hatóság (4) neve:
  ... |
| --- | --- |

5.

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat/típus-jóváhagyási hatóság (4) neve:

...

| 6. | A vizsgálat időpontja: ... |
| --- | --- |

6.

A vizsgálat időpontja: ...

| 7. | E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 19. mellékletének megfelelően történt
  A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (4)

  Aláírás: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

7.

E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 19. mellékletének megfelelően történt

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (4)

Aláírás: ... Dátum: ...

| 8. | Jóváhagyó hatóság (4):
  Aláírás: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

8.

Jóváhagyó hatóság (4):

Aláírás: ... Dátum: ...

| 9. | Vizsgálati dokumentumok:
  2. függelék, ..., ... |
| --- | --- |

9.

Vizsgálati dokumentumok:

2. függelék, ..., ...

---

(1)  A fékkamrán jelölni kell, a vizsgálati jegyzőkönyvbe azonban csak az anyaalkatrész számát kell feljegyezni, a modellváltozatokat nem kell feltüntetni.

(2)  Az azonosítást módosítani kell minden olyan módosítás esetén, mely hatást gyakorol a 3.1., 3.2. és 3.3. jellemzők fékhatásosságára.

(3)  A jegyzőkönyvben meghatározott jellegzetességek 10. melléklet tekintetében történő alkalmazásának céljaira feltételezni kell, hogy 100 kPa nyomáson a p15-től a megadott ThA – f(p)-ig a kapcsolat lineáris.

(4)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

2. FÜGGELÉK

Referencia-jegyzőkönyv mintája membrános fékkamrák vizsgálati eredményeihez

JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

| 1. | Vizsgálati eredmények feljegyzése (1) a következő számú alkatrészhez: ...







  Nyomás (2)

  p – (kPa) | Átlagos löket
  ThA – (N) | Hasznos löket
  sp – (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

1.

Vizsgálati eredmények feljegyzése (1) a következő számú alkatrészhez: ...

Nyomás (2)

p – (kPa)

Átlagos löket

ThA – (N)

Hasznos löket

sp – (mm)

---

(1)  A vizsgált 6 minta mindegyikére elkészítendő.

(2)  A „p” nyomás az e melléklet 2.2.2. szakaszában meghatározott vizsgálat során használt tényleges nyomás.

3. FÜGGELÉK

ELLENŐRZÉSI JEGYZŐKÖNYV MINTÁJA RUGÓERŐ-TÁROLÓS FÉKEKHEZ

JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

| 1. | Azonosítás: |
| --- | --- |

1.

Azonosítás:

| 1.1. | Gyártó: (név és cím) |
| --- | --- |

1.1.

Gyártó: (név és cím)

| 1.2. | Gyártmány: (1) |
| --- | --- |

1.2.

Gyártmány: (1)

| 1.3. | Típus: (1) |
| --- | --- |

1.3.

Típus: (1)

| 1.4. | Alkatrészszám: (1) |
| --- | --- |

1.4.

Alkatrészszám: (1)

| 2. | Működési körülmények: |
| --- | --- |

2.

Működési körülmények:

| 2.1. | Legnagyobb üzemi nyomás: |
| --- | --- |

2.1.

Legnagyobb üzemi nyomás:

| 3. | A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzők: |
| --- | --- |

3.

A gyártó által megadott fékhatásosság-jellemzők:

| 3.1. | Legnagyobb löket (smax) (2) |
| --- | --- |

3.1.

Legnagyobb löket (smax) (2)

| 3.2. | Rugó tolóereje (Ths) - f (s) (2) |
| --- | --- |

3.2.

Rugó tolóereje (Ths) - f (s) (2)

| 3.3. | Kioldási nyomás (10 mm-es löketnél) (2) |
| --- | --- |

3.3.

Kioldási nyomás (10 mm-es löketnél) (2)

| 4. | A mérés időpontja: |
| --- | --- |

4.

A mérés időpontja:

| 5. | E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 19. mellékletének megfelelően történt.
  A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3)

  Aláírás: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

5.

E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 19. mellékletének megfelelően történt.

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (3)

Aláírás: ... Dátum: ...

| 6. | Jóváhagyó hatóság (3):
  Aláírás: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

6.

Jóváhagyó hatóság (3):

Aláírás: ... Dátum: ...

| 7. | Vizsgálati dokumentumok:
  4. függelék, ..., ... |
| --- | --- |

7.

Vizsgálati dokumentumok:

4. függelék, ..., ...

---

(1)  A rugóerő-tárolós féken jelölni kell, a vizsgálati jegyzőkönyvbe azonban csak az anyaalkatrész számát kell feljegyezni, a modellváltozatokat nem kell feltüntetni.

(2)  Az azonosítást módosítani kell minden olyan módosítás esetén, mely hatást gyakorol a 3.1., 3.2. és 3.3. jellemzők fékhatásosságára.

(3)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

4. FÜGGELÉK

REFERENCIA-JEGYZŐKÖNYV MINTÁJA RUGÓERŐ-TÁROLÓS FÉKEK VIZSGÁLATI EREDMÉNYEIHEZ

JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

| 1. | Vizsgálati eredmények feljegyzése (1) a következő számú alkatrészhez: ...






  Löket (2)

  s – (mm) | Tolóerő
  Ths – (N) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

1.

Vizsgálati eredmények feljegyzése (1) a következő számú alkatrészhez: ...

Löket (2)

s – (mm)

Tolóerő

Ths – (N)

Kioldási nyomás (10 mm-es löketnél) ... kPa

---

(1)  A vizsgált 6 minta mindegyikére elkészítendő.

(2)  Az „s” löket az e melléklet 2.2.2 szakaszában meghatározott vizsgálat során használt tényleges löket értéke.

5. FÜGGELÉK

PÓTKOCSI BLOKKOLÁSGÁTLÓ FÉKRENDSZERÉNEK ADATKÖZLŐ LAPJA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | A gyártó neve: |
| --- | --- |

1.1.

A gyártó neve:

| 1.2. | A rendszer neve: |
| --- | --- |

1.2.

A rendszer neve:

| 1.3. | A rendszer változatai: |
| --- | --- |

1.3.

A rendszer változatai:

| 1.4. | A rendszer konfigurációi (pl. 2S/1M, 2S/2 M stb.): |
| --- | --- |

1.4.

A rendszer konfigurációi (pl. 2S/1M, 2S/2 M stb.):

| 1.5. | A rendszer alapvető működésének és/vagy alapelvének magyarázata |
| --- | --- |

1.5.

A rendszer alapvető működésének és/vagy alapelvének magyarázata

2.   ALKALMAZÁSOK

| 2.1. | Azon pótkocsitípusok és blokkolásgátló rendszer konfigurációk felsorolása, amelyekre a jóváhagyást kérelmezik. |
| --- | --- |

2.1.

Azon pótkocsitípusok és blokkolásgátló rendszer konfigurációk felsorolása, amelyekre a jóváhagyást kérelmezik.

| 2.2. | A fenti 2.1. szakaszban meghatározott pótkocsikba szerelt rendszer-konfigurációk vázlatos kapcsolási ábrája az alábbi paraméterek figyelembevételével: | Érzékelők elhelyezése |
| --- | --- | --- |

2.2.

A fenti 2.1. szakaszban meghatározott pótkocsikba szerelt rendszer-konfigurációk vázlatos kapcsolási ábrája az alábbi paraméterek figyelembevételével:

Érzékelők elhelyezése

| | Modulátorok elhelyezése |
| --- | --- |

Modulátorok elhelyezése

| | Felemelhető tengelyek |
| --- | --- |

Felemelhető tengelyek

| | Kormányzó tengelyek |
| --- | --- |

Kormányzó tengelyek

| | Csövek: típus – furatméret(ek) és -hosszak |
| --- | --- |

Csövek: típus – furatméret(ek) és -hosszak

| 2.3. | A gumiabroncs kerületének és a jeladó felbontóképességének aránya, ennek tűrései. |
| --- | --- |

2.3.

A gumiabroncs kerületének és a jeladó felbontóképességének aránya, ennek tűrései.

| 2.4. | A gumiabroncs-kerület tűrése egy tengely és egy ugyanilyen jeladóval felszerelt másik tengely között. |
| --- | --- |

2.4.

A gumiabroncs-kerület tűrése egy tengely és egy ugyanilyen jeladóval felszerelt másik tengely között.

| 2.5. | Alkalmazási kör a felfüggesztés típusa tekintetében:







  Légrugó | : | Bármely típusú kiegyenlített „lengőkaros” légrugó |
| --- | --- | --- | --- |
| Egyéb felfüggesztések | : | a gyártó határozza meg, modell és típus (kiegyenlített/kiegyenlítetlen). |

2.5.

Alkalmazási kör a felfüggesztés típusa tekintetében:

Légrugó

:

Bármely típusú kiegyenlített „lengőkaros” légrugó

Egyéb felfüggesztések

:

a gyártó határozza meg, modell és típus (kiegyenlített/kiegyenlítetlen).

| 2.6. | Ajánlások a differenciálfék bemenő féknyomatékára (ha van ilyen), tekintettel a blokkolásgátló rendszer konfigurációra és a pótkocsifutóműre. |
| --- | --- |

2.6.

Ajánlások a differenciálfék bemenő féknyomatékára (ha van ilyen), tekintettel a blokkolásgátló rendszer konfigurációra és a pótkocsifutóműre.

| 2.7. | Kiegészítő információk (ha van ilyen) a blokkolásgátló rendszer alkalmazására vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.7.

Kiegészítő információk (ha van ilyen) a blokkolásgátló rendszer alkalmazására vonatkozóan.

3.   AZ ALKATRÉSZEK LEÍRÁSA

| 3.1. | Érzékelő(k)
  Működés
  Azonosítás (pl. alkatrészszám(ok)) |
| --- | --- |

3.1.

Érzékelő(k)

Működés

Azonosítás (pl. alkatrészszám(ok))

| 3.2. | Vezérlő(k)
  Általános leírás és működés
  Azonosítás (pl. alkatrészszám(ok))
  A vezérlő(k) biztonsági vonatkozásai
  További jellemzők (pl. lassítófék-működtetés, önműködő konfiguráció, változó paraméterek, diagnosztika). |
| --- | --- |

3.2.

Vezérlő(k)

Általános leírás és működés

Azonosítás (pl. alkatrészszám(ok))

A vezérlő(k) biztonsági vonatkozásai

További jellemzők (pl. lassítófék-működtetés, önműködő konfiguráció, változó paraméterek, diagnosztika).

| 3.3. | Modulátor(ok)
  Általános leírás és működés
  Azonosítás (pl. alkatrészszám(ok))
  Korlátozások (pl. a szabályozandó legnagyobb szállított térfogatok) |
| --- | --- |

3.3.

Modulátor(ok)

Általános leírás és működés

Azonosítás (pl. alkatrészszám(ok))

Korlátozások (pl. a szabályozandó legnagyobb szállított térfogatok)

| 3.4. | Villamos berendezés
  Kapcsolási rajz(ok)
  Áramellátási módszerek
  Lámpajelzések sorrendje(i) |
| --- | --- |

3.4.

Villamos berendezés

Kapcsolási rajz(ok)

Áramellátási módszerek

Lámpajelzések sorrendje(i)

| 3.5. | Pneumatikus körök
  A fenti 2.1. szakaszban meghatározott pótkocsitípusokon alkalmazott blokkolásgátló rendszer konfigurációkra vonatkozó fékezési sémák
  A rendszer hatásosságát befolyásoló csőméretek és a hozzájuk tartozó hosszak korlátozásai (pl. a modulátor és a fékkamra között) |
| --- | --- |

3.5.

Pneumatikus körök

A fenti 2.1. szakaszban meghatározott pótkocsitípusokon alkalmazott blokkolásgátló rendszer konfigurációkra vonatkozó fékezési sémák

A rendszer hatásosságát befolyásoló csőméretek és a hozzájuk tartozó hosszak korlátozásai (pl. a modulátor és a fékkamra között)

| 3.6. | Elektromágneses összeférhetőség |
| --- | --- |

3.6.

Elektromágneses összeférhetőség

| 3.6.1. | Az ezen előírás 13. melléklete 4.4. szakaszának betartását igazoló dokumentáció. |
| --- | --- |

3.6.1.

Az ezen előírás 13. melléklete 4.4. szakaszának betartását igazoló dokumentáció.

6. FÜGGELÉK

PÓTKOCSI BLOKKOLÁSGÁTLÓ FÉKRENDSZERÉNEK VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYVE

VIZSGÁLATI JEGYZŐKÖNYV SZÁMA: ...

1.   AZONOSÍTÁS:

| 1.1. | A blokkolásgátló rendszer gyártója (név és cím): |
| --- | --- |

1.1.

A blokkolásgátló rendszer gyártója (név és cím):

| 1.2. | A rendszer neve/modell: |
| --- | --- |

1.2.

A rendszer neve/modell:

2.   JÓVÁHAGYOTT RENDSZER(EK) ÉS A BEÉPÍTÉS(EK)

| 2.1. | Jóváhagyott blokkolásgátló rendszer konfiguráció(k) (pl. 2S/1M, 2S/2M stb.): |
| --- | --- |

2.1.

Jóváhagyott blokkolásgátló rendszer konfiguráció(k) (pl. 2S/1M, 2S/2M stb.):

| 2.2. | Alkalmazási terület (pótkocsi típusa és a tengelyek száma): |
| --- | --- |

2.2.

Alkalmazási terület (pótkocsi típusa és a tengelyek száma):

| 2.3. | Energiaellátás módja: ISO 7638, ISO 1185 stb. |
| --- | --- |

2.3.

Energiaellátás módja: ISO 7638, ISO 1185 stb.

| 2.4. | A jóváhagyott érzékelő(k), vezérlő(k) és modulátor(ok) azonosítása: |
| --- | --- |

2.4.

A jóváhagyott érzékelő(k), vezérlő(k) és modulátor(ok) azonosítása:

| 2.5. | Energiafogyasztás – statikus fékezések egyenértékű száma. |
| --- | --- |

2.5.

Energiafogyasztás – statikus fékezések egyenértékű száma.

| 2.6. | További jellemzők, pl. lassítófék-vezérlés, emelhető tengelyes elrendezés stb. |
| --- | --- |

2.6.

További jellemzők, pl. lassítófék-vezérlés, emelhető tengelyes elrendezés stb.

3.   VIZSGÁLATI ADATOK ÉS EREDMÉNYEK

| 3.1. | A próbajármű adatai: |
| --- | --- |

3.1.

A próbajármű adatai:

| 3.2. | Az útfelületre vonatkozó információk: |
| --- | --- |

3.2.

Az útfelületre vonatkozó információk:

| 3.3. | Vizsgálati eredmények: |
| --- | --- |

3.3.

Vizsgálati eredmények:

| 3.3.1. | A tapadás kihasználása: |
| --- | --- |

3.3.1.

A tapadás kihasználása:

| 3.3.2. | Energiafogyasztás: |
| --- | --- |

3.3.2.

Energiafogyasztás:

| 3.3.3. | Vizsgálat különböző tapadási tényezőjű utakon: |
| --- | --- |

3.3.3.

Vizsgálat különböző tapadási tényezőjű utakon:

| 3.3.4. | Fékhatásosság kis sebességnél: |
| --- | --- |

3.3.4.

Fékhatásosság kis sebességnél:

| 3.3.5. | Fékhatásosság nagy sebességnél: |
| --- | --- |

3.3.5.

Fékhatásosság nagy sebességnél:

| 3.3.6. | Kiegészítő vizsgálatok: |
| --- | --- |

3.3.6.

Kiegészítő vizsgálatok:

| 3.3.6.1. | Áttérés nagy tapadású felületről kis tapadású felületre: |
| --- | --- |

3.3.6.1.

Áttérés nagy tapadású felületről kis tapadású felületre:

| 3.3.6.2. | Áttérés kis tapadású felületről nagy tapadású felületre: |
| --- | --- |

3.3.6.2.

Áttérés kis tapadású felületről nagy tapadású felületre:

| 3.3.7. | Meghibásodás szimulációja: |
| --- | --- |

3.3.7.

Meghibásodás szimulációja:

| 3.3.8. | Választható tápcsatlakozók működésének ellenőrzése: |
| --- | --- |

3.3.8.

Választható tápcsatlakozók működésének ellenőrzése:

| 3.3.9. | Elektromágneses összeférhetőség |
| --- | --- |

3.3.9.

Elektromágneses összeférhetőség

4.   BEÉPÍTÉSI KORLÁTOK.

| 4.1. | A gumiabroncs kerületének viszonya a jeladó felbontóképességéhez: |
| --- | --- |

4.1.

A gumiabroncs kerületének viszonya a jeladó felbontóképességéhez:

| 4.2. | Egy tengely és egy ugyanilyen jeladóval felszerelt másik tengely gumiabroncs-kerület különbségének tűrése: |
| --- | --- |

4.2.

Egy tengely és egy ugyanilyen jeladóval felszerelt másik tengely gumiabroncs-kerület különbségének tűrése:

| 4.3. | A felfüggesztés típusa: |
| --- | --- |

4.3.

A felfüggesztés típusa:

| 4.4. | Bemenő féknyomaték eltérése(i) egy pótkocsifutóművön belül: |
| --- | --- |

4.4.

Bemenő féknyomaték eltérése(i) egy pótkocsifutóművön belül:

| 4.5. | A forgózsámolyos pótkocsi tengelytávja: |
| --- | --- |

4.5.

A forgózsámolyos pótkocsi tengelytávja:

| 4.6. | A fék típusa: |
| --- | --- |

4.6.

A fék típusa:

| 4.7. | Csőméretek és hosszak: |
| --- | --- |

4.7.

Csőméretek és hosszak:

| 4.8. | Terhelésérzékelő készülék alkalmazása: |
| --- | --- |

4.8.

Terhelésérzékelő készülék alkalmazása:

| 4.9. | Lámpajelzés sorrendje: |
| --- | --- |

4.9.

Lámpajelzés sorrendje:

| 4.10. | Az A kategória követelményeinek megfelelő rendszerkonfigurációk és alkalmazások. |
| --- | --- |

4.10.

Az A kategória követelményeinek megfelelő rendszerkonfigurációk és alkalmazások.

| 4.11. | Egyéb javaslatok/korlátozások (pl. az érzékelők, modulátor(ok), emelhető tengely(ek), kormányzó tengely(ek) elhelyezése): |
| --- | --- |

4.11.

Egyéb javaslatok/korlátozások (pl. az érzékelők, modulátor(ok), emelhető tengely(ek), kormányzó tengely(ek) elhelyezése):

5.   A VIZSGÁLAT IDŐPONTJA:

E vizsgálat elvégzése és eredményeinek jelentése a legutóbb a ... módosítássorozattal módosított 13. számú előírás 19. mellékletének megfelelően történt.

A vizsgálatot végző műszaki szolgálat (1)

Aláírás: ...Dátum: ...

6.   JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁG (1):

Aláírás: ...Dátum: ...

Melléklet: A gyártó adatközlő lapja

---

(1)  Két különböző személynek kell aláírnia, akkor is, ha a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság azonos, vagy ha a jegyzőkönyvvel együtt a jóváhagyó hatóság külön engedélyt is kiad.

7. FÜGGELÉK

JELÖLÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| JELÖLÉS | MEGHATÁROZÁS |
| --- | --- |
| BF | Lefékezettség (bemeneti és kimeneti féknyomaték aránya) |
| CO | Bemeneti féknyomaték küszöbértéke (a mérhető féknyomaték előállításához szükséges legkisebb nyomaték) |
| D | Gumiabroncs külső átmérője (felfúvott új gumiabroncs teljes átmérője) |
| d | A névleges kerékpántátmérőt jelölő egyezményes szám, mely a kerékpántátmérő hüvelykben vagy cm-ben kifejezett átmérője |
| FB | Fékerő |
| H | Gumiabroncs névleges profilmagassága (a gumiabroncs külső átmérője és a kerékpánt névleges átmérője közti különbség felével egyenlő távolság) |
| I | Forgási tehetetlenség |
| l
  T | A vizsgálati referencia-pótkocsi fékkarjának hossza |
| Mt | Átlagos kimeneti féknyomaték |
| ne | A típusjóváhagyás alkalmazásában a statikus fékezések száma |
| ner | A vizsgálat során nyert statikus fékezések egyenértékű száma |
| nD | A görgős pad fordulatszáma |
| nW | A tengely fékezetlen kerekeinek fordulatszáma |
| Pd | A fékre megengedett legnagyobb tömeg |
| p | Nyomás |
| P15 | A nyomórúd zéró helyzetből való 15 mm-es löketéhez szükséges fékkamranyomás. |
| R | Gumiabroncs dinamikus gördülési sugara (0,485D használatával számítva) |
| Ra | A gumiabroncs névleges keresztmetszeti viszonyszáma (a névleges profilmagasságot milliméterben kifejező szám és a névleges profilszélességet milliméterben kifejező szám hányadosának százszorosa) |
| R
  l | Az sT / l
  T viszonyszáma |
| RR | A görgős próbapad sugara |
| S1 | A gumiabroncs profilszélessége (a felfúvott gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, egyenes mentén mért távolság, nem számítva a jelölések, díszítések, védőbordák vagy pántok miatti kiemelkedéseket) |
| s | Fékhenger lökete (munkalöket + szabad löket) |
| smax | Teljes fékhengerlöket |
| sp | Hasznos löket (az a löket, melynél a kifejtett tolóerő a ThA átlagos tolóerő 90 %-a) |
| sT | A referencia-pótkocsi fékkamranyomórúd-útja milliméterben |
| ThA | Átlagos tolóerő (az a tolóerő, amely az smax teljes löket 1/3-a és 2/3-a része közti értékek integrálásával adódik) |
| Ths | A rugóerő-tárolós fék rugójának tolóereje |
| TR | A fékerők összege a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekének kerületén |
| v | A görgős próbapad lineáris sebessége |
| v1 | Kezdeti sebesség a fékezés megkezdésekor |
| v2 | Sebesség a fékezés végén |
| W60 | Energiabevitel, mely egyenértékű 60 km/h-ról megállásig történő fékezéskor a vizsgált fék tengelyterhelésének megfelelő kinetikus energiával |
| z | A jármű lefékezettsége |

JELÖLÉS

MEGHATÁROZÁS

BF

Lefékezettség (bemeneti és kimeneti féknyomaték aránya)

CO

Bemeneti féknyomaték küszöbértéke (a mérhető féknyomaték előállításához szükséges legkisebb nyomaték)

D

Gumiabroncs külső átmérője (felfúvott új gumiabroncs teljes átmérője)

d

A névleges kerékpántátmérőt jelölő egyezményes szám, mely a kerékpántátmérő hüvelykben vagy cm-ben kifejezett átmérője

FB

Fékerő

H

Gumiabroncs névleges profilmagassága (a gumiabroncs külső átmérője és a kerékpánt névleges átmérője közti különbség felével egyenlő távolság)

I

Forgási tehetetlenség

l
  T

A vizsgálati referencia-pótkocsi fékkarjának hossza

Mt

Átlagos kimeneti féknyomaték

ne

A típusjóváhagyás alkalmazásában a statikus fékezések száma

ner

A vizsgálat során nyert statikus fékezések egyenértékű száma

nD

A görgős pad fordulatszáma

nW

A tengely fékezetlen kerekeinek fordulatszáma

Pd

A fékre megengedett legnagyobb tömeg

p

Nyomás

P15

A nyomórúd zéró helyzetből való 15 mm-es löketéhez szükséges fékkamranyomás.

R

Gumiabroncs dinamikus gördülési sugara (0,485D használatával számítva)

Ra

A gumiabroncs névleges keresztmetszeti viszonyszáma (a névleges profilmagasságot milliméterben kifejező szám és a névleges profilszélességet milliméterben kifejező szám hányadosának százszorosa)

R
  l

Az sT / l
  T viszonyszáma

RR

A görgős próbapad sugara

S1

A gumiabroncs profilszélessége (a felfúvott gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, egyenes mentén mért távolság, nem számítva a jelölések, díszítések, védőbordák vagy pántok miatti kiemelkedéseket)

s

Fékhenger lökete (munkalöket + szabad löket)

smax

Teljes fékhengerlöket

sp

Hasznos löket (az a löket, melynél a kifejtett tolóerő a ThA átlagos tolóerő 90 %-a)

sT

A referencia-pótkocsi fékkamranyomórúd-útja milliméterben

ThA

Átlagos tolóerő (az a tolóerő, amely az smax teljes löket 1/3-a és 2/3-a része közti értékek integrálásával adódik)

Ths

A rugóerő-tárolós fék rugójának tolóereje

TR

A fékerők összege a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekének kerületén

v

A görgős próbapad lineáris sebessége

v1

Kezdeti sebesség a fékezés megkezdésekor

v2

Sebesség a fékezés végén

W60

Energiabevitel, mely egyenértékű 60 km/h-ról megállásig történő fékezéskor a vizsgált fék tengelyterhelésének megfelelő kinetikus energiával

z

A jármű lefékezettsége

8. FÜGGELÉK

Az e melléklet 4.4.2.9. szakaszában előírt országúti vizsgálat dokumentációja

1.   AZONOSÍTÁS

| 1.1. | Fék:
  Gyártó ...
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Modell: ...
  Dobfék vagy tárcsafék (1)

  A vizsgált alkatrész azonosító adatai ...
  Műszakilag megengedhető legnagyobb bemeneti féknyomaték Cmax: ...
  Önműködő fékutánállító berendezés: beépítve/nincs beépítve (1) |
| --- | --- |

1.1.

Fék:

Gyártó ...

Gyártmány: ...

Típus: ...

Modell: ...

Dobfék vagy tárcsafék (1)

A vizsgált alkatrész azonosító adatai ...

Műszakilag megengedhető legnagyobb bemeneti féknyomaték Cmax: ...

Önműködő fékutánállító berendezés: beépítve/nincs beépítve (1)

| 1.2. | A fékdob vagy féktárcsa:
  A fékdob belső átmérője vagy a féktárcsa külső átmérője: ...
  Tényleges sugár (2) ...
  Vastagság: ...
  Tömeg ...
  Anyag: ...
  A vizsgált alkatrész azonosító adatai ... |
| --- | --- |

1.2.

A fékdob vagy féktárcsa:

A fékdob belső átmérője vagy a féktárcsa külső átmérője: ...

Tényleges sugár (2) ...

Vastagság: ...

Tömeg ...

Anyag: ...

A vizsgált alkatrész azonosító adatai ...

| 1.3. | Fékbetét vagy tárcsafékbetét:
  Gyártó: ...
  Típus: ...
  Azonosítás: ...
  Szélesség: ...
  Vastagság: ...
  A terület kiterjedése: ...
  A rögzítés módja: ...
  A vizsgált alkatrész azonosító adatai ... |
| --- | --- |

1.3.

Fékbetét vagy tárcsafékbetét:

Gyártó: ...

Típus: ...

Azonosítás: ...

Szélesség: ...

Vastagság: ...

A terület kiterjedése: ...

A rögzítés módja: ...

A vizsgált alkatrész azonosító adatai ...

| 1.4. | Fékhenger:
  Gyártó: ...
  Gyártmány: ...
  Méret: ...
  Típus: ...
  A vizsgált alkatrész azonosító adatai ... |
| --- | --- |

1.4.

Fékhenger:

Gyártó: ...

Gyártmány: ...

Méret: ...

Típus: ...

A vizsgált alkatrész azonosító adatai ...

| 1.5. | Önműködő fékutánállító berendezés (3):
  Gyártó: ...
  Gyártmány: ...
  Típus: ...
  Kivitel: ...
  A vizsgált alkatrész azonosító adatai ... |
| --- | --- |

1.5.

Önműködő fékutánállító berendezés (3):

Gyártó: ...

Gyártmány: ...

Típus: ...

Kivitel: ...

A vizsgált alkatrész azonosító adatai ...

| 1.6. | A próbajármű adatai:
  Vontatójármű:
  Azonosítási szám: ...
  Terhelés az egyes tengelyeken ...
  Pótkocsi:
  Azonosítási szám: ...
  Kategória: O2/O3/O4
   (1)

  forgózsámolyos pótkocsi/félpótkocsi/középtengelyes pótkocsi (1)

  Tengelyek száma ...
  Gumiabroncsok/kerékpántok: ...
  iker/szimpla (1)

  R terhelt dinamikus gördülő sugár ...
  Terhelés az egyes tengelyeken ... |
| --- | --- |

1.6.

A próbajármű adatai:

Vontatójármű:

Azonosítási szám: ...

Terhelés az egyes tengelyeken ...

Pótkocsi:

Azonosítási szám: ...

Kategória: O2/O3/O4
   (1)

forgózsámolyos pótkocsi/félpótkocsi/középtengelyes pótkocsi (1)

Tengelyek száma ...

Gumiabroncsok/kerékpántok: ...

iker/szimpla (1)

R terhelt dinamikus gördülő sugár ...

Terhelés az egyes tengelyeken ...

2.   VIZSGÁLAT ADATAI ÉS EREDMÉNYEI

| 2.1. | Országúti vizsgálat:
  Általános leírás a következőkről: megtett út, időtartam és hely
  ... |
| --- | --- |

2.1.

Országúti vizsgálat:

Általános leírás a következőkről: megtett út, időtartam és hely

...

| 2.2. | Fékvizsgálat: |
| --- | --- |

2.2.

Fékvizsgálat:

| 2.2.1. | A vizsgálathoz használt út adatai ... |
| --- | --- |

2.2.1.

A vizsgálathoz használt út adatai ...

| 2.2.2. | Vizsgálati eljárás ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Vizsgálati eljárás ...

| 2.3. | Vizsgálati eredmények:
  Lefékezettség
  1. vizsgálat ...
  Az 1. vizsgálat időpontja ...
  2. vizsgálat ...
  A 2. vizsgálat időpontja ...
  3. vizsgálat ...
  A 3. vizsgálat időpontja ... |
| --- | --- |

2.3.

Vizsgálati eredmények:

Lefékezettség

1. vizsgálat ...

Az 1. vizsgálat időpontja ...

2. vizsgálat ...

A 2. vizsgálat időpontja ...

3. vizsgálat ...

A 3. vizsgálat időpontja ...

Diagramok

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Csak tárcsafékek esetében.

(3)  Nem vonatkozik beépített önműködő fékutánállító berendezésre.

---

20. MELLÉKLET

PÓTKOCSIK ALTERNATÍV TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

| 1.1. | Ez a melléklet határozza meg a pótkocsik 11. és 19. mellékletnek megfelelően kiadott vizsgálati jegyzőkönyvekből származó adatokat felhasználó alternatív típus-jóváhagyási eljárását. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a melléklet határozza meg a pótkocsik 11. és 19. mellékletnek megfelelően kiadott vizsgálati jegyzőkönyvekből származó adatokat felhasználó alternatív típus-jóváhagyási eljárását.

| 1.2. | Az e melléklet 3., 4., 5., 6., 7. és 8. szakaszában előírt ellenőrzési eljárások befejezésekor a műszaki szolgálat/jóváhagyó hatóság az előírás 2. melléklete 1. függelékének megfelelő EGB-típusbizonyítványt állít ki. |
| --- | --- |

1.2.

Az e melléklet 3., 4., 5., 6., 7. és 8. szakaszában előírt ellenőrzési eljárások befejezésekor a műszaki szolgálat/jóváhagyó hatóság az előírás 2. melléklete 1. függelékének megfelelő EGB-típusbizonyítványt állít ki.

| 1.3. | Az e mellékletben meghatározott számítások céljaira a tömegközéppont-magasságot az e melléklet 1. függelékében meghatározott módszerrel kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.3.

Az e mellékletben meghatározott számítások céljaira a tömegközéppont-magasságot az e melléklet 1. függelékében meghatározott módszerrel kell meghatározni.

2.   TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

| 2.1. | A pótkocsitípus fékberendezés tekintetében történő EGB-típusjóváhagyása iránti kérelmet a pótkocsi gyártója nyújtja be. A jóváhagyás alátámasztására a pótkocsi gyártójának legalább a következőket kell megadni a műszaki szolgálat számára:






  2.1.1. | Azon pótkocsi (a továbbiakban: a referencia-pótkocsi) EGB- vagy EU-típusbizonyítványa és adatközlő lapja, melyen az üzemi fékhatásosság összehasonlításának alapulnia kell. Ezen a pótkocsin fogják elvégezni az ezen előírásban vagy ezzel egyenértékű uniós irányelvben a tényleges pótkocsira meghatározott vizsgálatokat. Nem használható referencia-pótkocsiként olyan pótkocsi, melyet az e mellékletben meghatározott alternatív eljárással hagytak jóvá. |
| --- | --- | --- |

2.1.

A pótkocsitípus fékberendezés tekintetében történő EGB-típusjóváhagyása iránti kérelmet a pótkocsi gyártója nyújtja be. A jóváhagyás alátámasztására a pótkocsi gyártójának legalább a következőket kell megadni a műszaki szolgálat számára:

2.1.1.

Azon pótkocsi (a továbbiakban: a referencia-pótkocsi) EGB- vagy EU-típusbizonyítványa és adatközlő lapja, melyen az üzemi fékhatásosság összehasonlításának alapulnia kell. Ezen a pótkocsin fogják elvégezni az ezen előírásban vagy ezzel egyenértékű uniós irányelvben a tényleges pótkocsira meghatározott vizsgálatokat. Nem használható referencia-pótkocsiként olyan pótkocsi, melyet az e mellékletben meghatározott alternatív eljárással hagytak jóvá.

| 2.1.2. | A 11. és 19. melléklet szerinti vizsgálati jegyzőkönyvek másolata. |
| --- | --- |

2.1.2.

A 11. és 19. melléklet szerinti vizsgálati jegyzőkönyvek másolata.

| 2.1.3. | A következők tekintetében a megfelelő ellenőrzési adatokat, köztük a megfelelő számításokat tartalmazó dokumentációs csomag:






  Fékhatásosság-követelmények | 20. mellékletre való hivatkozás |
| --- | --- | --- |
| Üzemi fék hideg fékhatásossága | 3,0 |
| Rögzítőfék hatásossága | 4,0 |
| Vészfék hatásossága | 5,0 |
| A fékerőelosztó rendszer meghibásodása | 6,0 |
| Blokkolásgátló fékezés | 7,0 |
| Működési és beépítési ellenőrzések | 8,0 |

2.1.3.

A következők tekintetében a megfelelő ellenőrzési adatokat, köztük a megfelelő számításokat tartalmazó dokumentációs csomag:

Fékhatásosság-követelmények

20. mellékletre való hivatkozás

Üzemi fék hideg fékhatásossága

3,0

Rögzítőfék hatásossága

4,0

Vészfék hatásossága

5,0

A fékerőelosztó rendszer meghibásodása

6,0

Blokkolásgátló fékezés

7,0

Működési és beépítési ellenőrzések

8,0

| 2.1.4. | A jóváhagyásra váró pótkocsitípust képviselő, a továbbiakban „vizsgált pótkocsiként” említett pótkocsi. |
| --- | --- |

2.1.4.

A jóváhagyásra váró pótkocsitípust képviselő, a továbbiakban „vizsgált pótkocsiként” említett pótkocsi.

| 2.2. | A referencia-pótkocsi és a vizsgált pótkocsi gyártójának meg kell egyeznie. |
| --- | --- |

2.2.

A referencia-pótkocsi és a vizsgált pótkocsi gyártójának meg kell egyeznie.

3.   ALTERNATÍV ELJÁRÁS A 0. TÍPUSÚ HIDEG ÜZEMI FÉKHATÁSOSSÁG MEGHATÁROZÁSÁRA.

3.1.   A 0. típusú hideg üzemi fékhatásosságnak való megfelelés igazolására ellenőrizni kell számítással, hogy a vizsgált pótkocsi megfelelő (TR) fékerővel rendelkezik az előírt fékhatásosság elérésére, és száraz útfelületen elegendő tapadás áll-e rendelkezésre (0,8 tapadási együtthatót feltételezve) e fékerő hasznosításához.

3.2.   Ellenőrzés

| 3.2.1. | A 4. melléklet 1.2.7. és 3.1.2. szakaszának követelményei (hideg fékhatásosság-követelmény és kerékblokkolás, kitérés vagy rendellenes lengés nélküli teljesítés) a vizsgált pótkocsi által teljesítettnek minősülnek, ha az teljesíti a következő szakaszokban előírt ellenőrzési feltételeket, terhelt és terheletlen állapotban egyaránt:






  3.2.1.1. | A vizsgált pótkocsi tengelytávja nem lehet kisebb, mint a referencia-pótkocsi tengelytávjának 0,8-szorosa. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

A 4. melléklet 1.2.7. és 3.1.2. szakaszának követelményei (hideg fékhatásosság-követelmény és kerékblokkolás, kitérés vagy rendellenes lengés nélküli teljesítés) a vizsgált pótkocsi által teljesítettnek minősülnek, ha az teljesíti a következő szakaszokban előírt ellenőrzési feltételeket, terhelt és terheletlen állapotban egyaránt:

3.2.1.1.

A vizsgált pótkocsi tengelytávja nem lehet kisebb, mint a referencia-pótkocsi tengelytávjának 0,8-szorosa.

| 3.2.1.2. | A vizsgált pótkocsi futóművének egy tengelyén és egy másik tengelyén mutatkozó bemeneti féknyomaték eltérés nem különbözhet a referencia-pótkocsiétól. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

A vizsgált pótkocsi futóművének egy tengelyén és egy másik tengelyén mutatkozó bemeneti féknyomaték eltérés nem különbözhet a referencia-pótkocsiétól.

| 3.2.1.3. | A vizsgált pótkocsi tengelyeinek száma és elrendezése, pl. emelése, kormányzása stb. nem térhet el a referencia-pótkocsiétól. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

A vizsgált pótkocsi tengelyeinek száma és elrendezése, pl. emelése, kormányzása stb. nem térhet el a referencia-pótkocsiétól.

| 3.2.1.4. | A vizsgált pótkocsi terhelt statikus tengelyterhelésének százalékos eloszlása nem térhet el 10 %-ot meghaladó mértékben a referencia-pótkocsiétól. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

A vizsgált pótkocsi terhelt statikus tengelyterhelésének százalékos eloszlása nem térhet el 10 %-ot meghaladó mértékben a referencia-pótkocsiétól.

| 3.2.1.5. | Félpótkocsik esetében a 2. függeléknek megfelelő diagramot kell szerkeszteni és ebből a grafikonból kell ellenőrizni a következőket: | TRmax > TRpr (azaz az (1) vonal nem lehet a (3) vonal alatt), és |
| --- | --- | --- |

3.2.1.5.

Félpótkocsik esetében a 2. függeléknek megfelelő diagramot kell szerkeszteni és ebből a grafikonból kell ellenőrizni a következőket:

TRmax > TRpr (azaz az (1) vonal nem lehet a (3) vonal alatt), és

| | TRL > TRpr (azaz az (2) vonal nem lehet a (3) vonal alatt). |
| --- | --- |

TRL > TRpr (azaz az (2) vonal nem lehet a (3) vonal alatt).

| 3.2.1.6. | Középtengelyes pótkocsik esetében a 3. függeléknek megfelelő diagramot kell szerkeszteni és ebből a grafikonból kell ellenőrizni a következőket: | TRmax > TRpr (azaz az (1) vonal nem lehet a (3) vonal alatt), és |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6.

Középtengelyes pótkocsik esetében a 3. függeléknek megfelelő diagramot kell szerkeszteni és ebből a grafikonból kell ellenőrizni a következőket:

TRmax > TRpr (azaz az (1) vonal nem lehet a (3) vonal alatt), és

| | TRL > TRpr (azaz az (2) vonal nem lehet a (3) vonal alatt). |
| --- | --- |

TRL > TRpr (azaz az (2) vonal nem lehet a (3) vonal alatt).

| 3.2.1.7. | Forgózsámolyos pótkocsik esetében a 4. függeléknek megfelelő diagramot kell szerkeszteni és ebből a grafikonból kell ellenőrizni a következőket: | TRmax > TRpr (azaz az (1) vonal nem lehet a (2) vonal alatt), és |
| --- | --- | --- |

3.2.1.7.

Forgózsámolyos pótkocsik esetében a 4. függeléknek megfelelő diagramot kell szerkeszteni és ebből a grafikonból kell ellenőrizni a következőket:

TRmax > TRpr (azaz az (1) vonal nem lehet a (2) vonal alatt), és

| | TRLf > TRprf (azaz a (4) vonal nem lehet a (3) vonal alatt), és |
| --- | --- |

TRLf > TRprf (azaz a (4) vonal nem lehet a (3) vonal alatt), és

| | TRLr > TRprr (azaz a (6) vonal nem lehet az (5) vonal alatt). |
| --- | --- |

TRLr > TRprr (azaz a (6) vonal nem lehet az (5) vonal alatt).

4.   ALTERNATÍV ELJÁRÁS A RÖGZÍTŐFÉK HATÁSOSSÁGÁNAK IGAZOLÁSÁRA.

4.1.   Általános előírások

| 4.1.1. | Ez az eljárás a pótkocsik lejtőn való fizikai vizsgálatára nyújt alternatívát és biztosítja, hogy a rugóerő-tárolós fékekkel működtetett rögzítőfék-mechanizmussal felszerelt pótkocsik teljesíthessék az előírt rögzítőfék-hatásosságot. Ezt az eljárást nem lehet alkalmazni a nem rugóerő-tárolós fékekkel működtetett rögzítőfék-mechanizmussal felszerelt pótkocsikra. Az ilyen pótkocsikon el kell végezni a 4. mellékletben előírt fizikai vizsgálatokat. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ez az eljárás a pótkocsik lejtőn való fizikai vizsgálatára nyújt alternatívát és biztosítja, hogy a rugóerő-tárolós fékekkel működtetett rögzítőfék-mechanizmussal felszerelt pótkocsik teljesíthessék az előírt rögzítőfék-hatásosságot. Ezt az eljárást nem lehet alkalmazni a nem rugóerő-tárolós fékekkel működtetett rögzítőfék-mechanizmussal felszerelt pótkocsikra. Az ilyen pótkocsikon el kell végezni a 4. mellékletben előírt fizikai vizsgálatokat.

| 4.1.2. | Az előírt rögzítőfék-hatásosságot számítással kell igazolni, a 4.2. és 4.3. szakaszban szereplő képlet használatával. |
| --- | --- |

4.1.2.

Az előírt rögzítőfék-hatásosságot számítással kell igazolni, a 4.2. és 4.3. szakaszban szereplő képlet használatával.

4.2.   Rögzítő-fékhatásosság

| 4.2.1. | A rugóerő-tárolós fékekkel működtetett rögzítőfék-mechanizmussal fékezett tengely(ek) gumiabroncsainak kerületén jelentkező fékerőt a következő képlettel kell kiszámítani:
  Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs |
| --- | --- |

4.2.1.

A rugóerő-tárolós fékekkel működtetett rögzítőfék-mechanizmussal fékezett tengely(ek) gumiabroncsainak kerületén jelentkező fékerőt a következő képlettel kell kiszámítani:

Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs

| 4.2.2. | Az útfelület 18 %-os lejtőn hegymenetben és lejtmenetben álló pótkocsik tengelyeire gyakorolt normál reakcióerejét a következő képlettel kell kiszámítani:






  4.2.2.1. | Forgózsámolyos pótkocsik esetében:






  4.2.2.1.1. | Hegymenetben |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.

Az útfelület 18 %-os lejtőn hegymenetben és lejtmenetben álló pótkocsik tengelyeire gyakorolt normál reakcióerejét a következő képlettel kell kiszámítani:

4.2.2.1.

Forgózsámolyos pótkocsik esetében:

4.2.2.1.1.

Hegymenetben

| 4.2.2.1.2. | Lejtmenetben |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Lejtmenetben

| 4.2.2.2. | Középtengelyes pótkocsik esetében:






  4.2.2.2.1. | Hegymenetben |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Középtengelyes pótkocsik esetében:

4.2.2.2.1.

Hegymenetben

| 4.2.2.2.2. | Lejtmenetben |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Lejtmenetben

| 4.2.2.3. | Félpótkocsik esetében:






  4.2.2.3.1. | Hegymenetben |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3.

Félpótkocsik esetében:

4.2.2.3.1.

Hegymenetben

| 4.2.2.3.2. | Lejtmenetben |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

Lejtmenetben

4.3.   Ellenőrzés

| 4.3.1. | A pótkocsi rögzítőfékjének hatásosságát a következő képlettel kell kiszámítani:



  valamint |
| --- | --- |

4.3.1.

A pótkocsi rögzítőfékjének hatásosságát a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula

valamint

Formula

5.   ALTERNATÍV ELJÁRÁS A VÉSZFÉKEZÉS/ÖNMŰKÖDŐ FÉKEZÉS FÉKHATÁSOSSÁGÁNAK IGAZOLÁSÁRA

5.1.   Általános előírások

| 5.1.1. | Az önműködő fékezés fékhatásosság-követelményei teljesítésének igazolására vagy összehasonlítást kell végezni az előírt az előírt fékhatásosság eléréséhez szükséges kamranyomás és a töltővezeték lekapcsolása utáni aszimptotikus nyomás között, az 5.2.1. szakaszban meghatározottak szerint, vagy pedig azt kell ellenőrizni, hogy a rugóerő-tárolós fékekkel felszerelt tengely(ek) által leadott fékerő elegendő-e a megadott fékhatásosság elérésére, az 5.2.2. szakaszban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

5.1.1.

Az önműködő fékezés fékhatásosság-követelményei teljesítésének igazolására vagy összehasonlítást kell végezni az előírt az előírt fékhatásosság eléréséhez szükséges kamranyomás és a töltővezeték lekapcsolása utáni aszimptotikus nyomás között, az 5.2.1. szakaszban meghatározottak szerint, vagy pedig azt kell ellenőrizni, hogy a rugóerő-tárolós fékekkel felszerelt tengely(ek) által leadott fékerő elegendő-e a megadott fékhatásosság elérésére, az 5.2.2. szakaszban meghatározottak szerint.

5.2.   Ellenőrzés

| 5.2.1. | A 4. melléklet 3.3. szakaszának követelményei akkor tekinthetőek a vizsgált pótkocsi által teljesítettnek, ha a (pc) aszimptotikus kamranyomás a töltővezeték leválasztása után nagyobb, mint a legnagyobb álló helyzeti kerékterhelés 13,5 %-ához tartozó hatásosság eléréséhez szükséges (pc) kamranyomásnál. A töltővezeték nyomását leválasztás előtt 700 kPa-ban kell stabilizálni. |
| --- | --- |

5.2.1.

A 4. melléklet 3.3. szakaszának követelményei akkor tekinthetőek a vizsgált pótkocsi által teljesítettnek, ha a (pc) aszimptotikus kamranyomás a töltővezeték leválasztása után nagyobb, mint a legnagyobb álló helyzeti kerékterhelés 13,5 %-ához tartozó hatásosság eléréséhez szükséges (pc) kamranyomásnál. A töltővezeték nyomását leválasztás előtt 700 kPa-ban kell stabilizálni.

| 5.2.2. | A 4. melléklet 3.3. szakaszának követelményei akkor tekinthetőek a rugóerő-tárolós fékkel felszerelt vizsgált pótkocsi által teljesítettnek, ha:
  ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)
  ahol:
  Tpi számítása a 4.2.1. szakasznak megfelelően történik. |
| --- | --- |

5.2.2.

A 4. melléklet 3.3. szakaszának követelményei akkor tekinthetőek a rugóerő-tárolós fékkel felszerelt vizsgált pótkocsi által teljesítettnek, ha:

ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)

ahol:

Tpi számítása a 4.2.1. szakasznak megfelelően történik.

6.   ALTERNATÍV ELJÁRÁS A FÉKHATÁSOSSÁG FÉKERŐ-ELOSZLÁSI RENDSZER MEGHIBÁSODÁSA ESETÉN TÖRTÉNŐ IGAZOLÁSÁRA

6.1.   Általános előírások

| 6.1.1. | A fékhatásosság-követelmények fékerő-eloszlási rendszer meghibásodása esetén történő teljesítésének igazolásához összehasonlítást kell végezni a megadott teljesítmény eléréséhez szükséges fékkamranyomás és azon kamranyomás között, amely a fékerő-eloszlási rendszer meghibásodása esetén fennáll. |
| --- | --- |

6.1.1.

A fékhatásosság-követelmények fékerő-eloszlási rendszer meghibásodása esetén történő teljesítésének igazolásához összehasonlítást kell végezni a megadott teljesítmény eléréséhez szükséges fékkamranyomás és azon kamranyomás között, amely a fékerő-eloszlási rendszer meghibásodása esetén fennáll.

6.2.   Ellenőrzés

| 6.2.1. | A 10. melléklet 6. szakaszának követelményei akkor minősülnek a vizsgált pótkocsi által teljesítettnek, ha a 6.2.1.1. szakaszban meghatározott nyomás nagyobb, vagy egyenlő a 6.2.1.2. szakaszban meghatározott nyomásnál, terhelt és terheletlen állapotban egyaránt. |
| --- | --- |

6.2.1.

A 10. melléklet 6. szakaszának követelményei akkor minősülnek a vizsgált pótkocsi által teljesítettnek, ha a 6.2.1.1. szakaszban meghatározott nyomás nagyobb, vagy egyenlő a 6.2.1.2. szakaszban meghatározott nyomásnál, terhelt és terheletlen állapotban egyaránt.

| 6.2.1.1. | A vizsgált pótkocsi (pc) fékkamranyomása pm = 650 kPa-nál és 700 kPa töltővezeték-nyomás mellett, a fékerő-eloszlási rendszer meghibásodása esetén. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

A vizsgált pótkocsi (pc) fékkamranyomása pm = 650 kPa-nál és 700 kPa töltővezeték-nyomás mellett, a fékerő-eloszlási rendszer meghibásodása esetén.

| 6.2.1.2. | A vizsgált pótkocsi előírt üzemi fékhatásossága 30 %-ának megfelelő lefékezettség eléréséhez szükséges (pc) kamranyomás. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

A vizsgált pótkocsi előírt üzemi fékhatásossága 30 %-ának megfelelő lefékezettség eléréséhez szükséges (pc) kamranyomás.

7.   ALTERNATÍV ELJÁRÁS A BLOKKOLÁSGÁTLÓ FÉKEZÉS FÉKHATÁSOSSÁGÁNAK IGAZOLÁSÁRA

7.1.   Általános előírások

| 7.1.1. | Valamely pótkocsi ezen előírás 13. melléklete szerinti vizsgálata elhagyható, ha a típusjóváhagyás időpontjában a blokkolásgátló rendszer (ABS) teljesíti az előírás 19. mellékletének követelményeit. |
| --- | --- |

7.1.1.

Valamely pótkocsi ezen előírás 13. melléklete szerinti vizsgálata elhagyható, ha a típusjóváhagyás időpontjában a blokkolásgátló rendszer (ABS) teljesíti az előírás 19. mellékletének követelményeit.

7.2.   Ellenőrzés

| 7.2.1. | Az alkatrészek és a beépítés felülvizsgálata
  A típusjóváhagyásra szánt, pótkocsiba szerelt blokkolásgátló rendszer specifikációját az összes következő feltétel teljesítésével kell ellenőrizni:







  Szakasz | KRITÉRIUMOK |
| --- | --- | --- |
| 7.2.1.1. | a) | érzékelő(k) |

7.2.1.

Az alkatrészek és a beépítés felülvizsgálata

A típusjóváhagyásra szánt, pótkocsiba szerelt blokkolásgátló rendszer specifikációját az összes következő feltétel teljesítésével kell ellenőrizni:

Szakasz

KRITÉRIUMOK

7.2.1.1.

a)

érzékelő(k)

Nem lehet más

| b) | vezérlő(k) |
| --- | --- |

b)

vezérlő(k)

Nem lehet más

| c) | modulátor(ok) |
| --- | --- |

c)

modulátor(ok)

Nem lehet más

7.2.1.2.

Csőméret(ek) és hosszak

| a) | Tartálytól a modulátor(ok)hoz |
| --- | --- |

a)

Tartálytól a modulátor(ok)hoz

Legkisebb belső átmérő

Nagyobb lehet

Legnagyobb teljes hossz

Kisebb lehet

| b) | Modulátortól a fékkamrákhoz |
| --- | --- |

b)

Modulátortól a fékkamrákhoz

Belső átmérő

Nem lehet más

Legnagyobb teljes hossz

Kisebb lehet

7.2.1.3.

Figyelmeztető jelzés sorrendje

Nem lehet más

7.2.1.4.

Bemenő féknyomaték eltérései egy futóművön belül

Csak jóváhagyott eltérések (ha vannak) engedhetők meg

7.2.1.5.

Az egyéb korlátozásokat lásd a vizsgálati jegyzőkönyv 4. szakaszát az előírás 19. mellékletének 6. függelékében leírtak szerint

A beépítésnek a meghatározott korlátozások terjedelmén belül kell lennie – eltérés nem lehetséges

7.3.   A tartálytérfogat ellenőrzése

| 7.3.1. | Mivel a pótkocsin alkalmazott fékrendszerek és segédberendezések terjedelme igen eltérő, nem lehet ajánlásokat adni a tartálytérfogatokra. A megfelelő tartálykapacitás beépítésének ellenőrzésére az előírás 13. mellékletének 6.1. szakasza szerinti vizsgálatokat vagy az alábbiakban meghatározott eljárást lehet elvégezni:






  7.3.1.1. | A vizsgált pótkocsi nem beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékjei esetében a fékeket úgy kell beállítani, hogy az (sT) fékkamra-nyomórúd útja és a kar (lT) hossza közötti (Rl) arány 0,2 legyen.
  Például:








  l
  t | = | 130 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Re | = | sT/lT = sT/130 = 0.2 |
| sT | = | fékkamra-nyomórúd útja 650 kPa fékkamranyomás mellett |
| | = | 130 × 0,2 = 26 mm |

7.3.1.

