# Euroopa Liidu L 257/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.257.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 257 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide30. september 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.257.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 257

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide30. september 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 13 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurdamisega | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 86 – Põllumajandus- ja metsatraktorite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega | 197 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 106 – Põllutöömasinate ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted | 231 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 120 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega | 280 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 13 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurdamisega

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 86 – Põllumajandus- ja metsatraktorite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

197

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 106 – Põllutöömasinate ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted

231

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 120 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega

280

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 13 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite tüübikinnitust seoses pidurdamisega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

| | 10-seeria muudatuste 5. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. oktoober 2008 |
| --- | --- |

10-seeria muudatuste 5. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. oktoober 2008

| | 6. versiooni 1. parandus – jõustumiskuupäev: 10. märts 2009 |
| --- | --- |

6. versiooni 1. parandus – jõustumiskuupäev: 10. märts 2009

| | 6. versiooni 2. parandus – jõustumiskuupäev: 24. juuni 2009 |
| --- | --- |

6. versiooni 2. parandus – jõustumiskuupäev: 24. juuni 2009

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katsed |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi või pidurisüsteemi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa – | Käesoleva eeskirjaga hõlmamata pidurdusseadmed, seadmed ja tingimused |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi kinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või sõidukitüübi tootmise lõpetamist seoses pidurdamisega kooskõlas eeskirjaga nr 13 |
| --- | --- |

2. lisa –

| 2. lisa – 1. liide – | Sõiduki andmete loetelu eeskirja nr 90 kohaste tüübikinnituste jaoks |
| --- | --- |

2. lisa – 1. liide –

| 2. lisa – 2. liide – | Tüübikinnitustunnistus seoses sõiduki pidurdusseadmetega |
| --- | --- |

2. lisa – 2. liide –

| 3. lisa – | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Pidurite katsetamine ja pidurisüsteemide tõhusus |
| --- | --- |

4. lisa –

| 4. lisa – liide – | Aku laetuse taseme jälgimise kord |
| --- | --- |

4. lisa – liide –

| 5. lisa – | Teatavate ADRi kokkuleppes loetletud sõidukite suhtes kohaldatavad lisasätted |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Õhkpidurisüsteemidega varustatud sõidukite reaktsiooniaja mõõtmise meetod |
| --- | --- |

6. lisa –

| 6. lisa – liide – | Simulaatori näidised |
| --- | --- |

6. lisa – liide –

| 7. lisa – | Energiaallikaid ja energiasalvesteid (energia akumulaatoreid) käsitlevad sätted |
| --- | --- |

7. lisa –

| 8. lisa – | Vedruakuga pidurisüsteemidele esitatavate eritingimustega seotud sätted |
| --- | --- |

8. lisa –

| 9. lisa – | Pidurisilindrite mehaanilise lukustusseadmega varustatud seisupidurisüsteemidega seotud sätted |
| --- | --- |

9. lisa –

| 10. lisa – | Pidurduse jaotumine sõiduki telgede vahel ning vedukite ja haagiste omavahelise vastavuse nõuded |
| --- | --- |

10. lisa –

| 11. lisa – | Juhud, mil ei nõuta I ja/või II (või II A) või III tüübi katset |
| --- | --- |

11. lisa –

| 11. lisa – 1. liide – | I, II ja III tabel |
| --- | --- |

11. lisa – 1. liide –

| 11. lisa – 2. liide – | Haagise pidurite I ja III tüübi katsete alternatiivmeetodid |
| --- | --- |

11. lisa – 2. liide –

| 11. lisa – 3. liide – | Käesoleva lisa 2. liite punktidega 3.7.1 ja 3.7.2 ettenähtud katseprotokolli näidis |
| --- | --- |

11. lisa – 3. liide –

| 11. lisa – 4. liide – | Käesoleva lisa 2. liite punktiga 3.7.3 ettenähtud piduri alternatiivse automaatse reguleerimisseadme katseprotokolli näidis |
| --- | --- |

11. lisa – 4. liide –

| 12. lisa – | Inerts-(pealejooksu)pidurisüsteemidega varustatud sõidukite katsetamise tingimused |
| --- | --- |

12. lisa –

| 12. lisa – 1. liide – | Joonised 1–8 |
| --- | --- |

12. lisa – 1. liide –

| 12. lisa – 2. liide – | Pealejooksupidurisüsteemi juhtseadise katseprotokoll |
| --- | --- |

12. lisa – 2. liide –

| 12. lisa – 3. liide – | Piduri katseprotokoll |
| --- | --- |

12. lisa – 3. liide –

| 12. lisa – 4. liide – | Haagise pealejooksupiduri juhtseadise, ajami ja pidurite vastavuse katseprotokoll |
| --- | --- |

12. lisa – 4. liide –

| 13. lisa – | Mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud sõidukite katsetamisnõuded |
| --- | --- |

13. lisa –

| 13. lisa – 1. liide – | Tähised ja määratlused |
| --- | --- |

13. lisa – 1. liide –

| 13. lisa – 2. liide – | Haardumisvõime |
| --- | --- |

13. lisa – 2. liide –

| 13. lisa – 3. liide – | Pidurdustõhusus muutuva haardumisega pindadel |
| --- | --- |

13. lisa – 3. liide –

| 13. lisa – 4. liide – | Minimaalse haardumisega pinna valiku meetod |
| --- | --- |

13. lisa – 4. liide –

| 14. lisa – | Elektriliste pidurisüsteemidega haagiste katsetamise tingimused |
| --- | --- |

14. lisa –

| 14. lisa – liide – | Haagise pidurdusjõu väärtuse ning vedukist ja haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse ühilduvus (tühi- ja täismassiga haagis) |
| --- | --- |

14. lisa – liide –

| 15. lisa – | Piduri hõõrdkatete inertsdünamomeeterkatse |
| --- | --- |

15. lisa –

| 16. lisa – | (Reserveeritud) |
| --- | --- |

16. lisa –

| 17. lisa – | Elektriliste juhtahelatega varustatud sõidukite talitluse vastavuse hindamise katsemenetlus |
| --- | --- |

17. lisa –

| 18. lisa – | Sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektide suhtes kohaldatavad nõuded |
| --- | --- |

18. lisa –

| 19. lisa – | Haagise pidurdusosade tõhususe katsetamine |
| --- | --- |

19. lisa –

| 19. lisa – 1. liide – | Diafragma pidurikambrite tõendamisaruande vormi näidis |
| --- | --- |

19. lisa – 1. liide –

| 19. lisa – 2. liide – | Diafragma pidurikambrite katsetulemuste võrdlusandmete näidis |
| --- | --- |