Mivel a pótkocsin alkalmazott fékrendszerek és segédberendezések terjedelme igen eltérő, nem lehet ajánlásokat adni a tartálytérfogatokra. A megfelelő tartálykapacitás beépítésének ellenőrzésére az előírás 13. mellékletének 6.1. szakasza szerinti vizsgálatokat vagy az alábbiakban meghatározott eljárást lehet elvégezni:

7.3.1.1.

A vizsgált pótkocsi nem beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékjei esetében a fékeket úgy kell beállítani, hogy az (sT) fékkamra-nyomórúd útja és a kar (lT) hossza közötti (Rl) arány 0,2 legyen.

Például:

l
  t

=

130 mm

Re

=

sT/lT = sT/130 = 0.2

sT

=

fékkamra-nyomórúd útja 650 kPa fékkamranyomás mellett

=

130 × 0,2 = 26 mm

| 7.3.1.2. | A beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékek esetében a fékeket normál üzemi hézaggal kell beállítani. |
| --- | --- |

7.3.1.2.

A beépített fékutánállító berendezéssel rendelkező fékek esetében a fékeket normál üzemi hézaggal kell beállítani.

| 7.3.1.3. | A fékek fentiek szerinti beállítását hideg (≤ 100 °C) fékeken kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.3.1.3.

A fékek fentiek szerinti beállítását hideg (≤ 100 °C) fékeken kell elvégezni.

| 7.3.1.4. | A fékek fent meghatározott eljárásnak megfelelően történő beállítását követően és a terhelésérzékelő szelepet terhelt helyzetbe állítva, valamint a kezdeti energiaszintet az előírás 13. mellékletének 6.1.2. szakasza szerint beállítva, az energiatároló berendezés(eke)t le kell választani további töltésről. A fékeket 650 kPa kapcsolófejnél mért vezérlőnyomással kell működtetni, majd azokat teljesen ki kell oldani. További fékezéseket kell végezni az előírás 19. mellékletének 5.4.1.2.4.2. szakaszának megfelelően elvégzett és a blokkolásgátló fékrendszer jóváhagyási jelentésének 2.5. szakaszában meghatározott vizsgálatokból kapott ne szám eléréséig. E fékezés során a fékkörben lévő nyomásnak elegendőnek kell lennie a kerekek kerületén a legnagyobb statikus kerékterhelés legalább 22,5 %-át kitevő összfékerő kifejtésére, anélkül hogy bármely, a blokkolásgátló rendszer irányítása alatt nem álló fékrendszer önműködő működésbe lépését idézné elő. |
| --- | --- |

7.3.1.4.

A fékek fent meghatározott eljárásnak megfelelően történő beállítását követően és a terhelésérzékelő szelepet terhelt helyzetbe állítva, valamint a kezdeti energiaszintet az előírás 13. mellékletének 6.1.2. szakasza szerint beállítva, az energiatároló berendezés(eke)t le kell választani további töltésről. A fékeket 650 kPa kapcsolófejnél mért vezérlőnyomással kell működtetni, majd azokat teljesen ki kell oldani. További fékezéseket kell végezni az előírás 19. mellékletének 5.4.1.2.4.2. szakaszának megfelelően elvégzett és a blokkolásgátló fékrendszer jóváhagyási jelentésének 2.5. szakaszában meghatározott vizsgálatokból kapott ne szám eléréséig. E fékezés során a fékkörben lévő nyomásnak elegendőnek kell lennie a kerekek kerületén a legnagyobb statikus kerékterhelés legalább 22,5 %-át kitevő összfékerő kifejtésére, anélkül hogy bármely, a blokkolásgátló rendszer irányítása alatt nem álló fékrendszer önműködő működésbe lépését idézné elő.

8.   MŰKÖDÉSI ÉS BEÉPÍTÉSI ELLENŐRZÉSEK

8.1.   A műszaki szolgálat/jóváhagyó hatóság elvégzi a következő szakaszokra kiterjedő működési és beépítési ellenőrzéseket:

8.1.1.   Blokkolásgátló működése

| 8.1.1.1. | Ennek a blokkolásgátló rendszer dinamikus ellenőrzésére kell korlátozódnia. A teljes munkaciklusokban történő működés biztosítására szükség lehet a terhelésérzékelő berendezés állítására vagy kis gumiabroncs-út tapadású felület használatára. Ha a blokkolásgátló rendszer nem rendelkezik a 19. melléklet szerinti jóváhagyással, a pótkocsit az 1. mellékletnek megfelelően kell vizsgálni, és meg kell felelnie az ott szereplő követelményeknek. |
| --- | --- |

8.1.1.1.

Ennek a blokkolásgátló rendszer dinamikus ellenőrzésére kell korlátozódnia. A teljes munkaciklusokban történő működés biztosítására szükség lehet a terhelésérzékelő berendezés állítására vagy kis gumiabroncs-út tapadású felület használatára. Ha a blokkolásgátló rendszer nem rendelkezik a 19. melléklet szerinti jóváhagyással, a pótkocsit az 1. mellékletnek megfelelően kell vizsgálni, és meg kell felelnie az ott szereplő követelményeknek.

8.1.2.   Nyomásfelfutási idő mérése

| 8.1.2.1. | A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgált pótkocsi megfelel-e 6. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgált pótkocsi megfelel-e 6. melléklet követelményeinek.

8.1.3.   Statikus energiafelhasználás

| 8.1.3.1. | A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgált pótkocsi megfelel-e a 7., illetve adott esetben a 8. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

8.1.3.1.

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgált pótkocsi megfelel-e a 7., illetve adott esetben a 8. melléklet követelményeinek.

8.1.4.   Üzemi fék működése

| 8.1.4.1. | A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy fékezés közben nem lépnek-e fel rendellenes rezgések. |
| --- | --- |

8.1.4.1.

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy fékezés közben nem lépnek-e fel rendellenes rezgések.

8.1.5.   Rögzítőfék működése

| 8.1.5.1. | A műszaki szolgálat a helyes működés ellenőrzése érdekében behúzza és kioldja a rögzítőféket. |
| --- | --- |

8.1.5.1.

A műszaki szolgálat a helyes működés ellenőrzése érdekében behúzza és kioldja a rögzítőféket.

8.1.6.   Vészfékezés/önműködő fékezés működése

| 8.1.6.1. | A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgált pótkocsi megfelel-e az előírás 5.2.1.18.4.2. szakasza követelményeinek. |
| --- | --- |

8.1.6.1.

A műszaki szolgálat ellenőrzi, hogy a vizsgált pótkocsi megfelel-e az előírás 5.2.1.18.4.2. szakasza követelményeinek.

8.1.7.   A jármű és az alkatrészek azonosításának ellenőrzése

| 8.1.7.1. | A műszaki szolgálat ellenőrzi a vizsgált pótkocsit a típusbizonyítványban szereplő adatokhoz képest. |
| --- | --- |

8.1.7.1.

A műszaki szolgálat ellenőrzi a vizsgált pótkocsit a típusbizonyítványban szereplő adatokhoz képest.

8.1.8.   Kiegészítő vizsgálatok

| 8.1.8.1. | A műszaki szolgálat szükség esetén további ellenőrzések elvégzését kérheti. |
| --- | --- |

8.1.8.1.

A műszaki szolgálat szükség esetén további ellenőrzések elvégzését kérheti.

1. FÜGGELÉK

TÖMEGKÖZÉPPONT-MAGASSÁG SZÁMÍTÁSI MÓDSZERE

A teljes (terhelt és terheletlen) jármű tömegközéppont magassága a következők szerint számítható ki:

| h1 | = | a tengelyegység(ek) tömegközéppont-magassága (beleértve a gumiabroncsokat, rugókat, stb.) = R · 1,1 |
| --- | --- | --- |
| h2 | = | az alváz tömegközéppont-magassága (terhelten) = (h6 + h8) · 0,5 |
| h3 | = | a hasznos teher és felépítmény tömegközéppont-magassága (terhelten) (h7 · 0,3) + h6 |
| h4 | = | az alváz tömegközéppont-magassága (terheletlen) = h2 + s |
| h5 | = | a felépítmény tömegközéppont-magassága (terheletlen) = (h7 · 0,5) + h6 + s |

h1

=

a tengelyegység(ek) tömegközéppont-magassága (beleértve a gumiabroncsokat, rugókat, stb.) = R · 1,1

h2

=

az alváz tömegközéppont-magassága (terhelten) = (h6 + h8) · 0,5

h3

=

a hasznos teher és felépítmény tömegközéppont-magassága (terhelten) (h7 · 0,3) + h6

h4

=

az alváz tömegközéppont-magassága (terheletlen) = h2 + s

h5

=

a felépítmény tömegközéppont-magassága (terheletlen) = (h7 · 0,5) + h6 + s

ahol:

| h6 | = | az alváz magassága, fent |
| --- | --- | --- |
| h7 | = | felépítmény belső méretei |
| h8 | = | alváz magassága, lent |
| P | = | a pótkocsi teljes tömege |
| PR | = | teljes tömeg a félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi összes kerekén |
| R | = | a gumiabroncs sugara |
| s | = | rugóbehajlás a terhelt és terheletlen állapot között |
| W1 | = | a tengelyegység(ek) tömege (beleértve a gumiabroncsokat, rugókat, stb.) = P · 0,1 |
| W2 | = | alváz tömege = (Punl – W1) · 0,8 |
| W3 | = | hasznos teher és felépítmény tömege |
| W4 | = | felépítmény tömege = (Punl – W1) · 0,2 |

h6

=

az alváz magassága, fent

h7

=

felépítmény belső méretei

h8

=

alváz magassága, lent

P

=

a pótkocsi teljes tömege

PR

=

teljes tömeg a félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi összes kerekén

R

=

a gumiabroncs sugara

s

=

rugóbehajlás a terhelt és terheletlen állapot között

W1

=

a tengelyegység(ek) tömege (beleértve a gumiabroncsokat, rugókat, stb.) = P · 0,1

W2

=

alváz tömege = (Punl – W1) · 0,8

W3

=

hasznos teher és felépítmény tömege

W4

=

felépítmény tömege = (Punl – W1) · 0,2

| TERHELT: | TERHELETLEN: |
| --- | --- |

TERHELT:

Formula

TERHELETLEN:

Formula

Image

2. FÜGGELÉK

ELLENŐRZŐ DIAGRAM A 3.2.1.5. SZAKASZHOZ – FÉLPÓTKOCSIK

Image

| (1) | = | TRmax, ha pm = 650 kPa és a töltővezeték = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,45 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, ha pm = 650 kPa és a töltővezeték = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,45 · FR = TRpr

ahol:

Formula

zc értékét a következő képlettel kiszámítva:

Formula

MEGJEGYZÉSEK:

| (1) | A fenti 7 000 érték a vontatójármű tömege, pótkocsi nélkül. |
| --- | --- |

(1)

A fenti 7 000 érték a vontatójármű tömege, pótkocsi nélkül.

| (2) | E számítások céljaira a közeli tengelyeket (2 méternél kisebb tengelytávolság esetében) egy tengelyként is lehet kezelni. |
| --- | --- |

(2)

E számítások céljaira a közeli tengelyeket (2 méternél kisebb tengelytávolság esetében) egy tengelyként is lehet kezelni.

3. FÜGGELÉK

ELLENŐRZŐ DIAGRAM A 3.2.1.6. SZAKASZHOZ – KÖZÉPTENGELYES PÓTKOCSIK

Image

| (1) | = | TRmax, ha pm = 650 kPa és a töltővezeték = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,5 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, ha pm = 650 kPa és a töltővezeték = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,5 · FR = TRpr

ahol:

Formula

zc értékét a következő képlettel kiszámítva:

Formula

MEGJEGYZÉSEK:

| (1) | A fenti 7 000 érték a vontatójármű tömege, pótkocsi nélkül. |
| --- | --- |

(1)

A fenti 7 000 érték a vontatójármű tömege, pótkocsi nélkül.

| (2) | E számítások céljaira a közeli tengelyeket (2 méternél kisebb tengelytávolság esetében) egy tengelyként is lehet kezelni. |
| --- | --- |

(2)

E számítások céljaira a közeli tengelyeket (2 méternél kisebb tengelytávolság esetében) egy tengelyként is lehet kezelni.

4. FÜGGELÉK

ELLENŐRZŐ DIAGRAM A 3.2.1.7. SZAKASZHOZ – FORGÓZSÁMOLYOS PÓTKOCSIK

Image

| (1) | = | TRmax, ha pm = 650 kPa és a töltővezeték = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | 0,5 · FR = TRpr |
| (3) | = | TRprf = TRf, ha pm = x |
| (4) | = | Ffdyn · 0,8 = TRLf |
| (5) | = | TRprr = TRr, ha pm = x |
| (6) | = | Frdyn · 0,8 = TRLr |

(1)

=

TRmax, ha pm = 650 kPa és a töltővezeték = 700 kPa.

(2)

=

0,5 · FR = TRpr

(3)

=

TRprf = TRf, ha pm = x

(4)

=

Ffdyn · 0,8 = TRLf

(5)

=

TRprr = TRr, ha pm = x

(6)

=

Frdyn · 0,8 = TRLr

ahol:

Formula

valamint

Formula

zc értékét a következő képlettel kiszámítva:

Formula

MEGJEGYZÉSEK:

| (1) | A fenti 7 000 érték a vontatójármű tömege, pótkocsi nélkül. |
| --- | --- |

(1)

A fenti 7 000 érték a vontatójármű tömege, pótkocsi nélkül.

| (2) | E számítások céljaira a közeli tengelyeket (2 méternél kisebb tengelytávolság esetében) egy tengelyként is lehet kezelni. |
| --- | --- |

(2)

E számítások céljaira a közeli tengelyeket (2 méternél kisebb tengelytávolság esetében) egy tengelyként is lehet kezelni.

5. FÜGGELÉK

JELÖLÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| JELÖLÉS | MEGHATÁROZÁS |
| --- | --- |
| ADi | Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFDi az első tengelyekre, vagy
  0,8 NFDi ha Tpi > 0,8 NFDi első tengelyekre |
| BDi | Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFDi a hátsó tengelyekre, vagy
  0,8 NRDi ha Tpi > 0,8 NRDi a hátsó tengelyekre |
| AUi | Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFUi az első tengelyekre, vagy
  0,8 NFUi ha Tpi > 0,8 NFUi első tengelyekre |
| BUi | Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFDi az első tengelyekre, vagy
  0,8 NRUi ha Tpi > 0,8 NRUi a hátsó tengelyekre |
| BF | Lefékezettség |
| Co | Fékkulcstengely bemeneti nyomatékának küszöbértéke (egy már mérhető féknyomaték létrehozásához szükséges legkisebb fékkulcstengely-nyomaték) |
| E | Tengelytáv |
| EL | A kapcsolószerkezet támasztéka vagy kitámasztója és a tengelyközép távolsága középtengelyes vagy félpótkocsik esetében |
| ER | A királycsap és félpótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága |
| F | Erő (N) |
| Ff | Útfelület normál statikus reakcióereje az első tengely(ek)re |
| Ffdyn | Útfelület teljes normál dinamikus reakcióereje az első tengely(ek)re |
| Fr | Útfelület normál statikus reakcióereje a hátsó tengely(ek)re |
| Frdyn | Útfelület teljes normál dinamikus reakcióereje a hátsó tengely(ek)re |
| FR | Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekére |
| FRdyn | Az útfelület teljes normál dinamikus reakcióereje a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekére |
| g | Gravitációs gyorsulás (9,81 m/s2) |
| h | Tömegközéppont talaj feletti magassága |
| hK | A pótkocsinyereg (királycsap) magassága |
| hr | A pótkocsi tömegközéppont-magassága |
| i. | Tengelyindex |
| iF | Első tengelyek száma |
| iR | Hátsó tengelyek száma |
| l | A kar hossza |
| n | A rugóerő-tárolós fékműködtetők száma tengelyenként |
| NFD | Útfelület normál reakcióereje az első tengely(ek)re 18 %-os lejtőn lejtmenetben |
| NFDi | Útfelület normál reakcióereje az első i tengelyre 18 %-os lejtőn lejtmenetben |
| NFU | Útfelület normál reakcióereje az első tengely(ek)re 18 %-os lejtőn hegymenetben |
| NFUi | Útfelület normál reakcióereje az első i tengelyre 18 %-os lejtőn hegymenetben |
| NRD | Útfelület normál reakcióereje a hátsó tengely(ek)re 18 %-os lejtőn lejtmenetben |
| NRDi | Útfelület normál reakcióereje a hátsó i tengelyre 18 %-os lejtőn lejtmenetben |
| NRU | Útfelület normál reakcióereje a hátsó tengely(ek)re 18 %-os lejtőn hegymenetben |
| NRUi | Útfelület normál reakcióereje a hátsó i tengelyre 18 %-os lejtőn hegymenetben |
| pm | A vezérlővezeték nyomása a kapcsolófejnél |
| pc | Fékkamra nyomása |
| P | Az egyedi jármű tömege |
| Ps | Statikus tengelyterhelés a pótkocsinyergen P pótkocsitömegnél |
| PR | Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a pótkocsi vagy félpótkocsi kerekeire |
| PRF | Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje az első tengelyekre vízszintes talajon |
| PRR | Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a hátsó tengelyekre vízszintes talajon |
| Rs | A gumiabroncs terhelt statikus sugara, a következő képlettel:
  Rs = 1⁄2 dr + FR. · H
  ahol:







  dr | = | névleges kerékpántátmérő, |
| H | = | tervezési profilmagasság = 1⁄2 (d – dr) |
| d | = | kerékabroncs-átmérő egyezményes száma |
| FR | = | az ETRTO által meghatározott tényező
  (Engineering Design, Information 1994, CV.11 o.) |

JELÖLÉS

MEGHATÁROZÁS

ADi

Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFDi az első tengelyekre, vagy

0,8 NFDi ha Tpi > 0,8 NFDi első tengelyekre

BDi

Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFDi a hátsó tengelyekre, vagy

0,8 NRDi ha Tpi > 0,8 NRDi a hátsó tengelyekre

AUi

Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFUi az első tengelyekre, vagy

0,8 NFUi ha Tpi > 0,8 NFUi első tengelyekre

BUi

Tpi ha Tpi ≤ 0,8 NFDi az első tengelyekre, vagy

0,8 NRUi ha Tpi > 0,8 NRUi a hátsó tengelyekre

BF

Lefékezettség

Co

Fékkulcstengely bemeneti nyomatékának küszöbértéke (egy már mérhető féknyomaték létrehozásához szükséges legkisebb fékkulcstengely-nyomaték)

E

Tengelytáv

EL

A kapcsolószerkezet támasztéka vagy kitámasztója és a tengelyközép távolsága középtengelyes vagy félpótkocsik esetében

ER

A királycsap és félpótkocsi tengelyének vagy tengelyeinek távolsága

F

Erő (N)

Ff

Útfelület normál statikus reakcióereje az első tengely(ek)re

Ffdyn

Útfelület teljes normál dinamikus reakcióereje az első tengely(ek)re

Fr

Útfelület normál statikus reakcióereje a hátsó tengely(ek)re

Frdyn

Útfelület teljes normál dinamikus reakcióereje a hátsó tengely(ek)re

FR

Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekére

FRdyn

Az útfelület teljes normál dinamikus reakcióereje a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekére

g

Gravitációs gyorsulás (9,81 m/s2)

h

Tömegközéppont talaj feletti magassága

hK

A pótkocsinyereg (királycsap) magassága

hr

A pótkocsi tömegközéppont-magassága

i.

Tengelyindex

iF

Első tengelyek száma

iR

Hátsó tengelyek száma

l

A kar hossza

n

A rugóerő-tárolós fékműködtetők száma tengelyenként

NFD

Útfelület normál reakcióereje az első tengely(ek)re 18 %-os lejtőn lejtmenetben

NFDi

Útfelület normál reakcióereje az első i tengelyre 18 %-os lejtőn lejtmenetben

NFU

Útfelület normál reakcióereje az első tengely(ek)re 18 %-os lejtőn hegymenetben

NFUi

Útfelület normál reakcióereje az első i tengelyre 18 %-os lejtőn hegymenetben

NRD

Útfelület normál reakcióereje a hátsó tengely(ek)re 18 %-os lejtőn lejtmenetben

NRDi

Útfelület normál reakcióereje a hátsó i tengelyre 18 %-os lejtőn lejtmenetben

NRU

Útfelület normál reakcióereje a hátsó tengely(ek)re 18 %-os lejtőn hegymenetben

NRUi

Útfelület normál reakcióereje a hátsó i tengelyre 18 %-os lejtőn hegymenetben

pm

A vezérlővezeték nyomása a kapcsolófejnél

pc

Fékkamra nyomása

P

Az egyedi jármű tömege

Ps

Statikus tengelyterhelés a pótkocsinyergen P pótkocsitömegnél

PR

Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a pótkocsi vagy félpótkocsi kerekeire

PRF

Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje az első tengelyekre vízszintes talajon

PRR

Az útfelület teljes normál statikus reakcióereje a hátsó tengelyekre vízszintes talajon

Rs

A gumiabroncs terhelt statikus sugara, a következő képlettel:

Rs = 1⁄2 dr + FR. · H

ahol:

dr

=

névleges kerékpántátmérő,

H

=

tervezési profilmagasság = 1⁄2 (d – dr)

d

=

kerékabroncs-átmérő egyezményes száma

FR

=

az ETRTO által meghatározott tényező

(Engineering Design, Information 1994, CV.11 o.)

Tpi

Rugóerő-tárolós fék(ek) által keltett fékerő i tengely valamennyi kerekének kerületén

Ths

A rugóerő-tárolós fék rugójának tolóereje

TR

A fékerők összege a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekének kerületén

TRf

A fékerők összege az első tengely(ek) összes kerekének kerületén

TRr

A fékerők összege a hátsó tengely(ek) összes kerekének kerületén

TRmax

A legnagyobb rendelkezésre álló fékerők összege a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekének kerületén

TRL

A fékerők összege a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekének kerületén a tapadási határ elérésekor

TRLf

A fékerők összege az első tengely összes kerekének kerületén a tapadási határ elérésekor

TRLr

A fékerők összege a hátsó tengely összes kerekének kerületén a tapadási határ elérésekor

TRpr

Az előírt fékhatásosság eléréshez szükséges fékerők összege a pótkocsi vagy félpótkocsi összes kerekének kerületén

TRprf

Az előírt fékhatásosság eléréshez szükséges fékerők összege az első tengely(ek) összes kerekének kerületén

TRprr

Az előírt fékhatásosság eléréshez szükséges fékerők összege a hátsó tengely(ek) összes kerekének kerületén

zc

A járműszerelvény lefékezettsége, csak a pótkocsi fékezése mellett

cos P

A 18 %-os lejtő és a vízszintes sík szögének koszinusza = 0,98418

tan P

A 18 %-os lejtő és a vízszintes sík szögének tangense = 0,18

---

| 30.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 257/197 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 257/197

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ–EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 86. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító- és fényjelző készülékek beépítése tekintetében történő jóváhagyására

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

| | az előírás eredeti változatának 4. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15. |
| --- | --- |

az előírás eredeti változatának 4. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2008. október 15.

| | az előírás eredeti változatának 5. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. október 24. |
| --- | --- |

az előírás eredeti változatának 5. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. október 24.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Általános specifikációk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Egyedi specifikációk |
| --- | --- |

6.

| 7. | A járműtípusra vagy a járműtípus világító- és fényjelző készülékeinek beépítésére vonatkozó jóváhagyás módosítása, illetve kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet: | Értesítés mezőgazdasági vagy erdészeti traktortípusnak a világító- és fényjelző készülékek beépítése tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról, a 86. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet:

| 2. melléklet: | Példák a jóváhagyási jelek elrendezésére |
| --- | --- |

2. melléklet:

| 3. melléklet: | A 2.6–2.10. szakaszban foglalt fogalmak meghatározása |
| --- | --- |

3. melléklet:

| 4. melléklet: | A lámpák láthatósága |
| --- | --- |

4. melléklet:

| 5. melléklet: | Irányjelző lámpák – geometriai láthatóság |
| --- | --- |

5. melléklet:

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a T kategóriájú (1) járművekre vonatkozik, azok világító- és fényjelző készülékeinek beépítése tekintetében.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.

| | azok a traktorok, amelyek a fenti 2.1.1. és 2.1.2. szakaszban foglaltak tekintetében ugyan eltérnek, de nem oly módon, hogy emiatt megváltozna az adott traktortípusra előírt lámpák típusa, száma, elhelyezése és geometriai láthatósága, |
| --- | --- |

azok a traktorok, amelyek a fenti 2.1.1. és 2.1.2. szakaszban foglaltak tekintetében ugyan eltérnek, de nem oly módon, hogy emiatt megváltozna az adott traktortípusra előírt lámpák típusa, száma, elhelyezése és geometriai láthatósága,

| | azok a traktorok, amelyekre nem kötelező (kiegészítő) lámpák vannak felszerelve, és amelyekre nincsenek, |
| --- | --- |

azok a traktorok, amelyekre nem kötelező (kiegészítő) lámpák vannak felszerelve, és amelyekre nincsenek,

| | illetve azok a traktorok, melyek lámpáinak elhelyezése aszerint változik, hogy a nyilvántartásba vétel országában milyen a közlekedés iránya, |
| --- | --- |

illetve azok a traktorok, melyek lámpáinak elhelyezése aszerint változik, hogy a nyilvántartásba vétel országában milyen a közlekedés iránya,

2.2.

2.3.

2.4.

2.5.

2.5.1.   „egyenértékű lámpák”: ugyanazzal a funkcióval rendelkező és a 37. sz. előírás alapján jóváhagyott vagy ugyanazoknak a követelményeknek megfelelő lámpák; ezen lámpák jellemzői eltérhetnek a jóváhagyás idején a járműre felszerelt lámpák jellemzőitől, feltéve, hogy megfelelnek ezen előírás követelményeinek,

2.5.2.   „független lámpák”: külön lencsével, külön fényforrással és külön lámpatesttel rendelkező lámpák,

2.5.3.   „csoportosított lámpák”: olyan készülékek, amelyeknek külön lencséje és külön fényforrása van, de a lámpatestük közös,

2.5.4.   „egyesített lámpák”: olyan készülékek, amelyeknek külön lencséje van, de fényforrásuk és lámpatestük közös,

2.5.5.   „összeépített lámpák”: olyan készülékek, amelyeknek külön fényforrásuk van (vagy egyetlen fényforrás üzemel eltérő feltételek mellett), lencséjük teljesen vagy részlegesen közös, lámpatestük közös,

2.5.6.   „elrejthető fényszóró”: olyan fényszóró, amely használaton kívül teljesen vagy részlegesen elrejthető. A lámpa mozgatható fedéllel, a fényszóró elmozdításával vagy bármely más, alkalmas módon elrejthető. A „süllyeszthető” kifejezés különösen az olyan elrejthető lámpa leírására szolgál, amely helyzetének megváltoztatásával a karosszériába besüllyeszthető,

2.5.7.   „változtatható helyzetű lámpa”: a traktorba épített olyan lámpa, amely el tud mozdulni a traktorhoz viszonyítva anélkül, hogy leszerelték volna róla,

2.5.8.   „távolsági fényszóró”: olyan lámpa, amely nagy távolságra megvilágítja az úttestet a traktor előtt,

2.5.9.   „tompított fényszóró”: olyan lámpa, amely úgy világítja meg az úttestet a traktor előtt, hogy a szembejövő járművek vezetőit és a közlekedés többi résztvevőjét nem vakítja el, illetve látásukat nem zavarja,

2.5.10.   „első ködlámpa (ködfényszóró)”: olyan lámpa, amely az úttest megvilágítását javítja köd, hóesés, sűrű eső vagy porfelhők esetén,

2.5.11.   „tolatólámpa”: olyan lámpa, amely megvilágítja az úttestet a traktor mögött, valamint felhívja a közlekedés többi résztvevőjének figyelmét arra, hogy a traktor tolat, vagy tolatni készül,

2.5.12.   „irányjelző lámpa”: olyan lámpa, amely jelzi a közlekedés többi résztvevője számára, hogy a jármű vezetője meg akarja változtatni a jármű haladási irányát jobbra vagy balra fordulva,

2.5.13.   „elakadásjelző lámpa”: olyan készülék, amely lehetővé teszi a traktor valamennyi irányjelző lámpájának egyidejű működtetését, és felhívja a figyelmet arra, hogy a traktor ideiglenesen veszélyt jelent a közlekedés többi résztvevője számára,

2.5.14.   „féklámpa”: olyan lámpa, amely jelzi a közlekedés többi résztvevője számára a traktor mögött, hogy a traktor vezetője működteti az üzemi féket,

2.5.15.   „a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa”: olyan készülék, amely a hátsó rendszámtábla elhelyezésére szolgáló hely megvilágítására szolgál; több optikai elemből állhat,

2.5.16.   „első (oldalsó) helyzetjelző lámpa”: olyan lámpa, amely arra szolgál, hogy elölről nézve jelezze a traktor jelenlétét és szélességét,

2.5.17.   „hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa”: olyan lámpa, amely arra szolgál, hogy hátulról nézve jelezze a traktor jelenlétét és szélességét,

2.5.18.   „hátsó ködlámpa (hátsó helyzetjelző ködlámpa)”: olyan lámpa, amely arra szolgál, hogy a traktort sűrű ködben hátulról könnyen láthatóvá tegye,

2.5.19.   „várakozást jelző lámpa”: olyan lámpa, amely felhívja a figyelmet egy álló, vontatmány nélküli traktor jelenlétére lakott területen belül. Ebben az esetben helyettesíti az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpákat,

2.5.20.   „méretjelző lámpa”: olyan lámpa, amelyet a traktor legkülső szélén a tetejéhez a lehető legközelebb szerelnek fel, hogy világosan jelöljék vele a traktor teljes szélességét. Bizonyos traktorokon ez a jelzés arra szolgál, hogy a traktor első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáit kiegészítve felhívja a figyelmet a traktor nagy méretére,

2.5.21.   „munkahely-megvilágító lámpa”: munkaterület vagy munkafolyamat megvilágítására szolgáló készülék,

2.5.22.   „fényvisszaverő prizma”: olyan eszköz, amely a traktortól független fényforrás fényének visszaverésével jelzi a traktor jelenlétét a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára. Ezen előírás alkalmazásában nem minősülnek fényvisszaverő prizmának a következők:

a fényvisszaverő rendszámtáblák,

más olyan táblák és fényvisszaverő jelzések, amelyeket valamely szerződő fél specifikációinak való megfelelés érdekében bizonyos járműkategóriákon vagy bizonyos üzemmódokban kell használni,

2.6.

2.6.1.   „világítókészülék világító felülete” (2.5.8–2.5.11. szakasz): a fényszórótükör teljes apertúrájának ortogonális vetülete a keresztirányú síkon. Ha a fényszóró fedőüvege (vagy fedőüvegei) a fényszórótükör teljes apertúrájának csak egy részére terjed(nek) ki, akkor csak ennek a résznek a vetületét kell számításba venni. Tompított fényszóró esetén a világító felületet a sötéten maradó rész határvonalának a lencsén látható vetülete határolja. Ha a fényszórótükör és a fedőüveg állítható, a középső beállítást kell használni,

2.6.2.   „fényjelző lámpa (a fényvisszaverő prizma kivételével) (2.5.12–2.5.20. szakasz) világító felülete”: a lámpának a vonatkoztatási tengelyére merőleges és a külső fénykibocsátó felületét érintő síkra vetített ortogonális vetülete; e vetületet az e síkban fekvő ernyők szélei határolják, és ezek mindegyike a teljes fénymennyiségnek csupán 98%-át engedi át a vonatkoztatási tengely irányában. A világító felület alsó, felső és oldalsó határvonalainak meghatározásához csak vízszintes és függőleges éllel rendelkező ernyőket lehet használni,

2.6.3.   „fényvisszaverő prizma (2.5.22.) világító felülete”: a fényvisszaverő prizmának a fényvisszaverő felülete vonatkoztatási tengelyére merőleges síkra vetített ortogonális vetülete, amelyet a fényvisszaverő prizma fényvisszaverő felületének külső széleivel érintkező és a tengelyével párhuzamos síkok határolnak. A világító felület alsó, felső és oldalsó határvonalainak meghatározásához csak függőleges és vízszintes síkokat lehet használni,

2.6.4.   „fénykibocsátó felület”: az átlátszó lencse külső felületének azon része, amely a világító- vagy fényjelző készüléket borítja, és lehetővé teszi a fénykibocsátást,

2.7.

2.8.

2.9.

2.10.

Nem kell figyelembe venni a geometriai láthatóság szögein belül azokat az akadályokat, amelyek a lámpa típusjóváhagyásakor is léteztek.

Ha a lámpa beépítésekor a lámpa látszólagos felületének bármely részét a jármű bármely további része eltakarja, igazolni kell, hogy a lámpának az akadályok által el nem takart része még megfelel a készülék mint optikai egység jóváhagyására előírt fénytani értékeknek (lásd az alábbi magyarázó ábrát).

Magyarázó ábra

Jelmagyarázat:

Median longitudinal plane of the vehicle= A jármű hosszirányú felezősíkja

Direction of observation D1= Mérésirány (D1)

Apparent surface S1= Látszólagos felület (S1)

Light-emitting surface= Fénykibocsátó felület

Direction of observation D2= Mérésirány (D2)

Apparent surface= Látszólagos felület

Centre of reference= Vonatkoztatási középpont

Angles of geometrical visibility= A geometriai láthatóság szögei

Axis of reference= Vonatkoztatási tengely

2.11.

2.12.

2.13.

A kombináció lehetősége távolsági fényszórókra, tompított fényszórókra, első ködlámpákra és oldalsó fényvisszaverő prizmákra nem érvényes,

2.14.

2.15.

2.16.

2.17.

2.18.

2.19.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A járműtípusnak a lámpák beépítése tekintetében történő jóváhagyása iránti kérelmet a jármű gyártójának vagy megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania. |
| --- | --- |

3.1.

A járműtípusnak a lámpák beépítése tekintetében történő jóváhagyása iránti kérelmet a jármű gyártójának vagy megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

| 3.2. | A kérelemmel együtt be kell adni három példányban az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:






  3.2.1. | a járműtípus leírása a 2.1.1–2.1.3. szakaszban említett adatokra való tekintettel; a megfelelően azonosított járműtípust meg kell adni, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A kérelemmel együtt be kell adni három példányban az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

3.2.1.

a járműtípus leírása a 2.1.1–2.1.3. szakaszban említett adatokra való tekintettel; a megfelelően azonosított járműtípust meg kell adni,

| 3.2.2. | a gyártó által világító- és fényjelző berendezésként megadott készülékek jegyzéke; e jegyzék funkciónként több készüléktípust is tartalmazhat, továbbá minden funkció tekintetében a „vagy egyenértékű készülékek” kiegészítő megjegyzés is szerepelhet benne, |
| --- | --- |

3.2.2.

a gyártó által világító- és fényjelző berendezésként megadott készülékek jegyzéke; e jegyzék funkciónként több készüléktípust is tartalmazhat, továbbá minden funkció tekintetében a „vagy egyenértékű készülékek” kiegészítő megjegyzés is szerepelhet benne,

| 3.2.3. | a világító- és fényjelző készülékek együttes ábrája, a különböző készülékek járművön való elhelyezkedésének bemutatásával, |
| --- | --- |

3.2.3.

a világító- és fényjelző készülékek együttes ábrája, a különböző készülékek járművön való elhelyezkedésének bemutatásával,

| 3.2.4. | az egyes lámpáknak a fenti 2.6. szakaszban meghatározott világító felületét mutató rajz vagy rajzok. |
| --- | --- |

3.2.4.

az egyes lámpáknak a fenti 2.6. szakaszban meghatározott világító felületét mutató rajz vagy rajzok.

| 3.3. | Egy teljes világító- és fényjelző készülékkészlettel felszerelt és a jóváhagyandó járműtípusra jellemző, üres járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.3.

Egy teljes világító- és fényjelző készülékkészlettel felszerelt és a jóváhagyandó járműtípusra jellemző, üres járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatokkal megbízott műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az ezen előírás alapján jóváhagyásra átadott járműtípus a jegyzékben felsorolt valamennyi lámpa tekintetében megfelel ezen előírás követelményeinek, akkor a járműtípust jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az ezen előírás alapján jóváhagyásra átadott járműtípus a jegyzékben felsorolt valamennyi lámpa tekintetében megfelel ezen előírás követelményeinek, akkor a járműtípust jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma (jelen esetben ez az előírás eredeti, változatlan formájának megfelelően 00). Ezen előírás 7. szakaszának rendelkezéseitől függően ugyanazon szerződő fél ugyanazon jóváhagyási számot nem rendelheti sem másik járműtípushoz, sem pedig a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzékben fel nem sorolt készülékkel felszerelt azonos járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosításcsomag száma (jelen esetben ez az előírás eredeti, változatlan formájának megfelelően 00). Ezen előírás 7. szakaszának rendelkezéseitől függően ugyanazon szerződő fél ugyanazon jóváhagyási számot nem rendelheti sem másik járműtípushoz, sem pedig a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzékben fel nem sorolt készülékkel felszerelt azonos járműtípushoz.

| 4.3. | Egy ezen előírás alapján jóváhagyott járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az ezen előírást alkalmazó, a megállapodásban részes feleket az előírás 1. mellékletének megfelelő formanyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.

Egy ezen előírás alapján jóváhagyott járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges leállításáról értesíteni kell az ezen előírást alkalmazó, a megállapodásban részes feleket az előírás 1. mellékletének megfelelő formanyomtatványon.

| 4.4. | Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma, (2) |
| --- | --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma, (2)

| 4.4.2. | a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán az előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

4.4.2.

a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán az előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ.

| 4.5. | Ha a jármű megfelel egy olyan járműtípusnak, amelyet a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint ugyanabban az országban hagytak jóvá, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a jármű megfelel egy olyan járműtípusnak, amelyet a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint ugyanabban az országban hagytak jóvá, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.6. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.7. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.8. | A jóváhagyási jel elrendezésére az előírás 2. mellékletében található példa. |
| --- | --- |

4.8.

A jóváhagyási jel elrendezésére az előírás 2. mellékletében található példa.

5.   ÁLTALÁNOS SPECIFIKÁCIÓK

5.1.   A világító- és fényjelző készülékeket úgy kell felszerelni, hogy rendes üzemi körülmények között elviseljék azokat a rázkódásokat, amelyeknek adott esetben ki lehetnek téve, megőrizzék az ezen előírásban meghatározott jellemzőiket, és lehetővé tegyék, hogy a traktor teljesítse az előírásban foglalt követelményeket. Különösen fontos, hogy a lámpák beállítása ne állítódjon el.

| 5.1.1. | A traktorokat fel kell szerelni olyan elektromos csatlakozókkal, amelyek lehetővé teszik a leszerelhető fényjelző rendszerek használatát. A traktorokat fel kell szerelni olyan állandó dugaszoló aljzattal, amely megfelel az ISO 1724 (1980) (Elektromos csatlakozók 6 vagy 12 V-os elektromos rendszerű járművekhez, pontosabban magán személygépkocsikhoz, könnyű pótkocsikhoz vagy lakókocsikhoz) vagy az ISO 1185 (1975) (Elektromos csatlakozók 24 voltos elektromos rendszerű, határokon átnyúló árufuvarozásra használt, vontató és vontatott járművekhez) szabványnak. Az ISO 1185 (1975) szabvány esetében a 2. érintkező funkciója a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpára, valamint a baloldali méretjelző lámpára korlátozódik. |
| --- | --- |

5.1.1.

A traktorokat fel kell szerelni olyan elektromos csatlakozókkal, amelyek lehetővé teszik a leszerelhető fényjelző rendszerek használatát. A traktorokat fel kell szerelni olyan állandó dugaszoló aljzattal, amely megfelel az ISO 1724 (1980) (Elektromos csatlakozók 6 vagy 12 V-os elektromos rendszerű járművekhez, pontosabban magán személygépkocsikhoz, könnyű pótkocsikhoz vagy lakókocsikhoz) vagy az ISO 1185 (1975) (Elektromos csatlakozók 24 voltos elektromos rendszerű, határokon átnyúló árufuvarozásra használt, vontató és vontatott járművekhez) szabványnak. Az ISO 1185 (1975) szabvány esetében a 2. érintkező funkciója a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpára, valamint a baloldali méretjelző lámpára korlátozódik.

5.2.   A 2.5.8., 2.5.9. és a 2.5.10. szakaszban leírt lámpákat úgy kell beépíteni, hogy helyes beállításuk egyszerűen elvégezhető legyen.

5.3.   Valamennyi fényjelző készülékre érvényes, hogy a lámpa felszerelésekor a vonatkoztatási tengelynek párhuzamosnak kell lennie az úttesten lévő traktor tartósíkjával és hosszirányú felezősíkjával. Minden irányban ± 3° tűrés engedhető meg. Ha a gyártó a felszerelésre vonatkozóan külön utasításokat határozott meg, azokat is be kell tartani.

5.4.   Külön utasítások hiányában a lámpák felszerelési magasságát és beállítását egyenletes, vízszintes felületen álló, üres traktoron kell ellenőrizni.

5.5.   Külön utasítások hiányában:

| 5.5.1. | a páros lámpákat a hosszirányú felezősíkhoz képest szimmetrikusan kell elhelyezni, |
| --- | --- |

5.5.1.

a páros lámpákat a hosszirányú felezősíkhoz képest szimmetrikusan kell elhelyezni,

| 5.5.2. | a páros lámpáknak egymással szimmetrikusnak kell lenniük a hosszirányú felezősíkhoz viszonyítva, |
| --- | --- |

5.5.2.

a páros lámpáknak egymással szimmetrikusnak kell lenniük a hosszirányú felezősíkhoz viszonyítva,

| 5.5.3. | a páros lámpáknak ugyanazon színtani előírásoknak kell megfelelniük, továbbá |
| --- | --- |

5.5.3.

a páros lámpáknak ugyanazon színtani előírásoknak kell megfelelniük, továbbá

| 5.5.4. | a páros lámpáknak közel azonos fénytani tulajdonságaikkal kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

5.5.4.

a páros lámpáknak közel azonos fénytani tulajdonságaikkal kell rendelkezniük.

5.6.   Az 5.5.1. és 5.5.2. szakaszban foglalt követelményeket a lehetőségekhez mérten az aszimmetrikus külső formájú traktoroknak is teljesíteniük kell. A követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a két lámpának a hosszirányú felezősíktól, illetve az úttesttől mért távolsága azonos.

5.7.   Az eltérő funkciójú lámpák lehetnek egymástól függetlenek vagy csoportosítottak, egyesítettek vagy egy készülékben összeépítettek, feltéve, hogy minden ilyen lámpa megfelel a vonatkozó követelményeknek.

5.8.   A talaj feletti legnagyobb magasságot a világító felület legmagasabb pontjától, a talaj feletti legkisebb magasságot a világító felület legalacsonyabb pontjától kell mérni. Tompított fényszóró esetében a talaj feletti legkisebb magasságot a fényszórótükör alsó szélétől kell mérni.

5.9.   Külön utasítások hiányában az irányjelző és az elakadásjelző lámpák kivételével egyetlen lámpa sem bocsáthat ki villogó fényt.

5.10.   Elölről piros fény, hátulról pedig – a tolatólámpa és a munkahely-megvilágító lámpa kivételével – fehér fény nem lehet látható.

A követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha:

| 5.10.1. | a piros fény elölről való láthatóságát illetően piros fényű lámpa nem lehet közvetlenül látható a traktor előtt 25 m-re található keresztirányú síkban az 1. zónán belül mozgó megfigyelő számára, aki a lámpa fénykibocsátó felületét nézi (lásd a 4. melléklet 1. ábráját), |
| --- | --- |

5.10.1.

a piros fény elölről való láthatóságát illetően piros fényű lámpa nem lehet közvetlenül látható a traktor előtt 25 m-re található keresztirányú síkban az 1. zónán belül mozgó megfigyelő számára, aki a lámpa fénykibocsátó felületét nézi (lásd a 4. melléklet 1. ábráját),

| 5.10.2. | a fehér fény hátulról való láthatóságát illetően fehér fényű lámpa nem lehet közvetlenül látható, ha a megfigyelő a traktor mögött 25 m-re található keresztirányú síkban a 2. zónán belül mozog (lásd a 2. melléklet 2. ábráját). |
| --- | --- |

5.10.2.

a fehér fény hátulról való láthatóságát illetően fehér fényű lámpa nem lehet közvetlenül látható, ha a megfigyelő a traktor mögött 25 m-re található keresztirányú síkban a 2. zónán belül mozog (lásd a 2. melléklet 2. ábráját).

| 5.10.3. | A megfigyelő szemszögéből az 1. és a 2. zónát a következő síkok határolják:






  5.10.3.1. | magasságban a talajszint felett 1, illetve 2,20 m-re lévő két vízszintes sík, |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

A megfigyelő szemszögéből az 1. és a 2. zónát a következő síkok határolják:

5.10.3.1.

magasságban a talajszint felett 1, illetve 2,20 m-re lévő két vízszintes sík,

| 5.10.3.2. | széltében két függőleges sík, amelyek előre, illetve hátra kifelé 15°-os szöget zárnak be a traktor felezősíkjával, áthaladva azon függőleges síkok érintkezési pontján (pontjain), amelyek párhuzamosak a traktor hosszirányú felezősíkjával, és széles nyomtáv esetén a traktor teljes szélességét határolják.
  Ha több érintkezési pont van, az 1. zónához az elülső rész, a 2. zónához pedig a hátsó rész legtávolabb eső pontját kell kiválasztani. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

széltében két függőleges sík, amelyek előre, illetve hátra kifelé 15°-os szöget zárnak be a traktor felezősíkjával, áthaladva azon függőleges síkok érintkezési pontján (pontjain), amelyek párhuzamosak a traktor hosszirányú felezősíkjával, és széles nyomtáv esetén a traktor teljes szélességét határolják.

Ha több érintkezési pont van, az 1. zónához az elülső rész, a 2. zónához pedig a hátsó rész legtávolabb eső pontját kell kiválasztani.

5.11.   Az elektromos kapcsolásokat úgy kell kialakítani, hogy az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák, a méretjelző lámpák (ha vannak), valamint a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa csak egyidejűleg legyen be- és kikapcsolható.

Ez nem érvényes akkor, ha az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpákat várakozást jelző lámpaként használják.

5.12.   Az elektromos kapcsolásokat úgy kell kialakítani, hogy a távolsági fényszórók, a tompított fényszórók, valamint az első és hátsó ködlámpák csak akkor legyenek bekapcsolhatók, ha az 5.11. pontban felsorolt lámpák is be vannak kapcsolva. Ez a követelmény azonban nem érvényes azokra a távolsági fényszórókra vagy tompított fényszórókra, amelyek figyelmeztető fényjelzése vagy a távolsági fényszórók, vagy a tompított fényszórók rövid időközönkénti szaggatott villogásából, vagy e két lámpa rövid időközönkénti felváltott villogásából áll.

A bekapcsolás-visszajelzők feladatát a működés-visszajelzők is elláthatják.

5.13.   Elrejthető lámpák

| 5.13.1. | A lámpák elrejtése – a távolsági fényszórók, a tompított fényszórók, az első ködlámpák és az 5.14.1. szakaszban említett lámpák kivételével – tilos. |
| --- | --- |

5.13.1.

A lámpák elrejtése – a távolsági fényszórók, a tompított fényszórók, az első ködlámpák és az 5.14.1. szakaszban említett lámpák kivételével – tilos.

| 5.13.2. | Akár az 5.13.2.2. szakaszban leírt meghibásodásokkal együtt, akár önmagában következik be az 5.13.2.1. szakaszban említett meghibásodás, a fényszóróknak üzemi helyzetben kell maradniuk. |
| --- | --- |

5.13.2.

Akár az 5.13.2.2. szakaszban leírt meghibásodásokkal együtt, akár önmagában következik be az 5.13.2.1. szakaszban említett meghibásodás, a fényszóróknak üzemi helyzetben kell maradniuk.

| 5.13.2.1. | Hiányzik a lámpa beállításához szükséges energia. |
| --- | --- |

5.13.2.1.

Hiányzik a lámpa beállításához szükséges energia.

| 5.13.2.2. | Az áramkör véletlen megszakadása, földzárlat, a mágnestekercsek, illetve a lámpát elrejtő berendezést működtető energiát vezérlő vagy továbbító, hidraulikus vagy sűrített levegős vezetékek, bowden-huzalok, rugalmas vezetékek vagy egyéb alkatrészek meghibásodása. |
| --- | --- |

5.13.2.2.

Az áramkör véletlen megszakadása, földzárlat, a mágnestekercsek, illetve a lámpát elrejtő berendezést működtető energiát vezérlő vagy továbbító, hidraulikus vagy sűrített levegős vezetékek, bowden-huzalok, rugalmas vezetékek vagy egyéb alkatrészek meghibásodása.

| 5.13.3. | A lámpát elrejtő berendezést vezérlő szerkezet meghibásodása vagy az 5.13.2.1. és 5.13.2.2. szakaszban említett más hiba esetén az elrejtett világítókészüléket szerszámok igénybevétele nélkül is üzemi helyzetbe kell tudni állítani. |
| --- | --- |

5.13.3.

A lámpát elrejtő berendezést vezérlő szerkezet meghibásodása vagy az 5.13.2.1. és 5.13.2.2. szakaszban említett más hiba esetén az elrejtett világítókészüléket szerszámok igénybevétele nélkül is üzemi helyzetbe kell tudni állítani.

| 5.13.4. | Az energiával vezérelt világítókészülékeket egyetlen vezérlőberendezés segítségével üzemi helyzetbe kell tudni állítani és be kell tudni kapcsolni, de az üzemi helyzetbe való állításnak bekapcsolás nélkül is lehetségesnek kell lennie. Csoportosított távolsági és tompított fényszórók esetén a fent említett vezérlőberendezésnek azonban csak a tompított fényszórókat kell működtetnie. |
| --- | --- |

5.13.4.

Az energiával vezérelt világítókészülékeket egyetlen vezérlőberendezés segítségével üzemi helyzetbe kell tudni állítani és be kell tudni kapcsolni, de az üzemi helyzetbe való állításnak bekapcsolás nélkül is lehetségesnek kell lennie. Csoportosított távolsági és tompított fényszórók esetén a fent említett vezérlőberendezésnek azonban csak a tompított fényszórókat kell működtetnie.

| 5.13.5. | Ki kell zárni annak a lehetőségét, hogy a vezetőülésből szándékosan le lehessen állítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérik. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a fényszórók mozgásuk során a közlekedés többi résztvevőjét elvakítják, akkor megengedett, hogy csak végleges helyzetük elérése után gyulladjanak fel. |
| --- | --- |

5.13.5.

Ki kell zárni annak a lehetőségét, hogy a vezetőülésből szándékosan le lehessen állítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérik. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a fényszórók mozgásuk során a közlekedés többi résztvevőjét elvakítják, akkor megengedett, hogy csak végleges helyzetük elérése után gyulladjanak fel.

| 5.13.6. | Az energiával vezérelt világítókészülékeknek – 30 °C és + 50 °C hőmérséklet között a vezérlőberendezés elindításától számított 3 másodpercen belül el kell érniük az üzemi helyzetet. |
| --- | --- |

5.13.6.

Az energiával vezérelt világítókészülékeknek – 30 °C és + 50 °C hőmérséklet között a vezérlőberendezés elindításától számított 3 másodpercen belül el kell érniük az üzemi helyzetet.

5.14.   Változtatható helyzetű lámpák

| 5.14.1. | Az irányjelző lámpák, az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák, valamint a féklámpák helyzetét lehet változtatni, ha az alábbi feltételek teljesülnek:






  5.14.1.1. | a lámpák helyzetük megváltoztatása után is a traktoron maradnak, |
| --- | --- | --- |

5.14.1.

Az irányjelző lámpák, az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpák, valamint a féklámpák helyzetét lehet változtatni, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

5.14.1.1.

a lámpák helyzetük megváltoztatása után is a traktoron maradnak,

| 5.14.1.2. | a lámpák rögzíthetők a forgalom által megkövetelt helyzetben. A rögzítésnek automatikusnak kell lennie. |
| --- | --- |

5.14.1.2.

a lámpák rögzíthetők a forgalom által megkövetelt helyzetben. A rögzítésnek automatikusnak kell lennie.

5.15.   Az ebben az előírásban említett lámpák színei (3) a következők:

| távolsági fényszóró | : | fehér vagy sárga |
| --- | --- | --- |
| tompított fényszóró | : | fehér vagy sárga |
| első ködlámpa | : | fehér vagy sárga (lásd a közúti közlekedésről szóló 1968. évi egyezmény 5. melléklete függelékének 3. lábjegyzetét) |
| tolatólámpa | : | fehér |
| irányjelző lámpa | : | borostyánsárga |
| elakadásjelző lámpa | : | borostyánsárga |
| féklámpa | : | piros |
| a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa | : | fehér |
| első (oldalsó) helyzetjelző lámpa | : | fehér (a sárga is megengedett, ha a lámpa sárga fényt adó fényszóróval van összeépítve) |
| hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa | : | piros |
| hátsó ködlámpa | : | piros |
| várakozást jelző lámpa | : | elöl fehér, hátul piros, ha pedig a helyzetjelző lámpákkal van összeépítve, borostyánsárga |
| méretjelző lámpa | : | elöl fehér, hátul piros |
| munkahely-megvilágító lámpa | : | nincs előírás |
| hátsó fényvisszaverő prizmák | : | piros |
| oldalsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizmák | : | borostyánsárga |

távolsági fényszóró

:

fehér vagy sárga

tompított fényszóró

:

fehér vagy sárga

első ködlámpa

:

fehér vagy sárga (lásd a közúti közlekedésről szóló 1968. évi egyezmény 5. melléklete függelékének 3. lábjegyzetét)

tolatólámpa

:

fehér

irányjelző lámpa

:

borostyánsárga

elakadásjelző lámpa

:

borostyánsárga

féklámpa

:

piros

a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa

:

fehér

első (oldalsó) helyzetjelző lámpa

:

fehér (a sárga is megengedett, ha a lámpa sárga fényt adó fényszóróval van összeépítve)

hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa

:

piros

hátsó ködlámpa

:

piros

várakozást jelző lámpa

:

elöl fehér, hátul piros, ha pedig a helyzetjelző lámpákkal van összeépítve, borostyánsárga

méretjelző lámpa

:

elöl fehér, hátul piros

munkahely-megvilágító lámpa

:

nincs előírás

hátsó fényvisszaverő prizmák

:

piros

oldalsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizmák

:

borostyánsárga

A lámpák által kibocsátott fény színeinek meghatározása megegyezik a közúti közlekedésről szóló egyezmény (1968) 5. mellékletében adott meghatározással.