19. lisa – 2. liide –

| 19. lisa – 3. liide – | Vedruakude tõendamisaruande vormi näidis |
| --- | --- |

19. lisa – 3. liide –

| 19. lisa – 4. liide – | Vedruakude katsetulemuste võrdlusandmete näidis |
| --- | --- |

19. lisa – 4. liide –

| 19. lisa – 5. liide – | Haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi teatis |
| --- | --- |

19. lisa – 5. liide –

| 19. lisa – 6. liide – | Haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi katseprotokoll |
| --- | --- |

19. lisa – 6. liide –

| 19. lisa – 7. liide – | Tähised ja määratlused |
| --- | --- |

19. lisa – 7. liide –

| 19. lisa – 8. liide – | Käesoleva lisa punktiga 4.4.2.9 ettenähtud teekatse dokumendi vormi näidis |
| --- | --- |

19. lisa – 8. liide –

| 20. lisa – | Haagiste tüübikinnituse alternatiivne kord |
| --- | --- |

20. lisa –

| 20. lisa – 1. liide – | Raskuskeskme kõrguse arvutamise meetod |
| --- | --- |

20. lisa – 1. liide –

| 20. lisa – 2. liide – | Punkti 3.2.1.5 kontrollgraafik – poolhaagised |
| --- | --- |

20. lisa – 2. liide –

| 20. lisa – 3. liide – | Punkti 3.2.1.6 kontrollgraafik – kesktelghaagised |
| --- | --- |

20. lisa – 3. liide –

| 20. lisa – 4. liide – | Punkti 3.2.1.7 kontrollgraafik – täishaagised |
| --- | --- |

20. lisa – 4. liide –

| 20. lisa – 5. liide – | Tähised ja määratlused |
| --- | --- |

20. lisa – 5. liide –

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse M2- M3-, N- ja O-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses pidurdamisega (2). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M2- M3-, N- ja O-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses pidurdamisega (2).

| 1.2. | Käesolev eeskiri ei hõlma:






  1.2.1. | sõidukeid, mille valmistajakiirus on kuni 25 km/h; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Käesolev eeskiri ei hõlma:

1.2.1.

sõidukeid, mille valmistajakiirus on kuni 25 km/h;

| 1.2.2. | haagiseid, mida ei tohi ühendada mootorsõidukiga, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h; |
| --- | --- |

1.2.2.

haagiseid, mida ei tohi ühendada mootorsõidukiga, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h;

| 1.2.3. | invaliididest sõidukijuhtidele kohandatud sõidukeid. |
| --- | --- |

1.2.3.

invaliididest sõidukijuhtidele kohandatud sõidukeid.

| 1.3. | Vastavalt käesoleva eeskirja kohaldatavatele sätetele ei hõlma käesolev eeskiri 1. lisas loetletud seadmeid, seadiseid, meetodeid ja tingimusi. |
| --- | --- |

1.3.

Vastavalt käesoleva eeskirja kohaldatavatele sätetele ei hõlma käesolev eeskiri 1. lisas loetletud seadmeid, seadiseid, meetodeid ja tingimusi.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi kinnitus seoses pidurdamisega; |
| --- | --- |

2.1.

„sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi kinnitus seoses pidurdamisega;

| 2.2. | „sõidukitüüp” – sõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:






  2.2.1. | mootorsõidukite korral:






  2.2.1.1. | sõiduki kategooria (vt punkt 1.1); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„sõidukitüüp” – sõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

2.2.1.

mootorsõidukite korral:

2.2.1.1.

sõiduki kategooria (vt punkt 1.1);

| 2.2.1.2. | täismass, nagu on määratletud punktis 2.16; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

täismass, nagu on määratletud punktis 2.16;

| 2.2.1.3. | massi jagunemine telgede vahel; |
| --- | --- |

2.2.1.3.

massi jagunemine telgede vahel;

| 2.2.1.4. | valmistajakiirus; |
| --- | --- |

2.2.1.4.

valmistajakiirus;

| 2.2.1.5. | eri tüüpi piduriseade, eriti haagise piduriseadme olemasolu või puudumine või elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi olemasolu; |
| --- | --- |

2.2.1.5.

eri tüüpi piduriseade, eriti haagise piduriseadme olemasolu või puudumine või elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi olemasolu;

| 2.2.1.6. | telgede arv ja paigutus; |
| --- | --- |

2.2.1.6.

telgede arv ja paigutus;

| 2.2.1.7. | mootoritüüp; |
| --- | --- |

2.2.1.7.

mootoritüüp;

| 2.2.1.8. | käikude arv ja nende ülekandearvud; |
| --- | --- |

2.2.1.8.

käikude arv ja nende ülekandearvud;

| 2.2.1.9. | peaülekande ülekandearv(ud); |
| --- | --- |

2.2.1.9.

peaülekande ülekandearv(ud);

| 2.2.1.10. | rehvi mõõtmed; |
| --- | --- |

2.2.1.10.

rehvi mõõtmed;

| 2.2.2. | haagiste korral:






  2.2.2.1. | sõiduki kategooria (vt punkt 1.1); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

haagiste korral:

2.2.2.1.

sõiduki kategooria (vt punkt 1.1);

| 2.2.2.2. | täismass, nagu on määratletud punktis 2.16; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

täismass, nagu on määratletud punktis 2.16;

| 2.2.2.3. | massi jagunemine telgede vahel; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

massi jagunemine telgede vahel;

| 2.2.2.4. | eri tüüpi piduriseade; |
| --- | --- |

2.2.2.4.

eri tüüpi piduriseade;

| 2.2.2.5. | telgede arv ja paigutus; |
| --- | --- |

2.2.2.5.

telgede arv ja paigutus;

| 2.2.2.6. | rehvi mõõtmed; |
| --- | --- |

2.2.2.6.

rehvi mõõtmed;

| 2.3. | „pidurisüsteem” – osade kombinatsioon, mille ülesanne on järk-järgult vähendada liikuva sõiduki kiirust või see peatada või hoida juba peatatud sõiduk seisvana. Kõnealused ülesanded on kindlaks määratud punktis 5.1.2. Süsteem koosneb juhtseadisest, ajamist ja tegelikust pidurist; |
| --- | --- |

2.3.

„pidurisüsteem” – osade kombinatsioon, mille ülesanne on järk-järgult vähendada liikuva sõiduki kiirust või see peatada või hoida juba peatatud sõiduk seisvana. Kõnealused ülesanded on kindlaks määratud punktis 5.1.2. Süsteem koosneb juhtseadisest, ajamist ja tegelikust pidurist;

| 2.4. | „juhtseadis” – juhi (või teatavate haagiste puhul juhi abi) poolt vahetult käitatav osa, mille abil varustatakse ajam pidurdamiseks või selle reguleerimiseks vajaliku energiaga. Kõnealune energia võib olla juhi lihasjõud või juhi poolt kontrollitavast muust allikast pärit energia või asjakohastel juhtudel haagise kineetiline energia või kõnealuste eri energialiikide kombinatsioon;






  2.4.1. | „käitamine” – nii juhtseadise käivitamine kui ka vabastamine; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„juhtseadis” – juhi (või teatavate haagiste puhul juhi abi) poolt vahetult käitatav osa, mille abil varustatakse ajam pidurdamiseks või selle reguleerimiseks vajaliku energiaga. Kõnealune energia võib olla juhi lihasjõud või juhi poolt kontrollitavast muust allikast pärit energia või asjakohastel juhtudel haagise kineetiline energia või kõnealuste eri energialiikide kombinatsioon;

2.4.1.

„käitamine” – nii juhtseadise käivitamine kui ka vabastamine;

| 2.5. | „piduriajam” – juhtseadise ja piduri vahel paiknev ning nende toimet ühendav osade kombinatsioon. Ajam võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi. Kui pidurdusjõud saadakse energiaallikast või energiaallika abil, mis ei sõltu juhist, siis loetakse ka süsteemis olev energiavaru ajami osaks.
  Ajamil on kaks sõltumatut funktsiooni: juhtimissignaali ülekanne ja energia ülekanne. Kui käesolevas eeskirjas kasutatakse terminit „ajam”, tähendab see nii juhtimisajamit kui ka energiaülekande ajamit. Vedukite ja haagiste vahelisi juhtahelaid ja toitetorustikke ei käsitata ajami osana;






  2.5.1. | „juhtimisajam” – ajami selliste osade kombinatsioon, mis kontrollivad pidurite tööd, sealhulgas juhtimisfunktsioon ja vajalik(ud) energiavaru(d); |
| --- | --- | --- |

2.5.

„piduriajam” – juhtseadise ja piduri vahel paiknev ning nende toimet ühendav osade kombinatsioon. Ajam võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi. Kui pidurdusjõud saadakse energiaallikast või energiaallika abil, mis ei sõltu juhist, siis loetakse ka süsteemis olev energiavaru ajami osaks.

Ajamil on kaks sõltumatut funktsiooni: juhtimissignaali ülekanne ja energia ülekanne. Kui käesolevas eeskirjas kasutatakse terminit „ajam”, tähendab see nii juhtimisajamit kui ka energiaülekande ajamit. Vedukite ja haagiste vahelisi juhtahelaid ja toitetorustikke ei käsitata ajami osana;

2.5.1.

„juhtimisajam” – ajami selliste osade kombinatsioon, mis kontrollivad pidurite tööd, sealhulgas juhtimisfunktsioon ja vajalik(ud) energiavaru(d);

| 2.5.2. | „energiaülekande ajam” – selliste osade kombinatsioon, mis varustavad pidureid tööks vajaliku energiaga, sealhulgas pidurite tööks vajalik(ud) energiavaru(d); |
| --- | --- |

2.5.2.

„energiaülekande ajam” – selliste osade kombinatsioon, mis varustavad pidureid tööks vajaliku energiaga, sealhulgas pidurite tööks vajalik(ud) energiavaru(d);

| 2.6. | „pidur” – osa, milles tekivad sõiduki liikumisele vastupidist mõju avaldavad jõud. Pidur võib olla hõõrdpidur (jõud tekitatakse sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa hõõrdumisel); elektriline pidur (jõu tekitaja on elektromagnetiline toime sõiduki kahe osa vahel, mis teineteise suhtes liiguvad, kuid ei puutu kokku); hüdropidur (jõud tekivad vedeliku toimel sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa vahel) või mootorpidur (pidurdusjõud tulenevad mootori pidurdamistoime kunstlikust suurenemisest, mis kantakse üle ratastele); |
| --- | --- |

2.6.

„pidur” – osa, milles tekivad sõiduki liikumisele vastupidist mõju avaldavad jõud. Pidur võib olla hõõrdpidur (jõud tekitatakse sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa hõõrdumisel); elektriline pidur (jõu tekitaja on elektromagnetiline toime sõiduki kahe osa vahel, mis teineteise suhtes liiguvad, kuid ei puutu kokku); hüdropidur (jõud tekivad vedeliku toimel sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa vahel) või mootorpidur (pidurdusjõud tulenevad mootori pidurdamistoime kunstlikust suurenemisest, mis kantakse üle ratastele);

| 2.7. | „pidurisüsteemide eri tüübid” – süsteemid, mis erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:






  2.7.1. | eri omadustega osad; |
| --- | --- | --- |

2.7.

„pidurisüsteemide eri tüübid” – süsteemid, mis erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:

2.7.1.

eri omadustega osad;

| 2.7.2. | osa, mis on valmistatud erinevate omadustega materjalidest või millel on erinev kuju või suurus; |
| --- | --- |

2.7.2.

osa, mis on valmistatud erinevate omadustega materjalidest või millel on erinev kuju või suurus;

| 2.7.3. | osade teistsugune koost; |
| --- | --- |

2.7.3.

osade teistsugune koost;

| 2.8. | „pidurisüsteemi osa” – üks üksikosadest, mis kokkumonteerituna moodustavad pidurisüsteemi; |
| --- | --- |

2.8.

„pidurisüsteemi osa” – üks üksikosadest, mis kokkumonteerituna moodustavad pidurisüsteemi;

| 2.9. | „ahelpidurdus” – autorongide pidurdus järgmiste omadustega seadeldise abil:






  2.9.1. | astmelistelt käitatav ainujuhtseadis, mille käitab juht juhiistmelt ühe liigutusega; |
| --- | --- | --- |

2.9.