5.16.   Minden, ezen előírás alapján jóváhagyásra bemutatott traktornak rendelkeznie kell a következő világító- és fényjelző készülékekkel:

| 5.16.1. | tompított fényszórók (6.2. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.1.

tompított fényszórók (6.2. szakasz),

| 5.16.2. | irányjelző lámpák (6.5. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.2.

irányjelző lámpák (6.5. szakasz),

| 5.16.3. | elakadásjelző lámpa (6.6. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.3.

elakadásjelző lámpa (6.6. szakasz),

| 5.16.4. | első (oldalsó) helyzetjelző lámpa (6.8. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.4.

első (oldalsó) helyzetjelző lámpa (6.8. szakasz),

| 5.16.5. | hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa (6.9. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.5.

hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa (6.9. szakasz),

| 5.16.6. | hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (6.14. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.6.

hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (6.14. szakasz),

| 5.16.7. | féklámpa (6.7. szakasz), |
| --- | --- |

5.16.7.

féklámpa (6.7. szakasz),

| 5.16.8. | méretjelző lámpa (6.12. szakasz) a 2,1 méternél szélesebb traktorok esetében. Az összes többi traktoron tilos. |
| --- | --- |

5.16.8.

méretjelző lámpa (6.12. szakasz) a 2,1 méternél szélesebb traktorok esetében. Az összes többi traktoron tilos.

5.17.   A traktorokat ezenkívül a következő fényjelző készülékekkel is fel lehet szerelni:

| 5.17.1. | távolsági fényszóró (6.1. szakasz), |
| --- | --- |

5.17.1.

távolsági fényszóró (6.1. szakasz),

| 5.17.2. | első ködlámpa (6.3. szakasz), |
| --- | --- |

5.17.2.

első ködlámpa (6.3. szakasz),

| 5.17.3. | tolatólámpa (6.4. szakasz), |
| --- | --- |

5.17.3.

tolatólámpa (6.4. szakasz),

| 5.17.4. | hátsó ködlámpa (6.10. szakasz), |
| --- | --- |

5.17.4.

hátsó ködlámpa (6.10. szakasz),

| 5.17.5. | várakozást jelző lámpa (6.11. szakasz), |
| --- | --- |

5.17.5.

várakozást jelző lámpa (6.11. szakasz),

| 5.17.6. | munkahely-megvilágító lámpa (6.13. szakasz), |
| --- | --- |

5.17.6.

munkahely-megvilágító lámpa (6.13. szakasz),

| 5.17.7. | oldalsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (6.15. szakasz). |
| --- | --- |

5.17.7.

oldalsó, nem háromszög alakú fényvisszaverő prizma (6.15. szakasz).

5.18.   A fenti 5.16. és 5.17. szakaszban említett minden világító- és fényjelző készülék felszerelését az ezen előírás 6. szakaszában foglalt, idevágó követelményekkel összhangban kell végezni.

5.19.   A fenti 5.16. és 5.17. szakaszban említett világító- és fényjelző készülékeken kívüli világító- és fényjelző készülékek felszerelése a típusjóváhagyás céljaira tilos. A szerződő felek ettől a rendelkezéstől függetlenül előírhatják vagy megtilthatják a következőket:

| 5.19.1. | jóváhagyott típusú, különleges figyelmeztető lámpa, vagy |
| --- | --- |

5.19.1.

jóváhagyott típusú, különleges figyelmeztető lámpa, vagy

| 5.19.2. | a hátsó rendszámtábla megvilágítására szolgáló, megfelelő készülék (ha van a járműnek hátsó rendszámtáblája, és meg kell világítani). |
| --- | --- |

5.19.2.

a hátsó rendszámtábla megvilágítására szolgáló, megfelelő készülék (ha van a járműnek hátsó rendszámtáblája, és meg kell világítani).

6.   EGYEDI SPECIFIKÁCIÓK

| 6.1.   TÁVOLSÁGI FÉNYSZÓRÓK |
| --- |
| 6.1.1. | MENNYISÉG: |

TÁVOLSÁGI FÉNYSZÓRÓK

6.1.1.

MENNYISÉG:

kettő vagy négy.

| 6.1.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.1.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.1.3. | ELHELYEZÉS: |
| --- | --- |

6.1.3.

ELHELYEZÉS:

| 6.1.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.1.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A világító felület külső szélei semmi esetre sem lehetnek közelebb a traktor legkülső széleihez, mint a tompított fényszóró világító felületének külső szélei.

| 6.1.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.1.3.2.

MAGASSÁGBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.1.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.1.3.3.

HOSSZÁBAN:

olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

| 6.1.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.1.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

A világító felület láthatóságát – beleértve az olyan területeken való láthatóságot, amelyek a mérésirányból nem tűnnek megvilágítottnak – egy olyan csonka kúp alakú téren belül kell biztosítani, amelyet a világító felület kerületéből kiinduló és a fényszóró vonatkoztatási tengelyével legalább 5°-os szöget bezáró alkotók határolnak.

| 6.1.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.1.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

Előrefelé. A helyes beállítás fenntartásához szükséges készülékek kivételével, ha két pár távolsági fényszóró van felszerelve, egy pár, amely csak távolsági fényszóróként működő fényszórókból áll, a függőlegeshez nagyon közeli tengely körül a kormányzási szöggel együtt elfordulhat.

| 6.1.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.1.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

a tompított fényszóróval és más első lámpákkal.

| 6.1.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.1.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

semmilyen más lámpával.

| 6.1.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.1.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

a tompított fényszóróval, kivéve, ha a távolsági fényszóró a kormányzási szöggel együtt elfordul; az első (oldalsó) helyzetjelző lámpával; az első ködlámpával; a várakozást jelző lámpával.

| 6.1.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.1.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A távolsági fényszórók vagy egyszerre, vagy páronként kapcsolhatók be. A tompítottról a távolsági fényszóróra való átváltáskor legalább egy pár távolsági fényszórónak be kell kapcsolódnia. A távolságiról a tompított fényszóróra való kapcsoláskor az összes távolsági fényszórónak egyszerre kell kikapcsolnia.

A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

| 6.1.10. | BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.1.10.

BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ:

kötelező.

| 6.1.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.1.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

Az egyidejűleg bekapcsolható távolsági fényszórók legnagyobb fényerősségének összege nem haladhatja meg a 225 000 cd-t. A legnagyobb fényerősséget úgy kell kiszámítani, hogy a típusjóváhagyáskor egyenként mért és a vonatkozó jóváhagyási jegyzőkönyvekben feltüntetett legnagyobb értékeket összeadjuk.

TOMPÍTOTT FÉNYSZÓRÓK

| 6.2.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.2.1.

MENNYISÉG:

kettő (vagy négy, lásd a 6.2.3.2.1. szakaszt).

| 6.2.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.2.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.2.3. | ELHELYEZÉS: |
| --- | --- |

6.2.3.

ELHELYEZÉS:

| 6.2.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.2.3.1.

SZÉLTÉBEN:

nincs egyedi előírás.

| 6.2.3.2. | A TALAJSZINT FELETTI MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.2.3.2.

A TALAJSZINT FELETTI MAGASSÁGBAN:

Ha csak két tompított fényszórót szereltek be:

| | legalább 500 mm, |
| --- | --- |

legalább 500 mm,

| | legfeljebb 1 200 mm. |
| --- | --- |

legfeljebb 1 200 mm.

Ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé az 1 200 mm-es felszerelési magasság betartását, ez az érték 1 500 mm-re növelhető a traktor üzemeltetésére és üzemi felszerelésére vonatkozó előírások figyelembe vételével.

6.2.3.2.1.

Ha a traktor olyan kialakítású, hogy a járműre elöl hordozható eszközöket lehet szerelni, akkor – a 6.2.3.2. szakaszban említett lámpákon túl – legfeljebb 3 000 mm magasságban további két tompított fényszórót fel lehet szerelni, feltéve, hogy az elektromos kapcsolás nem teszi lehetővé két pár tompított fényszóró egyidejű bekapcsolását.

| 6.2.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.2.3.3.

HOSSZÁBAN:

olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

| 6.2.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.2.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

A 2.10. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

α= 15° felfelé és 10° lefelé,

β= 45° kifelé és 5° befelé.

E tartományban a lámpa szinte teljes látszólagos felületének láthatónak kell lennie.

A fényszóró közelében lévő felületek vagy más berendezések részei nem okozhatnak olyan másodlagos hatásokat, amelyek zavarhatják a közlekedés többi résztvevőjét.

| 6.2.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.2.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

A tompított fényszórók iránya nem változhat a kormányzási szöggel együtt.

6.2.5.1.

Ha a tompított fényszórók felszerelési magassága legalább 500 mm, illetve legfeljebb 1 200 mm, lehetővé kell tenni a tompított fénysugár 0,5–4,00 % közötti süllyesztését.

6.2.5.2.

Ha a tompított fényszórók felszerelési magassága nagyobb, mint 1 200, de nem nagyobb, mint 1 500 mm, a 6.2.5.1. szakaszban meghatározott 4%-os határértéket 6 %-ra kell növelni. A 6.2.3.2.1. szakaszban említett tompított fényszórókat úgy kell beállítani, hogy a megvilágított zónát a megvilágítatlantól elválasztó vízszintes vonal magassága a lámpától 15 m-re csak feleakkora legyen, mint a lámpa középpontja és a talaj közti távolság.

| 6.2.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.2.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

a távolsági fényszórókkal és más első lámpákkal.

| 6.2.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.2.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

semmilyen más lámpával.

| 6.2.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.2.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

a távolsági fényszóróval, kivéve, ha az a kormányzási szöggel együtt elfordul;

más első lámpákkal.

| 6.2.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.2.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A tompított fényszóróra történő átkapcsoláskor a vezérlőberendezésnek egyidejűleg ki kell kapcsolnia minden távolsági fényszórót.

A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

| 6.2.10. | BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.2.10.

BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ:

nem kötelező.

| 6.2.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.2.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

Az 5.5.2. szakasz követelményeit a tompított fényszórókra nem kell alkalmazni.

Tilos olyan tompított fényszórót használni a fő tompított fény előállítására (a 48. sz. előírás meghatározása szerint), amely objektív fényárama összességében meghaladja a 2 000 lument.

ELSŐ KÖDLÁMPÁK

| 6.3.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.3.1.

MENNYISÉG:

kettő.

| 6.3.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.3.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.3.3. | ELHELYEZÉS: |
| --- | --- |

6.3.3.

ELHELYEZÉS:

| 6.3.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.3.3.1.

SZÉLTÉBEN:

nincs egyedi előírás.

| 6.3.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.3.3.2.

MAGASSÁGBAN:

a talajszint felett legalább 250 mm-re.

A világító felület egyetlen pontja sem lehet magasabban, mint a tompított fényszóró világító felületének legmagasabb pontja.

| 6.3.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.3.3.3.

HOSSZÁBAN:

olyan közel a traktor elejéhez, amennyire csak lehet, de a kibocsátott fény semmiféleképpen sem zavarhatja a vezetőt sem közvetlenül, sem közvetetten, a visszapillantó tükrön és/vagy a traktor egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

| 6.3.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.3.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

A 2.10. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

α= 5° felfelé és lefelé,

β= 45° kifelé és 5° befelé.

| 6.3.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.3.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

Az első ködlámpák iránya nem változhat a kormányzási szöggel együtt.

A ködlámpákat úgy kell menetirányba állítani, hogy ne vakítsák el vagy zavarják a szembejövő járművezetőket vagy a közlekedés többi résztvevőjét.

| 6.3.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.3.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

más első lámpákkal.

| 6.3.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.3.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más első lámpákkal.

| 6.3.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.3.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

négy távolsági fényszóró esetén azokkal a fényszórókkal, amelyek nem fordulnak együtt a kormányzási szöggel;

az első (oldalsó) helyzetjelző lámpával és a várakozást jelző lámpákkal.

| 6.3.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.3.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A ködlámpáknak a távolsági, illetve a tompított fényszóróktól függetlenül ki- és bekapcsolhatóknak kell lenniük, és viszont.

| 6.3.10. | BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.3.10.

BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ:

nem kötelező.

TOLATÓLÁMPÁK

| 6.4.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.4.1.

MENNYISÉG:

egy vagy kettő.

| 6.4.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.4.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.4.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.4.3.

HELYZET:

| 6.4.3.1. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.4.3.1.

MAGASSÁGBAN:

legalább 250 mm-re, de legfeljebb 1 200 mm-re a talajszint felett.

| 6.4.3.2. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.4.3.2.

SZÉLTÉBEN:

nincs egyedi előírás.

| 6.4.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.4.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.4.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.4.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

A 2.10. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

α= 15° felfelé és 5° lefelé,

β= 45° jobbra és balra, ha csak egy lámpa van,

β= 45 kifelé és 30° befelé, ha két lámpa van.

| 6.4.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.4.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

hátrafelé.

| 6.4.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.4.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

bármely más hátsó lámpával.

| 6.4.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.4.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.4.8. | NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE: |
| --- | --- |

6.4.8.

NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE:

más lámpákkal.

| 6.4.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.4.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A lámpa csak akkor gyulladhat fel és maradhat bekapcsolva, ha a jármű hátramenetben van és:

| | vagy jár a motor, |
| --- | --- |

vagy jár a motor,

| | vagy a motor indítását vagy leállítását vezérlő készülékek valamelyike olyan helyzetben van, amely a motor működtetését lehetővé teszi. |
| --- | --- |

vagy a motor indítását vagy leállítását vezérlő készülékek valamelyike olyan helyzetben van, amely a motor működtetését lehetővé teszi.

| 6.4.10. | VISSZAJELZŐ LÁMPA: |
| --- | --- |

6.4.10.

VISSZAJELZŐ LÁMPA:

nem kötelező.

IRÁNYJELZŐ LÁMPA (LÁSD AZ 5. MELLÉKLETBEN TALÁLHATÓ ÁBRÁKAT)

| 6.5.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.5.1.

MENNYISÉG:

Annyi készülékre van szükség, hogy jelzéseik megfeleljenek a 6.5.2. szakaszban leírt elrendezések egyikének.

| 6.5.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.5.2.

ELRENDEZÉS:

| | „A”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),
  két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).
  A lámpák lehetnek függetlenek, csoportosítottak vagy egyesítettek. |
| --- | --- |

„A”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),

két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).

A lámpák lehetnek függetlenek, csoportosítottak vagy egyesítettek.

| | „B”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),
  két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória),
  két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).
  Az első és a kiegészítő oldalsó helyzetjelző lámpák lehetnek függetlenek, csoportosítottak vagy egyesítettek. |
| --- | --- |

„B”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),

két kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa (5. kategória),

két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).

Az első és a kiegészítő oldalsó helyzetjelző lámpák lehetnek függetlenek, csoportosítottak vagy egyesítettek.

| | „C”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),
  két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória),
  két oldalsó kiegészítő irányjelző lámpa (5. kategória) bizonyos esetekben, amelyeket a 6.5.3.3. szakasz ismertet. |
| --- | --- |

„C”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),

két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória),

két oldalsó kiegészítő irányjelző lámpa (5. kategória) bizonyos esetekben, amelyeket a 6.5.3.3. szakasz ismertet.

| | „D”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),
  két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória). |
| --- | --- |

„D”: két első irányjelző lámpa (1. kategória),

két hátsó irányjelző lámpa (2. kategória).

Az „A” elrendezés csak olyan traktorokon megengedett, amelyek teljes hosszúsága nem haladja meg a 4,6 m-t, valamint akkor, ha a világító felületek külső élei közti távolság nem nagyobb, mint 1,6 m.

A „B”, „C” és „D” elrendezés valamennyi traktoron alkalmazható.

Az irányjelző lámpák száma, helyzete és vízszintes láthatósága lehetővé kell, hogy tegye olyan fényjelzések adását, amelyek a lent meghatározott elrendezések legalább egyikének megfelelnek. Az ábrákon a láthatósági szögeket satírozással jelöltük; a mutatott szögek minimumértékek, amelyek túllépése megengedett; valamennyi láthatósági szöget a világító felület közepétől mértünk.

| 6.5.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.5.3.

HELYZET:

| 6.5.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.5.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A „C” elrendezésbe tartozó, 1. kategóriájú irányjelző lámpák esetétől eltekintve a világító felületnek az a széle, amelyik a legtávolabb van a traktor hosszirányú felezősíkjától, nem lehet 400 mm-nél távolabb a traktor legkülső szélétől. A lámpapár két világító felületének belső szélei közötti távolság legalább 500 mm kell, hogy legyen. Az első irányjelző lámpák világító felülete nem lehet 40 mm-nél kisebb távolságra a tompított fényszórók vagy az első ködlámpák (ha vannak) világító felületétől.

Kisebb távolság is megengedett akkor, ha az irányjelző lámpák vonatkoztatási tengelyében a világítás fényerőssége legalább 400 cd.

| 6.5.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.5.3.2.

MAGASSÁGBAN:

A talajszint felett:

| | 5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 500 mm, |
| --- | --- |

5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 500 mm,

| | 1. és 2. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 400 mm, |
| --- | --- |

1. és 2. kategóriájú irányjelző lámpák esetében legalább 400 mm,

| | általában legfeljebb 1 900 mm valamennyi kategóriára. |
| --- | --- |

általában legfeljebb 1 900 mm valamennyi kategóriára.

Ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé e legnagyobb érték betartását, a világító felület legmagasabb pontja lehet 2 300 mm magasságban is, mégpedig 5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében, 1. és 2. kategóriájú irányjelző lámpák esetében „A” elrendezésben, illetve 1. kategóriájú irányjelző lámpák esetében „B” elrendezésben. Egyéb elrendezésekben 2 100 mm lehet 1. és 2. kategóriájú irányjelző lámpák esetében.

| 6.5.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.5.3.3.

HOSSZÁBAN:

Az 1. kategóriájú irányjelző lámpa világító felületének vonatkoztatási középpontja („B” elrendezés) és a traktor teljes hosszának elejét határoló keresztirányú sík közötti távolság nem haladhatja meg az 1 800 mm-t. Ha a traktor kialakítása nem teszi lehetővé a legkisebb láthatósági szögek betartását, e távolság 2 600 mm-re növelhető.

A „C” elrendezésben az 5. kategóriájú irányjelző lámpák csak akkor kötelezők, ha az 1. és 2. kategóriájú irányjelzők vonatkoztatási középpontjai közötti hosszirányú távolság meghaladja a 6 métert.

| 6.5.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.5.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| | Vízszintes szögek: Lásd az elrendezést mutató ábrákat.
  A „B” és „C” elrendezésben a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa hátrafelé láthatóságának „holtterére” megadott 5°-os értéket nem szabad túllépni. Ha az 5°-os értéket lehetetlen betartani, akkor a határértéket 10°-ra lehet emelni.
  A „D” elrendezésben az első irányjelző láthatóságának belső szögeként megadott 10°-ot 3°-ra lehet csökkenteni az olyan traktorok esetében, amelyek teljes szélessége nem haladja meg az 1 400 mm-t. |
| --- | --- |

Vízszintes szögek: Lásd az elrendezést mutató ábrákat.

A „B” és „C” elrendezésben a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpa hátrafelé láthatóságának „holtterére” megadott 5°-os értéket nem szabad túllépni. Ha az 5°-os értéket lehetetlen betartani, akkor a határértéket 10°-ra lehet emelni.

A „D” elrendezésben az első irányjelző láthatóságának belső szögeként megadott 10°-ot 3°-ra lehet csökkenteni az olyan traktorok esetében, amelyek teljes szélessége nem haladja meg az 1 400 mm-t.

| | Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt.
  A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpák „B” és „C” elrendezésében, ha a lámpákat 1 900 mm-nél alacsonyabban szerelték fel. Ugyanez vonatkozik az 1. kategóriájú irányjelző lámpákra a „B” és „D” elrendezésben. |
| --- | --- |

Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt.

A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpák „B” és „C” elrendezésében, ha a lámpákat 1 900 mm-nél alacsonyabban szerelték fel. Ugyanez vonatkozik az 1. kategóriájú irányjelző lámpákra a „B” és „D” elrendezésben.

| 6.5.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.5.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

Ha a gyártó külön előírásokat határozott meg a lámpák beépítésére, akkor azokat figyelembe kell venni.

| 6.5.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.5.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

egy vagy több, nem elrejthető lámpával.

| 6.5.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.5.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal, hacsak nem a 6.5.2. szakaszban megadott elrendezések szerint.

| 6.5.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.5.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

a várakozást jelző lámpával, de kizárólag az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpák esetében.

| 6.5.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.5.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

Az irányjelző lámpáknak a többi lámpától függetlenül bekapcsolhatónak kell lenniük. A traktor azonos oldalán lévő összes irányjelzőt ugyanazon vezérlőberendezésnek kell be- és kikapcsolnia; és egy ütemben kell felvillanniuk.

| 6.5.10. | MŰKÖDÉS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.5.10.

MŰKÖDÉS-VISSZAJELZŐ:

Minden olyan irányjelző lámpa esetén kötelező, amely a vezető számára közvetlenül nem látható. Lehet optikai, akusztikai, vagy mindkettő.

Ha optikai, akkor olyan villogó fénynek kell lennie, amely bármelyik irányjelző lámpa meghibásodása esetén (a kiegészítő oldalsó irányjelző lámpák kivételével) vagy kialszik, vagy folyamatosan ég villogás nélkül, vagy határozottan eltérő ütemben jelez. Ha a visszajelző csak akusztikai jelet ad, jól hallható hangot kell adnia és meghibásodáskor a frekvenciáját észrevehetően meg kell változtatnia.

Ha a traktor pótkocsi vontatására alkalmas, akkor különleges optikai működés-visszajelzővel kell ellátni, amely visszajelzést ad a pótkocsi irányjelző lámpájának működéséről, kivéve, ha a vontató jármű működés-visszajelzője a szerelvény bármely irányjelző lámpájának meghibásodását is jelzi.

| 6.5.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.5.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

A lámpának percenként 90 ± 30 alkalommal kell felvillannia. A fényjelzésnek a fényjelző vezérlőberendezés működtetése után legkésőbb egy másodperc múlva fel kell villannia, és legkésőbb másfél másodperc múlva ki kell aludnia.

Ha a traktorral pótkocsi vontatása engedélyezett, a traktoron lévő irányjelző lámpák vezérlőberendezésének működtetnie kell a pótkocsi irányjelző lámpáit is.

Ha egy irányjelző lámpa meghibásodik (nem rövidzárlat miatt), akkor a többi lámpának tovább kell villognia, de megengedett, hogy a frekvencia eltérjen az előírt frekvenciától.

ELAKADÁSJELZŐ LÁMPÁK

| 6.6.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.6.1.

MENNYISÉG:

Lásd a 6.5. szakasz megfelelő sorait.

| 6.6.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.6.2.

ELRENDEZÉS:

| 6.6.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.6.3.

HELYZET:

| 6.6.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.6.3.1.

SZÉLTÉBEN:

| 6.6.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.6.3.2.

MAGASSÁGBAN:

| 6.6.3.3 | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.6.3.3

HOSSZÁBAN:

| 6.6.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.6.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| 6.6.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.6.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

| 6.6.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ/NEM CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.6.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ/NEM CSOPORTOSÍTHATÓ:

| 6.6.7. | EGYESÍTHETŐ/NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.6.7.

EGYESÍTHETŐ/NEM EGYESÍTHETŐ:

| 6.6.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ/NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE: |
| --- | --- |

6.6.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ/NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE:

| 6.6.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.6.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A jelzést külön vezérlőberendezéssel kell működtetni, amelynek biztosítania kell, hogy az összes irányjelző lámpa egy ütemben jelezzen.

| 6.6.10. | BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.6.10.

BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ:

villogó figyelmeztető fény, amely a 6.5.10. szakaszban meghatározott visszajelzővel vagy visszajelzőkkel összekapcsolva is működhet.

| 6.6.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.6.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

a 6.5.11. szakasznak megfelelően. Ha a traktor pótkocsi vontatására alkalmas, az elakadásjelző vezérlőberendezésének a pótkocsi irányjelző lámpáit is működtetnie kell. Az elakadásjelzőnek akkor is működnie kell, ha a motort indító vagy leállító készülék olyan állásban van, amelyben a motor nem indítható.

FÉKLÁMPÁK

| 6.7.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.7.1.

MENNYISÉG:

kettő.

| 6.7.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.7.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.7.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.7.3.

HELYZET:

| 6.7.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.7.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A két lámpa között legalább 500 mm távolságnak kell lennie. Ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a traktor teljes szélessége kisebb, mint 1 400 mm.

| 6.7.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.7.3.2.

MAGASSÁGBAN:

a talajszint felett: legalább 400 mm és legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 100 mm, ha a jármű kialakítása nem teszi lehetővé az 1 900 mm betartását.

| 6.7.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.7.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.7.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.7.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

Vízszintes szögek: 45° kifelé és befelé.

Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt.

A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető, ha a lámpák 1 500 mm-nél kisebb távolságra vannak a talajtól, illetve 5°-ra csökkenthető, ha 750 mm-nél alacsonyabban vannak a talajszint felett.

| 6.7.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.7.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

a vontató hátsó részének irányába.

| 6.7.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.7.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

egy vagy több más hátsó lámpával.

| 6.7.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.7.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.7.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.7.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpával és a várakozást jelző lámpával.

| 6.7.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.7.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

a féklámpáknak fel kell gyulladniuk, ha az üzemi féket működtetik.

| 6.7.10. | MŰKÖDÉS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.7.10.

MŰKÖDÉS-VISSZAJELZŐ:

nem kötelező. Ha van, akkor a féklámpák hibás működése esetén nem villogó figyelmeztető fényjelzést kell adnia.

| 6.7.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.7.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

A féklámpák fényerőssége jóval nagyobb kell, hogy legyen, mint a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpáké.

ELSŐ (OLDALSÓ) HELYZETJELZŐ LÁMPÁK

| 6.8.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.8.1.

MENNYISÉG:

kettő vagy négy (lásd a 6.8.3.2. szakaszt).

| 6.8.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.8.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.8.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.8.3.

HELYZET:

| 6.8.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.8.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A világító felületnek a traktor hosszirányú felezősíkjától legtávolabb eső pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű legkülső szélétől.

A két világító felület belső szélei közötti távolságnak legalább 500 mm-nek kell lennie.

| 6.8.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.8.3.2.

MAGASSÁGBAN:

a talajszint felett: legalább 400 mm és legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 100 mm, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé az 1 900 mm betartását.

Ha a traktor olyan kialakítású, hogy a járműre elöl hordozható eszközöket lehet szerelni, amelyek a kötelező első (oldalsó) helyzetjelző lámpákat eltakarhatják, akkor legfeljebb 3 000 mm magasságban további két első (oldalsó) helyzetjelző lámpát fel lehet szerelni.

| 6.8.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.8.3.3.

HOSSZÁBAN:

Nincsenek külön előírások, feltéve, hogy a lámpák előre irányulnak és geometriai láthatósági szögeik megfelelnek a 6.8.4. szakaszban foglalt rendelkezéseknek.

| 6.8.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.8.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| | Vízszintes szögek:
  a két első (oldalsó) helyzetjelző lámpánál: 10° befelé és 80° kifelé. A befelé irányuló 10°-os szög 5°-ra csökkenthető, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé a 10°-os szög betartását. Olyan traktorok esetében, amelyek teljes szélessége nem haladja meg az 1 400 mm-t, ez a szög 3°-ra csökkenthető, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé a 10°-os szög betartását. |
| --- | --- |

Vízszintes szögek:

a két első (oldalsó) helyzetjelző lámpánál: 10° befelé és 80° kifelé. A befelé irányuló 10°-os szög 5°-ra csökkenthető, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé a 10°-os szög betartását. Olyan traktorok esetében, amelyek teljes szélessége nem haladja meg az 1 400 mm-t, ez a szög 3°-ra csökkenthető, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé a 10°-os szög betartását.

| | Függőleges szögek:
  15° a vízszintes felett és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető, ha a lámpa felszerelési magassága a talajszint felett nem éri el a 1 900 mm-t, illetve 5°-ra, ha a lámpa 750 mm-nél kisebb távolságra van a talajtól. |
| --- | --- |

Függőleges szögek:

15° a vízszintes felett és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető, ha a lámpa felszerelési magassága a talajszint felett nem éri el a 1 900 mm-t, illetve 5°-ra, ha a lámpa 750 mm-nél kisebb távolságra van a talajtól.

| 6.8.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.8.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

előrefelé.

| 6.8.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.8.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

bármely más első lámpával.

| 6.8.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.8.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.8.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.8.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

bármely más első lámpával.

| 6.8.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.8.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

nincs egyedi előírás.

| 6.8.10. | VISSZAJELZŐ LÁMPA: |
| --- | --- |

6.8.10.

VISSZAJELZŐ LÁMPA:

kötelező. Nem lehet villogó fényű. Nem kötelező azonban, ha a műszerfal megvilágítása csak az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal egyidejűleg kapcsolható be.

HÁTSÓ (OLDALSÓ) HELYZETJELZŐ LÁMPÁK

| 6.9.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.9.1.

MENNYISÉG:

kettő.

| 6.9.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.9.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.9.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.9.3.

HELYZET:

| 6.9.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.9.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A világító felületnek a traktor hosszirányú felezősíkjától legtávolabb eső pontja nem lehet távolabb 400 mm-nél a traktor legkülső szélétől.

A két világító felület belső élei közti távolság legalább 500 mm kell, hogy legyen. E távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a traktor teljes szélessége kisebb, mint 1 400 mm.

| 6.9.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.9.3.2.

MAGASSÁGBAN:

A talajszint felett legalább 400 mm és legfeljebb 1 900 mm (kivételes esetekben legfeljebb 2 100 mm, ha lehetetlen az 1 900 mm betartása).

| 6.9.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.9.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.9.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.9.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| | Vízszintes szögek:
  a két hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpánál: | vagy 45° befelé és 80° kifelé, |
| --- | --- | --- |

Vízszintes szögek:

a két hátsó helyzetjelző (oldalsó) lámpánál:

vagy 45° befelé és 80° kifelé,

| | vagy 80° befelé és 45° kifelé. |
| --- | --- |

vagy 80° befelé és 45° kifelé.

| | Függőleges szögek:
  15° a vízszintes felett és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető, ha a lámpa talajszint feletti magassága nem éri el a 1 900 mm-t, illetve 5°-ra, ha a lámpa kisebb, mint 750 mm magasságban van a talajtól. |
| --- | --- |

Függőleges szögek:

15° a vízszintes felett és alatt. A vízszintes alatti függőleges szög 10°-ra csökkenthető, ha a lámpa talajszint feletti magassága nem éri el a 1 900 mm-t, illetve 5°-ra, ha a lámpa kisebb, mint 750 mm magasságban van a talajtól.

| 6.9.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.9.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

hátrafelé.

| 6.9.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.9.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

bármely más hátsó lámpával.

| 6.9.7. | EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.9.7.

EGYESÍTHETŐ:

a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpával.

| 6.9.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.9.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

a féklámpákkal, a hátsó ködlámpával vagy a várakozást jelző lámpával.

| 6.9.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.9.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

nincs egyedi előírás.

| 6.9.10. | BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.9.10.

BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ:

Az első helyzetjelző (oldalsó) lámpák bekapcsolás-visszajelzőjével kell egyesíteni. Nem lehet villogó fényű. Nem kötelező azonban, ha a műszerfal megvilágítása csak az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal egyidejűleg kapcsolható be.

HÁTSÓ KÖDLÁMPÁK

| 6.10.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.10.1.

MENNYISÉG:

egy vagy kettő.

| 6.10.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.10.2.

ELRENDEZÉS:

Teljesítenie kell a geometriai láthatóság feltételeit.

| 6.10.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.10.3.

HELYZET:

| 6.10.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.10.3.1.

SZÉLTÉBEN:

Ha csak egy hátsó ködlámpa van, akkor a traktor hosszirányú felezősíkján kell lennie, vagy a traktor hosszirányú felezősíkjának az adott országban érvényes forgalmi iránnyal ellentétes oldalán. A hátsó ködlámpa és a féklámpa közötti távolságnak 100 mm-nél minden esetben nagyobbnak kell lennie.

| 6.10.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.10.3.2.

MAGASSÁGBAN:

a talajszint felett: legalább 250 mm és legfeljebb 1 900 mm, illetve legfeljebb 2 100 mm, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé az 1 900 mm betartását.

| 6.10.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.10.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.10.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.10.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

Vízszintes szögek: 25° befelé és kifelé.

Függőleges szögek: 5° a vízszintes felett és alatt.

| 6.10.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.10.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

hátrafelé.

| 6.10.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.10.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

bármely más hátsó lámpával.

| 6.10.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.10.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.10.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.10.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal vagy a várakozást jelző lámpával.

| 6.10.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.10.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A hátsó ködlámpa csak akkor lehet bekapcsolható, ha a tompított vagy távolsági fényszórók és az első ködlámpák, vagy ezek kombinációja bekapcsolt állapotban van. A hátsó ködlámpának bekapcsolt állapotban egyidejűleg kell működnie a távolsági fényszórókkal, a tompított fényszórókkal és az első ködlámpákkal. A távolsági fényszóró és a tompított fényszóró vezérlőberendezésének működtetése a hátsó ködlámpát nem kapcsolhatja ki.

Ha vannak első ködlámpák, a hátsó ködlámpának az első ködlámpáktól függetlenül kell kikapcsolhatónak lennie.

| 6.10.10. | BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ: |
| --- | --- |

6.10.10.

BEKAPCSOLÁS-VISSZAJELZŐ:

kötelező. Független, állandó fényerejű fényjelzés.

VÁRAKOZÁST JELZŐ LÁMPÁK

| 6.11.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.11.1.

MENNYISÉG:

elrendezéstől függ.

| 6.11.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.11.2.

ELRENDEZÉS:

vagy két első és két hátsó lámpa, vagy egy-egy lámpa mindkét oldalon.

| 6.11.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.11.3.

HELYZET:

| 6.11.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.11.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A világító felületnek a traktor hosszirányú felezősíkjától legtávolabb eső pontja nem lehet távolabb 400 mm-nél a traktor legkülső szélétől. Ha a lámpák párban vannak, a traktor hosszirányú felezősíkjával szimmetrikusan kell őket elhelyezni.

| 6.11.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.11.3.2.

MAGASSÁGBAN:

a talajszint felett: legalább 400 mm és legfeljebb 1 900 mm (illetve legfeljebb 2 100 mm, ha a karosszéria kialakítása nem teszi lehetővé az 1 900 mm betartását).

| 6.11.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.11.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.11.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.11.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

Vízszintes szögek: 45° kifelé, a traktor első és hátsó része felé.

Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt.

A függőleges szög a vízszintes alatt 10°-ra csökkenthető, ha a lámpák 1 900 mm-nél alacsonyabban helyezkednek el a talajszint felett, illetve 5°-ra, ha lámpák 750 mm-nél kisebb távolságra vannak a talajtól.

| 6.11.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.11.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

A lámpáknak előrefelé és hátrafelé is teljesíteniük kell a geometriai láthatóság feltételeit.

| 6.11.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.11.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

bármely lámpával.

| 6.11.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.11.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.11.8. | ÖSSZEÉPÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.11.8.

ÖSSZEÉPÍTHETŐ:

elöl: az első (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal, a tompított fényszórókkal, a távolsági fényszórókkal és az első ködlámpákkal,

hátul: a helyzetjelző (oldalsó) lámpákkal, a féklámpákkal és a hátsó ködlámpákkal,

valamint az 5. kategóriába tartozó irányjelző lámpákkal.

| 6.11.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.11.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A kapcsolásokat úgy kell kialakítani, hogy a várakozást jelző lámpák a traktornak ugyanazon az oldalán az egyéb lámpák bekapcsolásától függetlenül világítani tudjanak.

| 6.11.10. | VISSZAJELZŐ LÁMPA: |
| --- | --- |

6.11.10.

VISSZAJELZŐ LÁMPA:

nem kötelező. Ha van, akkor ne legyen összetéveszthető a helyzetjelző (oldalsó) lámpák visszajelzőjével.

| 6.11.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.11.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

A lámpa funkcióját a traktor ugyanazon oldalán lévő első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpa egyidejű bekapcsolásával is el lehet látni.

MÉRETJELZŐ LÁMPÁK

| 6.12.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.12.1.

MENNYISÉG:

kettő elölről és kettő hátulról látható.

| 6.12.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.12.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.12.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.12.3.

HELYZET:

| 6.12.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.12.3.1.

SZÉLTÉBEN:

a lehető legközelebb a traktor legkülső széléhez.

| 6.12.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.12.3.2.

MAGASSÁGBAN:

a lehető legnagyobb magasságban, amely még összeegyeztethető a széltében való elhelyezésre vonatkozó követelményekkel és a lámpák szimmetriájával.

| 6.12.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.12.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.12.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.12.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

Vízszintes szögek: 80° kifelé.

Függőleges szögek: 5° a vízszintes felett és 20° alatt.

| 6.12.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.12.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

A lámpáknak előrefelé és hátrafelé is teljesíteniük kell a geometriai láthatóság feltételeit.

| 6.12.6. | NEM CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.12.6.

NEM CSOPORTOSÍTHATÓ:

| 6.12.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.12.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.12.8. | NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE: |
| --- | --- |

6.12.8.

NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE:

| 6.12.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.12.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

nincs egyedi előírás.

| 6.12.10. | VISSZAJELZŐ LÁMPA: |
| --- | --- |

6.12.10.

VISSZAJELZŐ LÁMPA:

kötelező.

| 6.12.11. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.12.11.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

A traktor ugyanazon oldalán lévő, elölről látható lámpa és hátulról látható lámpa az összes többi feltétel teljesülése mellett egy berendezésben is elhelyezhető. A méretjelző lámpát a megfelelő helyzetjelző (oldalsó) lámpához képest úgy kell elhelyezni, hogy a két lámpa világító felületeinek egymáshoz legközelebb eső pontjainak egy keresztirányú függőleges síkra eső vetületei között legalább 200 mm távolság legyen.

MUNKAHELY-MEGVILÁGÍTÓ LÁMPÁK

| 6.13.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.13.1.

MENNYISÉG:

| 6.13.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.13.2.

ELRENDEZÉS:

| 6.13.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.13.3.

HELYZET:

nincs egyedi előírás.

| 6.13.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.13.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| 6.13.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.13.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

| 6.13.6. | NEM CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.13.6.

NEM CSOPORTOSÍTHATÓ:

| 6.13.7. | NEM EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.13.7.

NEM EGYESÍTHETŐ:

más lámpákkal.

| 6.13.8. | NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE: |
| --- | --- |

6.13.8.

NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE:

| 6.13.9. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.13.9.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

Ezt a lámpát minden más lámpától függetlenül lehet működtetni.

| 6.13.10. | VISSZAJELZŐ LÁMPA: |
| --- | --- |

6.13.10.

VISSZAJELZŐ LÁMPA:

kötelező.

HÁTSÓ, NEM HÁROMSZÖG ALAKÚ FÉNYVISSZAVERŐ PRIZMÁK

| 6.14.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.14.1.

MENNYISÉG:

kettő vagy négy.

| 6.14.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.14.2.

ELRENDEZÉS:

nincs egyedi előírás.

| 6.14.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.14.3.

HELYZET:

| 6.14.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.14.3.1.

SZÉLTÉBEN:

A 6.14.4.1. szakaszban foglaltak sérelme nélkül a világító felületnek a traktor hosszirányú felezősíkjától legtávolabb eső pontja nem lehet távolabb 400 mm-nél a traktor legkülső szélétől. A fényvisszaverő prizmák belső széleinek legalább 600 mm-re kell lenniük egymástól. E távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a traktor teljes szélessége kisebb, mint 1 300 mm.

| 6.14.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.14.3.2.

MAGASSÁGBAN:

A 6.14.4.1. szakaszban foglaltak sérelme nélkül legalább 400 mm-re, de legfeljebb 900 mm-re a talajszint felett. E határérték azonban (legfeljebb) 1 200 mm-re növelhető, ha a 900 mm-es felszerelési magasság csak olyan rögzítő berendezések használatával tartható, amelyek könnyen megrongálódhatnak vagy elhajolhatnak.

| 6.14.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.14.3.3.

HOSSZÁBAN:

nincs egyedi előírás.

| 6.14.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.14.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| | Vízszintes szögek: 30° befelé és kifelé. |
| --- | --- |

Vízszintes szögek: 30° befelé és kifelé.

| | Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt.
  A vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a fényvisszaverő prizma felszerelési magassága kisebb, mint 750 mm. |
| --- | --- |

Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt.

A vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a fényvisszaverő prizma felszerelési magassága kisebb, mint 750 mm.

6.14.4.1.

Ha nem lehetséges a fent leírt elhelyezési és láthatósági követelmények betartása, négy fényvisszaverő prizmát is fel lehet szerelni az alábbi felszerelési előírások szerint:

6.14.4.1.1.

Két fényvisszaverő prizmát a talajszint felett legfeljebb 900 mm magasságban lehet felszerelni. E határérték azonban (legfeljebb) 1 200 mm-re növelhető, ha a 900 mm-es felszerelési magasság csak olyan rögzítő berendezések használatával tartható, amelyek könnyen megrongálódhatnak vagy elhajolhatnak.

A fényvisszaverő prizmák belső szélei között legalább 300 mm-es távolságot kell tartani, és vízszintes feletti függőleges láthatósági szögük 15°-os kell, hogy legyen.

6.14.4.1.2.

A másik kettőt a talajszint felett legfeljebb 2 100 mm magasságban lehet felszerelni, és meg kell felelniük a 6.14.3.1. szakaszban leírt követelményeknek.

| 6.14.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.14.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

hátrafelé.

| 6.14.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.14.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

bármely lámpával.

| 6.14.7. | EGYÉB KÖVETELMÉNYEK: |
| --- | --- |

6.14.7.

EGYÉB KÖVETELMÉNYEK:

A fényvisszaverő prizma világító felületének lehetnek közös részei bármely más hátsó lámpa világító felületével.

OLDALSÓ, NEM HÁROMSZÖG ALAKÚ FÉNYVISSZAVERŐ PRIZMÁK

| 6.15.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.15.1.

MENNYISÉG:

kettő vagy négy.

| 6.15.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.15.2.

ELRENDEZÉS:

egy vagy kettő a legfeljebb 6 m teljes hosszúságú traktor minden oldalán. Kettő a legalább 6 m teljes hosszúságú traktor minden oldalán. A fényvisszaverő felületet a jármű hossztengelyével párhuzamos függőleges síkban (legnagyobb megengedett eltérés: 10°) kell felszerelni.

| 6.15.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.15.3.

HELYZET:

| 6.15.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.15.3.1.

SZÉLTÉBEN:

nincs egyedi előírás.

| 6.15.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.15.3.2.

MAGASSÁGBAN:

legalább 400 mm-re, de legfeljebb 900 mm-re a talajszint felett. E határérték azonban (legfeljebb) 1 200 mm-re növelhető, ha a 900 mm-es felszerelési magasság csak olyan rögzítő berendezések használatával tartható, amelyek könnyen megrongálódhatnak vagy elhajolhatnak.

| 6.15.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.15.3.3.

HOSSZÁBAN:

Egy fényvisszaverő prizma legfeljebb 3 m-re lehet a traktor legelső pontjától, és vagy ugyanaz a fényvisszaverő prizma, vagy egy másik legfeljebb 3 méterre lehet a traktor leghátsó pontjától.

A traktor ugyanazon oldalán elhelyezkedő két fényvisszaverő prizma közötti távolság nem haladhatja meg a 6 métert.

| 6.15.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.15.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| | Vízszintes szögek: 20° előre- és hátrafelé. |
| --- | --- |

Vízszintes szögek: 20° előre- és hátrafelé.

| | Függőleges szögek: 10° a vízszintes felett és alatt. |
| --- | --- |

Függőleges szögek: 10° a vízszintes felett és alatt.

A vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a fényvisszaverő prizma felszerelési magassága kisebb, mint 750 mm.

A HÁTSÓ RENDSZÁMTÁBLÁT MEGVILÁGÍTÓ LÁMPÁK

| 6.16.1. | MENNYISÉG: |
| --- | --- |

6.16.1.

MENNYISÉG:

Olyan legyen, hogy biztosítani tudja a rendszámtábla helyének megvilágítását.

| 6.16.2. | ELRENDEZÉS: |
| --- | --- |

6.16.2.

ELRENDEZÉS:

| 6.16.3. | HELYZET: |
| --- | --- |

6.16.3.

HELYZET:

| 6.16.3.1. | SZÉLTÉBEN: |
| --- | --- |

6.16.3.1.

SZÉLTÉBEN:

| 6.16.3.2. | MAGASSÁGBAN: |
| --- | --- |

6.16.3.2.

MAGASSÁGBAN:

| 6.16.3.3. | HOSSZÁBAN: |
| --- | --- |

6.16.3.3.

HOSSZÁBAN:

| 6.16.4. | GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG: |
| --- | --- |

6.16.4.

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG:

| 6.16.5. | VILÁGÍTÁSI IRÁNY: |
| --- | --- |

6.16.5.

VILÁGÍTÁSI IRÁNY:

| 6.16.6. | CSOPORTOSÍTHATÓ: |
| --- | --- |

6.16.6.

CSOPORTOSÍTHATÓ:

egy vagy több hátsó lámpával.

| 6.16.7. | EGYESÍTHETŐ: |
| --- | --- |

6.16.7.

EGYESÍTHETŐ:

a hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpákkal.

| 6.16.8. | NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE: |
| --- | --- |

6.16.8.

NEM ÉPÍTHETŐ ÖSSZE:

más lámpákkal.

| 6.16.9. | VISSZAJELZŐ LÁMPA: |
| --- | --- |

6.16.9.

VISSZAJELZŐ LÁMPA:

nem kötelező. Ha van, funkcióját az első és hátsó (oldalsó) helyzetjelző lámpákra előírt visszajelző lámpa látja el.

| 6.16.10. | ELEKTROMOS KAPCSOLÁS: |
| --- | --- |

6.16.10.

ELEKTROMOS KAPCSOLÁS:

A hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa csak a hátsó helyzetjelző lámpákkal egyidejűleg gyulladhat fel.

7.   A JÁRMŰTÍPUSRA VAGY A JÁRMŰTÍPUS VILÁGÍTÓ- ÉS FÉNYJELZŐ KÉSZÜLÉKEINEK BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSA, ILLETVE KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A jármű típusának, illetve világító- és fényjelző készülékei beépítésének vagy a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzéknek bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  7.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

A jármű típusának, illetve világító- és fényjelző készülékei beépítésének vagy a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzéknek bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 7.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

| 8.1. | Világító- és fényjelző készülékeik beépítése és azok jellemzői tekintetében az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő minden járműnek meg kell felelnie a jóváhagyott járműtípusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Világító- és fényjelző készülékeik beépítése és azok jellemzői tekintetében az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő minden járműnek meg kell felelnie a jóváhagyott járműtípusnak.

| 8.2. | A fenti 8.1. szakaszban előírt gyártásmegfelelőség igazolására az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő, sorozatgyártmányú járművön megfelelő számú szúrópróbaszerű ellenőrzést kell végezni. |
| --- | --- |

8.2.

A fenti 8.1. szakaszban előírt gyártásmegfelelőség igazolására az ezen előírásban előírt jóváhagyási jelet viselő, sorozatgyártmányú járművön megfelelő számú szúrópróbaszerű ellenőrzést kell végezni.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján valamely járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 8.1. szakaszban foglalt követelmények nem teljesülnek, vagy ha a mintaként vett jármű vagy járművek nem felelnek meg a fenti 8. szakaszban előírt méréseken. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján valamely járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 8.1. szakaszban foglalt követelmények nem teljesülnek, vagy ha a mintaként vett jármű vagy járművek nem felelnek meg a fenti 8. szakaszban előírt méréseken.

| 9.2. | Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 3. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 3. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás 4. mellékletének meghatározása szerint).

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad) és 56 – Montenegró. A következő számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a gépjárművek berendezéseinek és tartozékainak jóváhagyására vonatkozó egységes szabályok elfogadásáról és a jóváhagyások kölcsönös elismeréséről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(3)  A lámpák által kibocsátott fény színkoordinátáinak mérése nem képezi ezen előírás tárgyát.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSÉRE

A.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát.)

Image

A mezőgazdasági vagy erdészeti traktoron feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott traktortípust a világító- és fényjelző készülékek beépítése tekintetében Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 86. sz. előírás alapján. A jóváhagyási szám azt is jelzi, hogy a jóváhagyást a 86. sz. előírás eredeti változatának követelményeivel összhangban adták meg.

B.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát.)

Image

A mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokon elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott traktortípust a 86. és a 33 (1). sz. előírás alapján, Hollandiában (E4) hagyták jóvá. A jóváhagyási számok azt is jelzik, hogy a jóváhagyások időpontjában a 86. sz. előírás még eredeti formájában volt, a 33. sz. előírás viszont már tartalmazta a 02. módosításcsomagot.

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

3. MELLÉKLET

A 2.6–2.10. SZAKASZBAN FOGLALT FOGALMAK MEGHATÁROZÁSA

Image

---

4. MELLÉKLET

A LÁMPÁK LÁTHATÓSÁGA

(Lásd az előírás 5.10. szakaszát)

1.   ábra

A piros fényű lámpa láthatósága előrefelé

Image

2.   ábra

A fehér fényű lámpa láthatósága hátrafelé

Image

---

5. MELLÉKLET

IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK

GEOMETRIAI LÁTHATÓSÁG (lásd a 6.5.2. szakaszt)

„A”   elrendezés

Image

„B”   elrendezés

Image

„C”   elrendezés

Image

„D”   elrendezés

Image

---

| 30.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 257/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 257/231

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 106. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági járművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 8. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2010. március 17.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelölések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Előírások |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gumiabroncstípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatok, a vizsgálati laboratóriumok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Értesítés gépjárműabroncs-típus jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 106. számú előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A jóváhagyási jel elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A gumiabroncs-jelölések elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | A terhelhetőségi jelzőszámok (LI) és az ezeknek megfelelő legnagyobb szállítható tömegek (kg) jegyzéke |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | Meghatározott méretjelöléssel rendelkező gumiabroncsok elméleti kerékpántja, külső átmérője és névleges profilszélessége |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | Gumiabroncsméretek mérési módszere |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | A terhelhetőség változása a sebesség függvényében |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 8. melléklet – | Vizsgálati eljárás a gumiabroncs szétrepedéssel szembeni ellenállóságának mérésére |
| --- | --- |

8. melléklet –

| 9. melléklet – | A terhelés–sebesség tartóssági vizsgálat |
| --- | --- |

9. melléklet –

| 10. melléklet – | Gumiabroncs-osztályozási kódok |
| --- | --- |

10. melléklet –

| 11. melléklet – | Példa a gumiabroncs mindkét oldalán feltüntetendő piktogramra, amely azt az abroncsnyomást jelzi, amelyet a gumiabroncs felszerelése során nem szabad túllépni a köpenyperem megfelelő beállítása érdekében |
| --- | --- |

11. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás elsősorban, de nem kizárólag a mezőgazdasági és erdészeti járművekre (T kategóriájú gépjárművek), a mezőgazdasági gépekre (saját meghajtású és vontatott) és a mezőgazdasági pótkocsikra tervezett, legfeljebb 65 km/h sebességnek megfelelő sebességkategória-jellel („D” jel) ellátott, új gumiabroncsokra vonatkozik.

Nem vonatkozik azonban olyan gumiabroncstípusokra, amelyeket elsősorban más, például az alábbi célokra terveztek:

| a) | építőipari alkalmazás („Industrial”, „IND”, „R4” vagy „F3” jelzésű umiabroncsok); |
| --- | --- |

a)

építőipari alkalmazás („Industrial”, „IND”, „R4” vagy „F3” jelzésű umiabroncsok);

| b) | földmunkagépek; |
| --- | --- |

b)

földmunkagépek;

| c) | ipari és emelőtargoncák. |
| --- | --- |

c)

ipari és emelőtargoncák.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „mezőgazdasági gumiabroncstípus”: olyan gumiabroncsok kategóriája, amelyek a következő lényeges tulajdonságok tekintetében nem térnek el egymástól:






  2.1.1. | gyártó; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„mezőgazdasági gumiabroncstípus”: olyan gumiabroncsok kategóriája, amelyek a következő lényeges tulajdonságok tekintetében nem térnek el egymástól:

2.1.1.

gyártó;

| 2.1.2. | az abroncs méretjelölése; |
| --- | --- |

2.1.2.

az abroncs méretjelölése;

| 2.1.3. | használati kategória:






  a) | traktor – kormányzott kerék; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

használati kategória:

a)

traktor – kormányzott kerék;

| b) | traktor – hajtott kerék, normál futófelülettel; |
| --- | --- |

b)

traktor – hajtott kerék, normál futófelülettel;

| c) | traktor – hajtott kerék, különleges futófelülettel; |
| --- | --- |

c)

traktor – hajtott kerék, különleges futófelülettel;

| d) | munkagép – vontató; |
| --- | --- |

d)

munkagép – vontató;

| e) | munkagép – pótkocsi; |
| --- | --- |

e)

munkagép – pótkocsi;

| f) | munkagép – vegyes alkalmazás; |
| --- | --- |

f)

munkagép – vegyes alkalmazás;

| g) | erdészeti munkagép, normál futófelülettel; |
| --- | --- |

g)

erdészeti munkagép, normál futófelülettel;

| h) | erdészeti munkagép, különleges futófelülettel; |
| --- | --- |

h)

erdészeti munkagép, különleges futófelülettel;

| 2.1.4. | szerkezet (diagonál, öves diagonál, radiál); |
| --- | --- |

2.1.4.

szerkezet (diagonál, öves diagonál, radiál);

| 2.1.5. | sebességkategória-jel; |
| --- | --- |

2.1.5.

sebességkategória-jel;

| 2.1.6. | terhelhetőségi jelzőszám; |
| --- | --- |

2.1.6.

terhelhetőségi jelzőszám;

| 2.1.7. | a gumiabroncs keresztmetszete. |
| --- | --- |

2.1.7.

a gumiabroncs keresztmetszete.

| 2.2. | A következő fogalmakhoz az 1. függelékben szereplő ábra ad magyarázatot: |
| --- | --- |

2.2.