„ahelpidurdus” – autorongide pidurdus järgmiste omadustega seadeldise abil:

2.9.1.

astmelistelt käitatav ainujuhtseadis, mille käitab juht juhiistmelt ühe liigutusega;

| 2.9.2. | autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse samast allikast (see võib olla juhi lihasenergia); |
| --- | --- |

2.9.2.

autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse samast allikast (see võib olla juhi lihasenergia);

| 2.9.3. | piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobiva ajanihkega pidurduse, olenemata nende asendist üksteise suhtes; |
| --- | --- |

2.9.3.

piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobiva ajanihkega pidurduse, olenemata nende asendist üksteise suhtes;

| 2.10. | „osapidurdus” – autorongide pidurdus järgmiste omadustega seadeldise abil:






  2.10.1. | astmelistelt käitatav ainujuhtseadis, mille käitab juht juhiistmelt ühe liigutusega; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„osapidurdus” – autorongide pidurdus järgmiste omadustega seadeldise abil:

2.10.1.

astmelistelt käitatav ainujuhtseadis, mille käitab juht juhiistmelt ühe liigutusega;

| 2.10.2. | autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse kahest eri allikast (üks nendest võib olla juhi lihasenergia); |
| --- | --- |

2.10.2.

autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse kahest eri allikast (üks nendest võib olla juhi lihasenergia);

| 2.10.3. | piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobiva ajanihkega pidurduse, olenemata nende asendist üksteise suhtes; |
| --- | --- |

2.10.3.

piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobiva ajanihkega pidurduse, olenemata nende asendist üksteise suhtes;

| 2.11. | „automaatpidurdus” – haagise või haagiste pidurdus, mis toimub automaatselt haagisega sõidukitest koosneva autorongi osa eraldumise korral, kaasa arvatud eraldumine haagise katkemisel, ilma et see mõjutaks autorongi ülejäänud osade pidurdustõhusust; |
| --- | --- |

2.11.

„automaatpidurdus” – haagise või haagiste pidurdus, mis toimub automaatselt haagisega sõidukitest koosneva autorongi osa eraldumise korral, kaasa arvatud eraldumine haagise katkemisel, ilma et see mõjutaks autorongi ülejäänud osade pidurdustõhusust;

| 2.12. | „pealejooksupidurdus” – pidurdamine jõudude abil, mis tekivad haagise liikumisel veduki suunas; |
| --- | --- |

2.12.

„pealejooksupidurdus” – pidurdamine jõudude abil, mis tekivad haagise liikumisel veduki suunas;

| 2.13. | „järjestikune ja reguleeritav pidurdus” – pidurdamine, mille kestel seadme tavapärases töövahemikus pidurite käitamisel (vt punkt 2.4.1):






  2.13.1. | saab juht juhtseadise abil igal ajal suurendada või vähendada pidurdusjõudu; |
| --- | --- | --- |

2.13.

„järjestikune ja reguleeritav pidurdus” – pidurdamine, mille kestel seadme tavapärases töövahemikus pidurite käitamisel (vt punkt 2.4.1):

2.13.1.

saab juht juhtseadise abil igal ajal suurendada või vähendada pidurdusjõudu;

| 2.13.2. | pidurdusjõud muutub proportsionaalselt juhtseadise rakendamisega (monotoonne funktsioon); ja |
| --- | --- |

2.13.2.

pidurdusjõud muutub proportsionaalselt juhtseadise rakendamisega (monotoonne funktsioon); ja

| 2.13.3. | pidurdusjõudu saab kergesti ja piisava täpsusega reguleerida; |
| --- | --- |

2.13.3.

pidurdusjõudu saab kergesti ja piisava täpsusega reguleerida;

| 2.14. | „ajanihkega pidurdus” – vahend, mida võib kasutada, kui kaht või rohkemat pidurdusallikat käitatakse ühise juhtseadise abil, kusjuures ühe allika võib seada teis(t)e suhtes prioriteetseks nii, et enne teiste pidurdusallikate käitama hakkamist on vajalik suurem juhtimisliigutus; |
| --- | --- |

2.14.

„ajanihkega pidurdus” – vahend, mida võib kasutada, kui kaht või rohkemat pidurdusallikat käitatakse ühise juhtseadise abil, kusjuures ühe allika võib seada teis(t)e suhtes prioriteetseks nii, et enne teiste pidurdusallikate käitama hakkamist on vajalik suurem juhtimisliigutus;

| 2.15. | „aeglusti” – abipidurisüsteem, mille abil saab tekitada ja hoida pidurduse toimet pikka aega, ilma et tõhusus märkimisväärselt väheneks. Termin „aeglusti” hõlmab tervet süsteemi, mille koosseisus on ka juhtseadis.






  2.15.1. | Aeglusti võib koosneda ühest seadmest või mitme seadme kombinatsioonist. Igal seadmel võib olla oma juhtseadis. |
| --- | --- | --- |

2.15.

„aeglusti” – abipidurisüsteem, mille abil saab tekitada ja hoida pidurduse toimet pikka aega, ilma et tõhusus märkimisväärselt väheneks. Termin „aeglusti” hõlmab tervet süsteemi, mille koosseisus on ka juhtseadis.

2.15.1.

Aeglusti võib koosneda ühest seadmest või mitme seadme kombinatsioonist. Igal seadmel võib olla oma juhtseadis.

| 2.15.2. | Aeglustite juhtimisviisid:






  2.15.2.1. | „sõltumatu aeglusti” – aeglusti, mille juhtseadis asub sõidupidurisüsteemist ja muudest pidurisüsteemidest eraldi; |
| --- | --- | --- |

2.15.2.

Aeglustite juhtimisviisid:

2.15.2.1.

„sõltumatu aeglusti” – aeglusti, mille juhtseadis asub sõidupidurisüsteemist ja muudest pidurisüsteemidest eraldi;

| 2.15.2.2. | „integreeritud aeglusti” – aeglusti, mille juhtseadis on ühendatud sõidupidurisüsteemi juhtseadisega nii, et kombineeritud juhtseadise kasutamisel rakenduvad nii aeglusti kui ka sõidupidurisüsteem samaaegselt või sobiva ajanihkega; |
| --- | --- |

2.15.2.2.

„integreeritud aeglusti” – aeglusti, mille juhtseadis on ühendatud sõidupidurisüsteemi juhtseadisega nii, et kombineeritud juhtseadise kasutamisel rakenduvad nii aeglusti kui ka sõidupidurisüsteem samaaegselt või sobiva ajanihkega;

| 2.15.2.3. | „kombineeritud aeglusti” – integreeritud aeglusti, mis on täiendavalt varustatud katkestiga, mis võimaldab kombineeritud juhtseadisel käivitada ainult sõidupidurisüsteemi; |
| --- | --- |

2.15.2.3.

„kombineeritud aeglusti” – integreeritud aeglusti, mis on täiendavalt varustatud katkestiga, mis võimaldab kombineeritud juhtseadisel käivitada ainult sõidupidurisüsteemi;

| 2.16. | „täismassiga sõiduk” – täismassini koormatud sõiduk, kui ei ole teisiti määratletud; |
| --- | --- |

2.16.

„täismassiga sõiduk” – täismassini koormatud sõiduk, kui ei ole teisiti määratletud;

| 2.17. | „täismass” – maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem); |
| --- | --- |

2.17.

„täismass” – maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem);

| 2.18. | „massi jagunemine telgede vahel” – sõiduki massile ja/või selle sisule raskusjõust tuleneva toime jagunemine telgede vahel; |
| --- | --- |

2.18.

„massi jagunemine telgede vahel” – sõiduki massile ja/või selle sisule raskusjõust tuleneva toime jagunemine telgede vahel;

| 2.19. | „ratta/telje koormus” – vertikaalne staatiline reaktsioon (jõud) teekattele telje ratta/rataste kokkupuute pinnal; |
| --- | --- |

2.19.

„ratta/telje koormus” – vertikaalne staatiline reaktsioon (jõud) teekattele telje ratta/rataste kokkupuute pinnal;

| 2.20. | „ratta/telje suurim staatiline koormus” – koormusega sõidukil saavutatav ratta/telje staatiline koormus; |
| --- | --- |

2.20.

„ratta/telje suurim staatiline koormus” – koormusega sõidukil saavutatav ratta/telje staatiline koormus;

| 2.21. | „elektriline regeneratiivpidurdus” – pidurisüsteem, mis aeglustuse ajal võimaldab sõiduki kineetilise energia muundamist elektrienergiaks;






  2.21.1. | „elektrilise regeneratiivpidurduse juhtseadis” – seadis, mis moduleerib elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi tööd; |
| --- | --- | --- |

2.21.

„elektriline regeneratiivpidurdus” – pidurisüsteem, mis aeglustuse ajal võimaldab sõiduki kineetilise energia muundamist elektrienergiaks;

2.21.1.

„elektrilise regeneratiivpidurduse juhtseadis” – seadis, mis moduleerib elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi tööd;

| 2.21.2. | „A-kategooria elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” – elektriline regeneratiivpidurdussüsteem, mis ei ole sõidupidurisüsteemi osa; |
| --- | --- |

2.21.2.

„A-kategooria elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” – elektriline regeneratiivpidurdussüsteem, mis ei ole sõidupidurisüsteemi osa;

| 2.21.3. | „B-kategooria elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” – elektriline regeneratiivpidurdussüsteem, mis on sõidupidurisüsteemi osa; |
| --- | --- |

2.21.3.

„B-kategooria elektriline regeneratiivpidurdussüsteem” – elektriline regeneratiivpidurdussüsteem, mis on sõidupidurisüsteemi osa;

| 2.21.4. | „aku laetuse tase” – veoakus salvestatava elektrienergia koguse hetkesuhe maksimaalse elektrienergia kogusega, mida selles akus on võimalik salvestada; |
| --- | --- |

2.21.4.

„aku laetuse tase” – veoakus salvestatava elektrienergia koguse hetkesuhe maksimaalse elektrienergia kogusega, mida selles akus on võimalik salvestada;

| 2.21.5. | „veoaku” – akumulaatorite koost, milles salvestatakse sõiduki veomootori(te) käitamiseks kasutatavat energiat; |
| --- | --- |

2.21.5.

„veoaku” – akumulaatorite koost, milles salvestatakse sõiduki veomootori(te) käitamiseks kasutatavat energiat;

| 2.22. | „salvestatud energiaga hüdropidurisüsteem” – pidurisüsteem, mille puhul energia saadakse surve all oleva hüdraulilise vedeliku abil, mis on kogutud ühte või mitmesse akumulaatorisse, mida toidavad üks või mitu surupumpa, millest igaüks on varustatud seadisega, mis hoiab surve maksimumväärtuse piires. Maksimaalväärtuse määrab kindlaks tootja; |
| --- | --- |

2.22.

„salvestatud energiaga hüdropidurisüsteem” – pidurisüsteem, mille puhul energia saadakse surve all oleva hüdraulilise vedeliku abil, mis on kogutud ühte või mitmesse akumulaatorisse, mida toidavad üks või mitu surupumpa, millest igaüks on varustatud seadisega, mis hoiab surve maksimumväärtuse piires. Maksimaalväärtuse määrab kindlaks tootja;

| 2.23. | „esi- ja tagarataste samaaegne lukustumine” – olukord, kus tagatelje viimase (teise) ratta ja esitelje viimase (teise) ratta esmase lukustumise vaheline aeg on lühem kui 0,1 sekundit; |
| --- | --- |

2.23.

„esi- ja tagarataste samaaegne lukustumine” – olukord, kus tagatelje viimase (teise) ratta ja esitelje viimase (teise) ratta esmase lukustumise vaheline aeg on lühem kui 0,1 sekundit;

| 2.24. | „elektriline juhtahel” – mootorsõiduki ja haagise vaheline elektriühendus, mis võimaldab juhtida haagise pidurdamist. See koosneb juhtmestikust ja liitmikust ning sisaldab andmesideseadmeid ja elektrienergia varustusseadet haagise juhtimisajami jaoks; |
| --- | --- |

2.24.

„elektriline juhtahel” – mootorsõiduki ja haagise vaheline elektriühendus, mis võimaldab juhtida haagise pidurdamist. See koosneb juhtmestikust ja liitmikust ning sisaldab andmesideseadmeid ja elektrienergia varustusseadet haagise juhtimisajami jaoks;

| 2.25. | „andmeside” – digitaalsete andmete edastamine protokolli eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

2.25.

„andmeside” – digitaalsete andmete edastamine protokolli eeskirjade kohaselt;

| 2.26. | „kakspunktahel” – sidevõrgu topoloogia, milles on ainult kaks üksust. Mõlemal üksusel on sideliini integreeritud lõpptakisti; |
| --- | --- |

2.26.

„kakspunktahel” – sidevõrgu topoloogia, milles on ainult kaks üksust. Mõlemal üksusel on sideliini integreeritud lõpptakisti;

| 2.27. | „ühendusjõu juhtseadis” – süsteem/funktsioon, mille eesmärk on automaatselt tasakaalustada veduki ja haagise pidurdusjõu väärtust; |
| --- | --- |

2.27.

„ühendusjõu juhtseadis” – süsteem/funktsioon, mille eesmärk on automaatselt tasakaalustada veduki ja haagise pidurdusjõu väärtust;

| 2.28. | „nimiväärtus” – pidurduse võrdlustõhususe määratlused peavad kasutama pidurisüsteemi ülekandefunktsiooni väärtust, mis seostab üksikute sõidukite ja autorongi pidurisüsteemi väljundit ja sisendit.






  2.28.1. | Mootorsõiduki puhul määratletakse „nimiväärtus” tüübikinnitusel näidatava omadusena, mis seostab pidurdusjõu väärtuse pidurduse sisendmuutujaga. |
| --- | --- | --- |

2.28.