A következő fogalmakhoz az 1. függelékben szereplő ábra ad magyarázatot:

| 2.3. | a gumiabroncs „szerkezete”: a gumiabroncs szövetvázának (karkasz) műszaki jellemzői. A következő szerkezeteket szokás megkülönböztetni:
  2.3.1.   „diagonál”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a kordszálak a köpenyperemig érnek, és a futófelület középvonalához képest 90 foknál lényegesen kisebb szögekben, váltakozva vannak elhelyezve;
  2.3.2.   „öves diagonál”: olyan diagonál típusú gumiabroncs-szerkezet, amelynél a szövetvázat egy, a szövetváz szálainak szögeihez közeli szögben, váltakozó irányban elhelyezett, alapvetően nyújthatatlan kordanyagból álló két- vagy többrétegű öv rögzíti;
  2.3.3.   „radiál”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelynél a kordszálak a köpenyperemig érnek, és a futófelület középvonalához képest lényegében 90 fokos szögben vannak elhelyezve, a szövetvázat pedig egy alapvetően nyújthatatlan, körbefutó öv fogja össze; |
| --- | --- |

2.3.

a gumiabroncs „szerkezete”: a gumiabroncs szövetvázának (karkasz) műszaki jellemzői. A következő szerkezeteket szokás megkülönböztetni:

2.3.1.   „diagonál”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a kordszálak a köpenyperemig érnek, és a futófelület középvonalához képest 90 foknál lényegesen kisebb szögekben, váltakozva vannak elhelyezve;

2.3.2.   „öves diagonál”: olyan diagonál típusú gumiabroncs-szerkezet, amelynél a szövetvázat egy, a szövetváz szálainak szögeihez közeli szögben, váltakozó irányban elhelyezett, alapvetően nyújthatatlan kordanyagból álló két- vagy többrétegű öv rögzíti;

2.3.3.   „radiál”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelynél a kordszálak a köpenyperemig érnek, és a futófelület középvonalához képest lényegében 90 fokos szögben vannak elhelyezve, a szövetvázat pedig egy alapvetően nyújthatatlan, körbefutó öv fogja össze;

| 2.4. | „köpenyperem”: a gumiabroncs azon része, amely alakja és szerkezete révén biztosítja a gumiabroncs és a kerékpánt (felni) érintkezését, és megtartja a gumiabroncsot a kerékpánton; |
| --- | --- |

2.4.

„köpenyperem”: a gumiabroncs azon része, amely alakja és szerkezete révén biztosítja a gumiabroncs és a kerékpánt (felni) érintkezését, és megtartja a gumiabroncsot a kerékpánton;

| 2.5. | „kordszálak”: a gumiabroncs szövetbetétjét alkotó szálak; |
| --- | --- |

2.5.

„kordszálak”: a gumiabroncs szövetbetétjét alkotó szálak;

| 2.6. | „betét”: gumival bevont párhuzamos kordszálak rétege; |
| --- | --- |

2.6.

„betét”: gumival bevont párhuzamos kordszálak rétege;

| 2.7. | „szövetváz (karkasz)”: a gumiabroncsnak az a része, amely nem a futótest és nem a gumi oldalfal; ez a rész viseli a terhet, amikor a gumiabroncs fel van fújva; |
| --- | --- |

2.7.

„szövetváz (karkasz)”: a gumiabroncsnak az a része, amely nem a futótest és nem a gumi oldalfal; ez a rész viseli a terhet, amikor a gumiabroncs fel van fújva;

| 2.8. | „futófelület”: a gumiabroncs azon része, amely a talajjal érintkezik; |
| --- | --- |

2.8.

„futófelület”: a gumiabroncs azon része, amely a talajjal érintkezik;

| 2.9. | „oldalfal”: a gumiabroncs azon része – a futófelületet nem számítva –, amely a kerékpántra szerelt gumiabroncsból oldalnézetben látható; |
| --- | --- |

2.9.

„oldalfal”: a gumiabroncs azon része – a futófelületet nem számítva –, amely a kerékpántra szerelt gumiabroncsból oldalnézetben látható;

| 2.10. | „profilszélesség (S)”: a felfújt gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, egyenes mentén mért távolság, nem számítva a jelölések, díszítések, védőpántok vagy -bordák miatti kiemelkedéseket; |
| --- | --- |

2.10.

„profilszélesség (S)”: a felfújt gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, egyenes mentén mért távolság, nem számítva a jelölések, díszítések, védőpántok vagy -bordák miatti kiemelkedéseket;

| 2.11. | „teljes szélesség”: a felfújt gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, egyenes mentén mért távolság, beleértve a jelöléseket, díszítéseket, védőpántokat és -bordákat is; |
| --- | --- |

2.11.

„teljes szélesség”: a felfújt gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, egyenes mentén mért távolság, beleértve a jelöléseket, díszítéseket, védőpántokat és -bordákat is;

| 2.12. | „profilmagasság (h)”: a gumiabroncs külső átmérője és a névleges kerékpántátmérő közti különbség felével egyenlő távolság; |
| --- | --- |

2.12.

„profilmagasság (h)”: a gumiabroncs külső átmérője és a névleges kerékpántátmérő közti különbség felével egyenlő távolság;

| 2.13. | „névleges profilarány (Ra)”: a milliméterben kifejezett névleges profilmagasság osztva a milliméterben kifejezett névleges profilszélességgel és szorozva százzal; |
| --- | --- |

2.13.

„névleges profilarány (Ra)”: a milliméterben kifejezett névleges profilmagasság osztva a milliméterben kifejezett névleges profilszélességgel és szorozva százzal;

| 2.14. | „külső átmérő (D)”: a felfújt új gumiabroncs teljes átmérője; |
| --- | --- |

2.14.

„külső átmérő (D)”: a felfújt új gumiabroncs teljes átmérője;

| 2.15. | „gumiabroncs méretjelölése”: a következőket tartalmazó jelölés:






  2.15.1. | a névleges profilszélesség (S1). Ezt az értéket mm-ben kell megadni; |
| --- | --- | --- |

2.15.

„gumiabroncs méretjelölése”: a következőket tartalmazó jelölés:

2.15.1.

a névleges profilszélesség (S1). Ezt az értéket mm-ben kell megadni;

| 2.15.2. | a névleges profilarány (Ra); |
| --- | --- |

2.15.2.

a névleges profilarány (Ra);

| 2.15.3. | a szerkezetre utaló jelzés, amelyet a névleges kerékpántátmérő jele elé kell elhelyezni, a következők szerint:






  2.15.3.1. | diagonál gumiabroncsok esetében a „-” jel vagy a „D” betű; |
| --- | --- | --- |

2.15.3.

a szerkezetre utaló jelzés, amelyet a névleges kerékpántátmérő jele elé kell elhelyezni, a következők szerint:

2.15.3.1.

diagonál gumiabroncsok esetében a „-” jel vagy a „D” betű;

| 2.15.3.2. | radiál gumiabroncsok esetében az „R” betű; |
| --- | --- |

2.15.3.2.

radiál gumiabroncsok esetében az „R” betű;

| 2.15.3.3. | öves diagonál gumiabroncsok esetében a „B” betű; |
| --- | --- |

2.15.3.3.

öves diagonál gumiabroncsok esetében a „B” betű;

| 2.15.4. | a névleges kerékpántátmérőt jelző egyezményes „d” szám; |
| --- | --- |

2.15.4.

a névleges kerékpántátmérőt jelző egyezményes „d” szám;

| 2.15.5. | a munkagépekre szánt gumiabroncsokon feltüntethető az „IMP” betűsor a névleges kerékpántátmérő jele után; |
| --- | --- |

2.15.5.

a munkagépekre szánt gumiabroncsokon feltüntethető az „IMP” betűsor a névleges kerékpántátmérő jele után;

| 2.15.6. | a traktorok kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsokon feltüntethető a „FRONT” betűsor a névleges kerékpántátmérő jele után; |
| --- | --- |

2.15.6.

a traktorok kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsokon feltüntethető a „FRONT” betűsor a névleges kerékpántátmérő jele után;

| 2.15.7. | az 5. melléklet táblázataiban felsorolt gumiabroncsok esetében azonban a gumiabroncs méretjelölése a táblázatok első oszlopában található; |
| --- | --- |

2.15.7.

az 5. melléklet táblázataiban felsorolt gumiabroncsok esetében azonban a gumiabroncs méretjelölése a táblázatok első oszlopában található;

| 2.15.8. | nagy merevségű gumiabroncs (Improved Flexion Tyre) esetében az „IF” betűsor a névleges profilszélesség előtt;
  nagyon nagy merevségű gumiabroncs (Very High Flexion Tyre) esetében a „VF” betűsor a névleges profilszélesség előtt; |
| --- | --- |

2.15.8.

nagy merevségű gumiabroncs (Improved Flexion Tyre) esetében az „IF” betűsor a névleges profilszélesség előtt;

nagyon nagy merevségű gumiabroncs (Very High Flexion Tyre) esetében a „VF” betűsor a névleges profilszélesség előtt;

| 2.16. | „névleges kerékpántátmérő (d)”: egyezményes szám, amely annak a kerékpántnak a névleges átmérőjét adja meg, amelyre a gumiabroncsot felszerelik, vagy méretkódok formájában (100-nál kisebb számok – lásd a milliméterben kifejezett értékekkel való megfelelés táblázatát), vagy mm-ben (100-nál nagyobb számok), de egyszerre mindkét értéket nem mutathatja;






  Méretkódokkal kifejezett „d” | A 6.2.1. és a 6.4. szakasz szerinti számításokhoz használandó érték (mm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 15,3 | 389 |
| 16 | 406 |
| 16,1 | 409 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |
| 32 | 813 |
| 34 | 864 |
| 36 | 914 |
| 38 | 965 |
| 40 | 1 016 |
| 42 | 1 067 |
| 44 | 1 118 |
| 46 | 1 168 |
| 48 | 1 219 |
| 50 | 1 270 |
| 52 | 1 321 |
| 54 | 1 372 |
| | |
| 14,5 | 368 |
| 15,5 | 394 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26,5 | 673 |
| 30,5 | 775 |

2.16.

„névleges kerékpántátmérő (d)”: egyezményes szám, amely annak a kerékpántnak a névleges átmérőjét adja meg, amelyre a gumiabroncsot felszerelik, vagy méretkódok formájában (100-nál kisebb számok – lásd a milliméterben kifejezett értékekkel való megfelelés táblázatát), vagy mm-ben (100-nál nagyobb számok), de egyszerre mindkét értéket nem mutathatja;

Méretkódokkal kifejezett „d”

A 6.2.1. és a 6.4. szakasz szerinti számításokhoz használandó érték (mm)

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

15,3

389

16

406

16,1

409

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

24

610

26

660

28

711

30

762

32

813

34

864

36

914

38

965

40

1 016

42

1 067

44

1 118

46

1 168

48

1 219

50

1 270

52

1 321

54

1 372

14,5

368

15,5

394

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26,5

673

30,5

775

| 2.17. | „kerékpánt”: az a szerkezeti elem, amelyre a gumiabroncsból és a tömlőből álló szerelvény felfekszik, illetve – tömlő nélküli gumiabroncs esetében – a köpenyperemek felfekszenek; |
| --- | --- |

2.17.

„kerékpánt”: az a szerkezeti elem, amelyre a gumiabroncsból és a tömlőből álló szerelvény felfekszik, illetve – tömlő nélküli gumiabroncs esetében – a köpenyperemek felfekszenek;

| 2.18. | „elméleti kerékpánt”: az a fiktív kerékpánt, amelynek szélessége a gumiabroncs névleges profilszélességének x-szerese lenne; az „x” értéket a gumiabroncs gyártója adja meg; ennek hiányában az 5. mellékletben szereplő, a gumiabroncs méretjelölésének megfelelő értéket kell a referencia-kerékpánt szélességének tekinteni; |
| --- | --- |

2.18.

„elméleti kerékpánt”: az a fiktív kerékpánt, amelynek szélessége a gumiabroncs névleges profilszélességének x-szerese lenne; az „x” értéket a gumiabroncs gyártója adja meg; ennek hiányában az 5. mellékletben szereplő, a gumiabroncs méretjelölésének megfelelő értéket kell a referencia-kerékpánt szélességének tekinteni;

| 2.19. | „mérőkerékpánt”: az a kerékpánt, amelyre a gumiabroncsot méreteinek megmérése céljából szerelik fel; |
| --- | --- |

2.19.

„mérőkerékpánt”: az a kerékpánt, amelyre a gumiabroncsot méreteinek megmérése céljából szerelik fel;

| 2.20. | „traktor hajtott kerekére szánt gumiabroncs”: mezőgazdasági traktorok (T kategóriájú járművek) hajtott tengelyeire tervezett, tartósan nagy forgatónyomaték közvetítésére képes gumiabroncs. A gumiabroncs futómintázata kapaszkodó élekből áll;






  2.20.1. | „nagy merevségű gumiabroncs” vagy „nagyon nagy merevségű gumiabroncs”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a szövetváz szilárdsága nagyobb, mint a hasonló szokványos gumiabroncsban; |
| --- | --- | --- |

2.20.

„traktor hajtott kerekére szánt gumiabroncs”: mezőgazdasági traktorok (T kategóriájú járművek) hajtott tengelyeire tervezett, tartósan nagy forgatónyomaték közvetítésére képes gumiabroncs. A gumiabroncs futómintázata kapaszkodó élekből áll;

2.20.1.

„nagy merevségű gumiabroncs” vagy „nagyon nagy merevségű gumiabroncs”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a szövetváz szilárdsága nagyobb, mint a hasonló szokványos gumiabroncsban;

| 2.21. | „traktor kormányzott kerekére szánt gumiabroncs”: mezőgazdasági és erdészeti traktorok (T kategóriájú járművek) nem hajtott tengelyeire tervezett gumiabroncs. A gumiabroncs futómintázata általában körbefutó csatornákból és bordákból áll; |
| --- | --- |

2.21.

„traktor kormányzott kerekére szánt gumiabroncs”: mezőgazdasági és erdészeti traktorok (T kategóriájú járművek) nem hajtott tengelyeire tervezett gumiabroncs. A gumiabroncs futómintázata általában körbefutó csatornákból és bordákból áll;

| 2.22. | „munkagépekre szánt gumiabroncs”: elsősorban mezőgazdasági gépekre vagy munkagépekre (S kategóriájú járművek), illetve mezőgazdasági pótkocsikra (R kategóriájú járművek) tervezett gumiabroncs; használható azonban mezőgazdasági és erdészeti traktorok (T kategóriájú járművek) elülső kormányzott és hajtott kerekein is, de nem alkalmas tartósan nagy forgatónyomaték közvetítésére; |
| --- | --- |

2.22.

„munkagépekre szánt gumiabroncs”: elsősorban mezőgazdasági gépekre vagy munkagépekre (S kategóriájú járművek), illetve mezőgazdasági pótkocsikra (R kategóriájú járművek) tervezett gumiabroncs; használható azonban mezőgazdasági és erdészeti traktorok (T kategóriájú járművek) elülső kormányzott és hajtott kerekein is, de nem alkalmas tartósan nagy forgatónyomaték közvetítésére;

| 2.23. | „vontatóabroncs”: elsősorban munkagépek vagy mezőgazdasági gépek hajtott tengelyeire tervezett gumiabroncs, amely nem alkalmas tartósan nagy forgatónyomaték közvetítésére. A gumiabroncs futómintázata általában kapaszkodó élekből áll. Ezen alkalmazástípus jele: |
| --- | --- |

2.23.

Image

| 2.24. | „pótkocsiabroncs”: munkagépek, mezőgazdasági eszközök vagy pótkocsik nem hajtott (vontatott) tengelyeire szánt gumiabroncs.
  Ezen alkalmazástípus jele: |
| --- | --- |

2.24.

„pótkocsiabroncs”: munkagépek, mezőgazdasági eszközök vagy pótkocsik nem hajtott (vontatott) tengelyeire szánt gumiabroncs.

Ezen alkalmazástípus jele: Image

| 2.25. | „vegyes alkalmazású gumiabroncs”: munkagépek, mezőgazdasági gépek vagy pótkocsik hajtott és nem hajtott tengelyeire tervezett gumiabroncs; |
| --- | --- |

2.25.

„vegyes alkalmazású gumiabroncs”: munkagépek, mezőgazdasági gépek vagy pótkocsik hajtott és nem hajtott tengelyeire tervezett gumiabroncs;

| 2.26. | „használati jelzet”: a terhelhetőségi jelzőszám és a sebességkategória-jel együttese.






  2.26.1. | A munkagépekre tervezett gumiabroncsok esetében a használati jelzetet a 2.23. és 2.24. szakaszban meghatározott (vontatónak vagy pótkocsinak megfelelő) alkalmazástípus-jel kíséri; |
| --- | --- | --- |

2.26.

„használati jelzet”: a terhelhetőségi jelzőszám és a sebességkategória-jel együttese.

2.26.1.

A munkagépekre tervezett gumiabroncsok esetében a használati jelzetet a 2.23. és 2.24. szakaszban meghatározott (vontatónak vagy pótkocsinak megfelelő) alkalmazástípus-jel kíséri;

| 2.27. | „kiegészítő használati jelzet”: egy kör belsejébe írt további használati jelzet olyan különleges üzemmód (terhelhetőség és sebességkategória) jelzésére, amelyre a gumiabroncstípus alkalmazása a vonatkozó terhelés–sebesség értékpárokon túl engedélyezett (lásd a 7. mellékletet); |
| --- | --- |

2.27.

„kiegészítő használati jelzet”: egy kör belsejébe írt további használati jelzet olyan különleges üzemmód (terhelhetőség és sebességkategória) jelzésére, amelyre a gumiabroncstípus alkalmazása a vonatkozó terhelés–sebesség értékpárokon túl engedélyezett (lásd a 7. mellékletet);

| 2.28. | „terhelhetőségi jelzőszám”: azt a terhelést kifejező szám, amelyet a gumiabroncs egyedi szerelésben a megadott sebességkategóriának megfelelő sebességen, a gyártó által meghatározott használati követelményeknek megfelelő üzemben elbír. E jelzőszámok és az ezeknek megfelelő tömegek jegyzéke a 4. mellékletben található; |
| --- | --- |

2.28.

„terhelhetőségi jelzőszám”: azt a terhelést kifejező szám, amelyet a gumiabroncs egyedi szerelésben a megadott sebességkategóriának megfelelő sebességen, a gyártó által meghatározott használati követelményeknek megfelelő üzemben elbír. E jelzőszámok és az ezeknek megfelelő tömegek jegyzéke a 4. mellékletben található;

| 2.29. | „sebességkategória”: az a referenciasebesség, amelyet a sebességkategória jelével adnak meg a következő táblázat szerint:






  Sebességkategória-jel | Referenciasebesség
  (km/h) |
| --- | --- | --- |
| A2 | 10 |
| A4 | 20 |
| A6 | 30 |
| A8 | 40 |
| B | 50 |
| D | 65 |

2.29.

„sebességkategória”: az a referenciasebesség, amelyet a sebességkategória jelével adnak meg a következő táblázat szerint:

Sebességkategória-jel

Referenciasebesség

(km/h)

A2

10

A4

20

A6

30

A8

40

B

50

D

65

| 2.30. | „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázat: a 7. melléklet táblázatai, amelyek a használati kategóriától, az alkalmazástípustól, a terhelhetőségi jelzőszámtól és a névleges sebesség kategóriajelétől függően megadják azt a legnagyobb névleges terhelést, amelyet a gumiabroncs a sebességkategória-jelnek megfelelő sebességtől különböző sebességeken elbír;






  2.30.1. | „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázat kiegészítő használati jelzet esetében nem alkalmazható; |
| --- | --- | --- |

2.30.

„A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázat: a 7. melléklet táblázatai, amelyek a használati kategóriától, az alkalmazástípustól, a terhelhetőségi jelzőszámtól és a névleges sebesség kategóriajelétől függően megadják azt a legnagyobb névleges terhelést, amelyet a gumiabroncs a sebességkategória-jelnek megfelelő sebességtől különböző sebességeken elbír;

2.30.1.

„A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázat kiegészítő használati jelzet esetében nem alkalmazható;

| 2.30.2. | „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázat nagy vagy nagyon nagy merevségű gumiabroncsokra nem érvényes; |
| --- | --- |

2.30.2.

„A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázat nagy vagy nagyon nagy merevségű gumiabroncsokra nem érvényes;

| 2.31. | „legnagyobb névleges terhelés”: az a legnagyobb tömeg, amely a gumiabroncsot terhelheti:






  2.31.1. | a legnagyobb névleges terhelés nem lépheti túl a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozóan „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázatban (lásd a 2.30. szakaszt) megadott százalékos értéket, figyelembe véve a gumiabroncs használati kategóriáját, sebességkategória-jelét és annak a járműnek a legnagyobb sebességét, amelyre az adott gumiabroncsot felszerelik; |
| --- | --- | --- |

2.31.

„legnagyobb névleges terhelés”: az a legnagyobb tömeg, amely a gumiabroncsot terhelheti:

2.31.1.

a legnagyobb névleges terhelés nem lépheti túl a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszámához tartozóan „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázatban (lásd a 2.30. szakaszt) megadott százalékos értéket, figyelembe véve a gumiabroncs használati kategóriáját, sebességkategória-jelét és annak a járműnek a legnagyobb sebességét, amelyre az adott gumiabroncsot felszerelik;

| 2.32. | „futócsatorna”: a futómintázatot képező szomszédos bordák vagy mintaelemek közti tér; |
| --- | --- |

2.32.

„futócsatorna”: a futómintázatot képező szomszédos bordák vagy mintaelemek közti tér;

| 2.33. | „kapaszkodó él”: a futómintázatban az alapfelületből kiemelkedő, tömör mintaelem; |
| --- | --- |

2.33.

„kapaszkodó él”: a futómintázatban az alapfelületből kiemelkedő, tömör mintaelem;

| 2.34. | „különleges futófelület”: az a gumiabroncs különleges futófelületű, amelynek futómintázata és szerkezete elsősorban arra van tervezve, hogy mocsaras területeken jobb tapadást biztosítson, mint a normál futófelületű gumiabroncs. A gumiabroncs futómintázatában általában magasabbak a kapaszkodó élek, mint a normál gumiabroncs esetében; |
| --- | --- |

2.34.

„különleges futófelület”: az a gumiabroncs különleges futófelületű, amelynek futómintázata és szerkezete elsősorban arra van tervezve, hogy mocsaras területeken jobb tapadást biztosítson, mint a normál futófelületű gumiabroncs. A gumiabroncs futómintázatában általában magasabbak a kapaszkodó élek, mint a normál gumiabroncs esetében;

| 2.35. | „letöredezés”: kis gumidarabok leszakadása a futófelületről; |
| --- | --- |

2.35.

„letöredezés”: kis gumidarabok leszakadása a futófelületről;

| 2.36. | „kordfoszlás”: kordszálak leválása a gumibevonatukról; |
| --- | --- |

2.36.

„kordfoszlás”: kordszálak leválása a gumibevonatukról;

| 2.37. | „betétleválás”: a szomszédos betétek szétválása; |
| --- | --- |

2.37.

„betétleválás”: a szomszédos betétek szétválása;

| 2.38. | „futófelület-leválás”: a futófelület leválása a szövetvázról; |
| --- | --- |

2.38.

„futófelület-leválás”: a futófelület leválása a szövetvázról;

| 2.39. | „vizsgálati kerékpánt”: az a kerékpánt, amelyre a gumiabroncsot teljesítményvizsgálat céljából felszerelik; |
| --- | --- |

2.39.

„vizsgálati kerékpánt”: az a kerékpánt, amelyre a gumiabroncsot teljesítményvizsgálat céljából felszerelik;

| 2.40. | „gumiabroncs-osztályozási kód”: a 10. mellékletben részletesen megadott, nem kötelező jelölés, amely az ISO 4251-4 szabvány szerint meghatározza a használati kategóriát, valamint a futófelület mintázatát és az alkalmazás típusát; |
| --- | --- |

2.40.

„gumiabroncs-osztályozási kód”: a 10. mellékletben részletesen megadott, nem kötelező jelölés, amely az ISO 4251-4 szabvány szerint meghatározza a használati kategóriát, valamint a futófelület mintázatát és az alkalmazás típusát;

| 2.41. | erdészeti munkagépekre szánt gumiabroncs: olyan gumiabroncs, amelyet erdészeti célokra használt munkagépekhez vagy felszerelésekhez terveztek. |
| --- | --- |

2.41.

erdészeti munkagépekre szánt gumiabroncs: olyan gumiabroncs, amelyet erdészeti célokra használt munkagépekhez vagy felszerelésekhez terveztek.

3.   JELÖLÉSEK

3.1.   A gumiabroncsokon szerepelniük kell a következőknek:

| 3.1.1. | a gyártó márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- |

3.1.1.

a gyártó márkaneve vagy védjegye;

| 3.1.2. | a gumiabroncs méretjelölése a 2.15. szakasz meghatározása szerint; |
| --- | --- |

3.1.2.

a gumiabroncs méretjelölése a 2.15. szakasz meghatározása szerint;

| 3.1.3. | a szerkezet leírása a következők szerint:






  3.1.3.1. | a diagonál gumiabroncsokon nincs külön jelölés; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

a szerkezet leírása a következők szerint:

3.1.3.1.

a diagonál gumiabroncsokon nincs külön jelölés;

| 3.1.3.2. | a radiál gumiabroncsokon nem kötelező jelleggel a „RADIAL” szó; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

a radiál gumiabroncsokon nem kötelező jelleggel a „RADIAL” szó;

| 3.1.3.3. | az öves diagonál gumiabroncsokon a „BIAS-BELTED” szó; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

az öves diagonál gumiabroncsokon a „BIAS-BELTED” szó;

| 3.1.4. | a 2.26. szakasz meghatározása szerinti használati jelzet;






  3.1.4.1. | munkagépekre tervezett gumiabroncs esetében a használati jelzetet a megfelelő alkalmazástípus-jel követi; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

a 2.26. szakasz meghatározása szerinti használati jelzet;

3.1.4.1.

munkagépekre tervezett gumiabroncs esetében a használati jelzetet a megfelelő alkalmazástípus-jel követi;

| 3.1.4.2. | munkagépre tervezett, vegyes alkalmazású gumiabroncson két használati jelzetet kell megadni, egyet a vontatón való alkalmazásra, egyet a pótkocsin való alkalmazásra vonatkozóan; továbbá mindkettő mellett fel kell tüntetni a megfelelő alkalmazástípus-jelet (lásd a fenti 2.23. és 2.24. szakaszt) a következőképpen: | vagy | |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.4.2.

munkagépre tervezett, vegyes alkalmazású gumiabroncson két használati jelzetet kell megadni, egyet a vontatón való alkalmazásra, egyet a pótkocsin való alkalmazásra vonatkozóan; továbbá mindkettő mellett fel kell tüntetni a megfelelő alkalmazástípus-jelet (lásd a fenti 2.23. és 2.24. szakaszt) a következőképpen:

Image

vagy

Image

ahol az első sorban lévő használati jelzet (95 A6) a vontatón való alkalmazásra, a második sorban lévő (108 A6) a pótkocsin való alkalmazásra vonatkozik;

| 3.1.5. | kiegészítő használati jelzet, ha van ilyen; |
| --- | --- |

3.1.5.

kiegészítő használati jelzet, ha van ilyen;

| 3.1.6. | a „DEEP” (vagy „R-2”) felirat különleges futófelületű gumiabroncs esetében; |
| --- | --- |

3.1.6.

a „DEEP” (vagy „R-2”) felirat különleges futófelületű gumiabroncs esetében;

| 3.1.7. | az „F-1” vagy „F-2” felirat a traktorok kormányzott kerekére tervezett gumiabroncs esetében, amennyiben még nincs megjelölve a fenti 2.15.6. szakasz szerint; |
| --- | --- |

3.1.7.

az „F-1” vagy „F-2” felirat a traktorok kormányzott kerekére tervezett gumiabroncs esetében, amennyiben még nincs megjelölve a fenti 2.15.6. szakasz szerint;

| 3.1.8. | az „LS-1”, „LS-2”, „LS-3” vagy „LS-4” felirat az erdészeti munkagépek gumiabroncsai esetében;






  3.1.8.1. | az „LS-3” jelölés különleges futófelületű abroncsok azonosítására szolgál; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

az „LS-1”, „LS-2”, „LS-3” vagy „LS-4” felirat az erdészeti munkagépek gumiabroncsai esetében;

3.1.8.1.

az „LS-3” jelölés különleges futófelületű abroncsok azonosítására szolgál;

| 3.1.8.2. | az „I-3” felirat a munkagépek – vontatáshoz tervezett futófelülettel ellátott – gumiabroncsai esetében, lásd az 5. melléklet 5. és 6. táblázatát; |
| --- | --- |

3.1.8.2.

az „I-3” felirat a munkagépek – vontatáshoz tervezett futófelülettel ellátott – gumiabroncsai esetében, lásd az 5. melléklet 5. és 6. táblázatát;

| 3.1.9. | az „IMPLEMENT” felirat munkagépre tervezett gumiabroncs esetében, amennyiben még nincs megjelölve a fenti 2.15.5. szakasz szerint; |
| --- | --- |

3.1.9.

az „IMPLEMENT” felirat munkagépre tervezett gumiabroncs esetében, amennyiben még nincs megjelölve a fenti 2.15.5. szakasz szerint;

| 3.1.10. | a „TUBELESS” szó, amennyiben a gumiabroncsot tömlő nélküli használatra tervezték; |
| --- | --- |

3.1.10.

a „TUBELESS” szó, amennyiben a gumiabroncsot tömlő nélküli használatra tervezték;

| 3.1.11. | a „... bar MAX.” (vagy „... kPa MAX.”) felirat a 11. mellékletben bemutatott piktogram belsejében a hideg gumiabroncsok nyomásának jelzésére, amelyet a gumiabroncs felszerelése során a köpenyperem megfelelő beállítása érdekében nem szabad túllépni. |
| --- | --- |

3.1.11.

a „... bar MAX.” (vagy „... kPa MAX.”) felirat a 11. mellékletben bemutatott piktogram belsejében a hideg gumiabroncsok nyomásának jelzésére, amelyet a gumiabroncs felszerelése során a köpenyperem megfelelő beállítása érdekében nem szabad túllépni.

| 3.1.12. | Nagy merevségű gumiabroncsoknál a méretjelölést az „IF” feliratnak kell megelőznie.
  Nagyon nagy merevségű gumiabroncsoknál a méretjelölést a „VF” feliratnak kell megelőznie. |
| --- | --- |

3.1.12.

Nagy merevségű gumiabroncsoknál a méretjelölést az „IF” feliratnak kell megelőznie.

Nagyon nagy merevségű gumiabroncsoknál a méretjelölést a „VF” feliratnak kell megelőznie.

3.2.   A gumiabroncson négy számjegyből álló számcsoport formájában a gyártás időpontjának is szerepelnie kell, a négy számjegy közül az első két számjegy a gyártási hétre, a két utolsó számjegy a gyártási évre utal. Ez a jelölés azonban nem kötelező azokon a gumiabroncsokon, amelyeket ezen előírás hatálybalépését követő két éven belül nyújtanak be jóváhagyásra (1).

3.3.   A gumiabroncson szerepelnie kell az EGB gumiabroncs-típusjóváhagyási jelének is, amelynek mintája a 2. mellékletben található.

3.4.   A jelölések helye

| 3.4.1. | A 3.1. szakaszban előírt jelöléseket a gumiabroncs mindkét oldalfalába bele kell önteni. |
| --- | --- |

3.4.1.

A 3.1. szakaszban előírt jelöléseket a gumiabroncs mindkét oldalfalába bele kell önteni.

| 3.4.2. | A 3.2. és 3.3. szakaszban előírt jelöléseket a gumiabroncsnak csak az egyik oldalfalába kell beleönteni. |
| --- | --- |

3.4.2.

A 3.2. és 3.3. szakaszban előírt jelöléseket a gumiabroncsnak csak az egyik oldalfalába kell beleönteni.

| 3.4.3. | A jelöléseket úgy kell a gumiabroncsba önteni, hogy egyértelműek és olvashatók legyenek, és kialakításuknak a gyártási folyamat részeként kell történnie. Az eredeti gyártási folyamat befejezése utáni beégetés vagy más hasonló jelölési módszer használata tilos. |
| --- | --- |

3.4.3.

A jelöléseket úgy kell a gumiabroncsba önteni, hogy egyértelműek és olvashatók legyenek, és kialakításuknak a gyártási folyamat részeként kell történnie. Az eredeti gyártási folyamat befejezése utáni beégetés vagy más hasonló jelölési módszer használata tilos.

3.5.   A gumiabroncs-jelölések elrendezésére a 3. mellékletben találhatók példák.

4.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 4.1. | A mezőgazdasági vagy erdészeti célú gumiabroncs típus-jóváhagyási kérelmét a márkanév vagy védjegy tulajdonosának vagy e tulajdonos megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell beterjesztenie. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:






  4.1.1. | a gumiabroncs méretjelölése, a 2.15. szakasz meghatározása szerint; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A mezőgazdasági vagy erdészeti célú gumiabroncs típus-jóváhagyási kérelmét a márkanév vagy védjegy tulajdonosának vagy e tulajdonos megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell beterjesztenie. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

4.1.1.

a gumiabroncs méretjelölése, a 2.15. szakasz meghatározása szerint;

| 4.1.2. | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- |

4.1.2.

márkanév vagy védjegy;

| 4.1.3. | használati kategória, az előírás 2.1.3. szakaszának meghatározása szerint; |
| --- | --- |

4.1.3.

használati kategória, az előírás 2.1.3. szakaszának meghatározása szerint;

| 4.1.4. | szerkezet; |
| --- | --- |

4.1.4.

szerkezet;

| 4.1.5. | sebességkategória-jel; |
| --- | --- |

4.1.5.

sebességkategória-jel;

| 4.1.6. | a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszáma, amely a munkagépre szánt gumiabroncs esetében jelzi, ha az (csak) vontatón, illetve csak pótkocsin használható; |
| --- | --- |

4.1.6.

a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszáma, amely a munkagépre szánt gumiabroncs esetében jelzi, ha az (csak) vontatón, illetve csak pótkocsin használható;

| 4.1.7. | a gumiabroncsot tömlővel vagy anélkül kell felszerelni; |
| --- | --- |

4.1.7.

a gumiabroncsot tömlővel vagy anélkül kell felszerelni;

| 4.1.8. | kiegészítő használati jelzet, ha van ilyen; |
| --- | --- |

4.1.8.

kiegészítő használati jelzet, ha van ilyen;

| 4.1.9. | gumiabroncs-kerékpánt konfiguráció; |
| --- | --- |

4.1.9.

gumiabroncs-kerékpánt konfiguráció;

| 4.1.10. | a mérésekhez, illetve a vizsgálatokhoz használandó kerékpánt; |
| --- | --- |

4.1.10.

a mérésekhez, illetve a vizsgálatokhoz használandó kerékpánt;

| 4.1.11. | a kerékpánt(ok), amely(ek)re a gumiabroncs felszerelhető; |
| --- | --- |

4.1.11.

a kerékpánt(ok), amely(ek)re a gumiabroncs felszerelhető;

| 4.1.12. | abroncsnyomás (bar vagy kPa) a mérésekhez; |
| --- | --- |

4.1.12.

abroncsnyomás (bar vagy kPa) a mérésekhez;

| 4.1.13. | a 2.18. szakaszban vagy az 5. melléklet vonatkozó táblázatában meghatározott „x” szorzó; |
| --- | --- |

4.1.13.

a 2.18. szakaszban vagy az 5. melléklet vonatkozó táblázatában meghatározott „x” szorzó;

| 4.1.14. | a gyártó által az adott gumiabroncstípus hideg állapotára megadott abroncsnyomás, amelyet a gumiabroncs felszerelése során a köpenyperem megfelelő beállítása érdekében nem szabad túllépni; |
| --- | --- |

4.1.14.

a gyártó által az adott gumiabroncstípus hideg állapotára megadott abroncsnyomás, amelyet a gumiabroncs felszerelése során a köpenyperem megfelelő beállítása érdekében nem szabad túllépni;

| 4.1.15. | vizsgálati nyomás kPa-ban (vagy barban). |
| --- | --- |

4.1.15.

vizsgálati nyomás kPa-ban (vagy barban).

| 4.2. | A jóváhagyó hatóság kérésére a gumiabroncs gyártójának a jóváhagyásra beterjesztett valamennyi típus teljes műszaki dokumentációját is be kell nyújtania. A dokumentációnak tartalmaznia kell a futómintázatot, a mérőkerékpántra szerelt, felfújt gumiabroncs releváns méreteit (lásd a 6.1. és a 6.2. szakaszt) bemutató rajzokat vagy fényképeket (3 példányban), továbbá a jóváhagyó hatóság kérésének megfelelően vagy egy elismert vizsgálati laboratórium által kibocsátott vizsgálati jegyzőkönyvet, vagy ennek hiányában a gumiabroncstípus mintadarabját. |
| --- | --- |

4.2.

A jóváhagyó hatóság kérésére a gumiabroncs gyártójának a jóváhagyásra beterjesztett valamennyi típus teljes műszaki dokumentációját is be kell nyújtania. A dokumentációnak tartalmaznia kell a futómintázatot, a mérőkerékpántra szerelt, felfújt gumiabroncs releváns méreteit (lásd a 6.1. és a 6.2. szakaszt) bemutató rajzokat vagy fényképeket (3 példányban), továbbá a jóváhagyó hatóság kérésének megfelelően vagy egy elismert vizsgálati laboratórium által kibocsátott vizsgálati jegyzőkönyvet, vagy ennek hiányában a gumiabroncstípus mintadarabját.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott gumiabroncstípus megfelel a lenti 6. szakasz követelményeinek, akkor meg kell adni a jóváhagyást. |
| --- | --- |

5.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott gumiabroncstípus megfelel a lenti 6. szakasz követelményeinek, akkor meg kell adni a jóváhagyást.

| 5.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni: ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító módosítássorozat száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több gumiabroncstípushoz. |
| --- | --- |

5.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni: ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító módosítássorozat száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több gumiabroncstípushoz.

| 5.3. | A gumiabroncstípus ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az 1. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon kell értesíteni. |
| --- | --- |

5.3.

A gumiabroncstípus ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az 1. mellékletben található mintának megfelelő formanyomtatványon kell értesíteni.

| 5.4. | Az előírás alapján jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi gumiabroncson a fenti 3.3. szakaszban meghatározott helyen a fenti 3.1. és 3.2. szakaszban előírt jelölések mellett jól láthatóan szerepelnie kell egy nemzetközi jóváhagyási jelnek is, amely a következőkből áll:






  5.4.1. | egy körben elhelyezett „E” betű, melyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma követ (2); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Az előírás alapján jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi gumiabroncson a fenti 3.3. szakaszban meghatározott helyen a fenti 3.1. és 3.2. szakaszban előírt jelölések mellett jól láthatóan szerepelnie kell egy nemzetközi jóváhagyási jelnek is, amely a következőkből áll:

5.4.1.

egy körben elhelyezett „E” betű, melyet a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma követ (2);

| 5.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

5.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ.

| 5.5. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 5.6. | A jóváhagyási jel elrendezésére az előírás 2. mellékletében található példa. |
| --- | --- |

5.6.

A jóváhagyási jel elrendezésére az előírás 2. mellékletében található példa.

6.   KÖVETELMÉNYEK

6.1.   A gumiabroncsok profilszélessége

| 6.1.1. | A 6.1.2. szakaszban leírt eseteket kivéve a profilszélességet a következő képlettel kell kiszámítani:
  S = S1 + K (A – A1),
  ahol:






  S | a profilszélesség mm-ben, a mérőkerékpánton, |
| --- | --- | --- |
| S1 | a névleges profilszélesség mm-ben; előírás szerint a gumiabroncs oldalfalán, a méretjelölésben látható, |
| A | a mérőkerékpánt szélessége (mm-ben) (3), a gyártó által a műszaki leírásban közöltek szerint, |
| A1 | az elméleti kerékpánt szélessége (mm-ben) (3), A1 egyenlő S1 és a gumiabroncsgyártó által megadott X szorzó szorzatával, |
| K | egyenlő 0,4-gyel. |

6.1.1.

A 6.1.2. szakaszban leírt eseteket kivéve a profilszélességet a következő képlettel kell kiszámítani:

S = S1 + K (A – A1),

ahol:

S

a profilszélesség mm-ben, a mérőkerékpánton,

S1

a névleges profilszélesség mm-ben; előírás szerint a gumiabroncs oldalfalán, a méretjelölésben látható,

A

a mérőkerékpánt szélessége (mm-ben) (3), a gyártó által a műszaki leírásban közöltek szerint,

A1

az elméleti kerékpánt szélessége (mm-ben) (3), A1 egyenlő S1 és a gumiabroncsgyártó által megadott X szorzó szorzatával,

K

egyenlő 0,4-gyel.

| 6.1.2. | Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, az elméleti kerékpánt szélessége (A1) és a névleges profilszélesség (S1) a táblázat méretjelölésnek megfelelő sorában van megadva. |
| --- | --- |

6.1.2.

Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, az elméleti kerékpánt szélessége (A1) és a névleges profilszélesség (S1) a táblázat méretjelölésnek megfelelő sorában van megadva.

6.2.   A gumiabroncsok külső átmérője

| 6.2.1. | A 6.2.2. szakaszban leírt eseteket kivéve a gumiabroncsok külső átmérőjét a következő képlettel kell kiszámítani:
  D = d + 2 H,
  ahol:






  D | a külső átmérő mm-ben, |
| --- | --- | --- |
| d | a mm-ben kifejezett névleges kerékpántátmérőt megadó egyezményes szám (lásd a 2.16. szakaszt), |
| H | a névleges profilmagasság mm-ben, mely egyenlő:
  H = 0,01 × Ra × S1, |

6.2.1.

A 6.2.2. szakaszban leírt eseteket kivéve a gumiabroncsok külső átmérőjét a következő képlettel kell kiszámítani:

D = d + 2 H,

ahol:

D

a külső átmérő mm-ben,

d

a mm-ben kifejezett névleges kerékpántátmérőt megadó egyezményes szám (lásd a 2.16. szakaszt),

H

a névleges profilmagasság mm-ben, mely egyenlő:

H = 0,01 × Ra × S1,

ahol:

| Ra | a névleges profilarány, |
| --- | --- |
| S1 | a névleges profilszélesség mm-ben, |

Ra

a névleges profilarány,

S1

a névleges profilszélesség mm-ben,

ahogyan a gumiabroncs oldalfalán látható méretjelölés mutatja a 2.15. szakaszban foglalt követelményekkel összhangban.

| 6.2.2. | Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, a külső átmérő (D) és a mm-ben kifejezett névleges kerékpántátmérő (d) a táblázat méretjelölésnek megfelelő sorában van megadva. |
| --- | --- |

6.2.2.

Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, a külső átmérő (D) és a mm-ben kifejezett névleges kerékpántátmérő (d) a táblázat méretjelölésnek megfelelő sorában van megadva.

6.3.   Gumiabroncsok profilszélessége: tűrések

| 6.3.1. | A gumiabroncs teljes szélessége lehet kisebb, mint a 6.1. szakasz alapján meghatározott vagy az 5. mellékletben jelzett profilszélesség. |
| --- | --- |

6.3.1.

A gumiabroncs teljes szélessége lehet kisebb, mint a 6.1. szakasz alapján meghatározott vagy az 5. mellékletben jelzett profilszélesség.

| 6.3.2. | A gumiabroncs teljes szélessége legfeljebb a következő értékekkel haladhatja meg a 6.1. szakasz alapján meghatározott profilszélességet: | radiál szerkezet esetében: + 5 % |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

A gumiabroncs teljes szélessége legfeljebb a következő értékekkel haladhatja meg a 6.1. szakasz alapján meghatározott profilszélességet:

radiál szerkezet esetében: + 5 %

| | diagonál szerkezet esetében: + 8 % |
| --- | --- |

diagonál szerkezet esetében: + 8 %

| 6.3.3. | Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, a megengedett százalékot, ha van ilyen, a vonatkozó táblázat adja meg. |
| --- | --- |

6.3.3.

Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, a megengedett százalékot, ha van ilyen, a vonatkozó táblázat adja meg.

6.4.   Gumiabroncsok külső átmérője: tűrések

| 6.4.1. | A gumiabroncs külső átmérője nem eshet a következő képletekkel kiszámítható D min és D max értékek által meghatározott tartományon kívül:
  D min = d + 2 (H × a)
  D max = d + 2 (H × b),
  ahol a H-t és d-t a 6.2.1. szakaszban meghatározottak szerint kell érteni.






  6.4.1.1. | Az 5. mellékletben felsorolt méretek esetében: H = 0,5 (D – d) (a jelölések értelmezését lásd a fenti 6.2. szakaszban). |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

A gumiabroncs külső átmérője nem eshet a következő képletekkel kiszámítható D min és D max értékek által meghatározott tartományon kívül:

D min = d + 2 (H × a)

D max = d + 2 (H × b),

ahol a H-t és d-t a 6.2.1. szakaszban meghatározottak szerint kell érteni.

6.4.1.1.

Az 5. mellékletben felsorolt méretek esetében: H = 0,5 (D – d) (a jelölések értelmezését lásd a fenti 6.2. szakaszban).

| 6.4.2. | Az „a” és „b” együttható:









  Használati kategória | Radiál szerkezet | Diagonál szerkezet |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | a | b |
| Kormányzott kerekek | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Traktorok hajtott kerekei és erdészeti munkagépek – normál futófelület | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Traktorok hajtott kerekei és erdészeti munkagépek – különleges futófelület | 1,00 | 1,12 | 1,00 | 1,12 |
| Munkagépek kerekei | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |

6.4.2.

Az „a” és „b” együttható:

Használati kategória

Radiál szerkezet

Diagonál szerkezet

a

b

a

b

Kormányzott kerekek

0,96

1,04

0,96

1,07

Traktorok hajtott kerekei és erdészeti munkagépek – normál futófelület

0,96

1,04

0,96

1,07

Traktorok hajtott kerekei és erdészeti munkagépek – különleges futófelület

1,00

1,12

1,00

1,12

Munkagépek kerekei

0,96

1,04

0,96

1,07

| 6.4.3. | Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, a megengedett százalékot, ha van ilyen, a vonatkozó táblázat adja meg. |
| --- | --- |

6.4.3.

Azon gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése az 5. melléklet valamelyik táblázatának első oszlopában szerepel, a megengedett százalékot, ha van ilyen, a vonatkozó táblázat adja meg.

6.5.   Vizsgálati eljárások

| 6.5.1. | A gumiabroncsok tényleges méreteit a 6. mellékletben leírtak szerint kell megmérni. |
| --- | --- |

6.5.1.

A gumiabroncsok tényleges méreteit a 6. mellékletben leírtak szerint kell megmérni.

| 6.5.2. | A gumiabroncs szétrepedéssel szembeni ellenállóságát értékelő vizsgálati eljárást a 8. melléklet mutatja be.






  6.5.2.1. | A vizsgálatnak az a gumiabroncs felel meg, amelyen a szétrepedéssel szembeni ellenállóság vizsgálatát követően nem látható futófelület-leválás, betétleválás, kordleválás, köpenyperem-szakadás vagy szakadt kordszál. A vizsgálatnak alávetett gumiabroncsot nem szabad más vizsgálatokhoz felhasználni. |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

A gumiabroncs szétrepedéssel szembeni ellenállóságát értékelő vizsgálati eljárást a 8. melléklet mutatja be.

6.5.2.1.

A vizsgálatnak az a gumiabroncs felel meg, amelyen a szétrepedéssel szembeni ellenállóság vizsgálatát követően nem látható futófelület-leválás, betétleválás, kordleválás, köpenyperem-szakadás vagy szakadt kordszál. A vizsgálatnak alávetett gumiabroncsot nem szabad más vizsgálatokhoz felhasználni.

| 6.5.3. | A gumiabroncs bejelentett tulajdonságainak való megfelelést megállapító vizsgálati eljárást a 9. melléklet mutatja be.






  6.5.3.1. | A vizsgálatnak az a gumiabroncs felel meg, amelyen a terhelés–sebesség tartóssági vizsgálatot követően nem látható futófelület-leválás, betétleválás, kordleválás vagy szakadt kordszál. A vizsgálatnak alávetett gumiabroncsot nem szabad más vizsgálatokhoz felhasználni. |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

A gumiabroncs bejelentett tulajdonságainak való megfelelést megállapító vizsgálati eljárást a 9. melléklet mutatja be.

6.5.3.1.

A vizsgálatnak az a gumiabroncs felel meg, amelyen a terhelés–sebesség tartóssági vizsgálatot követően nem látható futófelület-leválás, betétleválás, kordleválás vagy szakadt kordszál. A vizsgálatnak alávetett gumiabroncsot nem szabad más vizsgálatokhoz felhasználni.

| 6.5.3.2. | Azok a gumiabroncsok is megfelelnek a vizsgálatnak, amelyek a terhelés–sebesség tartóssági vizsgálatot követően a különleges vizsgálati körülmények miatt letöredezést mutatnak. |
| --- | --- |

6.5.3.2.

Azok a gumiabroncsok is megfelelnek a vizsgálatnak, amelyek a terhelés–sebesség tartóssági vizsgálatot követően a különleges vizsgálati körülmények miatt letöredezést mutatnak.

| 6.5.4. | Ha a gumiabroncsgyártó gumiabroncs-sorozatot nyújt be jóváhagyásra, nem szükséges a vizsgálatokat a sorozat valamennyi típusán elvégezni. |
| --- | --- |

6.5.4.

Ha a gumiabroncsgyártó gumiabroncs-sorozatot nyújt be jóváhagyásra, nem szükséges a vizsgálatokat a sorozat valamennyi típusán elvégezni.

7.   A GUMIABRONCS TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A gumiabroncstípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a gumiabroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság:






  7.1.1. | úgy ítélheti meg, hogy az elvégzett változtatásoknak valószínűleg nem lesz jelentős negatív hatása, és a gumiabroncs így is eleget tesz a követelményeknek; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

A gumiabroncstípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a gumiabroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság:

7.1.1.

úgy ítélheti meg, hogy az elvégzett változtatásoknak valószínűleg nem lesz jelentős negatív hatása, és a gumiabroncs így is eleget tesz a követelményeknek; vagy

| 7.1.2. | további vizsgálati jegyzőkönyvet kérhet a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

további vizsgálati jegyzőkönyvet kérhet a vizsgálatok lefolytatásáért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.2. | A gumiabroncs futómintázatának változtatása nem vonja maga után az ezen előírás 6. szakaszában előírt vizsgálatok megismétlésének szükségességét. |
| --- | --- |

7.2.

A gumiabroncs futómintázatának változtatása nem vonja maga után az ezen előírás 6. szakaszában előírt vizsgálatok megismétlésének szükségességét.

| 7.3. | A jóváhagyás megerősítését vagy elutasítását, amely a változásokat is leírja, az 5.3. szakasz szerinti eljárásnak megfelelően közölni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felekkel. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyás megerősítését vagy elutasítását, amely a változásokat is leírja, az 5.3. szakasz szerinti eljárásnak megfelelően közölni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felekkel.

| 7.4. | A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti értesítéssel tájékoztatja az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet. |
| --- | --- |

7.4.

A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az előírás 1. mellékletében szereplő minta szerinti értesítéssel tájékoztatja az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 8.1. | Az előírás értelmében jóváhagyott gumiabroncsokat a fenti 6. szakaszban rögzített követelmények betartásával kell gyártani, hogy azok megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az előírás értelmében jóváhagyott gumiabroncsokat a fenti 6. szakaszban rögzített követelmények betartásával kell gyártani, hogy azok megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 8.2. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármely időpontban ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente egyszer kell sort keríteni. |
| --- | --- |

8.2.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármely időpontban ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente egyszer kell sort keríteni.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 8.1. szakaszban előírt követelmény nem teljesül, illetve ha a sorozatból vett gumiabroncsok nem feleltek meg az említett szakaszban leírt vizsgálatokon. |
| --- | --- |

9.1.

Az előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 8.1. szakaszban előírt követelmény nem teljesül, illetve ha a sorozatból vett gumiabroncsok nem feleltek meg az említett szakaszban leírt vizsgálatokon.

| 9.2. | Amennyiben a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről az előírás 1. mellékletében található minta szerinti értesítéssel tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Amennyiben a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről az előírás 1. mellékletében található minta szerinti értesítéssel tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncstípus gyártását, erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság a vonatkozó értesítés kézhezvétele után az előírás 1. mellékletében található minta szerinti értesítés megküldésével tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK VÉGREHAJTÁSÁÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK, A VIZSGÁLATI LABORATÓRIUMOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

| 11.1. | A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok és adott esetben a jóváhagyott vizsgálati laboratóriumok, valamint a jóváhagyást megadó – és a jóváhagyás megadására, elutasítására vagy visszavonására vonatkozó, más országokban kiadott értesítéseket fogadó – hatóságok nevét és címét. |
| --- | --- |

11.1.