„nimiväärtus” – pidurduse võrdlustõhususe määratlused peavad kasutama pidurisüsteemi ülekandefunktsiooni väärtust, mis seostab üksikute sõidukite ja autorongi pidurisüsteemi väljundit ja sisendit.

2.28.1.

Mootorsõiduki puhul määratletakse „nimiväärtus” tüübikinnitusel näidatava omadusena, mis seostab pidurdusjõu väärtuse pidurduse sisendmuutujaga.

| 2.28.2. | Haagise puhul määratletakse „nimiväärtus” tüübikinnitusel näidatava omadusena, mis seostab pidurdusjõu väärtuse ühenduspea signaaliga. |
| --- | --- |

2.28.2.

Haagise puhul määratletakse „nimiväärtus” tüübikinnitusel näidatava omadusena, mis seostab pidurdusjõu väärtuse ühenduspea signaaliga.

| 2.28.3. | „Nimikoormusväärtus” määratletakse ühendusjõu juhtseadise puhul omadusena, mis seostab ühenduspea signaali pidurdusjõu väärtusega ja mida on võimalik tüübikinnitusel näidata, lähtudes 10. lisas esitatud vastavusribade piiridest. |
| --- | --- |

2.28.3.

„Nimikoormusväärtus” määratletakse ühendusjõu juhtseadise puhul omadusena, mis seostab ühenduspea signaali pidurdusjõu väärtusega ja mida on võimalik tüübikinnitusel näidata, lähtudes 10. lisas esitatud vastavusribade piiridest.

| 2.29. | „automaatjuhtimisega pidurdus” – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul pidurisüsteemi/-süsteeme või teatavate telgede pidureid käitatakse eesmärgiga pidurdada sõidukit kas sõidukijuhi otsese toiminguga või ilma selleta, sõidukisse sisseehitatud seadme edastatud andmete automaatse hindamise tulemusena; |
| --- | --- |

2.29.

„automaatjuhtimisega pidurdus” – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul pidurisüsteemi/-süsteeme või teatavate telgede pidureid käitatakse eesmärgiga pidurdada sõidukit kas sõidukijuhi otsese toiminguga või ilma selleta, sõidukisse sisseehitatud seadme edastatud andmete automaatse hindamise tulemusena;

| 2.30. | „valikuline pidurdus” – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul üksikpidurid käitatakse automaatselt nii, et sõiduki pidurdumine on sõiduki käitumise muutmise suhtes teisene; |
| --- | --- |

2.30.

„valikuline pidurdus” – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul üksikpidurid käitatakse automaatselt nii, et sõiduki pidurdumine on sõiduki käitumise muutmise suhtes teisene;

| 2.31. | „võrdluspidurdusjõud” – ühe telje pidurdusjõud, mis tekkivad piduri katsestendil rehvi ümbermõõdul, mis mõõdetakse pidurdusrõhu suhtes ja esitatakse tüübikinnituse andmise ajal; |
| --- | --- |

2.31.

„võrdluspidurdusjõud” – ühe telje pidurdusjõud, mis tekkivad piduri katsestendil rehvi ümbermõõdul, mis mõõdetakse pidurdusrõhu suhtes ja esitatakse tüübikinnituse andmise ajal;

| 2.32. | „pidurdussignaal” – loogiline signaal, mis annab märku piduri rakendamisest, nagu osutatud punktis 5.2.1.30; |
| --- | --- |

2.32.

„pidurdussignaal” – loogiline signaal, mis annab märku piduri rakendamisest, nagu osutatud punktis 5.2.1.30;

| 2.33. | „hädapidurdussignaal” – loogiline signaal, mis annab märku hädapidurdusest, nagu osutatud punktis 5.2.1.31. |
| --- | --- |

2.33.

„hädapidurdussignaal” – loogiline signaal, mis annab märku hädapidurdusest, nagu osutatud punktis 5.2.1.31.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses pidurdamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses pidurdamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:






  3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus koos punktis 2.2 nimetatud andmetega. Märkida tuleb sõidukitüüpi identifitseerivad numbrid ja/või tähised ning mootorsõidukite korral mootoritüüp; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sellele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus koos punktis 2.2 nimetatud andmetega. Märkida tuleb sõidukitüüpi identifitseerivad numbrid ja/või tähised ning mootorsõidukite korral mootoritüüp;

| 3.2.2. | pidurisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud osade loetelu; |
| --- | --- |

3.2.2.

pidurisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud osade loetelu;

| 3.2.3. | kokkupandud pidurisüsteemi joonis, millel on näidatud süsteemi osade asukoht sõidukil; |
| --- | --- |

3.2.3.

kokkupandud pidurisüsteemi joonis, millel on näidatud süsteemi osade asukoht sõidukil;

| 3.2.4. | iga osa detailne joonis, mis võimaldavad asjaomase osa kergesti leida ja identifitseerida. |
| --- | --- |

3.2.4.

iga osa detailne joonis, mis võimaldavad asjaomase osa kergesti leida ja identifitseerida.

| 3.3. | Tüübikatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi sõiduk. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi sõiduk.

| 3.4. | Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll. |
| --- | --- |

3.4.

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 10) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teist tüüpi pidurisüsteemiga varustatud samale sõidukitüübile või teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 10) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teist tüüpi pidurisüsteemiga varustatud samale sõidukitüübile või teisele sõidukitüübile.

| 4.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastava vormi abil koos punktides 3.2.1–3.2.4 osutatud dokumentides sisalduva teabe kokkuvõttega; taotluse esitaja esitatavate jooniste suurim formaat on A 4 (210 x 297 mm) või need peavad olema kokku voldituna sellises formaadis ning sobivas mõõtkavas. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastava vormi abil koos punktides 3.2.1–3.2.4 osutatud dokumentides sisalduva teabe kokkuvõttega; taotluse esitaja esitatavate jooniste suurim formaat on A 4 (210 x 297 mm) või need peavad olema kokku voldituna sellises formaadis ning sobivas mõõtkavas.

| 4.4. | Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (3) ja |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (3) ja

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, mõttekriipsust ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jäävast tüübikinnitusnumbrist. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, mõttekriipsust ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jäävast tüübikinnitusnumbrist.

| 4.5. | Kui aga M2- või M3-kategooria sõiduk on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.8 sätete kohaselt, järgneb eeskirja numbrile M-täht. |
| --- | --- |

4.5.

Kui aga M2- või M3-kategooria sõiduk on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.8 sätete kohaselt, järgneb eeskirja numbrile M-täht.

| 4.6. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolit tarvis korrata. Sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

4.6.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolit tarvis korrata. Sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärk kinnitatakse sõiduki andmesildi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärk kinnitatakse sõiduki andmesildi lähedale või selle peale.

| 4.9. | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

4.9.

Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

5.   SPETSIFIKATSIOONID

5.1.   Üldosa

5.1.1.   Pidurisüsteem

| 5.1.1.1. | Pidurisüsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et sõiduki tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud selle vastavus käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Pidurisüsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et sõiduki tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud selle vastavus käesoleva eeskirja nõuetele.

| 5.1.1.2. | Eelkõige peab pidurisüsteem olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et see oleks korrosiooni- ja vananemiskindel. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Eelkõige peab pidurisüsteem olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et see oleks korrosiooni- ja vananemiskindel.

| 5.1.1.3. | Piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti.

| 5.1.1.4. | Pidurisüsteemide, sealhulgas ka elektrilise juhtahela tõhusust ei tohi häirida magnet- ega elektriväljad. Seda tõendatakse vastavusega eeskirja nr 10 02-seeria muudatustele. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

Pidurisüsteemide, sealhulgas ka elektrilise juhtahela tõhusust ei tohi häirida magnet- ega elektriväljad. Seda tõendatakse vastavusega eeskirja nr 10 02-seeria muudatustele.

| 5.1.1.5. | Rikkesignaal võib lühiajaliselt (< 10 ms) katkestada nõudesignaali juhtimisajamis, tingimusel et see ei vähenda pidurdustõhusust. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

Rikkesignaal võib lühiajaliselt (< 10 ms) katkestada nõudesignaali juhtimisajamis, tingimusel et see ei vähenda pidurdustõhusust.

5.1.2.   Pidurisüsteemi funktsioonid

Punktis 2.3 määratletud pidurisüsteemil peavad olema järgmised funktsioonid.

5.1.2.1.   Sõidupidurisüsteem

Sõidupidurisüsteem peab võimaldama sõiduki liikumise kontrollimist ning sõiduki peatamist ohutult, kiiresti ja tõhusalt mis tahes kiiruse ja koormuse korral nii tõusu kui ka languse puhul. Kõnealune pidurdamine peab olema astmeliselt reguleeritav. Juht peab saama pidurdada juhiistmelt, käsi rooliseadmelt eemaldamata.

5.1.2.2.   Rikkepidurisüsteem

Rikkepidurisüsteemi abil peab saama sõiduki peatada paraja peatumisteekonna piires sõidupidurisüsteemi rikke korral. Kõnealune pidurdamine peab olema astmeliselt reguleeritav. Juht peab saama kõnealusel viisil pidurdada juhiistmelt, hoides vähemalt ühte kätt rooliseadmel. Kõnealuste nõuetega seoses eeldatakse, et korraga ei teki rohkem kui üks sõidupidurisüsteemi rike.

5.1.2.3.   Seisupidurisüsteem

Seisupidurisüsteem peab võimaldama sõiduki mis tahes tõusu või languse puhul paigal hoida isegi juhi puudumise korral, kusjuures piduri tööpinnad hoitakse lukustusasendis puhtmehaanilise seadme abil. Juht peab olema võimeline sellisel viisil pidurdama juhiistmelt, ent haagise puhul vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.10 sätetele. Haagise õhkpiduri ja veduki seisupidurisüsteemi võib tööle rakendada samaaegselt, tingimusel et juht on igal ajahetkel võimeline kontrollima, et autorongi seisupidurisüsteemi puhtmehaaniliselt saadud pidurdustõhusus on piisav.

5.1.3.   Õhkpidurisüsteemide ühendused mootorsõidukite ja haagiste vahel

| 5.1.3.1. | Õhkpidurisüsteemide ühendused mootorsõidukite ja haagiste vahel peavad vastavalt punktidele 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 ja 5.1.3.1.3 olema järgmised:






  5.1.3.1.1. | üks pneumaatiline toitetoru ja üks pneumaatiline juhtahel; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Õhkpidurisüsteemide ühendused mootorsõidukite ja haagiste vahel peavad vastavalt punktidele 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 ja 5.1.3.1.3 olema järgmised:

5.1.3.1.1.

üks pneumaatiline toitetoru ja üks pneumaatiline juhtahel;

| 5.1.3.1.2. | üks pneumaatiline toitetoru ja üks pneumaatiline juhtahel ja üks elektriline juhtahel; |
| --- | --- |

5.1.3.1.2.

üks pneumaatiline toitetoru ja üks pneumaatiline juhtahel ja üks elektriline juhtahel;

| 5.1.3.1.3. | üks pneumaatiline toitetoru ja üks elektriline juhtahel; selle variandi kohta kehtib joonealune märkus (4). |
| --- | --- |

5.1.3.1.3.

üks pneumaatiline toitetoru ja üks elektriline juhtahel; selle variandi kohta kehtib joonealune märkus (4).

| 5.1.3.2. | Mootorsõiduki elektriline juhtahel annab teavet selle kohta, kas elektriline juhtahel vastab punkti 5.2.1.18.2 nõuetele ilma pneumaatilise juhtahela abita. Elektriline juhtahel annab teavet ka selle kohta, kas mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.2 kohaselt kahe juhtahelaga või punkti 5.1.3.1.3 kohaselt ainult elektrilise juhtahelaga. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Mootorsõiduki elektriline juhtahel annab teavet selle kohta, kas elektriline juhtahel vastab punkti 5.2.1.18.2 nõuetele ilma pneumaatilise juhtahela abita. Elektriline juhtahel annab teavet ka selle kohta, kas mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.2 kohaselt kahe juhtahelaga või punkti 5.1.3.1.3 kohaselt ainult elektrilise juhtahelaga.

| 5.1.3.3. | Punkti 5.1.3.1.3 kohaselt varustatud mootorsõiduk peab ära tundma, et punkti 5.1.3.1.1 kohaselt varustatud haagise haakeaseadis ei ole vastavuses. Kui sellised sõidukid on elektriliselt ühendatud veduki elektrilise juhtahela kaudu, peab juhti hoiatama punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp ja süsteemi käivitamisel peavad veduki pidurid automaatselt rakenduma. Piduri rakendamisel peab olema täidetud vähemalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.3.1 ettenähtud seisupiduri tõhususe nõue. |
| --- | --- |

5.1.3.3.