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok és adott esetben a jóváhagyott vizsgálati laboratóriumok, valamint a jóváhagyást megadó – és a jóváhagyás megadására, elutasítására vagy visszavonására vonatkozó, más országokban kiadott értesítéseket fogadó – hatóságok nevét és címét.

| 11.2. | A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek használhatják a gumiabroncsgyártók laboratóriumait és ezek közül jóváhagyott vizsgálati laboratóriumnak jelölhetik ki azokat, amelyek saját területükön vagy a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó más fél területén találhatók, feltéve, hogy ehhez ez utóbbi fél illetékes hatósága előzetesen hozzájárult. |
| --- | --- |

11.2.

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek használhatják a gumiabroncsgyártók laboratóriumait és ezek közül jóváhagyott vizsgálati laboratóriumnak jelölhetik ki azokat, amelyek saját területükön vagy a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó más fél területén találhatók, feltéve, hogy ehhez ez utóbbi fél illetékes hatósága előzetesen hozzájárult.

| 11.3. | Ha a megállapodásban részes valamely fél a fenti 11.2. szakaszt alkalmazza, egy vagy több általa választott személy útján képviseltetheti magát a vizsgálatokon. |
| --- | --- |

11.3.

Ha a megállapodásban részes valamely fél a fenti 11.2. szakaszt alkalmazza, egy vagy több általa választott személy útján képviseltetheti magát a vizsgálatokon.

Magyarázó ábra

(lásd a 2.2. és a 4.1. szakaszt)

Gumiabroncs-keresztmetszet

Image

| Futómintázat kapaszkodóélekkel | Futómintázat körbefutó bordákkal |
| --- | --- |
| | |

Futómintázat kapaszkodóélekkel

Futómintázat körbefutó bordákkal

Image

Image

---

(1)  Ha a gyártás időpontja a 2000. január 1. előtti időszakra esik, az időpont három számjegyből álló számcsoporttal is jelezhető, amelyben az első két számjegy a gyártási hetet, az utolsó pedig a gyártási évet mutatja.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy e megállapodáshoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodás szerződő feleivel.

(3)  A kódról mm-re való átváltási tényező 25,4.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

Image

---

3. MELLÉKLET

A GUMIABRONCS-JELÖLÉSEK ELRENDEZÉSE

(lásd a 3.1. és a 3.2. szakaszt)

A. RÉSZ   MEZŐGAZDASÁGI TRAKTOROK HAJTOTT KEREKEIRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Példák az előírásnak megfelelő gumiabroncsokon feltüntetendő jelölésekre

Image

A jelek legkisebb magassága (mm)

| Névleges profilszélesség | KERÉKPÁNTÁTMÉRŐ KÓDJA |
| --- | --- |
| 12-IG | 13-TÓL 19,5-IG | 20 ÉS AFÖLÖTT |
| 130-ig | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135-től 235-ig | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 és afölött | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Névleges profilszélesség

KERÉKPÁNTÁTMÉRŐ KÓDJA

12-IG

13-TÓL 19,5-IG

20 ÉS AFÖLÖTT

130-ig

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135-től 235-ig

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 és afölött

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Ezek a jelölések hajtott kerékre szánt olyan gumiabroncsokat jelölnek, amelyek:

| — | névleges profilszélessége 360 mm, |
| --- | --- |

—

névleges profilszélessége 360 mm,

| — | névleges profilaránya 70, |
| --- | --- |

—

névleges profilaránya 70,

| — | radiál szerkezetűek (R), |
| --- | --- |

—

radiál szerkezetűek (R),

| — | névleges kerékpántátmérője 610 mm (24-es kód), |
| --- | --- |

—

névleges kerékpántátmérője 610 mm (24-es kód),

| — | terhelhetősége 1 250 kg, ami 116-os terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint, |
| --- | --- |

—

terhelhetősége 1 250 kg, ami 116-os terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint,

| — | sebességkategóriája A8 (40 km/h referenciasebesség), |
| --- | --- |

—

sebességkategóriája A8 (40 km/h referenciasebesség),

| — | a 4. melléklet szerinti 113-as terhelhetőségi jelzőszámnak megfelelő 1 150 kg terhelhetőség mellett használhatók 50 km/h sebességen is (B sebességkategória-jel), |
| --- | --- |

—

a 4. melléklet szerinti 113-as terhelhetőségi jelzőszámnak megfelelő 1 150 kg terhelhetőség mellett használhatók 50 km/h sebességen is (B sebességkategória-jel),

| — | tömlő nélküli használatra valók („tubeless”), |
| --- | --- |

—

tömlő nélküli használatra valók („tubeless”),

| — | különleges futófelülettel rendelkeznek („R-2”), |
| --- | --- |

—

különleges futófelülettel rendelkeznek („R-2”),

| — | gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik
  (lásd az előírás 3.2. szakaszát). |
| --- | --- |

—

gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik

(lásd az előírás 3.2. szakaszát).

A gumiabroncs-jelölést képező jelek elhelyezése és sorrendje a következő:

| a) | a méretjelölést, amely az előtagot (ha van), a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges) és a névleges kerékpántátmérőt foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni:
  360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24; |
| --- | --- |

a)

a méretjelölést, amely az előtagot (ha van), a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges) és a névleges kerékpántátmérőt foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni:

360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24;

| b) | a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt; |
| --- | --- |

b)

a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt;

| c) | a „TUBELESS”, „R-2” vagy „DEEP” jelölés, a nem kötelező „RADIAL” felirat és a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől; |
| --- | --- |

c)

a „TUBELESS”, „R-2” vagy „DEEP” jelölés, a nem kötelező „RADIAL” felirat és a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől;

| d) | a kör belsejébe írt kiegészítő használati jelzet esetében a sebességkategória-jel a terhelhetőségi jelzőszám után vagy alatt helyezhető el. |
| --- | --- |

d)

a kör belsejébe írt kiegészítő használati jelzet esetében a sebességkategória-jel a terhelhetőségi jelzőszám után vagy alatt helyezhető el.

B. RÉSZ   MEZŐGAZDASÁGI ÉS ERDÉSZETI TRAKTOROK KORMÁNYZOTT KEREKEIRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Példák az előírásnak megfelelő gumiabroncsokon feltüntetendő jelölésekre

Image

A jelek legkisebb magassága (mm)

| Névleges profilszélesség | KERÉKPÁNTÁTMÉRŐ KÓDJA |
| --- | --- |
| 12-IG | 13-TÓL 19,5-IG | 20 ÉS AFÖLÖTT |
| 130-ig | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135-től 235-ig | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 és afölött | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Névleges profilszélesség

KERÉKPÁNTÁTMÉRŐ KÓDJA

12-IG

13-TÓL 19,5-IG

20 ÉS AFÖLÖTT

130-ig

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135-től 235-ig

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 és afölött

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Ezek a jelölések kormányzott kerékre szánt olyan gumiabroncsokat jelölnek, amelyek:

| — | névleges profilszélessége 250 mm, |
| --- | --- |

—

névleges profilszélessége 250 mm,

| — | névleges profilaránya 70, |
| --- | --- |

—

névleges profilaránya 70,

| — | radiál szerkezetűek (R), |
| --- | --- |

—

radiál szerkezetűek (R),

| — | névleges kerékpántátmérője 405 mm (16-os kód), amelyet a mezőgazdasági traktorok nem hajtott, kormányzott tengelyeire (FRONT) terveztek, |
| --- | --- |

—

névleges kerékpántátmérője 405 mm (16-os kód), amelyet a mezőgazdasági traktorok nem hajtott, kormányzott tengelyeire (FRONT) terveztek,

| — | terhelhetősége 925 kg, ami 105-ös terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint, |
| --- | --- |

—

terhelhetősége 925 kg, ami 105-ös terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint,

| — | névleges sebességkategóriája A6 (30 km/h referenciasebesség), |
| --- | --- |

—

névleges sebességkategóriája A6 (30 km/h referenciasebesség),

| — | tömlő nélküli használatra valók („tubeless”), és |
| --- | --- |

—

tömlő nélküli használatra valók („tubeless”), és

| — | gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik
  (lásd az előírás 3.2. szakaszát). |
| --- | --- |

—

gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik

(lásd az előírás 3.2. szakaszát).

A gumiabroncs-jelölést képező jelek elhelyezése és sorrendje a következő:

| a) | a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges), a névleges kerékpántátmérőt és nem kötelező jelleggel a „FRONT” feliratot foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni: 250/70 R 16 FRONT; |
| --- | --- |

a)

a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges), a névleges kerékpántátmérőt és nem kötelező jelleggel a „FRONT” feliratot foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni: 250/70 R 16 FRONT;

| b) | a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt; |
| --- | --- |

b)

a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt;

| c) | a „TUBELESS” jelölés, a nem kötelező „RADIAL” és „F-1” felirat, valamint a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől. |
| --- | --- |

c)

a „TUBELESS” jelölés, a nem kötelező „RADIAL” és „F-1” felirat, valamint a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől.

C. RÉSZ   MUNKAGÉPEKRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Példák az előírásnak megfelelő gumiabroncsokon feltüntetendő jelölésekre

Image

A jelek legkisebb magassága (mm)

| Névleges profilszélesség | KERÉKPÁNTÁTMÉRŐ KÓDJA |
| --- | --- |
| 12-IG | 13-TÓL 19,5-IG | 20 ÉS AFÖLÖTT |
| 130-ig | b = 4
  c = 4
  d = 7 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 135-től 235-ig | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 240 és afölött | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |

Névleges profilszélesség

KERÉKPÁNTÁTMÉRŐ KÓDJA

12-IG

13-TÓL 19,5-IG

20 ÉS AFÖLÖTT

130-ig

b = 4

c = 4

d = 7

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

135-től 235-ig

b = 6

c = 4

d = 12

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

240 és afölött

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

Ezek a jelölések olyan, munkagépre szánt gumiabroncsokat jelölnek, amelyek:

| — | névleges profilszélessége 250 mm, |
| --- | --- |

—

névleges profilszélessége 250 mm,

| — | névleges profilaránya 70, |
| --- | --- |

—

névleges profilaránya 70,

| — | radiál szerkezetűek (R), |
| --- | --- |

—

radiál szerkezetűek (R),

| — | névleges kerékpántátmérője 508 mm (20-as kód), |
| --- | --- |

—

névleges kerékpántátmérője 508 mm (20-as kód),

| — | elsősorban munkagépeken, mezőgazdasági eszközökön vagy mezőgazdasági pótkocsikon való használatra (IMP) vannak tervezve, |
| --- | --- |

—

elsősorban munkagépeken, mezőgazdasági eszközökön vagy mezőgazdasági pótkocsikon való használatra (IMP) vannak tervezve,

| — | terhelhetősége hajtott tengelyen használva (vontatón való alkalmazás) 690 kg, ami 95-ös terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint, |
| --- | --- |

—

terhelhetősége hajtott tengelyen használva (vontatón való alkalmazás) 690 kg, ami 95-ös terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint,

| — | terhelhetősége – amint azt a megfelelő jel mutatja – nem hajtott tengelyen használva (pótkocsin való alkalmazás) 1 000 kg, ami 108-as terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint, |
| --- | --- |

—

terhelhetősége – amint azt a megfelelő jel mutatja – nem hajtott tengelyen használva (pótkocsin való alkalmazás) 1 000 kg, ami 108-as terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint,

| — | mindkét alkalmazása esetében a névleges sebességkategória A6 (30 km/h referenciasebesség), |
| --- | --- |

—

mindkét alkalmazása esetében a névleges sebességkategória A6 (30 km/h referenciasebesség),

| — | tömlő nélküli használatra valók („tubeless”), és |
| --- | --- |

—

tömlő nélküli használatra valók („tubeless”), és

| — | gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik
  (lásd az előírás 3.2. szakaszát). |
| --- | --- |

—

gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik

(lásd az előírás 3.2. szakaszát).

A gumiabroncs-jelölést képező jelek elhelyezése és sorrendje a következő:

| a) | a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges), a névleges kerékpántátmérőt és nem kötelező jelleggel az „IMP” feliratot foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni: 250/70 R 20 IMP; |
| --- | --- |

a)

a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges), a névleges kerékpántátmérőt és nem kötelező jelleggel az „IMP” feliratot foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni: 250/70 R 20 IMP;

| b) | a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) és a megfelelő alkalmazástípus jelét a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt; |
| --- | --- |

b)

a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) és a megfelelő alkalmazástípus jelét a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt;

| c) | a „TUBELESS” jelölés, a nem kötelező „RADIAL” és „IMPLEMENT” felirat, valamint a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől. |
| --- | --- |

c)

a „TUBELESS” jelölés, a nem kötelező „RADIAL” és „IMPLEMENT” felirat, valamint a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől.

D. RÉSZ   ERDÉSZETI MUNKAGÉPEKRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Példák az előírásnak megfelelő gumiabroncsokon feltüntetendő jelölésekre

Image

| A JELEK LEGKISEBB MAGASSÁGA: | b: 9 mm | c: 4 mm |
| --- | --- | --- |

A JELEK LEGKISEBB MAGASSÁGA:

b: 9 mm

c: 4 mm

Ezek a jelölések olyan, erdészeti munkagépekre szánt gumiabroncsokat (LS) jelölnek, amelyek:

| a) | névleges profilszélessége 600 mm; |
| --- | --- |

a)

névleges profilszélessége 600 mm;

| b) | névleges profilaránya 55; |
| --- | --- |

b)

névleges profilaránya 55;

| c) | diagonál szerkezetűek (-); |
| --- | --- |

c)

diagonál szerkezetűek (-);

| d) | névleges kerékpántátmérője 673 mm (26,5-ös kód); |
| --- | --- |

d)

névleges kerékpántátmérője 673 mm (26,5-ös kód);

| e) | futófelülete közepes mintamélységű (LS-2); |
| --- | --- |

e)

futófelülete közepes mintamélységű (LS-2);

| f) | terhelhetősége 3 750 kg, ami 154-es terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint; |
| --- | --- |

f)

terhelhetősége 3 750 kg, ami 154-es terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg a 4. melléklet szerint;

| g) | az A6-os sebességkategóriába tartoznak (40 km/h referenciasebesség); |
| --- | --- |

g)

az A6-os sebességkategóriába tartoznak (40 km/h referenciasebesség);

| h) | tömlő nélküli használatra valók („tubeless”); |
| --- | --- |

h)

tömlő nélküli használatra valók („tubeless”);

| i) | gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik (lásd az előírás 3.2. szakaszát). |
| --- | --- |

i)

gyártási időpontja 2006 huszonötödik hetére esik (lásd az előírás 3.2. szakaszát).

A gumiabroncs-jelölést képező jelek elhelyezése és sorrendje a következő:

| a) | a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges) és a névleges kerékpántátmérőt foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni: 600/55 – 26,5; |
| --- | --- |

a)

a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges profilarányt, a szerkezettípus jelét (ahol szükséges) és a névleges kerékpántátmérőt foglalja magában, a következő példa szerint kell elrendezni: 600/55 – 26,5;

| b) | az „LS” feliratot, amelyet értelemszerűen az 1, 2, 3 vagy 4 szám követ, a méretjelölés után kell helyezni, amint azt a fenti példa mutatja: LS-2; |
| --- | --- |

b)

az „LS” feliratot, amelyet értelemszerűen az 1, 2, 3 vagy 4 szám követ, a méretjelölés után kell helyezni, amint azt a fenti példa mutatja: LS-2;

| c) | a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt; |
| --- | --- |

c)

a használati jelzetet (a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet) a méretjelölés közelében kell helyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt;

| d) | a „TUBELESS” jelölés és a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől. |
| --- | --- |

d)

a „TUBELESS” jelölés és a gyártási idő kerülhet távolabb a méretjelöléstől.

---

4. MELLÉKLET

A terhelhetőségi jelzőszámok (LI) és az ezeknek megfelelő legnagyobb szállítható tömegek (kg) jegyzéke

(lásd a 2.28. szakaszt)

| LI | kg |
| --- | --- |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

LI

kg

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

5. MELLÉKLET

Meghatározott méretjelöléssel rendelkező gumiabroncsok elméleti kerékpántja, külső átmérője és névleges profilszélessége

1.   táblázat

Mezőgazdasági járművek kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsok – normál és kis profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4,00 – 9 | 3 | 112 | 460 | 229 |
| 4,00 – 12 | 3 | 112 | 535 | 305 |
| 4,00 – 15 | 3 | 112 | 610 | 381 |
| 4,00 – 16 | 3 | 112 | 630 | 406 |
| 4,00 – 19 | 3 | 112 | 712 | 483 |
| 4,50 – 10 | 3 | 121 | 505 | 254 |
| 4,50 – 16 | 3 | 122 | 655 | 406 |
| 4,50 – 19 | 3 | 122 | 736 | 483 |
| 5,00 – 10 | 3 | 130 | 530 | 254 |
| 5,00 – 12 | 3 | 130 | 580 | 305 |
| 5,00 – 15 | 4 | 140 | 655 | 381 |
| 5,00 – 16 | 4 | 140 | 680 | 406 |
| 5,50 – 16 | 4 | 150 | 710 | 406 |
| 6,00 – 14 | 5 | 169 | 688 | 356 |
| 6,00 – 16 | 4,5 | 165 | 735 | 406 |
| 6,00 – 18 | 4 | 160 | 790 | 457 |
| 6,00 – 19 | 4,5 | 165 | 814 | 483 |
| 6,00 – 20 | 4,5 | 165 | 840 | 508 |
| 6,50 – 10 | 4,5 | 175 | 608 | 254 |
| 6,50 – 16 | 4,5 | 175 | 760 | 406 |
| 6,50 – 20 | 4,5 | 175 | 865 | 508 |
| 7,50 – 16 | 5,5 | 205 | 805 | 406 |
| 7,50 – 18 | 5,5 | 205 | 860 | 457 |
| 7,50 – 20 | 5,5 | 205 | 915 | 508 |
| 8,00 – 16 | 5,5 | 211 | 813 | 406 |
| 9,00 – 16 | 6 | 234 | 855 | 406 |
| 9,50 – 20 | 7 | 254 | 978 | 508 |
| 10,00 – 16 | 8 | 274 | 895 | 406 |
| 11,00 – 16 | 10 | 315 | 965 | 406 |
| 11,00 – 24 | 10 | 315 | 1 170 | 610 |
| Kis profilmagasság |
| 7,5L – 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 8,25/85 – 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 9,5L – 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 9,5/85 – 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 11L – 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 11,5/75 – 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 7,5L – 16 | 6 | 208 | 746 | 406 |
| 11L – 16 | 8 | 279 | 840 | 406 |
| 14L – 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,0/80 – 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,5/75 – 16,1 | 11 | 373 | 940 | 409 |
| 16,5L – 16,1 | 14 | 419 | 1 072 | 409 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

4,00 – 9

3

112

460

229

4,00 – 12

3

112

535

305

4,00 – 15

3

112

610

381

4,00 – 16

3

112

630

406

4,00 – 19

3

112

712

483

4,50 – 10

3

121

505

254

4,50 – 16

3

122

655

406

4,50 – 19

3

122

736

483

5,00 – 10

3

130

530

254

5,00 – 12

3

130

580

305

5,00 – 15

4

140

655

381

5,00 – 16

4

140

680

406

5,50 – 16

4

150

710

406

6,00 – 14

5

169

688

356

6,00 – 16

4,5

165

735

406

6,00 – 18

4

160

790

457

6,00 – 19

4,5

165

814

483

6,00 – 20

4,5

165

840

508

6,50 – 10

4,5

175

608

254

6,50 – 16

4,5

175

760

406

6,50 – 20

4,5

175

865

508

7,50 – 16

5,5

205

805

406

7,50 – 18

5,5

205

860

457

7,50 – 20

5,5

205

915

508

8,00 – 16

5,5

211

813

406

9,00 – 16

6

234

855

406

9,50 – 20

7

254

978

508

10,00 – 16

8

274

895

406

11,00 – 16

10

315

965

406

11,00 – 24

10

315

1 170

610

Kis profilmagasság

7,5L – 15

6

210

745

381

8,25/85 – 15

6

210

745

381

9,5L – 15

8

240

785

381

9,5/85 – 15

8

240

785

381

11L – 15

8

280

815

381

11,5/75 – 15

8

280

815

381

7,5L – 16

6

208

746

406

11L – 16

8

279

840

406

14L – 16,1

11

360

985

409

14,0/80 – 16,1

11

360

985

409

14,5/75 – 16,1

11

373

940

409

16,5L – 16,1

14

419

1 072

409

Megjegyzés:

| 1. | A mezőgazdasági járművek kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsokat a méretjelölés után a „Front” felirat (pl. 4,00 – 9 Front) azonosítja, vagy a gumiabroncs oldalfalán szereplő következő kiegészítő jelölések: „F–1” or „F–2”. |
| --- | --- |

1.

A mezőgazdasági járművek kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsokat a méretjelölés után a „Front” felirat (pl. 4,00 – 9 Front) azonosítja, vagy a gumiabroncs oldalfalán szereplő következő kiegészítő jelölések: „F–1” or „F–2”.

| 2. | A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 4.00R9). |
| --- | --- |

2.

A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 4.00R9).

2.   táblázat (az első rész a háromból)

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok – normál profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiál | Diagonál | Radiál | Diagonál |
| 4,00 – 7 | 3 | | 112 | | 410 | 178 |
| 4,00 – 8 | 3 | | 112 | | 435 | 203 |
| 4,00 – 9 | 3 | | 112 | | 460 | 229 |
| 4,00 – 10 | 3 | | 112 | | 485 | 254 |
| 4,00 – 12 | 3 | | 112 | | 535 | 305 |
| 4,00 – 18 | 3 | | 112 | | 690 | 457 |
| 4,00 – 12 | 3 | | 121 | | 505 | 254 |
| 5,0 – 10 | 4 | | 135 | | 505 | 254 |
| 5,00 – 10 | 3 | | 130 | | 530 | 254 |
| 5,00-12 | 4 | | 145 | | 580 | 305 |
| 5,00-15 | 4 | | 145 | | 645 | 381 |
| 6,00-12 | 4 | | 160 | | 635 | 305 |
| 6,00-16 | 4 | | 160 | | 735 | 406 |
| 6,5-15 | 5 | | 167 | | 685 | 381 |
| 6,50-16 | 5 | | 175 | | 760 | 406 |
| 7,50-18 | 5,5 | | 205 | | 860 | 457 |
| 8,00-20 | 6 | | 220 | | 965 | 508 |
| 5-12 | 4 | | 127 | | 545 | 305 |
| 5-14 | 4 | | 127 | | 595 | 356 |
| 5-26 | 4 | | 127 | | 900 | 660 |
| 6-10 | 5 | | 157 | | 550 | 254 |
| 6-12 | 5 | | 157 | | 600 | 305 |
| 6-14 | 5 | | 157 | | 650 | 356 |
| 7-14 | 5 | | 173 | | 690 | 356 |
| 7-16 | 6 | | 183 | | 740 | 406 |
| 8-16 | 6 | | 201 | | 790 | 406 |
| 8-18 | 7 | | 211 | | 840 | 457 |
| 7,2-20 | 6 | | 183 | | 845 | 508 |
| 7,2-24 | 6 | | 183 | | 945 | 610 |
| 7,2-30 | 6 | | 183 | | 1 095 | 762 |
| 7,2-36 | 6 | | 183 | | 1 250 | 914 |
| 7,2-40 | 6 | | 183 | | 1 350 | 1 016 |
| 8,3-16 | 7 | | 211 | | 790 | 406 |
| 8,3-20 | 7 | | 211 | | 890 | 508 |
| 8,3-22 | 7 | | 211 | | 940 | 559 |
| 8,3-24 | 7 | 211 | 211 | 985 | 995 | 610 |
| 8,3-26 | 7 | | 211 | | 1 045 | 660 |
| 8,3-28 | 7 | | 211 | | 1 095 | 711 |
| 8,3-32 | 7 | 211 | 211 | 1 190 | 1 195 | 813 |
| 8,3-36 | 7 | 211 | 211 | 1 290 | 1 300 | 914 |
| 8,3-38 | 7 | | 211 | | 1 350 | 965 |
| 8,3-42 | 7 | 211 | 211 | 1 440 | 1 450 | 1 067 |
| 8,3-44 | 7 | 211 | 211 | 1 495 | 1 500 | 1 118 |
| 9,5-16 | 8 | | 241 | | 845 | 406 |
| 9,5-18 | 8 | | 241 | | 895 | 457 |
| 9,5-20 | 8 | 241 | 241 | 940 | 945 | 508 |
| 9,5-22 | 8 | | 241 | | 995 | 559 |
| 9,5-24 | 8 | 241 | 241 | 1 040 | 1 050 | 610 |
| 9,5-26 | 8 | | 241 | | 1 100 | 660 |
| 9,5-28 | 8 | 241 | | 1 140 | | 711 |
| 9,5-32 | 8 | | 241 | | 1 250 | 813 |
| 9,5-36 | 8 | 241 | 241 | 1 345 | 1 355 | 914 |
| 9,5-38 | 8 | | 241 | | 1 405 | 965 |
| 9,5-42 | 8 | | 241 | | 1 505 | 1 067 |
| 9,5-44 | 8 | 241 | 241 | 1 550 | 1 555 | 1 118 |
| 9,5-48 | 8 | 241 | 241 | 1 650 | 1 655 | 1 219 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

Radiál

Diagonál

Radiál

Diagonál

4,00 – 7

3

112

410

178

4,00 – 8

3

112

435

203

4,00 – 9

3

112

460

229

4,00 – 10

3

112

485

254

4,00 – 12

3

112

535

305

4,00 – 18

3

112

690

457

4,00 – 12

3

121

505

254

5,0 – 10

4

135

505

254

5,00 – 10

3

130

530

254

5,00-12

4

145

580

305

5,00-15

4

145

645

381

6,00-12

4

160

635

305

6,00-16

4

160

735

406

6,5-15

5

167

685

381

6,50-16

5

175

760

406

7,50-18

5,5

205

860

457

8,00-20

6

220

965

508

5-12

4

127

545

305

5-14

4

127

595

356

5-26

4

127

900

660

6-10

5

157

550

254

6-12

5

157

600

305

6-14

5

157

650

356

7-14

5

173

690

356

7-16

6

183

740

406

8-16

6

201

790

406

8-18

7

211

840

457

7,2-20

6

183

845

508

7,2-24

6

183

945

610

7,2-30

6

183

1 095

762

7,2-36

6

183

1 250

914

7,2-40

6

183

1 350

1 016

8,3-16

7

211

790

406

8,3-20

7

211

890

508

8,3-22

7

211

940

559

8,3-24

7

211

211

985

995

610

8,3-26

7

211

1 045

660

8,3-28

7

211

1 095

711

8,3-32

7

211

211

1 190

1 195

813

8,3-36

7

211

211

1 290

1 300

914

8,3-38

7

211

1 350

965

8,3-42

7

211

211

1 440

1 450

1 067

8,3-44

7

211

211

1 495

1 500

1 118

9,5-16

8

241

845

406

9,5-18

8

241

895

457

9,5-20

8

241

241

940

945

508

9,5-22

8

241

995

559

9,5-24

8

241

241

1 040

1 050

610

9,5-26

8

241

1 100

660

9,5-28

8

241

1 140

711

9,5-32

8

241

1 250

813

9,5-36

8

241

241

1 345

1 355

914

9,5-38

8

241

1 405

965

9,5-42

8

241

1 505

1 067

9,5-44

8

241

241

1 550

1 555

1 118

9,5-48

8

241

241

1 650

1 655

1 219

2.   táblázat (a második rész a háromból)

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok – normál profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiál | Diagonál | Radiál | Diagonál |
| 11,2-18 | 10 | | 284 | | 955 | 457 |
| 11,2-20 | 10 | 284 | 284 | 995 | 1 005 | 508 |
| 11,2-24 | 10 | 284 | 284 | 1 095 | 1 105 | 610 |
| 11,2-26 | 10 | | 284 | | 1 155 | 660 |
| 11,2-28 | 10 | 284 | 284 | 1 200 | 1 205 | 711 |
| 11,2-36 | 10 | 284 | 284 | 1 400 | 1 410 | 914 |
| 11,2-38 | 10 | 284 | 284 | 1 455 | 1 460 | 965 |
| 11,2-42 | 10 | 284 | | 1 555 | | 1 067 |
| 11,2-44 | 10 | 284 | | 1 610 | | 1 118 |
| 11,2-48 | 10 | 284 | | 1 710 | | 1 219 |
| 12,4-16 | 11 | | 315 | | 956 | 406 |
| 12,4-20 | 11 | 315 | | 1 045 | | 508 |
| 12,4-24 | 11 | 315 | 315 | 1 145 | 1 160 | 610 |
| 12,4-26 | 11 | | 315 | | 1 210 | 660 |
| 12,4-28 | 11 | 315 | 315 | 1 250 | 1 260 | 711 |
| 12,4-30 | 11 | | 315 | | 1 310 | 762 |
| 12,4-32 | 11 | 315 | 315 | 1 350 | 1 360 | 813 |
| 12,4-36 | 11 | 315 | 315 | 1 450 | 1 465 | 914 |
| 12,4-38 | 11 | 315 | 315 | 1 500 | 1 515 | 965 |
| 12,4-42 | 11 | | 315 | | 1 615 | 1 067 |
| 12,4-46 | 11 | 315 | | 1 705 | | 1 168 |
| 12,4-52 | 11 | 315 | | 1 860 | | 1 321 |
| 13,6-16 | 12 | | 345 | | 1 005 | 406 |
| 13,6-24 | 12 | 345 | 345 | 1 190 | 1 210 | 610 |
| 13,6-26 | 12 | 345 | 345 | 1 260 | 1 260 | 660 |
| 13,6-28 | 12 | 345 | 345 | 1 295 | 1 310 | 711 |
| 13,6-36 | 12 | 345 | 345 | 1 500 | 1 515 | 914 |
| 13,6-38 | 12 | 345 | 345 | 1 550 | 1 565 | 965 |
| 13,6-48 | 12 | 345 | | 1 805 | | 1 219 |
| 13,9-36 | 12 | | 353 | | 1 478 | 965 |
| 14,9/80-24 | 12 | | 368 | | 1 215 | 610 |
| 14,9-20 | 13 | | 378 | | 1 165 | 508 |
| 14,9-24 | 13 | 378 | 378 | 1 245 | 1 265 | 610 |
| 14,9-26 | 13 | 378 | 378 | 1 295 | 1 315 | 660 |
| 14,9-28 | 13 | 378 | 378 | 1 350 | 1 365 | 711 |
| 14,9-30 | 13 | 378 | 378 | 1 400 | 1 415 | 762 |
| 14,9-38 | 13 | 378 | 378 | 1 600 | 1 615 | 965 |
| 14,9-46 | 13 | 378 | | 1 824 | | 1 168 |
| 15,5-38 | 14 | 394 | 394 | 1 565 | 1 570 | 965 |
| 16,9-24 | 15 | 429 | 429 | 1 320 | 1 335 | 610 |
| 16,9-26 | 15 | 429 | 429 | 1 370 | 1 385 | 660 |
| 16,9-28 | 15 | 429 | 429 | 1 420 | 1 435 | 711 |
| 16,9-30 | 15 | 429 | 429 | 1 475 | 1 485 | 762 |
| 16,9-34 | 15 | 429 | 429 | 1 575 | 1 585 | 864 |
| 16,9-38 | 15 | 429 | 429 | 1 675 | 1 690 | 965 |
| 16,9-42 | 15 | 429 | | 1 775 | | 1 067 |
| 18,4-16,1 | 16 | | 467 | | 1 137 | 409 |
| 18,4-24 | 16 | 467 | 467 | 1 395 | 1 400 | 610 |
| 18,4-26 | 16 | 467 | 467 | 1 440 | 1 450 | 660 |
| 18,4-28 | 16 | 467 | 467 | 1 490 | 1 501 | 711 |
| 18,4-30 | 16 | 467 | 467 | 1 545 | 1 550 | 762 |
| 18,4-34 | 16 | 467 | 467 | 1 645 | 1 650 | 864 |
| 18,4-38 | 16 | 467 | 467 | 1 750 | 1 750 | 965 |
| 18,4-42 | 16 | 467 | 467 | 1 850 | 1 850 | 1 067 |
| 18,4-46 | 16 | 467 | | 1 958 | | 1 168 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

Radiál

Diagonál

Radiál

Diagonál

11,2-18

10

284

955

457

11,2-20

10

284

284

995

1 005

508

11,2-24

10

284

284

1 095

1 105

610

11,2-26

10

284

1 155

660

11,2-28

10

284

284

1 200

1 205

711

11,2-36

10

284

284

1 400

1 410

914

11,2-38

10

284

284

1 455

1 460

965

11,2-42

10

284

1 555

1 067

11,2-44

10

284

1 610

1 118

11,2-48

10

284

1 710

1 219

12,4-16

11

315

956

406

12,4-20

11

315

1 045

508

12,4-24

11

315

315

1 145

1 160

610

12,4-26

11

315

1 210

660

12,4-28

11

315

315

1 250

1 260

711

12,4-30

11

315

1 310

762

12,4-32

11

315

315

1 350

1 360

813

12,4-36

11

315

315

1 450

1 465

914

12,4-38

11

315

315

1 500

1 515

965

12,4-42

11

315

1 615

1 067

12,4-46

11

315

1 705

1 168

12,4-52

11

315

1 860

1 321

13,6-16

12

345

1 005

406

13,6-24

12

345

345

1 190

1 210

610

13,6-26

12

345

345

1 260

1 260

660

13,6-28

12

345

345

1 295

1 310

711

13,6-36

12

345

345

1 500

1 515

914

13,6-38

12

345

345

1 550

1 565

965

13,6-48

12

345

1 805

1 219

13,9-36

12

353

1 478

965

14,9/80-24

12

368

1 215

610

14,9-20

13

378

1 165

508

14,9-24

13

378

378

1 245

1 265

610

14,9-26

13

378

378

1 295

1 315

660

14,9-28

13

378

378

1 350

1 365

711

14,9-30

13

378

378

1 400

1 415

762

14,9-38

13

378

378

1 600

1 615

965

14,9-46

13

378

1 824

1 168

15,5-38

14

394

394

1 565

1 570

965

16,9-24

15

429

429

1 320

1 335

610

16,9-26

15

429

429

1 370

1 385

660

16,9-28

15

429

429

1 420

1 435

711

16,9-30

15

429

429

1 475

1 485

762

16,9-34

15

429

429

1 575

1 585

864

16,9-38

15

429

429

1 675

1 690

965

16,9-42

15

429

1 775

1 067

18,4-16,1

16

467

1 137

409

18,4-24

16

467

467

1 395

1 400

610

18,4-26

16

467

467

1 440

1 450

660

18,4-28

16

467

467

1 490

1 501

711

18,4-30

16

467

467

1 545

1 550

762

18,4-34

16

467

467

1 645

1 650

864

18,4-38

16

467

467

1 750

1 750

965

18,4-42

16

467

467

1 850

1 850

1 067

18,4-46

16

467

1 958

1 168

2.   táblázat (a harmadik rész a háromból)

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok – normál és kis profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiál | Diagonál | Radiál | Diagonál |
| 20,8-34 | 18 | 528 | 528 | 1 735 | 1 735 | 864 |
| 20,8-38 | 18 | 528 | 528 | 1 835 | 1 835 | 965 |
| 20,8-42 | 18 | 528 | 528 | 1 935 | 1 935 | 1 067 |
| 23,1-26 | 20 | 587 | 587 | 1 605 | 1 605 | 660 |
| 23,1-30 | 20 | 587 | 587 | 1 700 | 1 705 | 762 |
| 23,1-34 | 20 | 587 | 587 | 1 800 | 1 805 | 864 |
| 24,5-32 | 21 | 622 | 622 | 1 800 | 1 805 | 813 |
| Kis profilmagasság |
| 7,5L-15 | 6 | | 210 | | 745 | 381 |
| 14,9LR-20 | 13 | 378 | | 1 100 | | 508 |
| 17,5L-24 | 15 | 445 | 445 | 1 241 | 1 265 | 610 |
| 19,5L-24 | 17 | 495 | 495 | 1 314 | 1 339 | 610 |
| 21L-24 | 18 | | 533 | | 1 402 | 610 |
| 28,1-26 | 25 | | 714 | | 1 615 | 660 |
| 28L-26 | 25 | 719 | 714 | 1 607 | 1 615 | 660 |
| 30,5L-32 | 27 | 775 | 775 | 1 820 | 1 820 | 813 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

Radiál

Diagonál

Radiál

Diagonál

20,8-34

18

528

528

1 735

1 735

864

20,8-38

18

528

528

1 835

1 835

965

20,8-42

18

528

528

1 935

1 935

1 067

23,1-26

20

587

587

1 605

1 605

660

23,1-30

20

587

587

1 700

1 705

762

23,1-34

20

587

587

1 800

1 805

864

24,5-32

21

622

622

1 800

1 805

813

Kis profilmagasság

7,5L-15

6

210

745

381

14,9LR-20

13

378

1 100

508

17,5L-24

15

445

445

1 241

1 265

610

19,5L-24

17

495

495

1 314

1 339

610

21L-24

18

533

1 402

610

28,1-26

25

714

1 615

660

28L-26

25

719

714

1 607

1 615

660

30,5L-32

27

775

775

1 820

1 820

813

Megjegyzés:

| 1. | A méretjelölést kiegészítő számjegy követheti, pl. 23.1/18 – 26
  (a 23.1 – 26 helyett). |
| --- | --- |

1.

A méretjelölést kiegészítő számjegy követheti, pl. 23.1/18 – 26

(a 23.1 – 26 helyett).

| 2. | A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 23,1R26). |
| --- | --- |

2.

A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 23,1R26).

| 3. | A teljes szélesség kiszámításához az együttható: + 8 % |
| --- | --- |

3.

A teljes szélesség kiszámításához az együttható: + 8 %

3.   táblázat

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok – kis profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11,2/78-28 | 10 | 296 | 1 180 | 711 |
| 12,4/78-28 | 11 | 327 | 1 240 | 711 |
| 12,4/78-36 | 11 | 327 | 1 440 | 914 |
| 13,6/78-28 | 12 | 367 | 1 285 | 711 |
| 13,6/78-36 | 12 | 367 | 1 490 | 914 |
| 14,9/78-28 | 13 | 400 | 1 345 | 711 |
| 16,9/78-28 | 15 | 452 | 1 410 | 711 |
| 16,9/78-30 | 15 | 452 | 1 460 | 762 |
| 16,9/78-34 | 15 | 452 | 1 560 | 864 |
| 16,9/78-38 | 15 | 452 | 1 665 | 965 |
| 18,4/78-30 | 16 | 490 | 1 525 | 762 |
| 18,4/78-38 | 16 | 490 | 1 730 | 965 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

11,2/78-28

10

296

1 180

711

12,4/78-28

11

327

1 240

711

12,4/78-36

11

327

1 440

914

13,6/78-28

12

367

1 285

711

13,6/78-36

12

367

1 490

914

14,9/78-28

13

400

1 345

711

16,9/78-28

15

452

1 410

711

16,9/78-30

15

452

1 460

762

16,9/78-34

15

452

1 560

864

16,9/78-38

15

452

1 665

965

18,4/78-30

16

490

1 525

762

18,4/78-38

16

490

1 730

965

4.   táblázat

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok – kis profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 300/70R20 | 9 | 295 | 952 | 508 |
| 320/70R20 | 10 | 319 | 982 | 508 |
| 320/70R24 | 10 | 319 | 1 094 | 610 |
| 320/70R28 | 10 | 319 | 1 189 | 711 |
| 360/70R20 | 11 | 357 | 1 042 | 508 |
| 360/70R24 | 11 | 357 | 1 152 | 610 |
| 360/70R28 | 11 | 357 | 1 251 | 711 |
| 380/70R20 | 12 | 380 | 1 082 | 508 |
| 380/70R24 | 12 | 380 | 1 190 | 610 |
| 380/70R28 | 12 | 380 | 1 293 | 711 |
| 420/70R24 | 13 | 418 | 1 248 | 610 |
| 420/70R28 | 13 | 418 | 1 349 | 711 |
| 420/70R30 | 13 | 418 | 1 398 | 762 |
| 480/70R24 | 15 | 479 | 1 316 | 610 |
| 480/70R26 | 15 | 479 | 1 372 | 660 |
| 480/70R28 | 15 | 479 | 1 421 | 711 |
| 480/70R30 | 15 | 479 | 1 478 | 762 |
| 480/70R34 | 15 | 479 | 1 580 | 864 |
| 480/70R38 | 15 | 479 | 1 681 | 965 |
| 520/70R26 | 16 | 516 | 1 456 | 660 |
| 520/70R30 | 16 | 516 | 1 536 | 762 |
| 520/70R34 | 16 | 516 | 1 640 | 864 |
| 520/70R38 | 16 | 516 | 1 749 | 965 |
| 580/70R38 | 18 | 577 | 1 827 | 965 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

300/70R20

9

295

952

508

320/70R20

10

319

982

508

320/70R24

10

319

1 094

610

320/70R28

10

319

1 189

711

360/70R20

11

357

1 042

508

360/70R24

11

357

1 152

610

360/70R28

11

357

1 251

711

380/70R20

12

380

1 082

508

380/70R24

12

380

1 190

610

380/70R28

12

380

1 293

711

420/70R24

13

418

1 248

610

420/70R28

13

418

1 349

711

420/70R30

13

418

1 398

762

480/70R24

15

479

1 316

610

480/70R26

15

479

1 372

660

480/70R28

15

479

1 421

711

480/70R30

15

479

1 478

762

480/70R34

15

479

1 580

864

480/70R38

15

479

1 681

965

520/70R26

16

516

1 456

660

520/70R30

16

516

1 536

762

520/70R34

16

516

1 640

864

520/70R38

16

516

1 749

965

580/70R38

18

577

1 827

965

5.   táblázat

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok – normál profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1) | Teljes átmérő (D) | Névleges kerékpántátmérő (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) | (mm) | (mm) |
| 125 – 15 IMP | 3,5 | 127 | 590 | | 381 |
| 140 – 6 IMP | 4,5 | 135 | 315 | | 152 |
| 165 – 15 IMP | 4,5 | 167 | 650 | | 381 |
| 2,50 – 4 IMP | 1,75 | 68 | 225 | | 102 |
| 2,75 – 4 IMP | 1,75 | 70 | 234 | | 102 |
| 2,50 – 8 IMP | 1,5 | 68 | 338 | | 203 |
| 3,00 – 4 IMP | 2,5 | 90 | 265 | | 102 |
| 3,00 – 8 IMP | 2,5 | 90 | 367 | | 203 |
| 3,00 – 10 IMP | 2,5 | 90 | 418 | | 254 |
| 3,25 – 8 IMP | 2,10 | 84 | 366 | | 203 |
| 3,25 – 16 IMP | 1,85 | 88 | 590 | | 406 |
| 4,10/3,50-4 IMP | 2,10 | 89 | 272 | | 101 |
| 3,50 – 5 IMP | 3 | 95 | 292 | | 127 |
| 3,50 – 6 IMP | 2,5 | 100 | 343 | | 152 |
| 3,50 – 8 IMP | 2,5 | 100 | 393 | | 203 |
| 3,50 – 16 IMP | 1,85 | 92 | 590 | | 406 |
| 4,00 – 4 IMP | 3 | 114 | 313 | | 102 |
| 4,00 – 5 IMP | 3 | 102 | 310 | | 127 |
| 4,00 – 6 IMP | 3 | 114 | 374 | | 152 |
| 4,00 – 8 IMP | 3 | 112 | 418 | 425 | 203 |
| 4,00 – 9 IMP | 3 | 112 | 443 | 460 | 229 |
| 4,0 – 10 IMP | 3 | 114 | 455 | 465 | 254 |
| 4,00 – 10 IMP | 3 | 114 | 465 | 475 | 254 |
| 4,00 – 12 IMP | 3 | 112 | 519 | 536 | 305 |
| 4,00 – 15 IMP | 3 | 112 | 595 | 612 | 381 |
| 4,00 – 16 IMP | 3 | 114 | 608 | | 406 |
| 4,00 – 18 IMP | 3 | 112 | 672 | 688 | 457 |
| 4,00 – 19 IMP | 3 | 114 | 672 | | 483 |
| 4,00 – 21 IMP | 3 | 112 | 694 | | 533 |
| 4,00/4,50 – 21 IMP | | 110 | 765 | | 533 |
| 4,10 – 4 IMP | 3,25 | 102 | 765 | | 102 |
| 4,10 – 6 IMP | 3,25 | 102 | 268 | | 152 |
| 4,50 – 9 IMP | 3 | 124 | 319 | | 229 |
| 4,50 – 14 IMP | 3 | 124 | 466 | | 356 |
| 4,50 – 16 IMP | 3 | 123 | 593 | | 406 |
| 4,50 – 19 IMP | 3 | 124 | 720 | 733 | 483 |
| 4,80 – 8 IMP | 3,75 | 121 | 423 | 449 | 203 |
| 5,00 – 8 IMP | 4 | 145 | 467 | | 203 |
| 5,00 – 9 IMP | 3,5 | 141 | 497 | | 229 |
| 5,0 – 10 IMP | 4 | 145 | 505 | 517 | 254 |
| 5,0 – 12 IMP | 4 | 145 | 566 | | 305 |
| 5,00 – 12 IMP | 4 | 145 | 567 | 580 | 305 |
| 5,00 – 14 IMP | 4 | 145 | 618 | 631 | 356 |
| 5,0 – 15 IMP | 4 | 145 | 642 | | 381 |
| 5,00 – 15 IMP | 3 | 130 | 639 | 655 | 381 |
| 5,00 – 16 IMP | 4 | 145 | 669 | | 406 |
| 5,00/5,25 – 21 IMP | 3 | 136 | 824 | | 533 |
| 5,50 – 16 IMP | 4 | 150 | 685 | 703 | 406 |
| 5,70 – 12 IMP | 4,5 | 146 | 570 | | 305 |
| 5,70 – 15 IMP | 4,5 | 146 | 647 | | 381 |
| 5,90 – 15 IMP | 4 | 150 | 665 | 681 | 381 |
| 6 – 6 IMP | 4 | 145 | 425 | | 152 |
| 6,00 – 9 IMP | 4,5 | 169 | 543 | 556 | 229 |
| 6 – 12 IMP | 5 | 145 | 585 | | 305 |
| 6,0 – 12 IMP | 5 | 155 | 569 | | 305 |
| 6,00 – 12 IMP | 5 | 152 | 579 | | 305 |
| 6,00 – 16 IMP | 4 | 158 | 712 | 729 | 406 |
| 6,00 – 19 IMP | 4,5 | 169 | 810 | | 483 |
| 6,00 – 20 IMP | 4,5 | 169 | 830 | | 508 |
| 6,40 – 15 IMP | 4,5 | 163 | 684 | | 381 |
| 6,5 – 15 IMP | 5 | 163 | 674 | | 381 |
| 6,50 – 10 IMP | 5 | 178 | 597 | | 254 |
| 6,50 – 16 IMP | 4,5 | 173 | 735 | 754 | 406 |
| 6,50 – 20 IMP | 5 | 176 | 850 | | 508 |
| 6,70 – 15 IMP | 4,5 | 182 | 704 | 720 | 381 |
| 6,90 – 9 IMP | 5,5 | 175 | 545 | | 229 |
| 7,00 – 12 IMP | 5 | 187 | 667 | 685 | 305 |
| 7,00 – 14 IMP | 5 | 170 | 691 | | 356 |
| 7,00 – 15 IMP | 5,5 | 200 | 744 | | 381 |
| 7,00 – 16 IMP | 5,5 | 200 | 769 | | 406 |
| 7,00 – 18 IMP | 5,5 | 200 | 820 | | 457 |
| 7,00 – 19 IMP | 5,5 | 200 | 845 | | 483 |
| 7,50 – 10 IMP | 6 | 214 | 634 | 649 | 254 |
| 7,50 – 14 IMP | 5,5 | 194 | 686 | | 356 |
| 7,50 – 15 IMP | 6 | 215 | 808 | | 381 |
| 7,50 – 16 IMP | 5,5 | 202 | 785 | 801 | 406 |
| 7,50 – 18 IMP | 5,5 | 202 | 836 | 852 | 457 |
| 7,50 – 20 IMP | 5,5 | 202 | 887 | 903 | 508 |
| 7,50 – 24 IMP | 5,5 | 202 | 989 | 1 013 | 610 |
| 7,60 – 15 IMP | 5,5 | 193 | 734 | 751 | 381 |
| 8 – 16 IMP | 6 | 211 | 795 | | 406 |
| 8,00 – 6 IMP | 7 | 203 | 452 | | 152 |
| 8,00 – 12 IMP | 5 | 214 | 710 | | 305 |
| 8,00 – 16 IMP | 6 | 206 | 808 | | 406 |
| 8,00 – 19 IMP | 6 | 214 | 888 | | 483 |
| 8,00 – 20 IMP | 6 | 214 | 945 | | 508 |
| 8,25 – 15 IMP | 6,5 | 237 | 835 | | 381 |
| 8,25 – 16 IMP | 6 | 229 | 832 | | 406 |
| 8,25 – 20 IMP | 6 | 229 | 934 | | 508 |
| 9,00 – 10 IMP | 6 | 234 | 696 | | 254 |
| 9,00 – 13 IMP | 5,5 | 247 | 814 | | 330 |
| 9,00 – 15 IMP | 5,5 | 247 | 850 | | 381 |
| 9,00 – 16 IMP | 6 | 234 | 48 | | 406 |
| 9,00 – 24 IMP | 8 | 272 | 1 094 | | 610 |
| 10,00 – 12 IMP | 6,5 | 262 | 790 | | 305 |
| 10,00 – 15 IMP | 8 | 274 | 853 | | 381 |
| 10,00 – 16 IMP | 8 | 274 | 895 | | 406 |
| 10,50 – 16 IMP | 6,5 | 280 | 955 | | 406 |
| 11,00 – 12 IMP | 6,5 | 277 | 835 | | 305 |
| 11,00 – 16 IMP | 6,5 | 277 | 937 | | 406 |
| 11,0 – 20 IMP | 9 | 285 | 950 | | 508 |
| 11,25 – 24 IMP | 10 | 325 | 1 171 | | 610 |
| 11,25 – 28 IMP | 10 | 325 | 1 273 | | 711 |
| 11,5 – 24 IMP | 10 | 305 | 1 070 | | 610 |
| 13,50 – 16,1 IMP | 11 | 353 | 1 021 | 1 043 | 409 |
| 14,0 – 24 IMP | 12 | 370 | 1 170 | | 610 |
| 15,0 – 24 IMP | 13 | 400 | 1 210 | | 610 |
| 15,0 – 28 IMP | 13 | 400 | 1 310 | | 711 |
| 17,0 – 28 IMP | 15 | 455 | 1 390 | | 711 |
| 17,0 – 30 IMP | 15 | 455 | 1 440 | | 762 |
| 18,5 – 34 IMP | 16 | 490 | 1 600 | | 864 |
| 20 – 20 IMP | 14 | 520 | 1 270 | | 508 |
| 190–8 IMP | 5,50 | 182 | 430 | | 203 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

Teljes átmérő (D)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(*)

(mm)

(mm)

(mm)

125 – 15 IMP

3,5

127

590

381

140 – 6 IMP

4,5

135

315

152

165 – 15 IMP

4,5

167

650

381

2,50 – 4 IMP

1,75

68

225

102

2,75 – 4 IMP

1,75

70

234

102

2,50 – 8 IMP

1,5

68

338

203

3,00 – 4 IMP

2,5

90

265

102

3,00 – 8 IMP

2,5

90

367

203

3,00 – 10 IMP

2,5

90

418

254

3,25 – 8 IMP

2,10

84

366

203

3,25 – 16 IMP

1,85

88

590

406

4,10/3,50-4 IMP

2,10

89

272

101

3,50 – 5 IMP

3

95

292

127

3,50 – 6 IMP

2,5

100

343

152

3,50 – 8 IMP

2,5

100

393

203

3,50 – 16 IMP

1,85

92

590

406

4,00 – 4 IMP

3

114

313

102

4,00 – 5 IMP

3

102

310

127

4,00 – 6 IMP

3

114

374

152

4,00 – 8 IMP

3

112

418

425

203

4,00 – 9 IMP

3

112

443

460

229

4,0 – 10 IMP

3

114

455

465

254

4,00 – 10 IMP

3

114

465

475

254

4,00 – 12 IMP

3

112

519

536

305

4,00 – 15 IMP

3

112

595

612

381

4,00 – 16 IMP

3

114

608

406

4,00 – 18 IMP

3

112

672

688

457

4,00 – 19 IMP

3

114

672

483

4,00 – 21 IMP

3

112

694

533

4,00/4,50 – 21 IMP

110

765

533

4,10 – 4 IMP

3,25

102

765

102

4,10 – 6 IMP

3,25

102

268

152

4,50 – 9 IMP

3

124

319

229

4,50 – 14 IMP

3

124

466

356

4,50 – 16 IMP

3

123

593

406

4,50 – 19 IMP

3

124

720

733

483

4,80 – 8 IMP

3,75

121

423

449

203

5,00 – 8 IMP

4

145

467

203

5,00 – 9 IMP

3,5

141

497

229

5,0 – 10 IMP

4

145

505

517

254

5,0 – 12 IMP

4

145

566

305

5,00 – 12 IMP

4

145

567

580

305

5,00 – 14 IMP

4

145

618

631

356

5,0 – 15 IMP

4

145

642

381

5,00 – 15 IMP

3

130

639

655

381

5,00 – 16 IMP

4

145

669

406

5,00/5,25 – 21 IMP

3

136

824

533

5,50 – 16 IMP

4

150

685

703

406

5,70 – 12 IMP

4,5

146

570

305

5,70 – 15 IMP

4,5

146

647

381

5,90 – 15 IMP

4

150

665

681

381

6 – 6 IMP

4

145

425

152

6,00 – 9 IMP

4,5

169

543

556

229

6 – 12 IMP

5

145

585

305

6,0 – 12 IMP

5

155

569

305

6,00 – 12 IMP

5

152

579

305

6,00 – 16 IMP

4

158

712

729

406

6,00 – 19 IMP

4,5

169

810

483

6,00 – 20 IMP

4,5

169

830

508

6,40 – 15 IMP

4,5

163

684

381

6,5 – 15 IMP

5

163

674

381

6,50 – 10 IMP

5

178

597

254

6,50 – 16 IMP

4,5

173

735

754

406

6,50 – 20 IMP

5

176

850

508

6,70 – 15 IMP

4,5

182

704

720

381

6,90 – 9 IMP

5,5

175

545

229

7,00 – 12 IMP

5

187

667

685

305

7,00 – 14 IMP

5

170

691

356

7,00 – 15 IMP

5,5

200

744

381

7,00 – 16 IMP

5,5

200

769

406

7,00 – 18 IMP

5,5

200

820

457

7,00 – 19 IMP

5,5

200

845

483

7,50 – 10 IMP

6

214

634

649

254

7,50 – 14 IMP

5,5

194

686

356

7,50 – 15 IMP

6

215

808

381

7,50 – 16 IMP

5,5

202

785

801

406

7,50 – 18 IMP

5,5

202

836

852

457

7,50 – 20 IMP

5,5

202

887

903

508

7,50 – 24 IMP

5,5

202

989

1 013

610

7,60 – 15 IMP

5,5

193

734

751

381

8 – 16 IMP

6

211

795

406

8,00 – 6 IMP

7

203

452

152

8,00 – 12 IMP

5

214

710

305

8,00 – 16 IMP

6

206

808

406

8,00 – 19 IMP

6

214

888

483

8,00 – 20 IMP

6

214

945

508

8,25 – 15 IMP

6,5

237

835

381

8,25 – 16 IMP

6

229

832

406

8,25 – 20 IMP

6

229

934

508

9,00 – 10 IMP

6

234

696

254

9,00 – 13 IMP

5,5

247

814

330

9,00 – 15 IMP

5,5

247

850

381

9,00 – 16 IMP

6

234

48

406

9,00 – 24 IMP

8

272

1 094

610

10,00 – 12 IMP

6,5

262

790

305

10,00 – 15 IMP

8

274

853

381

10,00 – 16 IMP

8

274

895

406

10,50 – 16 IMP

6,5

280

955

406

11,00 – 12 IMP

6,5

277

835

305

11,00 – 16 IMP

6,5

277

937

406

11,0 – 20 IMP

9

285

950

508

11,25 – 24 IMP

10

325

1 171

610

11,25 – 28 IMP

10

325

1 273

711

11,5 – 24 IMP

10

305

1 070

610

13,50 – 16,1 IMP

11

353

1 021

1 043

409

14,0 – 24 IMP

12

370

1 170

610

15,0 – 24 IMP

13

400

1 210

610

15,0 – 28 IMP

13

400

1 310

711

17,0 – 28 IMP

15

455

1 390

711

17,0 – 30 IMP

15

455

1 440

762

18,5 – 34 IMP

16

490

1 600

864

20 – 20 IMP

14

520

1 270

508

190–8 IMP

5,50

182

430

203

Megjegyzés:

| 1. | Az „IMP” felirat helyettesíthető a gumiabroncs oldalfalán elhelyezett „IMPLEMENT” felirattal. |
| --- | --- |

1.

Az „IMP” felirat helyettesíthető a gumiabroncs oldalfalán elhelyezett „IMPLEMENT” felirattal.

| 2. | A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 7,5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 7,5 L R 15).

| 3. | A teljes átmérők (D) a (*)-gal ellátott oszlopban az „I-3” kóddal jelölt gumiabroncsokra vonatkoznak – lásd a 3.1.8.2. szakaszt. |
| --- | --- |

3.

A teljes átmérők (D) a (*)-gal ellátott oszlopban az „I-3” kóddal jelölt gumiabroncsokra vonatkoznak – lásd a 3.1.8.2. szakaszt.

6.   táblázat (az első rész a kettőből)

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok – kis profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) |
| 7,5 L – 15 IMP | 6 | 210 | 745 | | 381 |
| 8,5L – 14 IMP | 6 | 216 | 721 | 735 | 356 |
| 9,5L – 14 IMP | 7 | 241 | 741 | 757 | 356 |
| 9,5L – 15 IMP | 7 | 241 | 767 | 782 | 381 |
| 11L – 14 IMP | 8 | 279 | 752 | 770 | 356 |
| 11L – 15 IMP | 8 | 279 | 777 | 796 | 381 |
| 11L – 16 IMP | 8 | 279 | 803 | 821 | 406 |
| 12,5L – 15 IMP | 10 | 318 | 823 | 845 | 381 |
| 12,5L – 16 IMP | 10 | 318 | 848 | 870 | 406 |
| 14 L – 16,1 IMP | 11 | 356 | 940 | | 409 |
| 16,5L – 16,1 IMP | 14 | 419 | 1 024 | 1 046 | 409 |
| 19 L – 16,1 IMP | 16 | 483 | 1 087 | | 409 |
| 21,5 L – 16,1 IMP | 18 | 546 | 1 130 | | 409 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

(*)

(mm)

7,5 L – 15 IMP

6

210

745

381

8,5L – 14 IMP

6

216

721

735

356

9,5L – 14 IMP

7

241

741

757

356

9,5L – 15 IMP

7

241

767

782

381

11L – 14 IMP

8

279

752

770

356

11L – 15 IMP

8

279

777

796

381

11L – 16 IMP

8

279

803

821

406

12,5L – 15 IMP

10

318

823

845

381

12,5L – 16 IMP

10

318

848

870

406

14 L – 16,1 IMP

11

356

940

409

16,5L – 16,1 IMP

14

419

1 024

1 046

409

19 L – 16,1 IMP

16

483

1 087

409

21,5 L – 16,1 IMP

18

546

1 130

409

Megjegyzés:

| 1. | Az „IMP” felirat helyettesíthető a gumiabroncs oldalfalán elhelyezett „IMPLEMENT” felirattal. |
| --- | --- |

1.

Az „IMP” felirat helyettesíthető a gumiabroncs oldalfalán elhelyezett „IMPLEMENT” felirattal.

| 2. | A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 7,5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 7,5 L R 15).

| 3. | A teljes átmérők (D) a (*)-gal ellátott oszlopban az „I 3” kóddal jelölt gumiabroncsokra vonatkoznak – lásd a 3.1.8.2. szakaszt. |
| --- | --- |

3.

A teljes átmérők (D) a (*)-gal ellátott oszlopban az „I 3” kóddal jelölt gumiabroncsokra vonatkoznak – lásd a 3.1.8.2. szakaszt.

6.   táblázat (a második rész a kettőből)

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok – kis profilméret

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| 05/50 – 10 IMP | 7 | 211 | 450 | | 254 |
| 19,0/45 – 17 IMP | 16 | 491 | 866 | | 432 |
| 15,0/55 – 17 IMP | 13 | 391 | 850 | 872 | 432 |
| 10,5/65 – 16 IMP | 9 | 274 | 755 | | 406 |
| 11,0/60 – 16 IMP | 9 | 281 | 742 | | 406 |
| 11,0/65 – 12 IMP | 9 | 281 | 670 | 692 | 305 |
| 13,0/65 – 18 IMP | 11 | 336 | 890 | | 457 |
| 13,0/70 – 16 IMP | 11 | 337 | 890 | | 406 |
| 14,0/65 – 16 IMP | 11 | 353 | 870 | | 406 |
| 9,0/70 – 16 IMP | 7 | 226 | 725 | | 406 |
| 11,5/70 – 16 IMP | 9 | 290 | 815 | | 406 |
| 11,5/70 – 18 IMP | 9 | 290 | 865 | | 457 |
| 15,0/70 – 18 IMP | 13 | 391 | 990 | | 457 |
| 16,0/70 – 20 IMP | 14 | 418 | 1 075 | 1 097 | 508 |
| 16,5/70 – 22.5 IMP | 13 | 417 | 1 158 | | 572 |
| 20,0/70 – 508 IMP | 16 | 508 | 1 220 | | 508 |
| 8,0/75 – 15 IMP | 6,5 | 199 | 710 | | 381 |
| 9,0/75 – 16 IMP | 7 | 226 | 749 | 770 | 406 |
| 10,0/75 – 12 IMP | 9 | 264 | 685 | | 305 |
| 10,0 – 15.3 IMP | 9 | 258 | 785 | | 389 |
| 10,0/75 – 15.3 IMP | 9 | 264 | 760 | 780 | 389 |
| 10,0/75 – 16 IMP | 9 | 264 | 805 | | 406 |
| 12,0/75 – 18 IMP | 9 | 299 | 915 | 937 | 457 |
| 13,0/75 – 16 IMP | 11 | 336 | 900 | | 406 |
| 13,5/75 – 430,9 IMP | 11 | 345 | 945 | | 431 |
| 14,5/75 – 20 IMP | 12 | 372 | 1 060 | | 508 |
| 6,5/80 – 12 IMP | 5 | 163 | 569 | 588 | 305 |
| 6,5/80 – 15 IMP | 5 | 163 | 645 | 663 | 381 |
| 8,50 – 12 IMP | 7 | 235 | 715 | | 305 |
| 10,0/80 – 12 IMP | 9 | 264 | 710 | 730 | 305 |
| 10 – 18 IMP | 9 | 260 | 875 | | 457 |
| 10,5/80 – 18 IMP | 9 | 274 | 885 | 907 | 457 |
| 11,5 – 15,3 IMP | 9 | 295 | 860 | | 389 |
| 11,5/80 – 15,3 IMP | 9 | 290 | 845 | 867 | 389 |
| 12,5/80 – 15,3 IMP | 9 | 307 | 889 | | 389 |
| 12,5/80 – 18 IMP | 9 | 308 | 965 | 987 | 457 |
| 14,5/80 – 18 IMP | 12 | 372 | 1 060 | 1 082 | 457 |
| 15,5/80 – 24 IMP | 13 | 394 | 1 240 | 1 262 | 610 |
| 17,0/80 – 508 IMP | 13 | 426 | 1 200 | | 508 |
| 19,5/80 – 20 IMP | 16 | 499 | 1 300 | | 508 |
| 21,0/80 – 20 IMP | 16 | 525 | 1 362 | | 508 |
| 5,5/85 – 9 IMP | 4 | 145 | 475 | | 229 |
| 10,5/85 – 15,3 IMP | 9 | 274 | 792 | | 389 |
| 13,5/85 – 28 IMP | 11 | 345 | 1 293 | | 711 |
| 16,5/85 – 24 IMP | 13 | 417 | 1 322 | 1 344 | 610 |
| 16,5/85 – 28 IMP | 13 | 417 | 1 423 | 1 445 | 711 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

(*)

05/50 – 10 IMP

7

211

450

254

19,0/45 – 17 IMP

16

491

866

432

15,0/55 – 17 IMP

13

391

850

872

432

10,5/65 – 16 IMP

9

274

755

406

11,0/60 – 16 IMP

9

281

742

406

11,0/65 – 12 IMP

9

281

670

692

305

13,0/65 – 18 IMP

11

336

890

457

13,0/70 – 16 IMP

11

337

890

406

14,0/65 – 16 IMP

11

353

870

406

9,0/70 – 16 IMP

7

226

725

406

11,5/70 – 16 IMP

9

290

815

406

11,5/70 – 18 IMP

9

290

865

457

15,0/70 – 18 IMP

13

391

990

457

16,0/70 – 20 IMP

14

418

1 075

1 097

508

16,5/70 – 22.5 IMP

13

417

1 158

572

20,0/70 – 508 IMP

16

508

1 220

508

8,0/75 – 15 IMP

6,5

199

710

381

9,0/75 – 16 IMP

7

226

749

770

406

10,0/75 – 12 IMP

9

264

685

305

10,0 – 15.3 IMP

9

258

785

389

10,0/75 – 15.3 IMP

9

264

760

780

389

10,0/75 – 16 IMP

9

264

805

406

12,0/75 – 18 IMP

9

299

915

937

457

13,0/75 – 16 IMP

11

336

900

406

13,5/75 – 430,9 IMP

11

345

945

431

14,5/75 – 20 IMP

12

372

1 060

508

6,5/80 – 12 IMP

5

163

569

588

305

6,5/80 – 15 IMP

5

163

645

663

381

8,50 – 12 IMP

7

235

715

305

10,0/80 – 12 IMP

9

264

710

730

305

10 – 18 IMP

9

260

875

457

10,5/80 – 18 IMP

9

274

885

907

457

11,5 – 15,3 IMP

9

295

860

389

11,5/80 – 15,3 IMP

9

290

845

867

389

12,5/80 – 15,3 IMP

9

307

889

389

12,5/80 – 18 IMP

9

308

965

987

457

14,5/80 – 18 IMP

12

372

1 060

1 082

457

15,5/80 – 24 IMP

13

394

1 240

1 262

610

17,0/80 – 508 IMP

13

426

1 200

508

19,5/80 – 20 IMP

16

499

1 300

508

21,0/80 – 20 IMP

16

525

1 362

508

5,5/85 – 9 IMP

4

145

475

229

10,5/85 – 15,3 IMP

9

274

792

389

13,5/85 – 28 IMP

11

345

1 293

711

16,5/85 – 24 IMP

13

417

1 322

1 344

610

16,5/85 – 28 IMP

13

417

1 423

1 445

711

Megjegyzés:

| 1. | Az „IMP” felirat helyettesíthető a gumiabroncs oldalfalán elhelyezett „IMPLEMENT” felirattal. |
| --- | --- |

1.

Az „IMP” felirat helyettesíthető a gumiabroncs oldalfalán elhelyezett „IMPLEMENT” felirattal.

| 2. | A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 205/50R10). |
| --- | --- |

2.

A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 205/50R10).

| 3. | A teljes átmérők (D) a (*)-gal ellátott oszlopban az „I 3” kóddal jelölt gumiabroncsokra vonatkoznak – lásd a 3.1.8.2. szakaszt. |
| --- | --- |

3.

A teljes átmérők (D) a (*)-gal ellátott oszlopban az „I 3” kóddal jelölt gumiabroncsokra vonatkoznak – lásd a 3.1.8.2. szakaszt.

7.   táblázat (az első rész a kettőből)

Mezőgazdasági járművekre szánt, nagy flotációjú gumiabroncsok

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9×3,50 – 4 | 2,75 | 91 | 229 | 101 |
| 11×4,00 – 4 | 3,25 | 102 | 280 | 101 |
| 11×4,00 – 5 | 3 | 104 | 272 | 127 |
| 11×7 – 4 | 6 | 185 | 270 | 101 |
| 12×4,00 – 5 | 3 | 112 | 298 | 127 |
| 13×5,00 – 6 | 3,5 | 122 | 320 | 152 |
| 13×6,00 – 6 | 5 | 154 | 330 | 152 |
| 13×6,00 – 8 | 5 | 154 | 330 | 203 |
| 13×6,50 – 6 | 5 | 163 | 330 | 152 |
| 14×4,50 – 6 | 3,5 | 113 | 356 | 152 |
| 14×5,00 – 6 | 4 | 127 | 347 | 152 |
| 14×6,00 – 6 | 4,5 | 157 | 340 | 152 |
| 15×6,00 – 6 | 4,5 | 155 | 366 | 152 |
| 16×4,50 – 9 | 3 | 105 | 405 | 229 |
| 16×5,50 – 8 | 4,25 | 142 | 414 | 203 |
| 16×6,50 – 8 | 5,375 | 165 | 405 | 203 |
| 16×7,50 – 8 | 5,375 | 188 | 411 | 203 |
| 17×8,00 – 8 | 7 | 203 | 438 | 203 |
| 17×8,00 – 12 | 7 | 203 | 432 | 305 |
| 18×6,50 – 8 | 5 | 163 | 457 | 203 |
| 18×7,00 – 8 | 5,5 | 178 | 450 | 203 |
| 18×7,50 – 8 | 6 | 191 | 457 | 203 |
| 18×8,50 – 8 | 7 | 214 | 450 | 203 |
| 18×9,50 – 8 | 7 | 235 | 462 | 203 |
| 19×7,50 – 8 | 5,5 | 180 | 480 | 203 |
| 19×8,00 – 10 | 7 | 203 | 483 | 254 |
| 19×9,50 – 8 | 7,5 | 240 | 483 | 203 |
| 19×10,00 – 8 | 8,5 | 254 | 483 | 203 |
| 20×8,00 – 8 | 6,5 | 204 | 508 | 203 |
| 20×8,00 – 10 | 7 | 203 | 500 | 254 |
| 20×9,00 – 8 | 7 | 227 | 508 | 203 |
| 20×10,00 – 8 | 8 | 254 | 508 | 203 |
| 20×10,00 – 10 | 8,5 | 254 | 508 | 254 |
| 20,5×8,00 – 10 | 6 | 208 | 526 | 254 |
| 21×7,00 – 10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×8,00 – 10 | 7 | 203 | 525 | 254 |
| AT21×7 – 10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×11,00 – 8 | 8,5 | 282 | 518 | 203 |
| 21×11,00 – 10 | 9 | 279 | 525 | 254 |
| 22×8,00 – 10 | 6 | 196 | 556 | 254 |
| 22×8,50 – 12 | 7 | 216 | 551 | 305 |
| AT22×9 – 8 | 7 | 227 | 559 | 203 |
| 22×10,00 – 8 | 7 | 244 | 572 | 203 |
| 22×10,00 – 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| 22×11,00 – 8 | 8,5 | 284 | 546 | 203 |
| 22×11,00 – 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| AT23×7 – 10 | 5,5 | 175 | 587 | 254 |
| AT23×8 – 11 | 6,5 | 204 | 584 | 279 |
| 23×8,50 – 12 | 7 | 214 | 575 | 305 |
| 23×9,00 – 12 | 7,5 | 229 | 575 | 305 |
| 23×9,50 – 12 | 7 | 235 | 577 | 305 |
| 23×10,50 – 12 | 8,5 | 264 | 579 | 305 |
| AT24×8 – 11 | 6,5 | 204 | 610 | 279 |
| AT24×9 – 11 | 7 | 227 | 610 | 279 |
| AT24×10 – 11 | 8 | 254 | 610 | 279 |
| 24×8,50 – 12 | 7 | 213 | 602 | 305 |
| 24×8,50 – 14 | 7 | 213 | 602 | 356 |
| 24×11,00 – 10 | 8,5 | 254 | 607 | 254 |
| 24×12,00 – 12 | 9,5 | 304 | 610 | 305 |
| 24×13,00 – 12 | 10,5 | 325 | 592 | 305 |
| 25×7,50 – 15 | 5,5 | 191 | 640 | 381 |
| AT25×8 – 12 | 6,5 | 204 | 635 | 305 |
| 25×8,00 – 12 | 6,5 | 203 | 635 | 305 |
| 25×8,50 – 14 | 7 | 213 | 645 | 356 |
| 25×10,00 – 12 | 8 | 254 | 635 | 305 |
| 25×10,50 – 15 | 8 | 267 | 640 | 381 |
| 25×11,00 – 12 | 9 | 279 | 635 | 305 |
| AT25×11 – 9 | 9 | 281 | 635 | 229 |
| AT25×11 – 10 | 8,5 | 262 | 645 | 254 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

9×3,50 – 4

2,75

91

229

101

11×4,00 – 4

3,25

102

280

101

11×4,00 – 5

3

104

272

127

11×7 – 4

6

185

270

101

12×4,00 – 5

3

112

298

127

13×5,00 – 6

3,5

122

320

152

13×6,00 – 6

5

154

330

152

13×6,00 – 8

5

154

330

203

13×6,50 – 6

5

163

330

152

14×4,50 – 6

3,5

113

356

152

14×5,00 – 6

4

127

347

152

14×6,00 – 6

4,5

157

340

152

15×6,00 – 6

4,5

155

366

152

16×4,50 – 9

3

105

405

229

16×5,50 – 8

4,25

142

414

203

16×6,50 – 8

5,375

165

405

203

16×7,50 – 8

5,375

188

411

203

17×8,00 – 8

7

203

438

203

17×8,00 – 12

7

203

432

305

18×6,50 – 8

5

163

457

203

18×7,00 – 8

5,5

178

450

203

18×7,50 – 8

6

191

457

203

18×8,50 – 8

7

214

450

203

18×9,50 – 8

7

235

462

203

19×7,50 – 8

5,5

180

480

203

19×8,00 – 10

7

203

483

254

19×9,50 – 8

7,5

240

483

203

19×10,00 – 8

8,5

254

483

203

20×8,00 – 8

6,5

204

508

203

20×8,00 – 10

7

203

500

254

20×9,00 – 8

7

227

508

203

20×10,00 – 8

8

254

508

203

20×10,00 – 10

8,5

254

508

254

20,5×8,00 – 10

6

208

526

254

21×7,00 – 10

5,5

177

533

254

21×8,00 – 10

7

203

525

254

AT21×7 – 10

5,5

177

533

254

21×11,00 – 8

8,5

282

518

203

21×11,00 – 10

9

279

525

254

22×8,00 – 10

6

196

556

254

22×8,50 – 12

7

216

551

305

AT22×9 – 8

7

227

559

203

22×10,00 – 8

7

244

572

203

22×10,00 – 10

8,5

254

559

254

22×11,00 – 8

8,5

284

546

203

22×11,00 – 10

8,5

254

559

254

AT23×7 – 10

5,5

175

587

254

AT23×8 – 11

6,5

204

584

279

23×8,50 – 12

7

214

575

305

23×9,00 – 12

7,5

229

575

305

23×9,50 – 12

7

235

577

305

23×10,50 – 12

8,5

264

579

305

AT24×8 – 11

6,5

204

610

279

AT24×9 – 11

7

227

610

279

AT24×10 – 11

8

254

610

279

24×8,50 – 12

7

213

602

305

24×8,50 – 14

7

213

602

356

24×11,00 – 10

8,5

254

607

254

24×12,00 – 12

9,5

304

610

305

24×13,00 – 12

10,5

325

592

305

25×7,50 – 15

5,5

191

640

381

AT25×8 – 12

6,5

204

635

305

25×8,00 – 12

6,5

203

635

305

25×8,50 – 14

7

213

645

356

25×10,00 – 12

8

254

635

305

25×10,50 – 15

8

267

640

381

25×11,00 – 12

9

279

635

305

AT25×11 – 9

9

281

635

229

AT25×11 – 10

8,5

262

645

254

7.   táblázat (a második rész a kettőből)

Mezőgazdasági járművekre szánt, nagy flotációjú gumiabroncsok

| Gumiabroncs méretjelölése | Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1) | Névleges profilszélesség (S1)
  (mm) | Teljes átmérő (D)
  (mm) | Névleges kerékpántátmérő (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25×12,00 – 9 | 10 | 305 | 635 | 229 |
| 25×12,50 – 15 | 10 | 310 | 640 | 381 |
| 26×10,00 – 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×12,00 – 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×14,00 – 12 | 12 | 356 | 660 | 305 |
| 27×8,50 – 15 | 7 | 214 | 680 | 381 |
| 27×9,50 – 15 | 7 | 229 | 686 | 381 |
| 27×10,50 – 15 | 8,5 | 259 | 691 | 381 |
| 27×10 – 15,3 | 9 | 261 | 685 | 389 |
| 28×9,00 – 15 | 7 | 234 | 710 | 381 |
| 28×13 – 15 | 11,5 | 330 | 711 | 381 |
| 29×12,00 – 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×12,50 – 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×13,50 – 15 | 10 | 351 | 742 | 381 |
| 31×11,50 – 15 | 8 | 301 | 793 | 381 |
| 31×12,50 – 15 | 10 | 310 | 792 | 381 |
| 31×13,50 – 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×13,5 – 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×15,50 – 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 31×15,5 – 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 33×12,50 – 15 | 10 | 310 | 843 | 381 |
| 33×15,50 – 15 | 13 | 391 | 843 | 381 |
| 36×13,50 – 15 | 10 | 351 | 909 | 381 |
| 38×14,00 – 20 | 11 | 356 | 991 | 508 |
| 38×18,00 – 20 | 14 | 457 | 991 | 508 |
| 38×20,00 – 16,1 | 16 | 488 | 991 | 409 |
| 41×14,00 – 20 | 11 | 356 | 1 067 | 508 |
| 42×25,00 – 20 | 20,5 | 622 | 1 080 | 508 |
| 43×13,50 – 22 | 10 | 360 | 1 102 | 559 |
| 44×18,00 – 20 | 14 | 457 | 1 143 | 508 |
| 44×41,00 – 20 | 36 | 991 | 1 143 | 508 |
| 48×20,00 – 24 | 15 | 457 | 1 245 | 610 |
| 48×25,00 – 20 | 20,5 | 635 | 1 245 | 508 |
| 48×31,00 – 20 | 26 | 775 | 1 245 | 508 |
| 54×31,00 – 26 | 26 | 775 | 1 397 | 660 |
| 66×43,00 – 25 | 36 | 1 054 | 1 702 | 635 |
| 66×43,00 – 26 | 36 | 1 054 | 1 702 | 660 |
| 66×44,00 – 25 | 36 | 1 118 | 1 702 | 635 |
| 67×34,00 – 25 | 30 | 864 | 1 727 | 635 |
| 67×34,00 – 26 | 30 | 864 | 1 727 | 660 |
| 67×34,00 – 30 | 30 | 864 | 1 727 | 762 |
| 68×50,00 – 32 | 44 | 1 270 | 1 753 | 813 |
| VA73×44,00 – 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×44,00 – 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×50,00 – 32 | 44 | 1 270 | 1 880 | 813 |

Gumiabroncs méretjelölése

Az elméleti kerékpántszélesség kódja (A1)

Névleges profilszélesség (S1)

(mm)

Teljes átmérő (D)

(mm)

Névleges kerékpántátmérő (d)

(mm)

25×12,00 – 9

10

305

635

229

25×12,50 – 15

10

310

640

381

26×10,00 – 12

10

310

660

305

26×12,00 – 12

10

310

660

305

26×14,00 – 12

12

356

660

305

27×8,50 – 15

7

214

680

381

27×9,50 – 15

7

229

686

381

27×10,50 – 15

8,5

259

691

381

27×10 – 15,3

9

261

685

389

28×9,00 – 15

7

234

710

381

28×13 – 15

11,5

330

711

381

29×12,00 – 15

10

310

742

381

29×12,50 – 15

10

310

742

381

29×13,50 – 15

10

351

742

381

31×11,50 – 15

8

301

793

381

31×12,50 – 15

10

310

792

381

31×13,50 – 15

10

351

782

381

31×13,5 – 15

10

351

782

381

31×15,50 – 15

13

391

792

381

31×15,5 – 15

13

391

792

381

33×12,50 – 15

10

310

843

381

33×15,50 – 15

13

391

843

381

36×13,50 – 15

10

351

909

381

38×14,00 – 20

11

356

991

508

38×18,00 – 20

14

457

991

508

38×20,00 – 16,1

16

488

991

409

41×14,00 – 20

11

356

1 067

508

42×25,00 – 20

20,5

622

1 080

508

43×13,50 – 22

10

360

1 102

559

44×18,00 – 20

14

457

1 143

508

44×41,00 – 20

36

991

1 143

508

48×20,00 – 24

15

457

1 245

610

48×25,00 – 20

20,5

635

1 245

508

48×31,00 – 20

26

775

1 245

508

54×31,00 – 26

26

775

1 397

660

66×43,00 – 25

36

1 054

1 702

635

66×43,00 – 26

36

1 054

1 702

660

66×44,00 – 25

36

1 118

1 702

635

67×34,00 – 25

30

864

1 727

635

67×34,00 – 26

30

864

1 727

660

67×34,00 – 30

30

864

1 727

762

68×50,00 – 32

44

1 270

1 753

813

VA73×44,00 – 32

36

1 118

1 880

813

DH73×44,00 – 32

36

1 118

1 880

813

DH73×50,00 – 32

44

1 270

1 880

813

Megjegyzés:

| 1. | Ezek a gumiabroncsok a „traktor hajtott kerekére szánt” vagy a „munkagépre szánt” használati kategóriába sorolhatók. |
| --- | --- |

1.

Ezek a gumiabroncsok a „traktor hajtott kerekére szánt” vagy a „munkagépre szánt” használati kategóriába sorolhatók.

| 2. | A munkagépre szánt gumiabroncsokat a méretjelölés után az „IMP” felirat (pl. 11×4,00 – 4 IMP) vagy a gumiabroncs oldalfalán szereplő „IMPLEMENT” felirat azonosítja. |
| --- | --- |

2.

A munkagépre szánt gumiabroncsokat a méretjelölés után az „IMP” felirat (pl. 11×4,00 – 4 IMP) vagy a gumiabroncs oldalfalán szereplő „IMPLEMENT” felirat azonosítja.

| 3. | A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 11×4,00 R 4). |
| --- | --- |

3.

A radiál szerkezetű gumiabroncsokat a „-” helyébe kerülő „R” betű azonosítja (pl. 11×4,00 R 4).

| 4. | A teljes átfogó (Dmax) kiszámításához a „b” együttható:






  a) | a 380 mm-nél kisebb névleges kerékpánt-átmérőjű (d) gumiabroncsok esetében 1,12; |
| --- | --- | --- |

4.

A teljes átfogó (Dmax) kiszámításához a „b” együttható:

a)

a 380 mm-nél kisebb névleges kerékpánt-átmérőjű (d) gumiabroncsok esetében 1,12;

| b) | a legalább 381 mm névleges kerékpánt-átmérőjű (d) gumiabroncsok esetében 1,10. |
| --- | --- |

b)

a legalább 381 mm névleges kerékpánt-átmérőjű (d) gumiabroncsok esetében 1,10.

---

6. MELLÉKLET

GUMIABRONCSMÉRETEK MÉRÉSI MÓDSZERE

| 1. | A gumiabroncsot a gyártó által meghatározott mérőkerékpántra kell szerelni, majd fel kell fújni a gyártó által meghatározott nyomásra. |
| --- | --- |

1.

A gumiabroncsot a gyártó által meghatározott mérőkerékpántra kell szerelni, majd fel kell fújni a gyártó által meghatározott nyomásra.

| 1.1. | A köpenyperem beállításakor a gumiabroncs oldalfalán jelzett abroncsnyomást nem szabad túllépni. |
| --- | --- |

1.1.

A köpenyperem beállításakor a gumiabroncs oldalfalán jelzett abroncsnyomást nem szabad túllépni.

| 1.2. | Miután a köpenyperemet megfelelően a kerékpántra illesztettük, a gumiabroncs nyomását a mérésekhez megadott értékhez kell igazítani. |
| --- | --- |

1.2.

Miután a köpenyperemet megfelelően a kerékpántra illesztettük, a gumiabroncs nyomását a mérésekhez megadott értékhez kell igazítani.

| 2. | A kerékpántra szerelt gumiabroncsot legalább 24 órán keresztül a laboratórium környezeti hőmérsékletén kell tartani. |
| --- | --- |

2.

A kerékpántra szerelt gumiabroncsot legalább 24 órán keresztül a laboratórium környezeti hőmérsékletén kell tartani.

| 3. | A nyomást újból be kell állítani az 1. szakaszban jelzett értékre. |
| --- | --- |

3.

A nyomást újból be kell állítani az 1. szakaszban jelzett értékre.

| 4. | A teljes szélességet tolómérővel, hat, egymástól egyforma távolságra lévő pontban kell mérni, figyelembe véve a védőbordák vagy -pántok szélességét is. Az így kapott legnagyobb mérési értéket kell a gumiabroncs teljes szélességének tekinteni. |
| --- | --- |

4.

A teljes szélességet tolómérővel, hat, egymástól egyforma távolságra lévő pontban kell mérni, figyelembe véve a védőbordák vagy -pántok szélességét is. Az így kapott legnagyobb mérési értéket kell a gumiabroncs teljes szélességének tekinteni.

| 5. | A külső átmérő meghatározásához mérjük meg a legnagyobb kerületet, és az így kapott számjegyet osszuk el π-vel (3,1416-del). |
| --- | --- |

5.

A külső átmérő meghatározásához mérjük meg a legnagyobb kerületet, és az így kapott számjegyet osszuk el π-vel (3,1416-del).

---

7. MELLÉKLET

A TERHELHETŐSÉG VÁLTOZÁSA A SEBESSÉG FÜGGVÉNYÉBEN

(lásd a 2.30. és a 2.31. szakaszt)

A. RÉSZ   MEZŐGAZDASÁGI TRAKTOROK HAJTOTT KEREKEIRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Ez a rész a „traktor hajtott kerekére szánt” használati kategóriába sorolt gumiabroncsokra vonatkozik

(lásd a 2.20. szakaszt)

A terhelhetőség változása (%)

| Sebesség
  (km/h) | Sebességkategória-jel | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A6 (+) | A8 (+) | D (+) | (1) |
| 10 | [0] | +40 | +50 | +50 | | +58 |
| 15 | –6 | +30 | +34 | +34 | +35 |
| 20 | –11 | +20 | +23 | +23 | +27 |
| 25 | –16 | +7 | +11 | +18,5 | +20 |
| 30 | –20 | [0] | +7 | +15 | +14 |
| 35 | –24 | –10 | +3 | +12 | +10 |
| 40 | –27 | –20 | [0] | +9,5 | +6 |
| 45 | — | — | –4 | +7 | +2 |
| 50 | — | — | –9 | +5 | [0] |
| 55 | — | — | — | +3 | — |
| 60 | — | — | — | +1,5 | — |
| 65 | — | — | — | [0] | — |
| 70 | — | — | — | –9 | — |

Sebesség

(km/h)

Sebességkategória-jel

A2

A6 (+)

A8 (+)

D (+)

(1)

10

[0]

+40

+50

+50

+58

15

–6

+30

+34

+34

+35

20

–11

+20

+23

+23

+27

25

–16

+7

+11

+18,5

+20

30

–20

[0]

+7

+15

+14

35

–24

–10

+3

+12

+10

40

–27

–20

[0]

+9,5

+6

45

—

—

–4

+7

+2

50

—

—

–9

+5

[0]

55

—

—

—

+3

—

60

—

—

—

+1,5

—

65

—

—

—

[0]

—

70

—

—

—

–9

—

A terhelés–sebesség értékpárokat mutató fenti táblázat nagy merevségű (IF) és nagyon nagy merevségű (VF) gumiabroncsokra nem vonatkozik.

A fenti terhelés–sebesség értékpárok akkor alkalmazhatók, ha a gumiabroncsot nem terheli tartósan nagy nyomaték.

| (+) | A tartósan nagy nyomaték közvetítésével járó alkalmazásokra a 30 km/h-hoz tartozó értékek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(+)

A tartósan nagy nyomaték közvetítésével járó alkalmazásokra a 30 km/h-hoz tartozó értékek vonatkoznak.

| (1) | Ezek a százalékok csak az 5. melléklet 7. táblázatában felsorolt, „B” sebességkategória-jellel ellátott gumiabroncsokra érvényesek. |
| --- | --- |

(1)

Ezek a százalékok csak az 5. melléklet 7. táblázatában felsorolt, „B” sebességkategória-jellel ellátott gumiabroncsokra érvényesek.

B. RÉSZ   MEZŐGAZDASÁGI ÉS ERDÉSZETI TRAKTOROK KORMÁNYZOTT KEREKEIRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Ez a rész a „traktor kormányzott kerekére szánt” használati kategóriába sorolt és „Front”, „F-1” vagy „F-2” jelzéssel ellátott gumiabroncsokra vonatkozik

(lásd a 2.21. szakaszt)

A terhelhetőség változása (%)

(lásd a 2.30. és 2.31. szakaszt)

| Sebesség
  (km/h) | Sebességkategória-jel |
| --- | --- |
| A6 | A8 |
| 10 | +50 | +67 |
| 15 | +43 | +50 |
| 20 | +35 | +39 |
| 25 | +15 | +28 |
| 30 | [0] | +11 |
| 35 | –10 | +4 |
| 40 | –20 | [0] |
| 45 | — | –7 |

Sebesség

(km/h)

Sebességkategória-jel

A6

A8

10

+50

+67

15

+43

+50

20

+35

+39

25

+15

+28

30

[0]

+11

35

–10

+4

40

–20

[0]

45

—

–7

C. RÉSZ   MUNKAGÉPEKRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Ez a rész a „munkagépre szánt” használati kategóriába sorolt és „IMP” vagy „IMPLEMENT” felirattal ellátott gumiabroncsokra vonatkozik

(lásd a 2.22. szakaszt)

A terhelhetőség változása (%)

(lásd a 2.30. és a 2.31. szakaszt)

| Sebesség
  (km/h) | Sebességkategória-jel | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A4 | A6 | A8 | D | (1) |
| 10 | +20 | +29 | +40 | +80 | | +58 |
| 15 | +12 | +21 | +33 | +73 | +35 |
| 20 | [0] | +14 | +26 | +65 | +27 |
| 25 | –2 | +7 | +19 | +58 | +20 |
| 30 | –5 | [0] | +12 | +51 | +14 |
| 35 | | –5 | +5 | +44 | +10 |
| 40 | | –10 | [0] | +36 | +6 |
| 45 | | | –5 | +29 | +2 |
| 50 | | | –10 | +21 | [0] |
| 55 | | | | +14 | |
| 60 | | | | +7 | |
| 65 | | | | [0] | |
| 70 | | | | –9 | |

Sebesség

(km/h)

Sebességkategória-jel

A4

A6

A8

D

(1)

10

+20

+29

+40

+80

+58

15

+12

+21

+33

+73

+35

20

[0]

+14

+26

+65

+27

25

–2

+7

+19

+58

+20

30

–5

[0]

+12

+51

+14

35

–5

+5

+44

+10

40

–10

[0]

+36

+6

45

–5

+29

+2

50

–10

+21

[0]

55

+14

60

+7

65

[0]

70

–9

A fenti terhelhetőség–sebesség értékpárok akkor alkalmazhatók, ha a gumiabroncsot nem terheli tartósan nagy nyomaték.

| (1) | Ezek a százalékok csak az 5. melléklet 7. táblázatában felsorolt, „B” sebességkategória-jellel ellátott gumiabroncsokra érvényesek. |
| --- | --- |

(1)

Ezek a százalékok csak az 5. melléklet 7. táblázatában felsorolt, „B” sebességkategória-jellel ellátott gumiabroncsokra érvényesek.

D. RÉSZ   ERDÉSZETI MUNKAGÉPEKRE SZÁNT GUMIABRONCSOK

Ez a rész az „erdészeti munkagépekre szánt” használati kategóriába sorolt gumiabroncsokra vonatkozik

(lásd a 2.41. szakaszt)

Az A8-as sebességkategória-jellel jelölt gumiabroncsok terhelhetőségének változása (%)

| Üzemmód | Sebesség
  (km/h) | % |
| --- | --- | --- |
| Közúti | 20 | 23 |
| 30 | 7 |
| 40 | [0] |

Üzemmód

Sebesség

(km/h)

%

Közúti

20

23

30

7

40

[0]

---

8. MELLÉKLET

Vizsgálati eljárás a gumiabroncs szétrepedéssel szembeni ellenállóságának mérésére

1.   A GUMIABRONCS ELŐKÉSZÍTÉSE

| 1.1. | Szereljünk a vizsgálóberendezésre egy új gumiabroncsot. A vizsgálathoz használt kerekeknek alakváltozás nélkül ellen kell állniuk a vizsgálat alatt elérhető legmagasabb nyomásértéknek. |
| --- | --- |

1.1.

Szereljünk a vizsgálóberendezésre egy új gumiabroncsot. A vizsgálathoz használt kerekeknek alakváltozás nélkül ellen kell állniuk a vizsgálat alatt elérhető legmagasabb nyomásértéknek.

| 1.2. | Helyezzük a köpenyperemeket gondosan kiegyensúlyozva a rögzítő szerkezetre, majd állítsuk be úgy a peremek külső része közti távolságot, hogy az megfeleljen a gyártó által az előírás 4.1.10. szakasza szerint megadott kerékpánt szélességének. |
| --- | --- |

1.2.

Helyezzük a köpenyperemeket gondosan kiegyensúlyozva a rögzítő szerkezetre, majd állítsuk be úgy a peremek külső része közti távolságot, hogy az megfeleljen a gyártó által az előírás 4.1.10. szakasza szerint megadott kerékpánt szélességének.

| 1.3. | Töltsük meg a gumiabroncsot vízzel, ügyelve arra, hogy a víz a gumiabroncsban lévő levegőt teljes mértékben kiszorítsa. |
| --- | --- |

1.3.

Töltsük meg a gumiabroncsot vízzel, ügyelve arra, hogy a víz a gumiabroncsban lévő levegőt teljes mértékben kiszorítsa.

2.   A VIZSGÁLAT MENETE

| 2.1. | Hozzuk működésbe a berendezést, és növeljük a gumiabroncsban lévő víz nyomását oly módon, hogy fokozatosan elérje a határértéket, azaz a gyártó által az előírás 4.1.12. szakasza szerint megadott nyomás két és félszeresét; |
| --- | --- |

2.1.

Hozzuk működésbe a berendezést, és növeljük a gumiabroncsban lévő víz nyomását oly módon, hogy fokozatosan elérje a határértéket, azaz a gyártó által az előírás 4.1.12. szakasza szerint megadott nyomás két és félszeresét;

| 2.1.1. | a határérték azonban semmiképp sem lehet kisebb, mint 6 bar (600 kPa) vagy nagyobb, mint 10 bar (1 000 kPa). |
| --- | --- |

2.1.1.

a határérték azonban semmiképp sem lehet kisebb, mint 6 bar (600 kPa) vagy nagyobb, mint 10 bar (1 000 kPa).

| 2.2. | Tartsuk a nyomást ezen az értéken legalább 10 percig. |
| --- | --- |

2.2.

Tartsuk a nyomást ezen az értéken legalább 10 percig.

| 2.3. | Fokozatosan csökkentsük a víz nyomását nullára, majd eresszük ki a vizet a gumiabroncsból. |
| --- | --- |

2.3.

Fokozatosan csökkentsük a víz nyomását nullára, majd eresszük ki a vizet a gumiabroncsból.

| 2.4. | Amíg a víz nyomása a gumiabroncsban nagyobb a környezeti nyomásnál, senki sem tartózkodhat a mérőteremben, amelyet biztonságosan be kell zárni. |
| --- | --- |

2.4.

Amíg a víz nyomása a gumiabroncsban nagyobb a környezeti nyomásnál, senki sem tartózkodhat a mérőteremben, amelyet biztonságosan be kell zárni.

3.   EGYENÉRTÉKŰ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK

Ha az alkalmazott módszer eltér a fent leírt eljárástól, akkor ez utóbbival való egyenértékűségét bizonyítani kell.

---

9. MELLÉKLET

A TERHELÉS–SEBESSÉG TARTÓSSÁGI VIZSGÁLAT

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez a vizsgálati eljárás a „D” sebességkategória-jellel megjelölt új gumiabroncsokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.1.

Ez a vizsgálati eljárás a „D” sebességkategória-jellel megjelölt új gumiabroncsokra alkalmazandó.

| 1.2. | Célja megállapítani, hogy a gumiabroncs megfelel-e a bejelentett tulajdonságoknak. |
| --- | --- |

1.2.

Célja megállapítani, hogy a gumiabroncs megfelel-e a bejelentett tulajdonságoknak.

2.   A GUMIABRONCS ELŐKÉSZÍTÉSE

| 2.1. | Szereljük az új gumiabroncsokat a gyártó által a 4.1.10 szakasz szerint megadott vizsgálati kerékpántra. |
| --- | --- |

2.1.

Szereljük az új gumiabroncsokat a gyártó által a 4.1.10 szakasz szerint megadott vizsgálati kerékpántra.

| 2.1.1. | A köpenyperem beállításakor a gumiabroncs oldalfalán jelzett legnagyobb nyomást nem szabad túllépni. |
| --- | --- |

2.1.1.

A köpenyperem beállításakor a gumiabroncs oldalfalán jelzett legnagyobb nyomást nem szabad túllépni.

| 2.2. | Használjunk új tömlőt a tömlős gumiabroncsok vizsgálatakor (azaz a „Tubeless” felirattal el nem látott gumiabroncsok esetében). |
| --- | --- |

2.2.

Használjunk új tömlőt a tömlős gumiabroncsok vizsgálatakor (azaz a „Tubeless” felirattal el nem látott gumiabroncsok esetében).

| 2.3. | Miután a köpenyperemeket megfelelő módon a kerékpántra illesztettük, fújjuk fel a gumiabroncsot a gyártó által az előírás 4.1.15 szakasza szerint ehhez a vizsgálathoz előírt vizsgálati nyomásra. |
| --- | --- |

2.3.

Miután a köpenyperemeket megfelelő módon a kerékpántra illesztettük, fújjuk fel a gumiabroncsot a gyártó által az előírás 4.1.15 szakasza szerint ehhez a vizsgálathoz előírt vizsgálati nyomásra.

| 2.4. | A gumiabroncs-kerék szerelvényt legalább három órán keresztül a mérőterem hőmérsékletén kell tartani. |
| --- | --- |

2.4.

A gumiabroncs-kerék szerelvényt legalább három órán keresztül a mérőterem hőmérsékletén kell tartani.

| 2.5. | A belső nyomást újból be kell állítani a fenti 2.3 szakaszban megadott értékre. |
| --- | --- |

2.5.

A belső nyomást újból be kell állítani a fenti 2.3 szakaszban megadott értékre.

| 2.6. | A gumiabroncsgyártó kérése szerint a vizsgálatot a következő szakaszok valamelyikében megadottak szerint kell folytatni: | laboratóriumi vizsgálati eljárás vizsgálódobon (lenti 3. szakasz), vagy |
| --- | --- | --- |

2.6.

A gumiabroncsgyártó kérése szerint a vizsgálatot a következő szakaszok valamelyikében megadottak szerint kell folytatni:

laboratóriumi vizsgálati eljárás vizsgálódobon (lenti 3. szakasz), vagy

| | vizsgálati eljárás közúton, pótkocsi használatával (4. szakasz). |
| --- | --- |

vizsgálati eljárás közúton, pótkocsi használatával (4. szakasz).

3.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS VIZSGÁLÓDOBON

| 3.1. | A gumiabroncs-kerék szerelvényt fel kell szerelni a vizsgálati tengelyre, és hozzá kell nyomni egy sima felületű hajtott dobhoz, amelynek átmérője legalább 1 700 mm ± 1 %, és felülete legalább olyan széles, mint a gumiabroncs futófelülete. |
| --- | --- |

3.1.

A gumiabroncs-kerék szerelvényt fel kell szerelni a vizsgálati tengelyre, és hozzá kell nyomni egy sima felületű hajtott dobhoz, amelynek átmérője legalább 1 700 mm ± 1 %, és felülete legalább olyan széles, mint a gumiabroncs futófelülete.

| 3.1.1. | A gumiabroncs futómintázatánál keskenyebb vizsgálódobot is lehet alkalmazni, ha a gyártó beleegyezik. |
| --- | --- |

3.1.1.

A gumiabroncs futómintázatánál keskenyebb vizsgálódobot is lehet alkalmazni, ha a gyártó beleegyezik.

| 3.2. | A vizsgálódob fordulatszáma: 20 km/h. |
| --- | --- |

3.2.

A vizsgálódob fordulatszáma: 20 km/h.

| 3.3. | A vizsgálati tengelyt a lenti 3.4 szakaszban előírt terhelés–sebesség tartóssági vizsgálati program szerint a megfelelő tömegekkel terheljük. A vizsgálati terhelés:






  3.3.1. | „D” sebességkategória-jellel ellátott gumiabroncsok esetében megegyezik a gumiabroncson feltüntetett terhelhetőségi jelzőszámnak megfelelő tömeggel. |
| --- | --- | --- |

3.3.

A vizsgálati tengelyt a lenti 3.4 szakaszban előírt terhelés–sebesség tartóssági vizsgálati program szerint a megfelelő tömegekkel terheljük. A vizsgálati terhelés:

3.3.1.

„D” sebességkategória-jellel ellátott gumiabroncsok esetében megegyezik a gumiabroncson feltüntetett terhelhetőségi jelzőszámnak megfelelő tömeggel.

| 3.4. | A terhelés–sebesség tartóssági vizsgálat menete:








  A gumiabroncs sebességkategória-jele | Vizsgálati művelet | A vizsgálati terhelés százaléka | Időtartam (óra) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 1. | 66 % | 7 |
| 2. | 84 % | 16 |
| 3. | 101 % | 24 |

3.4.

A terhelés–sebesség tartóssági vizsgálat menete:

A gumiabroncs sebességkategória-jele

Vizsgálati művelet

A vizsgálati terhelés százaléka

Időtartam (óra)

D

1.

66 %

7

2.

84 %

16

3.

101 %

24

| 3.4.1. | 1 700 mm ± 1 %-ot meghaladó átmérőjű vizsgálódob esetén a vizsgálati terhelés fenti százalékait a következők szerint növeljük:
  F1 = K ×F2
  ahol







  R1 | a vizsgálódob milliméterben kifejezett átmérője |
| --- | --- | --- |
| R2 | a referencia-vizsgálódob 1 700 mm-es átmérője |
| rT | a gumiabroncs milliméterben kifejezett külső átmérője (lásd ezen előírás 6.2. szakaszát) |
| F1 | a vizsgálódobra kifejtendő terhelés százaléka |
| F2 | az 1 700 mm-es referencia-vizsgálódobra kifejtendő terhelés százaléka, a fenti táblázat szerint |
| Példa: | 1 700 mm-es átmérőjű vizsgálódob esetében K = 1; |

3.4.1.

1 700 mm ± 1 %-ot meghaladó átmérőjű vizsgálódob esetén a vizsgálati terhelés fenti százalékait a következők szerint növeljük:

F1 = K ×F2

ahol Formula

R1

a vizsgálódob milliméterben kifejezett átmérője

R2

a referencia-vizsgálódob 1 700 mm-es átmérője

rT

a gumiabroncs milliméterben kifejezett külső átmérője (lásd ezen előírás 6.2. szakaszát)

F1

a vizsgálódobra kifejtendő terhelés százaléka

F2

az 1 700 mm-es referencia-vizsgálódobra kifejtendő terhelés százaléka, a fenti táblázat szerint

Példa:

1 700 mm-es átmérőjű vizsgálódob esetében K = 1;

3 000 mm-es átmérőjű vizsgálódob és 1 500 mm-es átmérőjű gumiabroncs esetében:

Formula

| 3.5. | A vizsgálat során a gumiabroncs belső nyomását nem szabad változtatni, és a vizsgálati terhelést mindhárom vizsgálati művelet alatt állandó értéken kell tartani. |
| --- | --- |

3.5.

A vizsgálat során a gumiabroncs belső nyomását nem szabad változtatni, és a vizsgálati terhelést mindhárom vizsgálati művelet alatt állandó értéken kell tartani.

| 3.6. | A vizsgálat alatt a mérőterem hőmérsékletét 20 °C és 30 °C között, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ettől eltérő hőmérsékleten kell tartani. |
| --- | --- |

3.6.

A vizsgálat alatt a mérőterem hőmérsékletét 20 °C és 30 °C között, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ettől eltérő hőmérsékleten kell tartani.

| 3.7. | A terhelés–sebesség tartóssági vizsgálatot megszakítás nélkül kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.7.

A terhelés–sebesség tartóssági vizsgálatot megszakítás nélkül kell elvégezni.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS PÓTKOCSIVAL

| 4.1. | Szereljünk fel egy pótkocsira két egyforma típusú, új gumiabroncsot. |
| --- | --- |

4.1.

Szereljünk fel egy pótkocsira két egyforma típusú, új gumiabroncsot.

| 4.2. | Terheljük meg a pótkocsit egy akkora tömeggel, hogy a két gumiabroncson egyforma, a gumiabroncstípus 15 km/h sebességhez tartozó terhelhetőségének megfelelő (a terhelés–sebesség értékpárokat lásd a 7. mellékletben) legyen a vizsgálati terhelés. |
| --- | --- |

4.2.

Terheljük meg a pótkocsit egy akkora tömeggel, hogy a két gumiabroncson egyforma, a gumiabroncstípus 15 km/h sebességhez tartozó terhelhetőségének megfelelő (a terhelés–sebesség értékpárokat lásd a 7. mellékletben) legyen a vizsgálati terhelés.

| 4.3. | Vontassuk a pótkocsit 48 órán keresztül 15 km/h ± 1 km/h állandó sebességgel. |
| --- | --- |

4.3.

Vontassuk a pótkocsit 48 órán keresztül 15 km/h ± 1 km/h állandó sebességgel.

| 4.3.1. | A vontatás időnként megszakítható, de a megszakítás minden 20 percét a vontatási idő 5 perccel történő meghoszabbításával kell ellensúlyozni. |
| --- | --- |

4.3.1.

A vontatás időnként megszakítható, de a megszakítás minden 20 percét a vontatási idő 5 perccel történő meghoszabbításával kell ellensúlyozni.

| 4.4. | A vizsgálat során a gumiabroncs belső nyomását nem szabad változtatni, és a vizsgálati terhelést állandó értéken kell tartani. |
| --- | --- |

4.4.

A vizsgálat során a gumiabroncs belső nyomását nem szabad változtatni, és a vizsgálati terhelést állandó értéken kell tartani.

| 4.5. | A vizsgálatot 5 °C és 30 °C közötti, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ettől eltérő környezeti hőmérsékleten kell végezni. |
| --- | --- |

4.5.

A vizsgálatot 5 °C és 30 °C közötti, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ettől eltérő környezeti hőmérsékleten kell végezni.

5.   EGYENÉRTÉKŰ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK

Ha az alkalmazott módszer eltér a fent leírt eljárásoktól, akkor ez utóbbiakkal való egyenértékűségét bizonyítani kell.

---

10. MELLÉKLET

GUMIABRONCS-OSZTÁLYOZÁSI KÓDOK

(Nem kötelező jelölés)

| Osztályozási kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| F-1 | Mezőgazdasági traktorok kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsok: egybordás futófelület |
| F-2 | Mezőgazdasági traktorok kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsok: több-bordás futófelület |
| F-3 | Kormányzott kerékre szánt gumiabroncsok: ipari alkalmazás (építőipar) |
| | |
| G-1 | Kerti traktorokra (munkagépekre) szánt gumiabroncsok: vontató-gumiabroncsok |
| G-2 | Kerti traktorokra (munkagépekre) szánt gumiabroncsok: flotációs vontató-gumiabroncsok |
| G-3 | Kerti traktorokra (munkagépekre) szánt gumiabroncsok: maximális flotációjú gumiabroncsok |
| | |
| I-1 | Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: több-bordás futófelület |
| I-2 | Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: közepes igénybevételű vontató-gumiabroncsok |
| I-3 | Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: vontató-futófelület |
| I-4 | Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: eke kerekére szánt gumiabroncs |
| I-5 | Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: kormányzott kerékre szánt gumiabroncs |
| I-6 | Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: sima futófelület |
| | |
| LS-1 | Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: normál futófelület |
| LS-2 | Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: közepes mintamélységű futófelület |
| LS-3 | Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: nagy mintamélységű futófelület |
| LS-4 | Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: kis mintamélységű futófelület |
| | |
| R-1 | Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok: normál futófelület |
| R-2 | Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok: nádasba és rizsföldekre (nagy mintamélységű futófelület) |
| R-3 | Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok: flotációs gumiabroncsok (kis mintamélységű futófelület) |
| R-4 | Hajtott kerékre szánt gumiabroncsok: ipari alkalmazás (építőipar) |

Osztályozási kód

Megnevezés

F-1

Mezőgazdasági traktorok kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsok: egybordás futófelület

F-2

Mezőgazdasági traktorok kormányzott kerekeire szánt gumiabroncsok: több-bordás futófelület

F-3

Kormányzott kerékre szánt gumiabroncsok: ipari alkalmazás (építőipar)

G-1

Kerti traktorokra (munkagépekre) szánt gumiabroncsok: vontató-gumiabroncsok

G-2

Kerti traktorokra (munkagépekre) szánt gumiabroncsok: flotációs vontató-gumiabroncsok

G-3

Kerti traktorokra (munkagépekre) szánt gumiabroncsok: maximális flotációjú gumiabroncsok

I-1

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: több-bordás futófelület

I-2

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: közepes igénybevételű vontató-gumiabroncsok

I-3

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: vontató-futófelület

I-4

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: eke kerekére szánt gumiabroncs

I-5

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: kormányzott kerékre szánt gumiabroncs

I-6

Mezőgazdasági munkagépekre szánt gumiabroncsok: sima futófelület

LS-1

Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: normál futófelület

LS-2

Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: közepes mintamélységű futófelület

LS-3

Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: nagy mintamélységű futófelület

LS-4

Fakitermelési és erdészeti gumiabroncsok: kis mintamélységű futófelület

R-1

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok: normál futófelület

R-2

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok: nádasba és rizsföldekre (nagy mintamélységű futófelület)

R-3

Mezőgazdasági traktorok hajtott kerekeire szánt gumiabroncsok: flotációs gumiabroncsok (kis mintamélységű futófelület)

R-4

Hajtott kerékre szánt gumiabroncsok: ipari alkalmazás (építőipar)

---

11. MELLÉKLET

Példa a gumiabroncs mindkét oldalán feltüntetendő piktogramra, amely azt az abroncsnyomást jelzi, amelyet a gumiabroncs felszerelése során nem szabad túllépni a köpenyperem megfelelő beállítása érdekében

Image

A piktogramot a gumiabroncs mindkét oldalfalán fel kell tüntetni

Az abroncsnyomás értékének (a példában 2,5 bar) meg kell egyeznie a gyártó által az előírás 4.1.14. szakasza szerint előírt értékkel.

A jelek legkisebb magassága

| (mm) |
| --- |
| | Azok a gumiabroncsok, amelyek kerékpántátmérőjének kódja 20-nál (508 mm) kisebb, vagy amelyek névleges profilszélessége legfeljebb 235 mm | Azok a gumiabroncsok, amelyek kerékpántátmérőjének kódja 20 (508 mm) vagy annál nagyobb, vagy amelyek névleges profilszélessége meghaladja a 235 mm-t |
| a | 2 | 4 |

(mm)

Azok a gumiabroncsok, amelyek kerékpántátmérőjének kódja 20-nál (508 mm) kisebb, vagy amelyek névleges profilszélessége legfeljebb 235 mm

Azok a gumiabroncsok, amelyek kerékpántátmérőjének kódja 20 (508 mm) vagy annál nagyobb, vagy amelyek névleges profilszélessége meghaladja a 235 mm-t

a

2

4

A piktogramot a gumiabroncs mindkét oldalfalán fel kell tüntetni.

Az abroncsnyomás értékének (a példában 250 kPa) meg kell egyeznie a gyártó által az előírás 4.1.14. szakasza szerint előírt értékkel.

---

| 30.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 257/280 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 257/280

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 120. számú előírása – Egységes rendelkezések a mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok hasznos teljesítmény, hasznos nyomaték és fajlagos üzemanyag-fogyasztás mérése tekintetében történő jóváhagyásáról

Hatálybalépés dátuma: 2005. április 6.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikációk és mérések |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

6.

| 7. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

7.

| 8. | Motortípus vagy motorcsalád módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

9.

| 10. | A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a szakhatóságok neve és címe |
| --- | --- |

10.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | A belső égésű motor alapvető jellemzői és a vizsgálatok elvégzésére vonatkozó általános adatok
  1. függelék– A motor/alapmotor alapvető jellemzői
  2. függelék– A motorcsalád alapvető jellemzői
  3. függelék– A motorcsaládhoz tartozó motortípus alapvető jellemzői |
| --- | --- |

1. melléklet –

A belső égésű motor alapvető jellemzői és a vizsgálatok elvégzésére vonatkozó általános adatok

1. függelék– A motor/alapmotor alapvető jellemzői

2. függelék– A motorcsalád alapvető jellemzői

3. függelék– A motorcsaládhoz tartozó motortípus alapvető jellemzői

| 2. melléklet – | Értesítés motor vagy motorcsalád jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 120. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | A belső égésű motor hasznos teljesítményének mérésére szolgáló módszer
  Függelék– A motor hasznos teljesítményét mérő vizsgálatok eredményei |
| --- | --- |

4. melléklet –

A belső égésű motor hasznos teljesítményének mérésére szolgáló módszer

Függelék– A motor hasznos teljesítményét mérő vizsgálatok eredményei

| 5. melléklet – | A motorcsalád alapvető jellemzői |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | A gyártásmegfelelőség ellenőrzése |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | A referencia-üzemanyagok műszaki adatai |
| --- | --- |

7. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás az alábbi járművek és berendezések meghajtására tervezett belső égésű motoroknak a gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó teljesítményét, nyomatékát, valamint fajlagos üzemanyag-fogyasztását a fordulatszám függvényében ábrázoló görbe felvételére vonatkozik:






  1.1.1. | T kategóriájú járművek (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ez az előírás az alábbi járművek és berendezések meghajtására tervezett belső égésű motoroknak a gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó teljesítményét, nyomatékát, valamint fajlagos üzemanyag-fogyasztását a fordulatszám függvényében ábrázoló görbe felvételére vonatkozik:

1.1.1.

T kategóriájú járművek (1);

| 1.1.2. | útkiképzéssel rendelkező vagy nem rendelkező talajon való mozgásra vagy mozgatásra szánt és erre alkalmas, váltakozó vagy állandó fordulatszámon üzemeltetett gépek és berendezések. |
| --- | --- |

1.1.2.

útkiképzéssel rendelkező vagy nem rendelkező talajon való mozgásra vagy mozgatásra szánt és erre alkalmas, váltakozó vagy állandó fordulatszámon üzemeltetett gépek és berendezések.

| 1.2. | A belső égésű motorok az alábbi kategóriák egyikébe tartoznak:






  1.2.1. | lengődugattyús (szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású) motorok, a szabaddugattyús motorok kivételével; |
| --- | --- | --- |

1.2.

A belső égésű motorok az alábbi kategóriák egyikébe tartoznak:

1.2.1.

lengődugattyús (szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású) motorok, a szabaddugattyús motorok kivételével;

| 1.2.2. | forgódugattyús (szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású) motorok. |
| --- | --- |

1.2.2.

forgódugattyús (szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású) motorok.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   „motor jóváhagyása”: motortípus jóváhagyása az ezen előírás 4. mellékletében meghatározott eljárás szerint mért hasznos teljesítménye tekintetében;

2.2.   „motorcsalád jóváhagyása”: egy motorcsalád tagjainak jóváhagyása az ezen előírás 5. vagy 6. mellékletében meghatározott eljárással mért hasznos teljesítményük tekintetében;

2.3.   „motortípus”: olyan motorok kategóriája, amelyek az ezen előírás 1. mellékletének 3. függelékében leírt lényeges motorjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól;

2.4.   „motorcsalád”: olyan motorok gyártó által kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán megfelelnek az ezen előírás 5. mellékletében előírt csoportosítási feltételeknek;

2.5.   „alapmotor”: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amely megfelel az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott követelményeknek;

2.6.   „hasznos teljesítmény”: a próbapadon a forgattyús tengely vagy az azzal egyenértékű alkatrész végén a megfelelő fordulatszámon, az ezen előírás 4. mellékletének 1. táblázatában felsorolt segédberendezések alkalmazása esetén, légköri referenciaviszonyok mellett mért teljesítmény;

2.7.   „névleges hasznos teljesítmény”: a gyártó által megadott, névleges fordulatszámhoz tartozó hasznos teljesítmény;

2.8.   „legnagyobb hasznos teljesítmény”: a motor teljes terhelés mellett mért legnagyobb hasznos teljesítménye;

2.9.   „névleges fordulatszám”: a gyártó által megadott, a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám;

2.10.   „a legnagyobb hasznos teljesítményhez tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a motorról levehető legnagyobb hasznos teljesítményhez tartozó fordulatszám;

2.11.   „a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám”: a gyártó által megadott, a motorról levehető legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám;

2.12.   „legnagyobb nyomaték”: a motor teljes terhelés mellett mért legnagyobb hasznos nyomatéka.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | A motortípusnak vagy motorcsaládnak a hasznos teljesítmény mérése tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A motortípusnak vagy motorcsaládnak a hasznos teljesítmény mérése tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó vagy megfelelően meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat: a motortípus vagy motorcsalád leírása, amely tartalmazza az ezen előírás 1. mellékletében előírt valamennyi adatot. |
| --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat: a motortípus vagy motorcsalád leírása, amely tartalmazza az ezen előírás 1. mellékletében előírt valamennyi adatot.

| 3.3. | Az ezen előírás 4. mellékletében előírt berendezésekkel felszerelt, a jóváhagyandó motortípusra jellemző motort vagy – motorcsalád esetében – az alapmotort át kell adni a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálatnak. |
| --- | --- |

3.3.

Az ezen előírás 4. mellékletében előírt berendezésekkel felszerelt, a jóváhagyandó motortípusra jellemző motort vagy – motorcsalád esetében – az alapmotort át kell adni a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálatnak.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott motor teljesítményét az alábbi 5. szakasz előírásai szerint mérték, akkor a motortípust vagy motorcsaládot jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott motor teljesítményét az alábbi 5. szakasz előírásai szerint mérték, akkor a motortípust vagy motorcsaládot jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott motortípushoz vagy motorcsaládhoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot másik motortípushoz vagy motorcsaládhoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott motortípushoz vagy motorcsaládhoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosításcsomag száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot másik motortípushoz vagy motorcsaládhoz.

| 4.3. | Egy motortípusnak vagy motorcsaládnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.3.

Egy motortípusnak vagy motorcsaládnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

| 4.4. | Minden olyan motoron, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak vagy motorcsaládnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2), |
| --- | --- | --- |

4.4.

Minden olyan motoron, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak vagy motorcsaládnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2),

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.
  Másik lehetőségként a gyártó dönthet úgy, hogy e jóváhagyási jelek és szimbólumok motoron történő feltüntetése helyett az ezen előírás szerint jóváhagyott motorhoz olyan dokumentumot mellékel, amely tartalmazza a fenti információkat, így a jóváhagyási jelek és szimbólumuk a járművön tüntethetők fel. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

Másik lehetőségként a gyártó dönthet úgy, hogy e jóváhagyási jelek és szimbólumok motoron történő feltüntetése helyett az ezen előírás szerint jóváhagyott motorhoz olyan dokumentumot mellékel, amely tartalmazza a fenti információkat, így a jóváhagyási jelek és szimbólumuk a járművön tüntethetők fel.

| 4.5. | Ha a motor megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak vagy családnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint ezen előírás értelmében a jóváhagyást megadták, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.5.

Ha a motor megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott típusnak vagy családnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint ezen előírás értelmében a jóváhagyást megadták, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

| 4.6. | A jóváhagyási jelet a jóváhagyott típusú motorra/járműre a gyártó által felszerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelet a jóváhagyott típusú motorra/járműre a gyártó által felszerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.7. | Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére. |
| --- | --- |

4.7.

Ezen előírás 3. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

| 4.8. | Minden, ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak vagy motorcsaládnak megfelelő motoron a jóváhagyási jelen túlmenően fel kell tüntetni az alábbiakat:






  4.8.1. | a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Minden, ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak vagy motorcsaládnak megfelelő motoron a jóváhagyási jelen túlmenően fel kell tüntetni az alábbiakat:

4.8.1.

a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve;

| 4.8.2. | a gyártó motorkódja. |
| --- | --- |

4.8.2.

a gyártó motorkódja.

5.   SPECIFIKÁCIÓK ÉS MÉRÉSEK

5.1.   Általános előírások

Azokat a komponenseket, amelyek hatással lehetnek a motor teljesítményére, úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy a motor – rendeltetésszerű használata esetén – az esetleg azt érő rezgések ellenére is megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek.

5.2.   Belső égésű motorokkal kapcsolatos mérések leírása

5.2.1.   A hasznos teljesítmény mérése során a szikragyújtású motorokat teljes gázadással, a kompressziós gyújtású motorokat pedig az üzemanyag-injektáló szivattyú rögzített, a teljes terhelésnek megfelelő beállításával kell üzemeltetni úgy, hogy a motor az ezen előírás 4. mellékletének 1. táblázatában megadott módon van felszerelve.

5.2.2.   Kellő számú fordulatszámon kell mérést végezni annak érdekében, hogy a gyártó által ajánlott legkisebb és legnagyobb fordulatszám közötti tartományban megfelelően megállapítható legyen a teljesítmény-, nyomaték- és fajlagos üzemanyag-fogyasztási jelleggörbe. Ennek a fordulatszám-tartománynak tartalmaznia kell azokat a fordulatszámokat, amelyek mellett a motor névleges hasznos teljesítményét, legnagyobb teljesítményét és legnagyobb nyomatékát adja le.

5.2.3.   Az alábbi üzemanyagokat kell használni:

| 5.2.3.1. | szikragyújtású benzinmotor:
  a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni; |
| --- | --- |

5.2.3.1.

szikragyújtású benzinmotor:

a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni;

| 5.2.3.2. | szikragyújtású PB-motor:






  5.2.3.2.1. | adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:
  kereskedelmi forgalomban beszerezhető üzemanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagok egyikét kell használni; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

szikragyújtású PB-motor:

5.2.3.2.1.

adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:

kereskedelmi forgalomban beszerezhető üzemanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagok egyikét kell használni;

| 5.2.3.2.2. | nem adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:
  a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagok közül a legalacsonyabb C3-tartalmút kell használni; vagy |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

nem adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:

a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagok közül a legalacsonyabb C3-tartalmút kell használni; vagy

| 5.2.3.2.3. | egy adott üzemanyag-összetételre megjelölt motor esetében:
  a motorhoz előírt üzemanyagot kell használni; |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

egy adott üzemanyag-összetételre megjelölt motor esetében:

a motorhoz előírt üzemanyagot kell használni;

| 5.2.3.2.4. | a használt üzemanyagot rögzíteni kell a mérési jegyzőkönyvben; |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

a használt üzemanyagot rögzíteni kell a mérési jegyzőkönyvben;

| 5.2.3.3. | szikragyújtású földgázmotor:






  5.2.3.3.1. | adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:
  kereskedelmi forgalomban beszerezhető üzemanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagok egyikét kell használni; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

szikragyújtású földgázmotor:

5.2.3.3.1.

adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:

kereskedelmi forgalomban beszerezhető üzemanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagok egyikét kell használni;

| 5.2.3.3.2. | nem adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:
  kereskedelmi forgalomban beszerezhető, legalább 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa) Wobbe-indexű üzemanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott GR jelű – azaz a legmagasabb Wobbe-indexű – referencia-üzemanyagot kell használni; vagy |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

nem adaptív üzemanyag-adagoló rendszerrel felszerelt motor esetében:

kereskedelmi forgalomban beszerezhető, legalább 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa) Wobbe-indexű üzemanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott GR jelű – azaz a legmagasabb Wobbe-indexű – referencia-üzemanyagot kell használni; vagy

| 5.2.3.3.3. | egy adott üzemanyag-tartományra megjelölt motor esetében:
  kereskedelmi forgalomban beszerezhető, H-tartományú gázokra megjelölt motor esetében legalább 52,6 MJm–3 Wobbe-indexű (20 °C, 101,3 kPa), L-tartományú gázokra megjelölt motor esetében legalább 47,2 MJm–3 Wobbe-indexű (20 °C, 101,3 kPa) tüzelőanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott GR jelű (amennyiben a motorhoz címkéje szerint H-tartományú gáz használható), illetve G23 jelű (amennyiben a motorhoz címkéje szerint L-tartományú gáz használható) – azaz az adott tartományban a legmagasabb Wobbe-indexű – referencia-üzemanyagot kell használni (3); vagy |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

egy adott üzemanyag-tartományra megjelölt motor esetében:

kereskedelmi forgalomban beszerezhető, H-tartományú gázokra megjelölt motor esetében legalább 52,6 MJm–3 Wobbe-indexű (20 °C, 101,3 kPa), L-tartományú gázokra megjelölt motor esetében legalább 47,2 MJm–3 Wobbe-indexű (20 °C, 101,3 kPa) tüzelőanyagot kell használni. Vitás esetben a 7. mellékletben meghatározott GR jelű (amennyiben a motorhoz címkéje szerint H-tartományú gáz használható), illetve G23 jelű (amennyiben a motorhoz címkéje szerint L-tartományú gáz használható) – azaz az adott tartományban a legmagasabb Wobbe-indexű – referencia-üzemanyagot kell használni (3); vagy

| 5.2.3.3.4. | egy adott üzemanyag-összetételre megjelölt motor esetében:
  a motorhoz előírt üzemanyagot kell használni. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

egy adott üzemanyag-összetételre megjelölt motor esetében:

a motorhoz előírt üzemanyagot kell használni.

| 5.2.3.3.5. | A használt üzemanyagot rögzíteni kell a mérési jegyzőkönyvben; |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

A használt üzemanyagot rögzíteni kell a mérési jegyzőkönyvben;

| 5.2.3.4. | kompressziós gyújtású motorok esetében:
  a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni. |
| --- | --- |

5.2.3.4.

kompressziós gyújtású motorok esetében:

a 7. mellékletben meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni.

5.2.4.   A méréseket ezen előírás 5. mellékletének rendelkezései szerint kell elvégezni.

5.2.5.   A mérési jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a hasznos teljesítmény meghatározásához szükséges, ezen előírás 4. mellékletének függelékében felsorolt teljes számításokat és azok eredményeit, valamint a motor ezen előírás 1. mellékletében felsorolt jellemzőit.

5.3.   Az eredmények értékelése

5.3.1.   Hasznos teljesítmény

A motortípus (vagy alapmotor) gyártó által megadott hasznos teljesítményét el kell fogadni, ha az nem tér el a névleges hasznos teljesítmény esetében ± 2 százaléknál, a görbe más mérési pontjai esetében pedig ± 4 százaléknál nagyobb mértékben – a fordulatszám ± 1,5 százalékos tűrése mellett – a vizsgálatra rendelkezésre bocsátott motoron a műszaki szolgálat által mért értékektől.

5.3.2.   Névleges fordulatszám

A gyártó által megadott névleges fordulatszám legfeljebb 100 min–1-nel térhet el a megadott értéktől.

5.3.3.   Üzemanyag-fogyasztás

A motortípus (vagy alapmotor) gyártó által megadott fajlagos üzemanyag-fogyasztását akkor fogadják el, ha az semelyik mérési ponton nem tér el ± 8 százaléknál nagyobb mértékben a vizsgálatra benyújtott motoron a műszaki szolgálat által ugyanazokon a pontokon mért értékektől.

5.3.4.   Motorcsalád

Amennyiben az alapmotor megfelel az 5.3.1. és 5.3.2. szakaszban foglalt feltételeknek, az elfogadást automatikusan kiterjesztik a motorcsalád minden tagjának minden megadott görbéjére.

6.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. javított változat) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő előírásoknak:

| 6.1. | Az ezen előírás szerint jóváhagyott motorokat úgy kell gyártani, hogy azok megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

6.1.

Az ezen előírás szerint jóváhagyott motorokat úgy kell gyártani, hogy azok megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 6.2. | Teljesülniük kell a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó, az előírás 6. mellékletében megállapított minimumkövetelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.

Teljesülniük kell a gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó, az előírás 6. mellékletében megállapított minimumkövetelményeknek.

7.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 7.1. | Az ezen előírás értelmében egy motortípusra vagy motorcsaládra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 6.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha valamely, jóváhagyási jellel ellátott motor vagy motorcsalád nem felel meg a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

7.1.

Az ezen előírás értelmében egy motortípusra vagy motorcsaládra megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 6.1. szakasz előírásai nem teljesülnek, vagy ha valamely, jóváhagyási jellel ellátott motor vagy motorcsalád nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

| 7.2. | Ha az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

7.2.

Ha az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

8.   MOTORTÍPUS VAGY MOTORCSALÁD MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 8.1. | A motortípus vagy motorcsalád minden, az 1. mellékletben foglalt jellemzőket érintő módosításáról értesíteni kell a motortípust vagy motorcsaládot jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  8.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a motor továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

8.1.

A motortípus vagy motorcsalád minden, az 1. mellékletben foglalt jellemzőket érintő módosításáról értesíteni kell a motortípust vagy motorcsaládot jóváhagyó szakhatóságot. A szakhatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

8.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a motor továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 8.1.2. | új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

8.1.2.

új mérési jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 8.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változás részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

8.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változás részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 8.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

8.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

9.   GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott motortípus vagy motorcsalád gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

10.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A SZAKHATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkársága számára a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket vagy elutasításokat igazoló értesítéseket fogadó szakhatóságok nevét és címét.

---

(1)  A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének leírása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia és Montenegró, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belorusszia, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(3)  „Wobbe-index (alsó: Wl; vagy felső: Wu)”: az egységnyi térfogatú gáz fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa: Formula

---

1. MELLÉKLET

A belső égésű motor alapvető jellemzői és a vizsgálatok elvégzésére vonatkozó általános adatok

Alapmotor/motortípus (1): ...

1.   Általános adatok

| 1.1. | Gyártmány (a vállalkozás neve): ... |
| --- | --- |

1.1.

Gyártmány (a vállalkozás neve): ...

| 1.2. | Az alapmotor és (adott esetben) a motorcsaládhoz tartozó motor(ok) típusa és kereskedelmi leírása (1): ... |
| --- | --- |

1.2.

Az alapmotor és (adott esetben) a motorcsaládhoz tartozó motor(ok) típusa és kereskedelmi leírása (1): ...

| 1.3. | Gyártói típusszám, ahogy fel van tüntetve a motor(ok)on (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Gyártói típusszám, ahogy fel van tüntetve a motor(ok)on (1): ...

| 1.4. | Az ilyen motorral ellátandó gépek és berendezések leírása (2): ... |
| --- | --- |

1.4.

Az ilyen motorral ellátandó gépek és berendezések leírása (2): ...

| 1.5. | A gyártó neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.5.

A gyártó neve és címe: ...

| 1.6. | A gyártó meghatalmazott képviselőjének (ha van) neve és címe: ... |
| --- | --- |

1.6.

A gyártó meghatalmazott képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

| 1.7. | A motor azonosítójának helye, kódja és rögzítési módja: ... |
| --- | --- |

1.7.

A motor azonosítójának helye, kódja és rögzítési módja: ...

| 1.8. | A jóváhagyási jel helye és rögzítési módja: ... |
| --- | --- |

1.8.

A jóváhagyási jel helye és rögzítési módja: ...

| 1.9. | Az összeszerelő üzem(ek) címe: ... |
| --- | --- |

1.9.

Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

2.   Mellékletek

| 2.1. | Az alapmotor alapvető jellemzői (lásd 1. függelék) ... |
| --- | --- |

2.1.

Az alapmotor alapvető jellemzői (lásd 1. függelék) ...

| 2.2. | A motorcsalád alapvető jellemzői (lásd 2. függelék) ... |
| --- | --- |

2.2.

A motorcsalád alapvető jellemzői (lásd 2. függelék) ...

| 2.3. | A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői (lásd 3. függelék) ... |
| --- | --- |

2.3.

A motorcsaládhoz tartozó motortípusok alapvető jellemzői (lásd 3. függelék) ...

3.   Adott esetben a mozgó gép vagy berendezés motorral kapcsolatos részeinek jellemzői ...

4.   Az alapmotorról készült fényképek ...

5.   További mellékletek felsorolása:

| 5.1. | 1. függelék/2. függelék/3. függelék (1) |
| --- | --- |

5.1.

1. függelék/2. függelék/3. függelék (1)

| 5.2. | A motor/alapmotor és a motorcsaládhoz tartozó motorok megadott teljesítmény-, nyomaték- és fajlagos üzemanyag-fogyasztási jelleggörbéje (1) |
| --- | --- |

5.2.

A motor/alapmotor és a motorcsaládhoz tartozó motorok megadott teljesítmény-, nyomaték- és fajlagos üzemanyag-fogyasztási jelleggörbéje (1)

| 5.3. | További mellékletek (ha vannak): ... |
| --- | --- |

5.3.

További mellékletek (ha vannak): ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Sorolja fel a típusokat és modelleket.

1. FÜGGELÉK

A MOTOR/ALAPMOTOR ALAPVETŐ JELLEMZŐI
   (1)

1.   A MOTOR LEÍRÁSA

1.1.   Gyártó: ...

1.2.   A gyártó motorkódja: ...

1.3.   Működési elv: szikragyújtású/kompressziós gyújtású, kétütemű/négyütemű (1)

1.4.   Furat (2): ... mm

1.5.   Löket (2): ... mm

1.6.   A hengerek száma, elrendezése és gyújtási sorrendje: ...

1.7.   A motor űrtartalma (3): ...cm3

1.8.   Térfogati sűrítési viszony (4): ...

1.9.   A gyújtásrendszer leírása: ...

1.10.   Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ...

1.11.   A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: ...

1.12.   Hűtőrendszer: levegős/folyadékos (1)

1.12.1.   Folyadékos

1.12.1.1.   A folyadék jellege: ...

1.12.1.2.   Keringetőszivattyú(k): vannak/nincsenek (1)

1.12.1.3.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (adott esetben): ...

1.12.1.4.   Hajtási áttétel(ek) (adott esetben): ...

1.12.2.   Levegő

1.12.2.1.   Ventilátor: van/nincs (1)

1.12.2.2.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (adott esetben): ...

1.12.2.3.   Hajtási áttétel(ek) (adott esetben): ...

1.13.   A gyártó által megengedett hőmérséklet

1.13.1.   Folyadékhűtés: legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K

1.13.2.   Léghűtés: vonatkoztatási pont: ...

1.13.3.   Legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál: ... K

1.13.4.   Feltöltő levegő legnagyobb kilépő hőmérséklete a szívóoldali közbenső hűtőnél (adott esetben): ... K

1.13.5.   A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a gyűjtőcső külső karimájával szomszédos pontján: ... K

1.13.6.   Kenőanyag hőmérséklete:

| | legalább ... K |
| --- | --- |

legalább ... K

| | legfeljebb ... K |
| --- | --- |

legfeljebb ... K

1.14.   Feltöltő: van/nincs (5)

1.14.1.   Gyártmány: ...

1.14.2.   Típus: ...

1.14.3.   A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van): ...

1.14.4.   Közbenső hűtő: van/nincs (5)

1.15.   Szívórendszer: legnagyobb megengedett szívási nyomásesés névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ...kPa

1.16.   Kipufogórendszer: legnagyobb megengedett ellennyomás a kipufogórendszerben névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ...kPa

2.   TOVÁBBI LÉGSZENNYEZÉS-CSÖKKENTŐ RENDSZEREK (ha vannak, és más cím alatt nem szerepelnek)

2.1.   Leírás, illetve jelleggörbék: ...

3.   ÜZEMANYAG-ADAGOLÁS KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROKNÁL

3.1.   Tápszivattyú

3.1.1.   Nyomás vagy jelleggörbe (6): ... kPa

3.2.   Injektálórendszer

3.2.1.   Szivattyú

3.2.1.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.1.2.   Típus(ok): ...

3.2.1.3.   Legnagyobb üzemanyag-szállítás: ... mm3/ütem vagy ciklus (5)
   (6) ... min–1 (névleges), illetve ... min–1 (legnagyobb nyomatéknál) szivattyú-fordulatszámon, teljes injektálásnál, vagy szállítási jelleggörbe: ...

3.2.1.3.1.   Mérési módszer: motoron/szivattyú-próbapadon (5)

3.2.1.4.   Előinjektálás

3.2.1.4.1.   Előinjektálási jelleggörbe (6): ...

3.2.1.4.2.   Vezérlés (6): ...

3.2.2.   Injektálócsövek

3.2.2.1.   Hossz: ... mm

3.2.2.2.   Belső átmérő: ... mm

3.2.3.   Injektor(ok)

3.2.3.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.3.2.   Típus(ok): ...

3.2.3.3.   Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (5)
   (6): ... kPa

3.2.4.   Fordulatszám-szabályozó

3.2.4.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.4.2.   Típus(ok): ...

3.2.4.3.   Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik (7): ... min–1

3.2.4.4.   Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám (7): ... min–1

3.2.4.5.   Üresjárati fordulatszám (7): ...min–1

3.3.   Hidegindító rendszer

3.3.1.   Gyártmány(ok): ...

3.3.2.   Típus(ok): ...

3.3.3.   Leírás: ...

3.3.4.   Elektronikus motorvezérlő egység

3.3.4.1.   Gyártmány(ok): ...

3.3.4.2.   Típus: ...

3.3.4.3.   Kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőségek: ...

3.3.4.4.   További dokumentáció: ...

4.   ÜZEMANYAG-ADAGOLÁS SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTOROKNÁL

4.1.   Karburátor

4.1.1.   Gyártmány(ok): ...

4.1.2.   Típus(ok): ...

4.2.   Közvetett üzemanyag-injektálás: egypontos vagy többpontos (8)

4.2.1.   Gyártmány(ok): ...

4.2.2.   Típus(ok): ...

4.3.   Közvetlen injektálás

4.3.1.   Gyártmány(ok): ...

4.3.2.   Típus(ok): ...

4.4.   Üzemanyagáram [g/h] és levegő/üzemanyag arány névleges fordulatszámnál és teljesen nyitott szelepnél: ...

4.5.   Elektronikus motorvezérlő egység: ...

4.5.1.   Gyártmány(ok): ...

4.5.2.   Típus: ...

4.5.3.   Kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőségek: ...

4.5.4.   További dokumentáció: ...

5.   SZELEPVEZÉRLÉS

5.1.   Legnagyobb szelepnyitás és a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, illetve ezzel egyenértékű adatok: ...

5.2.   Referencia- és/vagy beállítási tartományok (9): ...

5.3.   Változtatható szelepvezérlő rendszer (ha alkalmazható, és ahol szívó- és/vagy kipufogószelep van) (9):

5.3.1.   Típus: folytonos vagy kétállásos (9)

5.3.2.   Bütyökállítási szög: ...

6.   FURATOK ELRENDEZÉSE

6.1.   Elrendezés, méret és darabszám: ...

7.   GYÚJTÁSRENDSZER

7.1.   Gyújtótekercs

7.1.1.   Gyártmány(ok): ...

7.1.2.   Típus(ok): ...

7.1.3.   Szám: ...

7.2.   Gyújtógyertyák:

7.2.1.   Gyártmány(ok): ...

7.2.2.   Típus(ok): ...

7.3.   Mágneses gyújtás

7.3.1.   Gyártmány(ok): ...

7.3.2.   Típus(ok): ...

7.4.   Gyújtásvezérlés

7.4.1.   Gyújtási időpont a felső holtponthoz képest (forgattyú szögben) ...

7.4.2.   Gyújtásállítási görbe (adott esetben) ...

8.   A Motor működési jellemzői (a gyártó által megadott értékek)

| Névleges fordulatszám (min–1) | |
| --- | --- |
| Legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám (min–1) | |
| Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min–1) | |
| Névleges hasznos teljesítmény (kW) | |
| Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW) | |
| Legnagyobb hasznos nyomaték (Nm) | |

Névleges fordulatszám (min–1)

Legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám (min–1)

Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min–1)

Névleges hasznos teljesítmény (kW)

Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW)

Legnagyobb hasznos nyomaték (Nm)

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

(2)  Ezt az értéket tized-mm-re kell kerekíteni.

(3)  Ezt az értéket a π = 3,1416 értékkel kell kiszámítani és cm3-re kell kerekíteni.

(4)  Meg kell adni a tűrést.

(5)  A nem kívánt rész törlendő.

(6)  Meg kell adni a tűrést.

(7)  Meg kell adni a tűrést.

(8)  A nem kívánt rész törlendő.

(9)  A nem kívánt rész törlendő.

2. FÜGGELÉK

A MOTORCSALÁD ALAPVETŐ JELLEMZŐI

1.   KÖZÖS PARAMÉTEREK (1)

| 1.1. | Munkaciklus: ... |
| --- | --- |

1.1.

Munkaciklus: ...

| 1.2. | Hűtőközeg: ... |
| --- | --- |

1.2.

Hűtőközeg: ...

| 1.3. | Levegőbeszívás módja: ... |
| --- | --- |

1.3.

Levegőbeszívás módja: ...

| 1.4. | Az égéstér típusa/kialakítása: ... |
| --- | --- |

1.4.

Az égéstér típusa/kialakítása: ...

| 1.5. | Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám: ... |
| --- | --- |

1.5.

Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám: ...

| 1.6. | Üzemanyagrendszer: ... |
| --- | --- |

1.6.

Üzemanyagrendszer: ...

| 1.7. | Motorvezérlő rendszerek
  Azonosság bizonyítása a rajzok száma(i) alapján: ...






  1.7.1. | A feltöltő hűtőrendszere: ... |
| --- | --- | --- |

1.7.

Motorvezérlő rendszerek

Azonosság bizonyítása a rajzok száma(i) alapján: ...

1.7.1.

A feltöltő hűtőrendszere: ...

| 1.7.2. | Kipufogógáz visszavezetése (2): ... |
| --- | --- |

1.7.2.

Kipufogógáz visszavezetése (2): ...

| 1.7.3. | Víz/emulzió injektálása (2): ... |
| --- | --- |

1.7.3.

Víz/emulzió injektálása (2): ...

| 1.7.4. | Levegőinjektálás (2): ... |
| --- | --- |

1.7.4.

Levegőinjektálás (2): ...

| 1.8. | Azonos (vagy az alapmotor esetében a legkisebb) arány igazolása a következőre: rendszerkapacitás/löketenkénti üzemanyag-szállítás, a következő diagram(ok) szerint (3): ... |
| --- | --- |

1.8.

Azonos (vagy az alapmotor esetében a legkisebb) arány igazolása a következőre: rendszerkapacitás/löketenkénti üzemanyag-szállítás, a következő diagram(ok) szerint (3): ...

2.   MOTORCSALÁDOK FELSOROLÁSA

| 2.1. | Motorcsalád neve: ... |
| --- | --- |

2.1.

Motorcsalád neve: ...

| 2.2. | A motorcsalád motorjainak leírása: ...
  ...
  ...










  Specifikáció | A motorcsalád motorjai | Alapmotor (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motortípus | | | | | |
| Hengerek száma | | | | | |
| Névleges fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) kompressziós gyújtású motorok esetén, üzemanyag-áram (g/h) szikragyújtású motorok esetén | | | | | |
| Névleges hasznos teljesítmény (kW) | | | | | |
| Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW) | | | | | |
| Legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) | | | | | |
| Legnagyobb nyomaték (Nm) | | | | | |
| Kis üresjárati fordulatszám (min-1) | | | | | |
| Henger lökettérfogata (a legnagyobb motor százalékában) (lásd 5. melléklet, 1.3. szakasz) | | | | | |

2.2.

A motorcsalád motorjainak leírása: ...

...

...

Specifikáció

A motorcsalád motorjai

Alapmotor (1)

Motortípus

Hengerek száma

Névleges fordulatszám (min-1)

Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3) kompressziós gyújtású motorok esetén, üzemanyag-áram (g/h) szikragyújtású motorok esetén

Névleges hasznos teljesítmény (kW)

Legnagyobb hasznos teljesítmény (kW)

Legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszám (min-1)

Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1)

Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm3)

Legnagyobb nyomaték (Nm)

Kis üresjárati fordulatszám (min-1)

Henger lökettérfogata (a legnagyobb motor százalékában) (lásd 5. melléklet, 1.3. szakasz)

---

(1)  A részletekért lásd az 1. melléklet 1. függelékét.

(2)  Adjon meg minden vonatkozó műszaki adatot.

(3)  Lásd 5. melléklet, 1.9. szakasz.

3. függelék

A motorcsaládhoz tartozó motortípus alapvető jellemzői
   (1)

1.   A MOTOR LEÍRÁSA

1.1.   Gyártó:...

1.2.   A gyártó motorkódja:...

1.3.   Munkaciklus: négyütemű/kétütemű (2)

1.4.   Furat (3): ... mm

1.5.   Löket (3): ... mm

1.6.   A hengerek száma, elrendezése és gyújtási sorrendje: ...

1.7.   A motor űrtartalma (4): ...cm3

1.8.   Névleges fordulatszám: ... min–1

1.9.   Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám: ... min–1

1.10.   Térfogati sűrítési viszony (5): ...

1.11.   A gyújtásrendszer leírása: ...

1.12.   Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ...

1.13.   A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: ...

1.14.   Hűtőrendszer: levegős/folyadékos (2)

1.14.1.   Folyadékos

1.14.1.1.   A folyadék jellege: ...

1.14.1.2.   Keringetőszivattyú(k): van/nincs (2)

1.14.1.3.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (adott esetben): ...

1.14.1.4.   Hajtási áttétel(ek) (adott esetben): ...

1.14.2.   Levegő

1.14.2.1.   Ventilátor: van/nincs (2)

1.14.2.2.   Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (adott esetben): ...

1.14.2.3.   Hajtási áttétel(ek) (adott esetben): ...

1.15.   A gyártó által megengedett hőmérséklet

1.15.1.   Folyadékhűtés: legnagyobb kilépő hőmérséklet: ... K

1.15.2.   Léghűtés:

| | vonatkoztatási pont: ... |
| --- | --- |

vonatkoztatási pont: ...

| | legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál: ... K |
| --- | --- |

legnagyobb hőmérséklet a vonatkoztatási pontnál: ... K

1.15.3.   Feltöltő levegő legnagyobb kilépő hőmérséklete a szívóoldali közbenső hűtőnél (adott esetben): ... K

1.15.4.   A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a gyűjtőcső külső karimájával szomszédos pontján: ... K

1.15.5.   Kenőanyag hőmérséklete:

| | alsó ...K |
| --- | --- |

alsó ...K

| | felső ...K |
| --- | --- |

felső ...K

1.16.   Feltöltő: van/nincs (6)

1.16.1.   Gyártmány: ...

1.16.2.   Típus: ...

1.16.3.   A rendszer leírása (például a legnagyobb feltöltőnyomás, feltöltéshatároló szelep, ha van):

1.16.4.   Közbenső hűtő: van/nincs (6)

1.17.   Szívórendszer: legnagyobb megengedett szívási nyomásesés névleges fordulatszámon és 100 % terhelésnél: ... kPa

1.18.   Kipufogórendszer: legnagyobb megengedett ellennyomás a kipufogórendszerben névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél: ...kPa

2.   TOVÁBBI LÉGSZENNYEZÉS-CSÖKKENTŐ RENDSZEREK (ha vannak, és más cím alatt nem szerepelnek)

Leírás, illetve jelleggörbék: ...

3.   ÜZEMANYAG-ADAGOLÁS KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROKNÁL

3.1.   Tápszivattyú

Nyomás (7) vagy jelleggörbe: ... kPa

3.2.   Injektálórendszer

3.2.1.   Szivattyú

3.2.1.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.1.2.   Típus(ok): ...

3.2.1.3.   Legnagyobb üzemanyag-szállítás: ... mm3/ütem vagy ciklus (6)
   (7) ... min–1 (névleges), illetve ... min–1 (legnagyobb nyomatéknál) szivattyú-fordulatszámon, teljes injektálásnál, vagy szállítási jelleggörbe: ...

3.2.1.3.1.   Mérési módszer: motoron/szivattyú-próbapadon (8)

3.2.1.4.   Előinjektálás

3.2.1.4.1.   Előinjektálási jelleggörbe (7): ...

3.2.1.4.2.   Vezérlés (7): ...

3.2.2.   Injektálócsövek

3.2.2.1.   Hossz: ... mm

3.2.2.2.   Belső átmérő: ... mm

3.2.3.   Injektor(ok)

3.2.3.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.3.2.   Típus(ok): ...

3.2.3.3.   Nyitási nyomás vagy jelleggörbe (6)
   (7): ... kPa

3 2.4.   Fordulatszám-szabályozó

3.2.4.1.   Gyártmány(ok): ...

3.2.4.2.   Típus(ok): ...

3.2.4.3.   Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik (7): ... min–1

3.2.4.4.   Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám (7): ... min–1

3.2.4.5.   Üresjárati fordulatszám (7): ...min–1

3.3.   Hidegindító rendszer

3.3.1.   Gyártmány(ok): ...

3.3.2.   Típus(ok): ...

3.3.3.   Leírás: ...

3.4.   Elektronikus motorvezérlő egység:

3.4.1.   Gyártmány(ok): ...

3.4.2.   Típus: ...

3.4.3.   Kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőségek: ...

3.4.4.   További dokumentáció: ...

4.   ÜZEMANYAG-ADAGOLÁS SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTOROKNÁL

4.1.   Karburátor

4.1.1.   Gyártmány(ok): ...

4.1.2.   Típus(ok): ...

4.2.   Közvetett üzemanyag-injektálás: egypontos vagy többpontos (9)

4.2.1.   Gyártmány(ok): ...

4.2.2.   Típus(ok): ...

4.3.   Közvetlen injektálás

4.3.1.   Gyártmány(ok): ...

4.3.2.   Típus(ok): ...

4.4.   Üzemanyagáram [g/h] és levegő/üzemanyag arány névleges fordulatszámnál és teljesen nyitott szelepnél:

4.5.   Elektronikus motorvezérlő egység

4.5.1.   Gyártmány(ok): ...

4.5.2.   Típus: ...

4.5.3.   Kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőségek: ...

4.5.4.   További dokumentáció: ...

5.   SZELEPVEZÉRLÉS

5.1.   Legnagyobb szelepnyitás és a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, illetve ezzel egyenértékű adatok: ...

5.2.   Referencia- és/vagy beállítási tartomány (9): ...

5.3.   Változtatható szelepvezérlő rendszer (ha alkalmazható, és ahol szívó- és/vagy kipufogószelep van) (9):

5.3.1.   Típus: folytonos vagy kétállásos (9)

5.3.2.   Bütyökállítási szög: ...

6.   FURATOK ELRENDEZÉSE

6.1.   Elrendezés, méret és darabszám: ...

7.   GYÚJTÁSRENDSZER

7.1.   Gyújtótekercs

7.1.1.   Gyártmány(ok): ...

7.1.2.   Típus(ok): ...

7.1.3.   Szám:

7.2.   Gyújtógyertyák:

7.2.1.   Gyártmány(ok): ...

7.2.2.   Típus(ok): ...

7.3.   Mágneses gyújtás

7.3.1.   Gyártmány(ok): ...

7.3.2.   Típus(ok): ...

7.4.   Gyújtásvezérlés

7.4.1.   Gyújtási időpont a felső holtponthoz képest (forgattyú szögben): ...

7.4.2.   Gyújtásállítási görbe (adott esetben): ...

---

(1)  A részletekért lásd az 1. melléklet 1. függelékét.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

(3)  Ezt az értéket tized-mm-re kell kerekíteni.

(4)  Ezt az értéket a π = 3,1416 értékkel kell kiszámítani és cm3-re kell kerekíteni.

(5)  Meg kell adni a tűrést.

(6)  A részletekért lásd az 1. melléklet 1. függelékét.

(7)  A nem kívánt rész törlendő.

(8)  Ezt az értéket tized-mm-re kell kerekíteni.

(9)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

A.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.4. szakasza)

Image

B.   MINTA

(Lásd ezen előírás 4.5. szakasza)

Image

---

(1)  Az utóbbi szám csak példaként szolgál.

---

4. MELLÉKLET

A belső égésű motor hasznos teljesítményének mérésére szolgáló módszer

1.   Ezek a rendelkezések a váltakozó fordulatszámon üzemeltetett belső égésű motor teljes terhelés melletti teljesítménygörbéjének a fordulatszám függvényében történő meghatározására, valamint az állandó fordulatszámon üzemeltetett belső égésű motor névleges fordulatszámának és névleges hasznos teljesítményének meghatározására szolgáló módszerre vonatkoznak.

2.   TESZTELÉSI FELTÉTELEK

2.1.   A motort a gyártó ajánlásai szerint be kell járatni.

2.2.   Ha a teljesítmény mérését csak sebességváltóval felszerelt motoron lehet elvégezni, a sebességváltó hatásfokát is figyelembe kell venni.

2.3.   Segédberendezések és berendezések

2.3.1.   Felszerelendő segédberendezések és berendezések

A vizsgálat során a próbapadon a motor adott alkalmazásban történő működtetéséhez szükséges segédberendezéseket (ezek felsorolását lásd az 1. táblázatban) lehetőleg ugyanolyan pozícióban kell felszerelni, mint az adott alkalmazásban.

2.3.2.   Leszerelendő segédberendezések és berendezések

Egyes, a motorra szerelhető, csak a gép működését szolgáló kiegészítőket a vizsgálathoz le kell szerelni. Ilyen például:

| i. | a fékek levegőkompresszora; |
| --- | --- |

i.

a fékek levegőkompresszora;

| ii. | a szervokompresszor; |
| --- | --- |

ii.

a szervokompresszor;

| iii. | a felfüggesztés kompresszora; |
| --- | --- |

iii.

a felfüggesztés kompresszora;

| iv. | a légkondicionáló rendszer. |
| --- | --- |

iv.

a légkondicionáló rendszer.

Amennyiben a segédberendezések nem szerelhetők le, az általuk terheletlen állapotban felvett teljesítmény meghatározható és hozzáadható a motorteljesítmény mért értékéhez (lásd 1. táblázat, h. megjegyzés). Ha ez az érték meghaladja a mérési fordulatszámnál leadott legnagyobb teljesítmény 3 %-át, azt a mérést végző hatóság ellenőrizheti.

1.   táblázat

A motorteljesítmény meghatározását célzó vizsgálathoz felszerelendő berendezések és segédberendezések

| Szám: | Berendezések és segédberendezések | A kibocsátásméréshez felszerelendő |
| --- | --- | --- |
| 1 | Szívórendszer | |
| Szívócső | Igen, normál gyári berendezés |
| Forgattyúház kibocsátáscsökkentő rendszere | Igen, normál gyári berendezés |
| Kettős befecskendezéses szívócsőrendszer vezérlőberendezései | Igen, normál gyári berendezés |
| Levegőáramlás-mérő | Igen, normál gyári berendezés |
| Levegőbevezető csőrendszer | Igen (1) |
| Levegőszűrő | Igen (1) |
| Szíváshangtompító | Igen (1) |
| Fordulatszám-korlátozó | Igen (1) |
| 2 | Szívócső indukciós hevítőberendezése | Igen, normál gyári berendezés. Lehetőleg a legkedvezőbb beállítással. |
| 3 | Kipufogórendszer | |
| Kipufogógáz-tisztító | Igen, normál gyári berendezés |
| Kipufogó-gyűjtőcső | Igen, normál gyári berendezés |
| Csatlakozó csövek | Igen (2) |
| Hangtompító | Igen (2) |
| Kipufogócső | Igen (2) |
| Kipufogófék | Nem (3) |
| Turbófeltöltő | Igen, normál gyári berendezés |
| 4 | Üzemanyag-szivattyú | Igen, normál gyári berendezés (4) |
| 5 | Porlasztóberendezések | |
| Karburátor | Igen, normál gyári berendezés |
| Elektronikus vezérlőrendszer, levegőáramlás-mérő stb. | Igen, normál gyári berendezés |
| Gázmotorok berendezései | |
| Nyomáscsökkentő | Igen, normál gyári berendezés |
| Elpárologtató | Igen, normál gyári berendezés |
| Keverő | Igen, normál gyári berendezés |
| 6 | Üzemanyag-injektáló berendezés (benzin és dízel) | |
| Előszűrő | Igen, a próbapadon használt vagy normál gyári berendezés |
| Szűrő | Igen, a próbapadon használt vagy normál gyári berendezés |
| Szivattyú | Igen, normál gyári berendezés |
| Nagy nyomású cső | Igen, normál gyári berendezés |
| Injektor | Igen, normál gyári berendezés |
| Levegőbeszívó szelep | Igen, normál gyári berendezés (5) |
| Elektronikus vezérlőrendszer, levegőáramlás-mérő stb. | Igen, normál gyári berendezés |
| Szabályozó-vezérlő rendszer | Igen, normál gyári berendezés |
| Automatikus teljes terhelési leállító a kapcsolótáblához, a légköri viszonyoktól függően | Igen, normál gyári berendezés |
| 7 | Folyadékos hűtőberendezés | |
| Hűtő | Nem |
| Ventilátor | Nem |
| Ventilátorburkolat | Nem |
| Vízszivattyú | Igen, normál gyári berendezés (6) |
| Termosztát | Igen, normál gyári berendezés (7) |
| 8 | Léghűtés | |
| Burkolat | Nem (8) |
| Ventilátor vagy fúvó | Nem (8) |
| Hőmérséklet-szabályozó berendezés | Nem |
| 9 | Elektromos berendezések | |
| Generátor | Igen, normál gyári berendezés (9) |
| Gyújtáselosztó rendszer | Igen, normál gyári berendezés |
| Tekercs(ek) | Igen, normál gyári berendezés |
| Huzalok | Igen, normál gyári berendezés |
| Gyújtógyertyák | Igen, normál gyári berendezés |
| Elektronikus vezérlőrendszer (ide tartozik az ütközésérzékelő/gyújtáskésleltető rendszer is) | Igen, normál gyári berendezés |
| 10 | Turbófeltöltő berendezés | |
| Közvetlenül a motorral és/vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor | Igen, normál gyári berendezés |
| Feltöltőlevegő-hűtő | Igen, a próbapadon használt vagy normál gyári berendezés (8)
   (10) |
| Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott) | Nem (8) |
| Hűtőáram-vezérlő készülék | Igen, normál gyári berendezés |
| 11 | Kiegészítő ventilátor a próbapadhoz | Igen, szükség esetén |
| 12 | Szennyezéscsökkentő berendezés | Igen, normál gyári berendezés (11) |
| 13 | Indítási segédberendezés | Próbapadon használt berendezés (12) |
| 14 | Kenőolaj-szivattyú | Igen, normál gyári berendezés |

Szám:

Berendezések és segédberendezések

A kibocsátásméréshez felszerelendő

1

Szívórendszer

Szívócső

Igen, normál gyári berendezés

Forgattyúház kibocsátáscsökkentő rendszere

Igen, normál gyári berendezés

Kettős befecskendezéses szívócsőrendszer vezérlőberendezései

Igen, normál gyári berendezés

Levegőáramlás-mérő

Igen, normál gyári berendezés

Levegőbevezető csőrendszer

Igen (1)

Levegőszűrő

Igen (1)

Szíváshangtompító

Igen (1)

Fordulatszám-korlátozó

Igen (1)

2

Szívócső indukciós hevítőberendezése

Igen, normál gyári berendezés. Lehetőleg a legkedvezőbb beállítással.

3

Kipufogórendszer

Kipufogógáz-tisztító

Igen, normál gyári berendezés

Kipufogó-gyűjtőcső

Igen, normál gyári berendezés

Csatlakozó csövek

Igen (2)

Hangtompító

Igen (2)

Kipufogócső

Igen (2)

Kipufogófék

Nem (3)

Turbófeltöltő

Igen, normál gyári berendezés

4

Üzemanyag-szivattyú

Igen, normál gyári berendezés (4)

5

Porlasztóberendezések

Karburátor

Igen, normál gyári berendezés

Elektronikus vezérlőrendszer, levegőáramlás-mérő stb.

Igen, normál gyári berendezés

Gázmotorok berendezései

Nyomáscsökkentő

Igen, normál gyári berendezés

Elpárologtató

Igen, normál gyári berendezés

Keverő

Igen, normál gyári berendezés

6

Üzemanyag-injektáló berendezés (benzin és dízel)

Előszűrő

Igen, a próbapadon használt vagy normál gyári berendezés

Szűrő

Igen, a próbapadon használt vagy normál gyári berendezés

Szivattyú

Igen, normál gyári berendezés

Nagy nyomású cső

Igen, normál gyári berendezés

Injektor

Igen, normál gyári berendezés

Levegőbeszívó szelep

Igen, normál gyári berendezés (5)

Elektronikus vezérlőrendszer, levegőáramlás-mérő stb.

Igen, normál gyári berendezés

Szabályozó-vezérlő rendszer

Igen, normál gyári berendezés

Automatikus teljes terhelési leállító a kapcsolótáblához, a légköri viszonyoktól függően

Igen, normál gyári berendezés

7

Folyadékos hűtőberendezés

Hűtő

Nem

Ventilátor

Nem

Ventilátorburkolat

Nem

Vízszivattyú

Igen, normál gyári berendezés (6)

Termosztát

Igen, normál gyári berendezés (7)

8

Léghűtés

Burkolat

Nem (8)

Ventilátor vagy fúvó

Nem (8)

Hőmérséklet-szabályozó berendezés

Nem

9

Elektromos berendezések

Generátor

Igen, normál gyári berendezés (9)

Gyújtáselosztó rendszer

Igen, normál gyári berendezés

Tekercs(ek)

Igen, normál gyári berendezés

Huzalok

Igen, normál gyári berendezés

Gyújtógyertyák

Igen, normál gyári berendezés

Elektronikus vezérlőrendszer (ide tartozik az ütközésérzékelő/gyújtáskésleltető rendszer is)

Igen, normál gyári berendezés

10

Turbófeltöltő berendezés

Közvetlenül a motorral és/vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor

Igen, normál gyári berendezés

Feltöltőlevegő-hűtő

Igen, a próbapadon használt vagy normál gyári berendezés (8)
   (10)

Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott)

Nem (8)

Hűtőáram-vezérlő készülék

Igen, normál gyári berendezés

11

Kiegészítő ventilátor a próbapadhoz

Igen, szükség esetén

12

Szennyezéscsökkentő berendezés

Igen, normál gyári berendezés (11)

13

Indítási segédberendezés

Próbapadon használt berendezés (12)

14

Kenőolaj-szivattyú

Igen, normál gyári berendezés

2.4.   Beállítási feltételek

A hasznos teljesítmény meghatározását célzó méréshez alkalmazandó beállítási feltételeket a 2. táblázat tartalmazza.

2.   táblázat

Beállítási feltételek

| 1. | A karburátor(ok), az elpárologtató és a nyomásszabályozó beállításai |
| --- | --- |

1.

A karburátor(ok), az elpárologtató és a nyomásszabályozó beállításai

A gyártó gyártási specifikációi szerint; az adott alkalmazáshoz további módosítás nélkül használandó.

| 2. | Az injektálószivattyú szállítórendszerének beállításai |
| --- | --- |

2.

Az injektálószivattyú szállítórendszerének beállításai

| 3. | Gyújtás vagy injektálás vezérlése (vezérlés jelleggörbéje) |
| --- | --- |

3.

Gyújtás vagy injektálás vezérlése (vezérlés jelleggörbéje)

| 4. | Fordulatszám-szabályozó beállításai |
| --- | --- |

4.

Fordulatszám-szabályozó beállításai

| 5. | Kibocsátáscsökkentő berendezések |
| --- | --- |

5.

Kibocsátáscsökkentő berendezések

| 6. | Feltöltésszabályozó rendszer |
| --- | --- |

6.

Feltöltésszabályozó rendszer

3.   RÖGZÍTENDŐ ADATOK

| 3.1. | Az e melléklet függelékének 4. szakaszában feltüntetett adatokat kell rögzíteni. A teljesítményadatokat stabilizálódott működési körülmények között kell mérni úgy, hogy biztosított legyen a motor megfelelő frisslevegő-ellátása. Az égéstér korlátozott mennyiségű lerakódást tartalmazhat. A vizsgálati körülményeket (például a beszívott levegő hőmérsékletét) a korrekciós tényező nagyságának minimalizálása érdekében úgy kell megválasztani, hogy azok a lehető legközelebb legyenek a referenciaviszonyokhoz (lásd e melléklet 5.2. szakaszát). |
| --- | --- |

3.1.

Az e melléklet függelékének 4. szakaszában feltüntetett adatokat kell rögzíteni. A teljesítményadatokat stabilizálódott működési körülmények között kell mérni úgy, hogy biztosított legyen a motor megfelelő frisslevegő-ellátása. Az égéstér korlátozott mennyiségű lerakódást tartalmazhat. A vizsgálati körülményeket (például a beszívott levegő hőmérsékletét) a korrekciós tényező nagyságának minimalizálása érdekében úgy kell megválasztani, hogy azok a lehető legközelebb legyenek a referenciaviszonyokhoz (lásd e melléklet 5.2. szakaszát).

| 3.2. | A motorba belépő levegő hőmérsékletét a szívócsőrendszerben kell mérni. A szívási nyomásesést ugyanezen a ponton kell mérni. A hőmérőt vagy hőelemet védeni kell a visszapermeteződő üzemanyagtól és a sugárzó hőtől, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. A méréseket elegendő számú mérőhelyen el kell végezni, hogy a belépő levegő hőmérséklete vonatkozásában reprezentatív átlagértéket kapjunk. |
| --- | --- |

3.2.

A motorba belépő levegő hőmérsékletét a szívócsőrendszerben kell mérni. A szívási nyomásesést ugyanezen a ponton kell mérni. A hőmérőt vagy hőelemet védeni kell a visszapermeteződő üzemanyagtól és a sugárzó hőtől, és közvetlenül a légáramban kell elhelyezni. A méréseket elegendő számú mérőhelyen el kell végezni, hogy a belépő levegő hőmérséklete vonatkozásában reprezentatív átlagértéket kapjunk.

| 3.3. | A szívási nyomásesést áramlásirányban a szívócsövekben, a levegőszűrőben, a szíváshangtompítóban vagy a fordulatszám-korlátozó berendezésben (ha van ilyen) kell mérni. |
| --- | --- |

3.3.

A szívási nyomásesést áramlásirányban a szívócsövekben, a levegőszűrőben, a szíváshangtompítóban vagy a fordulatszám-korlátozó berendezésben (ha van ilyen) kell mérni.

| 3.4. | Az abszolút nyomást a kompresszor és (ha van) a hőcserélő után a motorba való belépés helyén a szívócsőben, valamint minden más olyan ponton kell mérni, ahol a korrekciós tényező kiszámításához szükség van a nyomás mérésére. |
| --- | --- |

3.4.

Az abszolút nyomást a kompresszor és (ha van) a hőcserélő után a motorba való belépés helyén a szívócsőben, valamint minden más olyan ponton kell mérni, ahol a korrekciós tényező kiszámításához szükség van a nyomás mérésére.

| 3.5. | A kipufogási ellennyomást a kipufogó-gyűjtőcső (-csövek) kilépőkarimájától legalább három csőátmérőnyi távolságra lévő pontban és áramlásirányban a turbófeltöltő(k)ben (ha van ilyen) kell mérni. Meg kell határozni a mérési pontokat. |
| --- | --- |

3.5.

A kipufogási ellennyomást a kipufogó-gyűjtőcső (-csövek) kilépőkarimájától legalább három csőátmérőnyi távolságra lévő pontban és áramlásirányban a turbófeltöltő(k)ben (ha van ilyen) kell mérni. Meg kell határozni a mérési pontokat.

| 3.6. | Az adatfelvételt csak akkor szabad elkezdeni, amikor a nyomaték, a fordulatszám és a hőmérséklet legalább egy percen keresztül gyakorlatilag stabil maradt. |
| --- | --- |

3.6.

Az adatfelvételt csak akkor szabad elkezdeni, amikor a nyomaték, a fordulatszám és a hőmérséklet legalább egy percen keresztül gyakorlatilag stabil maradt.

| 3.7. | Egy menet vagy leolvasás során a motor fordulatszáma legfeljebb ±1 százalék vagy ± 10 min értékkel (amelyik nagyobb) térhet el a kiválasztott fordulatszámtól. |
| --- | --- |

3.7.

Egy menet vagy leolvasás során a motor fordulatszáma legfeljebb ±1 százalék vagy ± 10 min értékkel (amelyik nagyobb) térhet el a kiválasztott fordulatszámtól.

| 3.8. | A fékterhelési, üzemanyag-fogyasztási és belépőlevegő-hőmérsékleti adatokat egyidejűleg kell leolvasni két stabilizálódott, egymást követő érték átlagaként, amely a fékterhelés esetében legfeljebb 2 százalékkal térhet el egymástól. |
| --- | --- |

3.8.

A fékterhelési, üzemanyag-fogyasztási és belépőlevegő-hőmérsékleti adatokat egyidejűleg kell leolvasni két stabilizálódott, egymást követő érték átlagaként, amely a fékterhelés esetében legfeljebb 2 százalékkal térhet el egymástól.

| 3.9. | A hűtőközeg kilépő hőmérsékletét a gyártó által meghatározott értéken kell tartani.
  Ha a gyártó nem határozott meg ilyen hőmérsékletet, annak értéke 353 K ± 5 K. Léghűtéses motoroknál a hőmérsékletet a gyártó által jelzett pontban a gyártó által a referenciaviszonyokra meghatározott maximumértéktől számított + 0/–20 K értéken belül kell tartani. |
| --- | --- |

3.9.

A hűtőközeg kilépő hőmérsékletét a gyártó által meghatározott értéken kell tartani.

Ha a gyártó nem határozott meg ilyen hőmérsékletet, annak értéke 353 K ± 5 K. Léghűtéses motoroknál a hőmérsékletet a gyártó által jelzett pontban a gyártó által a referenciaviszonyokra meghatározott maximumértéktől számított + 0/–20 K értéken belül kell tartani.

| 3.10. | Kompressziós gyújtású motorok esetén az üzemanyag hőmérsékletét az üzemanyaginjektáló szivattyú bemeneténél kell mérni és 306–316 K (33–43 °C) közötti tartományban kell tartani; szikragyújtású motorok esetén az üzemanyag hőmérsékletét a karburátor vagy üzemanyaginjektáló rendszer bemenetéhez lehető legközelebb kell mérni, és 293–303 K (20–30 °C) közötti tartományban kell tartani. |
| --- | --- |

3.10.

Kompressziós gyújtású motorok esetén az üzemanyag hőmérsékletét az üzemanyaginjektáló szivattyú bemeneténél kell mérni és 306–316 K (33–43 °C) közötti tartományban kell tartani; szikragyújtású motorok esetén az üzemanyag hőmérsékletét a karburátor vagy üzemanyaginjektáló rendszer bemenetéhez lehető legközelebb kell mérni, és 293–303 K (20–30 °C) közötti tartományban kell tartani.

| 3.11. | A kenőolaj olajszivattyúban vagy a tekercshűtő kimeneténél (ha van ilyen) mért hőmérsékletét a motor gyártója által megadott határértékeken belül kell tartani. |
| --- | --- |

3.11.

A kenőolaj olajszivattyúban vagy a tekercshűtő kimeneténél (ha van ilyen) mért hőmérsékletét a motor gyártója által megadott határértékeken belül kell tartani.

| 3.12. | Szükség esetén kiegészítő szabályozórendszer használható a hőmérsékletnek az e melléklet fenti 3.9., 3.10. és 3.11. szakaszában meghatározott határértékeken belül tartásához. |
| --- | --- |

3.12.

Szükség esetén kiegészítő szabályozórendszer használható a hőmérsékletnek az e melléklet fenti 3.9., 3.10. és 3.11. szakaszában meghatározott határértékeken belül tartásához.

4.   A MÉRÉSEK PONTOSSÁGA

| 4.1. | Nyomaték: a mért nyomaték ± 1 százaléka. A nyomatékmérő rendszert a súrlódási veszteség figyelembevétele érdekében kalibrálni kell. A fékpad mérési tartományának alsó felében a pontosság a mért nyomaték ± 2 százaléka lehet. |
| --- | --- |

4.1.

Nyomaték: a mért nyomaték ± 1 százaléka. A nyomatékmérő rendszert a súrlódási veszteség figyelembevétele érdekében kalibrálni kell. A fékpad mérési tartományának alsó felében a pontosság a mért nyomaték ± 2 százaléka lehet.

| 4.2. | A motor fordulatszáma: a mért fordulatszám ± 0,5 százaléka. |
| --- | --- |

4.2.

A motor fordulatszáma: a mért fordulatszám ± 0,5 százaléka.

| 4.3. | Üzemanyag-fogyasztás: a mért fogyasztás ± 1 százaléka. |
| --- | --- |

4.3.

Üzemanyag-fogyasztás: a mért fogyasztás ± 1 százaléka.

| 4.4. | Az üzemanyag hőmérséklete: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4.

Az üzemanyag hőmérséklete: ± 2 K.

| 4.5. | A motorba belépő levegő hőmérséklete: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.5.

A motorba belépő levegő hőmérséklete: ± 2 K.

| 4.6. | Légköri nyomás: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6.

Légköri nyomás: ± 100 Pa.

| 4.7. | Nyomás a bemeneti rendszerben: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7.

Nyomás a bemeneti rendszerben: ± 50 Pa.

| 4.8. | Kipufogórendszer ellennyomása: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8.

Kipufogórendszer ellennyomása: ± 200 Pa.

5.   TELJESÍTMÉNYKORREKCIÓS TÉNYEZŐK

5.1.   Fogalommeghatározás

A teljesítménykorrekciós tényező az alábbi 5.2. szakaszban előírt légköri referenciaviszonyok melletti motorteljesítmény meghatározására alkalmazott együttható.

Po = α P

ahol:

| Po | a korrigált teljesítmény (azaz a légköri referenciaviszonyok melletti teljesítmény); |
| --- | --- |
| α | a korrekciós tényező (αa vagy αd); |
| P | a mért teljesítmény (vizsgálati teljesítmény). |

Po

a korrigált teljesítmény (azaz a légköri referenciaviszonyok melletti teljesítmény);

α

a korrekciós tényező (αa vagy αd);

P

a mért teljesítmény (vizsgálati teljesítmény).

5.2.   Légköri referenciaviszonyok

5.2.1.   Hőmérséklet (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Száraz nyomás (Pso): 99 kPa

A száraz nyomás értéke 100 kPa teljes nyomáson és 1 kPa vízgőznyomáson alapul.

5.3.   Vizsgálati légköri viszonyok

A vizsgálat során a légköri viszonyoknak meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:

5.3.1.   Hőmérséklet (T)

| Szikragyújtású motorok esetében | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Kompressziós gyújtású motorok esetében | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Szikragyújtású motorok esetében

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Kompressziós gyújtású motorok esetében

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2.   Nyomás (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Az αa és αd korrekciós tényező meghatározása (13)

5.4.1.   Feltöltés nélküli vagy feltöltéses szikragyújtású motorok

Az αa korrekciós tényező a következő képlettel számítható ki:

Formula

ahol:

| ps | a kilopascalban (kPa) kifejezett teljes száraz légköri nyomás, azaz a teljes légköri nyomás és a vízgőznyomás különbsége; |
| --- | --- |
| T | a motor által beszívott levegő kelvinben (K) kifejezett abszolút hőmérséklete. |

ps

a kilopascalban (kPa) kifejezett teljes száraz légköri nyomás, azaz a teljes légköri nyomás és a vízgőznyomás különbsége;

T

a motor által beszívott levegő kelvinben (K) kifejezett abszolút hőmérséklete.

A laboratóriumban teljesítendő feltételek

A mérés akkor érvényes, ha a korrekciós tényezőre igaz, hogy:

0,96 ≤ αa ≤ 1,06

E határértékek túllépése esetén a mérési jegyzőkönyvben a kapott korrigált értéket meg kell adni és a vizsgálat körülményeit (hőmérséklet és nyomás) pontosan meg kell határozni.

5.4.2.   Kompressziós gyújtású motorok – az αd tényező

Kompressziós gyújtású motorok esetén az állandó üzemanyagáram melletti teljesítménykorrekciós tényező (αd) a következő képlettel számítható ki:

αd = (fa)fm

ahol:

| fa | a légköri tényező; |
| --- | --- |
| fm | az adott motortípusra és beállításra jellemző paraméter. |

fa

a légköri tényező;

fm

az adott motortípusra és beállításra jellemző paraméter.

5.4.2.1.   Az fa légköri tényező

Ez a tényező a környezeti feltételeknek (nyomás, hőmérséklet és páratartalom) a motor által beszívott levegőre gyakorolt hatását fejezi ki. A légköri tényező képlete motortípusonként különböző.

5.4.2.1.1.   Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok

Formula

5.4.2.1.2.   Turbófeltöltésű motorok a feltöltő levegő hűtésével vagy anélkül

Formula

5.4.2.2.   Az fm motortényező

Az fm a qc (korrigált üzemanyagáram) függvénye az alábbiak szerint:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  és |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

és

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

ahol:

| q | a teljes hengerenkénti lökettérfogat egy literére számított, milligrammban kifejezett ciklusonkénti üzemanyagáram (mg/(lx ciklus)); |
| --- | --- |
| r | a kompresszor kimeneténél és bemeneténél fennálló nyomás hányadosa (r = 1 a feltöltés nélküli motoroknál). |

q

a teljes hengerenkénti lökettérfogat egy literére számított, milligrammban kifejezett ciklusonkénti üzemanyagáram (mg/(lx ciklus));

r

a kompresszor kimeneténél és bemeneténél fennálló nyomás hányadosa (r = 1 a feltöltés nélküli motoroknál).

Ez a képlet a 37,2 mg/(l x ciklus) és 65 mg/(l x ciklus) közötti tartományba eső qc érték esetén érvényes.

Ha a qc értéke alacsonyabb, mint 37,2 mg/(l x ciklus), 0,2 fm állandó értékkel (fm = 0,2) kell számolni.

Ha a qc értéke magasabb, mint 65 mg/(l x ciklus), 1,2 fm állandó értékkel (fm = 1,2) kell számolni (lásd az ábrát).

Image

5.4.2.3.   A laboratóriumban teljesítendő feltételek

A mérés akkor érvényes, ha az αa korrekciós tényezőkre igaz, hogy:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

E határértékek túllépése esetén a mérési jegyzőkönyvben a kapott korrigált értéket meg kell adni és a vizsgálat körülményeit (hőmérséklet és nyomás) pontosan meg kell határozni.

---

(1)  Az alábbi esetekben a rendeltetésszerű használatnak megfelelően be kell szerelni a teljes levegőbevezető rendszert:

| i. | amennyiben fennáll az esély, hogy az érzékelhető hatást gyakorolhat a motor teljesítményére; |
| --- | --- |

i.

amennyiben fennáll az esély, hogy az érzékelhető hatást gyakorolhat a motor teljesítményére;

| ii. | feltöltés nélküli szikragyújtású motorok esetén; |
| --- | --- |

ii.

feltöltés nélküli szikragyújtású motorok esetén;

| iii. | amennyiben a gyártó utasítása szerint ezt meg kell tenni. |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a gyártó utasítása szerint ezt meg kell tenni.

Eltérő esetben egyenértékű rendszer használható, és ellenőrizni kell, hogy a szívási nyomás nem tér-e el 100 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által a tiszta levegőszűrőre meghatározott felső határértéktől.

(2)  Az alábbi esetekben a rendeltetésszerű használatnak megfelelően be kell szerelni a teljes kipufogórendszert:

| i. | amennyiben fennáll az esély, hogy az érzékelhető hatást gyakorolhat a motor teljesítményére; |
| --- | --- |

i.

amennyiben fennáll az esély, hogy az érzékelhető hatást gyakorolhat a motor teljesítményére;

| ii. | feltöltés nélküli szikragyújtású motorok esetén; |
| --- | --- |

ii.

feltöltés nélküli szikragyújtású motorok esetén;

| iii. | amennyiben a gyártó utasítása szerint ezt meg kell tenni. |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a gyártó utasítása szerint ezt meg kell tenni.

Eltérő esetben egyenértékű rendszer szerelhető be, feltéve, ha a mért nyomás nem tér el 1 000 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által meghatározott felső határértéktől.

(3)  Ha a motorhoz kipufogófék tartozik, a fojtószelepet teljesen nyitott állásban kell rögzíteni.

(4)  Az üzemanyag áramlási nyomását szükség esetén ki lehet igazítani oly módon, hogy reprodukálható legyen a motor adott alkalmazása esetén fennálló nyomás (különösen „üzemanyag-visszakeringtető” rendszer használata esetén).

(5)  A levegőbeszívó szelep az injektáló szivattyú pneumatikus vezérlésének szabályozószelepe. Az üzemanyag-injektáló berendezés vezérlése más olyan eszközöket is tartalmazhat, amelyek befolyásolják a befecskendezett üzemanyag mennyiségét.

(6)  A hűtőfolyadékot kizárólag a motor vízszivattyúja keringtetheti. A folyadékhűtést külső hűtőkör is végezheti oly módon, hogy e kör nyomásvesztesége és a szivattyú szívócsonkjánál mért nyomás érdemben azonos maradjon a motor hűtőrendszerének értékeivel.

(7)  A termosztát teljesen nyitott állásban rögzíthető.

(8)  Amennyiben a méréshez hűtőventilátort vagy fúvót szerelnek fel, a felvett teljesítményt hozzá kell adni az eredményekhez, kivéve azokat a motorokat, amelyeknél az ilyen segédberendezések a motor szerves részét képezik (azaz a léghűtéses motorok közvetlenül a forgattyús henger végére rögzített hűtőventilátorait). A ventilátor vagy fúvó teljesítményét a vizsgálathoz használt fordulatszámon határozzák meg szabványos jellemzőkön alapuló számítás vagy gyakorlati mérés útján.

(9)  A generátor legkisebb teljesítménye: a generátor villamos teljesítménye a motor működéséhez nélkülözhetetlen segédberendezések működtetéséhez szükséges mértékre korlátozódik. Ha akkumulátorra való csatlakoztatás szükséges, teljesen feltöltött és jó állapotú akkumulátort kell használni.

(10)  A feltöltőlevegő-hűtéssel rendelkező motorokat feltöltőlevegő-hűtés mellett kell vizsgálni függetlenül attól, hogy folyadék- vagy léghűtésesek, de ha a gyártó jobbnak látja, a levegőhűtőt a próbapadon elhelyezett rendszerrel lehet helyettesíteni. A próbapadon a teljesítmény mérését mindkét esetben, minden fordulatszámon a motorlevegőnek a feltöltőlevegő-hűtőn keresztüli azon legnagyobb nyomásesése és legkisebb hőmérsékletesése mellett kell végezni, amelyet a gyártó meghatároz.

(11)  Ilyen lehet például a kipufogógáz-visszavezetés (EGR rendszer), a katalizátoros konverter, a termikus reaktor, a másodlagos levegőellátási rendszer és az üzemanyag elpárolgását megakadályozó rendszer.

(12)  Az elektromos vagy más indítórendszerek meghajtását a próbapadról kell biztosítani.

(13)  A vizsgálatok olyan légkondicionált mérőhelyiségben végezhetők el, ahol mód van a légköri viszonyok szabályozására.

Automatikus levegőhőmérséklet-szabályozóval ellátott motorok esetén, ha a berendezés olyan kiképzésű, hogy 25 °C hőmérsékleten, teljes terhelésnél melegített levegő hozzáadására nincs szükség, a vizsgálatot a berendezés teljes lezárása mellett kell elvégezni. Ha a berendezés 25 °C-on még üzemel, a vizsgálatot rendeltetésszerűen működő berendezéssel kell elvégezni, és a korrekciós tényezőben a hőmérsékletet megadó elem kitevőjét nullának kell venni (azaz nincsen hőmérséklet-korrekció).

FÜGGELÉK

A MOTOR HASZNOS TELJESÍTMÉNYÉT MÉRŐ VIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

Ezt a nyomtatványt a mérést végző laboratórium tölti ki.

1.   TESZTELÉSI FELTÉTELEK

| 1.1. | A kipufogórendszer-ellennyomás mérési pontjának helye |
| --- | --- |

1.1.

A kipufogórendszer-ellennyomás mérési pontjának helye

| 1.2. | A szívási nyomásesés mérési pontjának helye |
| --- | --- |

1.2.

A szívási nyomásesés mérési pontjának helye

| 1.3. | A fékpad jellemzői |
| --- | --- |

1.3.

A fékpad jellemzői

| 1.3.1. | Gyártmány: ... Modell: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

Gyártmány: ... Modell: ...

| 1.3.2. | Típus: ... |
| --- | --- |

1.3.2.

Típus: ...

2.   ÜZEMANYAG

| 2.1. | Folyékony üzemanyaggal működő szikragyújtású motor |
| --- | --- |

2.1.

Folyékony üzemanyaggal működő szikragyújtású motor

| 2.1.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

2.1.1.

Gyártmány: ...

| 2.1.2. | Leírás: ... |
| --- | --- |

2.1.2.

Leírás: ...

| 2.1.3. | Kopogásgátló adalék (ólom stb.): ... |
| --- | --- |

2.1.3.

Kopogásgátló adalék (ólom stb.): ...

| 2.1.3.1. | Típus: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Típus: ...

| 2.1.3.2. | Tartalom: ...mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Tartalom: ...mg/l

| 2.1.4. | RON oktánszám: ... (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4.

RON oktánszám: ... (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1. | Sűrűség: ... g/cm3 288 K-en |
| --- | --- |

2.1.4.1.

Sűrűség: ... g/cm3 288 K-en

| 2.1.4.2. | Alsó fűtőérték: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Alsó fűtőérték: ...kJ/kg

| 2.2. | Gáznemű üzemanyaggal működő szikragyújtású motor |
| --- | --- |

2.2.

Gáznemű üzemanyaggal működő szikragyújtású motor

| 2.2.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

2.2.1.

Gyártmány: ...

| 2.2.2. | Leírás: ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Leírás: ...

| 2.2.3. | Tárolási nyomás: ... bar |
| --- | --- |

2.2.3.

Tárolási nyomás: ... bar

| 2.2.4. | Használati nyomás: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4.

Használati nyomás: ... bar

| 2.2.5. | Alsó fűtőérték: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5.

Alsó fűtőérték: ...kJ/kg

| 2.3. | Gáznemű üzemanyaggal működő kompressziós gyújtású motor |
| --- | --- |

2.3.

Gáznemű üzemanyaggal működő kompressziós gyújtású motor

| 2.3.1. | Adagolórendszer: gáz |
| --- | --- |

2.3.1.

Adagolórendszer: gáz

| 2.3.2. | A felhasznált gáz: ... |
| --- | --- |

2.3.2.

A felhasznált gáz: ...

| 2.3.3. | Olaj/gáz arány: ... |
| --- | --- |

2.3.3.

Olaj/gáz arány: ...

| 2.3.4. | Alsó fűtőérték: ... |
| --- | --- |

2.3.4.

Alsó fűtőérték: ...

| 2.4. | Folyékony üzemanyaggal működő kompressziós gyújtású motor |
| --- | --- |

2.4.

Folyékony üzemanyaggal működő kompressziós gyújtású motor

| 2.4.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

2.4.1.

Gyártmány: ...

| 2.4.2. | A felhasznált üzemanyag: ... |
| --- | --- |

2.4.2.

A felhasznált üzemanyag: ...

| 2.4.3. | Cetánszám (ASTM D 976-71): ... |
| --- | --- |

2.4.3.

Cetánszám (ASTM D 976-71): ...

| 2.4.4. | Sűrűség: ... g/cm3 288 K-en |
| --- | --- |

2.4.4.

Sűrűség: ... g/cm3 288 K-en

| 2.4.5. | Alsó fűtőérték: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5.

Alsó fűtőérték: ...kJ/kg

3.   KENŐANYAG

| 3.1. | Gyártmány: ... |
| --- | --- |

3.1.

Gyártmány: ...

| 3.2. | Leírás: ... |
| --- | --- |

3.2.

Leírás: ...

| 3.3. | SAE-viszkozitás: ... |
| --- | --- |

3.3.

SAE-viszkozitás: ...

Részletes mérési eredmények (1)

| Fordulatszám (min– 1) | | |
| --- | --- | --- |
| Mért nyomaték (Nm) | | |
| Mért teljesítmény (kW) | | |
| Mért üzemanyagáram (g/h) | | |
| Légköri nyomás (kPa) | | |
| Vízgőznyomás (kPa) | | |
| A belépő levegő hőmérséklete (K) | | |
| A 1. táblázaton túl alkalmazott segédberendezések miatt hozzáadandó teljesítmény (kW) | 1. sz.
  2. sz.
  3. sz. | | |
| Összesen (kW) | |
| Teljesítménykorrekciós tényező | | |
| Korrigált fékteljesítmény (kW) | | |
| Hasznos teljesítmény (kW) | | |
| Hasznos nyomaték (Nm) | | |
| Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh) (2) | | |
| A kilépő hűtőfolyadék hőmérséklete (K) | | |
| A kenőolaj hőmérséklete a mérési pontban (K) | | |
| A levegő hőmérséklete a feltöltő után (K) (3) | | |
| Az injektálószivattyúba belépő üzemanyag hőmérséklete (K) | | |
| A levegő hőmérséklete a feltöltőlevegő-hűtő után (K) (3) | | |
| Nyomás a feltöltő után (kPa) | | |
| Nyomás a feltöltőlevegő-hűtő után (kPa) | | |
| Szívási nyomásesés (Pa) | | |
| Kipufogórendszer ellennyomása (Pa) | | |
| Üzemanyag-szállítás (mm3/löket vagy ciklus) (3) | | |

Fordulatszám (min– 1)

Mért nyomaték (Nm)

Mért teljesítmény (kW)

Mért üzemanyagáram (g/h)

Légköri nyomás (kPa)

Vízgőznyomás (kPa)

A belépő levegő hőmérséklete (K)

A 1. táblázaton túl alkalmazott segédberendezések miatt hozzáadandó teljesítmény (kW)

1. sz.

2. sz.

3. sz.

Összesen (kW)

Teljesítménykorrekciós tényező

Korrigált fékteljesítmény (kW)

Hasznos teljesítmény (kW)

Hasznos nyomaték (Nm)

Korrigált fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh) (2)

A kilépő hűtőfolyadék hőmérséklete (K)

A kenőolaj hőmérséklete a mérési pontban (K)

A levegő hőmérséklete a feltöltő után (K) (3)

Az injektálószivattyúba belépő üzemanyag hőmérséklete (K)

A levegő hőmérséklete a feltöltőlevegő-hűtő után (K) (3)

Nyomás a feltöltő után (kPa)

Nyomás a feltöltőlevegő-hűtő után (kPa)

Szívási nyomásesés (Pa)

Kipufogórendszer ellennyomása (Pa)

Üzemanyag-szállítás (mm3/löket vagy ciklus) (3)

---

(1)  A hasznos teljesítmény és a hasznos nyomaték jelleggörbéjét a motor fordulatszámának függvényében kell megrajzolni.

(2)  A kompressziós gyújtású és a szikragyújtású motor hasznos teljesítményéből számítva, szikragyújtású motor esetén a teljesítménykorrekciós tényezővel szorozva.

(3)  A nem kívánt rész törlendő.

---

5. MELLÉKLET

A MOTORCSALÁD ALAPVETŐ JELLEMZŐI

1.   A MOTORCSALÁDOT MEGHATÁROZÓ PARAMÉTEREK

A motorcsalád olyan alapvető tervezési paraméterek alapján határozható meg, amelyek a motorcsaládba tartozó motorokban közösek. Néhány esetben kölcsönhatás lehet a paraméterek között. Ezeket a hatásokat is figyelembe kell venni, hogy csak hasonló károsanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendelkező motorok kerüljenek be egyazon motorcsaládba.

Ahhoz, hogy a motorok egy motorcsaládba tartozónak legyenek tekinthetők, a következő tervezési alapparamétereknek kell közösnek lenniük:

| 1.1. | Munkaciklus | négyütemű |
| --- | --- | --- |

1.1.

Munkaciklus

négyütemű

| | kétütemű |
| --- | --- |

kétütemű

| 1.2. | Hűtőközeg: | levegő |
| --- | --- | --- |

1.2.

Hűtőközeg:

levegő

| | víz |
| --- | --- |

víz

| | olaj |
| --- | --- |

olaj

| 1.3. | Az egyes hengerek lökettérfogata
  Az egyes hengerek űrtartalma a motorcsaládon belüli legnagyobb hengerűrtartalom 85 és 100 %-a között |
| --- | --- |

1.3.

Az egyes hengerek lökettérfogata

Az egyes hengerek űrtartalma a motorcsaládon belüli legnagyobb hengerűrtartalom 85 és 100 %-a között

| 1.4. | A levegőbeszívás módja | feltöltés nélküli
  feltöltés |
| --- | --- | --- |

1.4.

A levegőbeszívás módja

feltöltés nélküli

feltöltés

| 1.5. | Az üzemanyag típusa | dízel |
| --- | --- | --- |

1.5.

Az üzemanyag típusa

dízel

| | benzin |
| --- | --- |

benzin

| | gáznemű üzemanyag (földgáz vagy PB-gáz) |
| --- | --- |

gáznemű üzemanyag (földgáz vagy PB-gáz)

| 1.6. | Az égéstér típusa/kialakítása | előkamrás |
| --- | --- | --- |

1.6.

Az égéstér típusa/kialakítása

előkamrás

| | örvénykamrás |
| --- | --- |

örvénykamrás

| | nyitott |
| --- | --- |

nyitott

| 1.7. | Szelepek és furatok – elrendezés, méret és darabszám | hengerfej |
| --- | --- | --- |

1.7.

Szelepek és furatok – elrendezés, méret és darabszám

hengerfej

| | hengerfal |
| --- | --- |

hengerfal

| | forgattyúház |
| --- | --- |

forgattyúház

| 1.8. | Üzemanyagrendszer






  1.8.1. | Kompressziós gyújtású motorok esetében: | szivattyús befecskendezés |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.

Üzemanyagrendszer

1.8.1.

Kompressziós gyújtású motorok esetében:

szivattyús befecskendezés

| | soros szivattyú |
| --- | --- |

soros szivattyú

| | adagolószivattyú |
| --- | --- |

adagolószivattyú

| | egyedi befecskendezés |
| --- | --- |

egyedi befecskendezés

| | szivattyú-fúvóka rendszer |
| --- | --- |

szivattyú-fúvóka rendszer

| 1.8.2. | Szikragyújtású motorok esetében: | karburátor |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Szikragyújtású motorok esetében:

karburátor

| | közvetett üzemanyag-injektálás |
| --- | --- |

közvetett üzemanyag-injektálás

| | közvetlen injektálás |
| --- | --- |

közvetlen injektálás

| 1.9. | Egyéb jellemzők | kipufogógáz-visszavezetés |
| --- | --- | --- |

1.9.

Egyéb jellemzők

kipufogógáz-visszavezetés

| | víz/emulzió injektálása |
| --- | --- |

víz/emulzió injektálása

| | levegőinjektálás |
| --- | --- |

levegőinjektálás

| | feltöltőlevegő-hűtőrendszer |
| --- | --- |

feltöltőlevegő-hűtőrendszer

| 1.10. | Kipufogógáz-utókezelés | oxidációs katalizátor |
| --- | --- | --- |

1.10.

Kipufogógáz-utókezelés

oxidációs katalizátor

| | redukáló katalizátor |
| --- | --- |

redukáló katalizátor

| | hőreaktor |
| --- | --- |

hőreaktor

| | részecskecsapda |
| --- | --- |

részecskecsapda

2.   AZ ALAPMOTOR KIVÁLASZTÁSA

| 2.1. | Dízelmotorok esetén az alapmotor motorcsaládból való kiválasztásának elsődleges kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál.
  Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsaládot egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. A jóváhagyó hatóság ekkor egy további motort is kiválaszthat a vizsgálathoz. |
| --- | --- |

2.1.

Dízelmotorok esetén az alapmotor motorcsaládból való kiválasztásának elsődleges kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott, a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál.

Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a motorcsaládot egy másik motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. A jóváhagyó hatóság ekkor egy további motort is kiválaszthat a vizsgálathoz.

| 2.2. | Szikragyújtású motorok esetén az alapmotor motorcsaládból való kiválasztásának elsődleges kritériuma az üzemanyagáram (g/h). |
| --- | --- |

2.2.

Szikragyújtású motorok esetén az alapmotor motorcsaládból való kiválasztásának elsődleges kritériuma az üzemanyagáram (g/h).

---

6. MELLÉKLET

A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG ELLENŐRZÉSE

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

Ezek a követelmények összhangban vannak az ezen előírás 6.2. szakasza alapján a gyártás megfelelőségének ellenőrzése érdekében elvégzendő vizsgálatokkal.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

A vizsgálati eljárásoknak és a mérőműszereknek meg kell felelniük az ezen előírás 4. mellékletében foglaltaknak.

3.   A PRÓBADARABOK KIVÁLASZTÁSA

3.1.   Motortípus esetén

Ki kell választani egy motort. Ha az alábbi 5.1. szakaszban előírt vizsgálat során a motor nem bizonyul ezen előírás követelményei szerint megfelelőnek, akkor két további motort is meg kell vizsgálni.

3.2.   Motorcsalád esetén

Motorcsaládra adott jóváhagyás esetén a gyártásmegfelelőség ellenőrzését célzó vizsgálatokat a család egyik tagján (de nem az alapmotoron) kell elvégezni. Amennyiben a fenti vizsgálat sikertelen, a két további motornak is ugyanazon családtagtípushoz kell tartoznia.

4.   MÉRÉSI KRITÉRIUMOK

4.1.   Belső égésű motorok hasznos teljesítménye és fajlagos üzemanyag-fogyasztása

Kellő számú fordulatszámon kell mérést végezni annak érdekében, hogy a gyártó által ajánlott legkisebb és legnagyobb fordulatszám közötti tartományban – ezen előírás 2.9. és 2.11. szakaszának meghatározása szerint – megfelelően megállapítható legyen a teljesítmény-, nyomaték- és fajlagos üzemanyag-fogyasztási görbe.

A műszaki szolgálat által a vizsgált motoron mért értékek a görbe egyik mérési pontján sem térhetnek el a hasznos teljesítmény (nyomaték) esetében ± 5 százaléknál, illetve a fajlagos üzemanyag-fogyasztás esetében ± 10 százaléknál nagyobb mértékben, a fordulatszám ± 1,5 százalékos tűrése mellett.

5.   AZ EREDMÉNYEK ÉRTÉKELÉSE

Ha a 3. szakasz szerinti második és/vagy harmadik motor hasznos teljesítményére vagy üzemanyag-fogyasztására nem teljesülnek a fenti 4. szakasz követelményei, akkor úgy kell tekinteni, hogy a gyártás nem felel meg ezen előírás követelményeinek, és az előírás 7. szakaszának rendelkezései szerint kell eljárni.

---

7. MELLÉKLET

A REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI

1.   A referencia-üzemanyagként használt PB-gáz műszaki adatai

| Paraméter | Mértékegység | A üzemanyag határértékei | B üzemanyag határértékei | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső | alsó | felső |
| Motoroktánszám | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589, B. melléklet |
| Összetétel: | | | | | | |
| C3-tartalom | térfogat% | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4-tartalom | térfogat% | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefinek | térfogat% | | 12 | | 14 | |
| Bepárlási maradék | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Összes kéntartalom | ppm, tömeg (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Hidrogén-szulfid | — | | nincs | | nincs | ISO 8819 |
| Rézszalagos korrózió | osztályozás | | 1. osztály | | 1. osztály | ISO 6251 (2) |
| Víz 0 °C-on | | | mentes | | mentes | szemrevételezés |

Paraméter

Mértékegység

A üzemanyag határértékei

B üzemanyag határértékei

Mérési módszer

alsó

felső

alsó

felső

Motoroktánszám

1

92,5 (1)

92,5

EN 589, B. melléklet

Összetétel:

C3-tartalom

térfogat%

48

52

83

87

C4-tartalom

térfogat%

48

52

13

17

ISO 7941

Olefinek

térfogat%

12

14

Bepárlási maradék

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Összes kéntartalom

ppm, tömeg (1)

50

50

EN 24260

Hidrogén-szulfid

—

nincs

nincs

ISO 8819

Rézszalagos korrózió

osztályozás

1. osztály

1. osztály

ISO 6251 (2)

Víz 0 °C-on

mentes

mentes

szemrevételezés

2.   A referencia-üzemanyagként használt földgáz műszaki adatai

Az európai piacon kapható üzemanyagok két tartományba tartozhatnak:

| — | a H-tartomány, amelynek a szélső értékeit a GR és a G23 referencia-üzemanyag képviseli, |
| --- | --- |

—

a H-tartomány, amelynek a szélső értékeit a GR és a G23 referencia-üzemanyag képviseli,

| — | az L-tartomány, amelynek a szélső értékeit a G23 és a G25 referencia-üzemanyag képviseli. |
| --- | --- |

—

az L-tartomány, amelynek a szélső értékeit a G23 és a G25 referencia-üzemanyag képviseli.

A GR, G23 és G25 referencia-üzemanyagok jellemzőit az alábbi táblázatok foglalják össze:

GR referencia-üzemanyag

| Jellemzők | Mértékegység | Alap | Határértékek | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| Egyensúly (3) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Kéntartalom | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Jellemzők

Mértékegység

Alap

Határértékek

Mérési módszer

alsó

felső

Összetétel:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

Egyensúly (3)

mól%

—

—

1

ISO 6974

Kéntartalom

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

G23 referencia-üzemanyag

| Jellemzők | Mértékegység | Alap | Határértékek | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Egyensúly (5) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Kéntartalom | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Jellemzők

Mértékegység

Alap

Határértékek

Mérési módszer

alsó

felső

Összetétel:

Metán

92,5

91,5

93,5

Egyensúly (5)

mól%

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Kéntartalom

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

G25 referencia-üzemanyag

| Jellemzők | Mértékegység | Alap | Határértékek | Mérési módszer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Összetétel: | | | | | |
| Metán | | 86 | 84 | 88 | |
| Egyensúly (7) | mól% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Kéntartalom | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Jellemzők

Mértékegység

Alap

Határértékek

Mérési módszer

alsó

felső

Összetétel:

Metán

86

84

88

Egyensúly (7)

mól%

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Kéntartalom

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Referencia-üzemanyag szikragyújtású motorok esetében

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (2) | Mérési módszer | Kiadás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Kísérleti oktánszám (RON) | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Oktánszám (MON) | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Gőznyomás Reid szerint | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Desztilláció: | | | | | |
| — | kezdeti forráspont |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (2)

Mérési módszer

Kiadás

alsó

felső

Kísérleti oktánszám (RON)

95,0

—

EN 25164

1993

Oktánszám (MON)

85,0

—

EN 25163

1993

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Gőznyomás Reid szerint

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Desztilláció:

—

kezdeti forráspont

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | 100 °C-os frakció |
| --- | --- |

—

100 °C-os frakció

térfogatszázalék

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | 150 °C-os frakció |
| --- | --- |

—

150 °C-os frakció

térfogatszázalék

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | végforrpont |
| --- | --- |

—

végforrpont

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Maradék

százalék

—

2

EN-ISO 3405

Szénhidrogén-elemzés:

| — | olefinek |
| --- | --- |

—

olefinek

térfogatszázalék

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromás szénhidrogének (4) |
| --- | --- |

—

aromás szénhidrogének (4)

térfogatszázalék

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benzol |
| --- | --- |

—

benzol

térfogatszázalék

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | telített szénhidrogének |
| --- | --- |

—

telített szénhidrogének

—

egyensúly

ASTM D 1319

1995

Szén/hidrogén arány

jelentendő

jelentendő

Oxidációs stabilitás (5)

perc

480

—

EN-ISO 7536

1996

Oxigéntartalom (6)

tömegszázalék

—

2,3

EN 1601

1997

Gyantamaradék

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Kéntartalom (7)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Rézkorrózió 50 °C-on

—

1

EN-ISO 2160

1995

Ólomtartalom

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Foszfortartalom

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referencia-üzemanyag kompressziós gyújtású motorok esetében (1)

| | Határértékek és mértékegységek (2) | Mérési módszer |
| --- | --- | --- |
| Cetánszám (4) | minimum 45 (7) maximum 50 | ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C-on | minimum 835 kg/m3 maximum 845 kg/m3 (10) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Desztilláció (3) – 95 %-os frakció | maximum 370 °C | ISO 3405 |
| Viszkozitás 40 °C-on | minimum 2,5 mm2/s maximum 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Kéntartalom | minimum 0,1 tömeg% (9) maximum 0,2 tömeg% (8) | ISO 8754, EN 24260 |
| Lobbanáspont | minimum 55 °C | ISO 2719 |
| Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet | minimum – maximum + 5 °C | EN 116 |
| Rézkorrózió | maximum 1 | ISO 2160 |
| Conradson-szám (10 % DR) | maximum 0,3 tömeg% | ISO 10370 |
| Hamutartalom | maximum 0,01 tömeg% | ASTM D 482 (12) |
| Víztartalom | maximum 0,05 tömeg% | ASTM D 95, D 1744 |
| Közömbösítési szám (erős sav) | minimum 0,20 mg KOH/g | |
| Oxidációs stabilitás (5) | maximum 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Adalékok (6) | | |

Határértékek és mértékegységek (2)

Mérési módszer

Cetánszám (4)

minimum 45 (7) maximum 50

ISO 5165

Sűrűség 15 °C-on

minimum 835 kg/m3 maximum 845 kg/m3 (10)

ISO 3675, ASTM D 4052

Desztilláció (3) – 95 %-os frakció

maximum 370 °C

ISO 3405

Viszkozitás 40 °C-on

minimum 2,5 mm2/s maximum 3,5 mm2/s

ISO 3104

Kéntartalom

minimum 0,1 tömeg% (9) maximum 0,2 tömeg% (8)

ISO 8754, EN 24260

Lobbanáspont

minimum 55 °C

ISO 2719

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

minimum – maximum + 5 °C

EN 116

Rézkorrózió

maximum 1

ISO 2160

Conradson-szám (10 % DR)

maximum 0,3 tömeg%

ISO 10370

Hamutartalom

maximum 0,01 tömeg%

ASTM D 482 (12)

Víztartalom

maximum 0,05 tömeg%

ASTM D 95, D 1744

Közömbösítési szám (erős sav)

minimum 0,20 mg KOH/g

Oxidációs stabilitás (5)

maximum 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Adalékok (6)

Megjegyzések:

| (1) | Ha ki kell számítani egy motor vagy jármű termikus hatásfokát, az üzemanyag fűtőértékét az alábbi összefüggés alapján lehet kiszámítani:
  Fajlagos energia (fűtőérték) (nettó),
  MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 - (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x
  ahol:







  d | = | sűrűség 288 K-en (15 °C-on), |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | a víz tömegaránya (%/100), |
| y | = | a hamu tömegaránya (%/100), |
| s | = | a kén tömegaránya (%/100). |

(1)

Ha ki kell számítani egy motor vagy jármű termikus hatásfokát, az üzemanyag fűtőértékét az alábbi összefüggés alapján lehet kiszámítani:

Fajlagos energia (fűtőérték) (nettó),

MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 - (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x

ahol:

d

=

sűrűség 288 K-en (15 °C-on),

x

=

a víz tömegaránya (%/100),

y

=

a hamu tömegaránya (%/100),

s

=

a kén tömegaránya (%/100).

| (2) | A specifikációban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Alapkövetelmények kőolajtermékek minőségi vitáihoz” című ASTM D 3244 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.
  E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, akkor ennek eldöntéséhez az ASTM D 3244 szabvány előírásait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A specifikációban szereplő értékek „valódi értékek”. A határértékek megállapításánál az „Alapkövetelmények kőolajtermékek minőségi vitáihoz” című ASTM D 3244 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a legkisebb érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a felső és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R (R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe.

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül az üzemanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, akkor ennek eldöntéséhez az ASTM D 3244 szabvány előírásait kell alkalmazni.

| (3) | A feltüntetett értékek az elpárolgott mennyiséget jelzik (a visszanyert anyagot és a veszteséget együtt). |
| --- | --- |

(3)

A feltüntetett értékek az elpárolgott mennyiséget jelzik (a visszanyert anyagot és a veszteséget együtt).

| (4) | A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen.
  Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ASTM D 3244 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez. |
| --- | --- |

(4)

A cetánszám tartománya nincs összhangban azzal a követelménnyel, hogy a tartomány legalább 4R legyen.

Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ASTM D 3244 előírásait lehet használni az ilyen viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez.

| (5) | Az oxidációs stabilitás ellenőrzése mellett is szükséges lehet az eltarthatóság korlátozása. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

Az oxidációs stabilitás ellenőrzése mellett is szükséges lehet az eltarthatóság korlátozása. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

| (6) | A tüzelőanyag kizárólag közvetlen lepárlású vagy krakkolt szénhidrogén-összetevőket tartalmazhat; kénmentesítés megengedett. Nem tartalmazhat fémadalékot vagy cetánjavító adalékot. |
| --- | --- |

(6)

A tüzelőanyag kizárólag közvetlen lepárlású vagy krakkolt szénhidrogén-összetevőket tartalmazhat; kénmentesítés megengedett. Nem tartalmazhat fémadalékot vagy cetánjavító adalékot.

| (7) | Alacsonyabb érték is megengedhető, de ebben az esetben jelenteni kell a használt referencia-üzemanyag cetánszámát. |
| --- | --- |

(7)

Alacsonyabb érték is megengedhető, de ebben az esetben jelenteni kell a használt referencia-üzemanyag cetánszámát.

| (8) | Magasabb érték is megengedhető, de ebben az esetben jelenteni kell a használt referencia-üzemanyag kéntartalmát. |
| --- | --- |

(8)

Magasabb érték is megengedhető, de ebben az esetben jelenteni kell a használt referencia-üzemanyag kéntartalmát.

| (9) | Folyamatosan felülvizsgálandó a piaci tendenciák fényében. Kipufogógáz-utókezelés nélküli motor kezdeti jóváhagyásának céljából a kérelmező kérésére 0,05 tömegszázalék minimális kénszint engedhető meg, amely esetben a mért részecskeszintet felfelé kell korrigálni az üzemanyag kéntartalma vonatkozásában névlegesen meghatározott átlagos szintre (0,15 tömegszázalék), az alábbi egyenlet szerint:
  PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]
  ahol:







  PTadj | = | korrigált PT-érték (g/kWh), |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | mért súlyozott fajlagos részecske-kibocsátási érték (g/kWh), |
| SFC | = | az alábbi képlet szerint számított súlyozott fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh), |
| NSLF | = | a kéntartalom tömegarányára vonatkozó névleges specifikáció átlaga (azaz 0,15 %/100), |
| FSF | = | az üzemanyag kéntartalmának tömegaránya (%/100). |

(9)

Folyamatosan felülvizsgálandó a piaci tendenciák fényében. Kipufogógáz-utókezelés nélküli motor kezdeti jóváhagyásának céljából a kérelmező kérésére 0,05 tömegszázalék minimális kénszint engedhető meg, amely esetben a mért részecskeszintet felfelé kell korrigálni az üzemanyag kéntartalma vonatkozásában névlegesen meghatározott átlagos szintre (0,15 tömegszázalék), az alábbi egyenlet szerint:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

ahol:

PTadj

=

korrigált PT-érték (g/kWh),

PT

=

mért súlyozott fajlagos részecske-kibocsátási érték (g/kWh),

SFC

=

az alábbi képlet szerint számított súlyozott fajlagos üzemanyag-fogyasztás (g/kWh),

NSLF

=

a kéntartalom tömegarányára vonatkozó névleges specifikáció átlaga (azaz 0,15 %/100),

FSF

=

az üzemanyag kéntartalmának tömegaránya (%/100).

A súlyozott fajlagos üzemanyag-fogyasztás kiszámításának egyenlete:

Formula

ahol:

Pi = Pm,i + PAE,i

A gyártásmegfelelőség-értékelések 6. szakaszban leírt összeegyeztethetősége érdekében a követelményeknek a 0,1, illetve 0,2 tömegszázalékos határértékeknek megfelelő kéntartalmú referencia-üzemanyag használata mellett kell teljesülniük.

| (10) | 855 kg/m3-ig magasabb érték is megengedhető, de ebben az esetben jelenteni kell a használt referencia-üzemanyag sűrűségét. A gyártásmegfelelőség-értékelések 6. szakaszban leírt összeegyeztethetősége érdekében a követelményeknek a 835, illetve 845 kg/m3 határértékeknek megfelelő referencia-üzemanyag használata mellett kell teljesülniük. |
| --- | --- |

(10)

855 kg/m3-ig magasabb érték is megengedhető, de ebben az esetben jelenteni kell a használt referencia-üzemanyag sűrűségét. A gyártásmegfelelőség-értékelések 6. szakaszban leírt összeegyeztethetősége érdekében a követelményeknek a 835, illetve 845 kg/m3 határértékeknek megfelelő referencia-üzemanyag használata mellett kell teljesülniük.

| (11) | Az üzemanyagok minden jellemzője és határértéke folyamatosan felülvizsgálandó a piaci tendenciák fényében. |
| --- | --- |

(11)

Az üzemanyagok minden jellemzője és határértéke folyamatosan felülvizsgálandó a piaci tendenciák fényében.

| (12) | A végrehajtás napjától való hatállyal az EN/ISO 6245 szabvánnyal helyettesítendő. |
| --- | --- |

(12)

A végrehajtás napjától való hatállyal az EN/ISO 6245 szabvánnyal helyettesítendő.

---

(1)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

(2)  Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta korrodáló hatását a rézszalagra. Ezért az ilyen vegyületek felhasználása tilos, ha az kizárólag a mérés befolyásolása céljából történne.

(3)  Inert gázok + C2 +

(4)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

(5)  Inert gázok (N2-től eltérő) + C2 + C2 +

(6)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

(7)  Inert gázok (N2-től eltérő) + C2 + C2+

(8)  Az értéket normál állapotra (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa) kell meghatározni.

---