Punkti 5.1.3.1.3 kohaselt varustatud mootorsõiduk peab ära tundma, et punkti 5.1.3.1.1 kohaselt varustatud haagise haakeaseadis ei ole vastavuses. Kui sellised sõidukid on elektriliselt ühendatud veduki elektrilise juhtahela kaudu, peab juhti hoiatama punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp ja süsteemi käivitamisel peavad veduki pidurid automaatselt rakenduma. Piduri rakendamisel peab olema täidetud vähemalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.3.1 ettenähtud seisupiduri tõhususe nõue.

| 5.1.3.4. | Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt kahe juhtahelaga varustatud mootorsõiduki korral, mis on elektriliselt ühendatud samuti kahe juhtahelaga varustatud haagisega, peavad olema täidetud järgmised nõuded:






  5.1.3.4.1. | ühenduspeas peavad olema mõlemad signaalid ning haagis kasutab elektrilist juhtsignaali, välja arvatud juhul, kui see juhtsignaal osutub häirunuks. Sel juhul lülitub haagis automaatselt ümber pneumaatilisele juhtahelale; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.4.

Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt kahe juhtahelaga varustatud mootorsõiduki korral, mis on elektriliselt ühendatud samuti kahe juhtahelaga varustatud haagisega, peavad olema täidetud järgmised nõuded:

5.1.3.4.1.

ühenduspeas peavad olema mõlemad signaalid ning haagis kasutab elektrilist juhtsignaali, välja arvatud juhul, kui see juhtsignaal osutub häirunuks. Sel juhul lülitub haagis automaatselt ümber pneumaatilisele juhtahelale;

| 5.1.3.4.2. | iga sõiduk peab vastama käesoleva eeskirja 10. lisas elektrilistele ja pneumaatilistele juhtahelatele esitatavatele asjakohastele nõuetele; ning |
| --- | --- |

5.1.3.4.2.

iga sõiduk peab vastama käesoleva eeskirja 10. lisas elektrilistele ja pneumaatilistele juhtahelatele esitatavatele asjakohastele nõuetele; ning

| 5.1.3.4.3. | kui elektriline juhtsignaal on ületanud 100 kPa-ga võrdväärse signaali rohkem kui 1 sekundi jooksul, kontrollib haagis pneumaatilise signaali olemasolu; kui pneumaatilist signaali ei ole, saab sõidukijuht haagiselt hoiatuse punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollase märgulambi abil. |
| --- | --- |

5.1.3.4.3.

kui elektriline juhtsignaal on ületanud 100 kPa-ga võrdväärse signaali rohkem kui 1 sekundi jooksul, kontrollib haagis pneumaatilise signaali olemasolu; kui pneumaatilist signaali ei ole, saab sõidukijuht haagiselt hoiatuse punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollase märgulambi abil.

| 5.1.3.5. | Haagis võib olla varustatud punkti 5.1.3.1.3 kohaselt, tingimusel et seda saab käitada üksnes koos punkti 5.2.1.18.2 nõuetele vastava elektrilise juhtahelaga varustatud mootorsõidukiga. Kõikidel muudel juhtudel peab haagis, kui see on elektriliselt ühendatud, automaatselt rakendama pidurit või jääma pidurdatuks. Juhti hoiatatakse punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollase märgulambi abil. |
| --- | --- |

5.1.3.5.

Haagis võib olla varustatud punkti 5.1.3.1.3 kohaselt, tingimusel et seda saab käitada üksnes koos punkti 5.2.1.18.2 nõuetele vastava elektrilise juhtahelaga varustatud mootorsõidukiga. Kõikidel muudel juhtudel peab haagis, kui see on elektriliselt ühendatud, automaatselt rakendama pidurit või jääma pidurdatuks. Juhti hoiatatakse punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollase märgulambi abil.

| 5.1.3.6. | Elektriline juhtahel peab vastama standarditele ISO 11992-1 ja 11992-2:2003 ning olema kakspunktahel, milles kasutatakse seitsme kontaktiga pistikut vastavalt standardile ISO 7638-1 või 7638-2:1997. ISO 7638 kohase pistiku andmekontakte kasutatakse üksnes pidurdamise (sh ABS) ja veermiku (rooli, rehvide ja vedrustuse) funktsioonidele andmete edastamiseks, nagu osutatud standardis ISO 11992-2:2003. Pidurifunktsioonid on prioriteetsed ning toimivad tavarežiimil ja rikke korral. Veermikuandmete edastamine ei põhjusta pidurifunktsiooni viivitust. Elektrivarustust, mida annab ISO 7638 kohane pistik, kasutatakse üksnes piduri- ja veermikufunktsioonideks ning haagisega seotud sellise teabe edastamiseks, mida ei edastata elektrilise juhtahela kaudu. Kõikidel juhtudel kohaldatakse aga käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.18 sätteid. Kõikide muude funktsioonide elektrivarustus toimub muul viisil.






  5.1.3.6.1. | Eespool määratletud elektriliste juhtahelaga varustatud vedukite ja haagismasinate talitluse vastavust hinnatakse tüübikinnituse andmise ajal, kontrollides standardi ISO 11992:2003 1. ja 2. osa asjaomaste nõuete täitmist. Hindamisel võib kasutada katseid, mille näide on esitatud käesoleva eeskirja 17. lisas. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.6.

Elektriline juhtahel peab vastama standarditele ISO 11992-1 ja 11992-2:2003 ning olema kakspunktahel, milles kasutatakse seitsme kontaktiga pistikut vastavalt standardile ISO 7638-1 või 7638-2:1997. ISO 7638 kohase pistiku andmekontakte kasutatakse üksnes pidurdamise (sh ABS) ja veermiku (rooli, rehvide ja vedrustuse) funktsioonidele andmete edastamiseks, nagu osutatud standardis ISO 11992-2:2003. Pidurifunktsioonid on prioriteetsed ning toimivad tavarežiimil ja rikke korral. Veermikuandmete edastamine ei põhjusta pidurifunktsiooni viivitust. Elektrivarustust, mida annab ISO 7638 kohane pistik, kasutatakse üksnes piduri- ja veermikufunktsioonideks ning haagisega seotud sellise teabe edastamiseks, mida ei edastata elektrilise juhtahela kaudu. Kõikidel juhtudel kohaldatakse aga käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.18 sätteid. Kõikide muude funktsioonide elektrivarustus toimub muul viisil.

5.1.3.6.1.

Eespool määratletud elektriliste juhtahelaga varustatud vedukite ja haagismasinate talitluse vastavust hinnatakse tüübikinnituse andmise ajal, kontrollides standardi ISO 11992:2003 1. ja 2. osa asjaomaste nõuete täitmist. Hindamisel võib kasutada katseid, mille näide on esitatud käesoleva eeskirja 17. lisas.

| 5.1.3.6.2. | Kui mootorsõiduk on varustatud elektrilise juhtahelaga ja on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga varustatud haagisega, peab mootorsõiduk avastama elektrilises juhtahelas pideva rikke (> 40 ms) ja sellest sõidukijuhile punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollase märgulambiga märku andma, kui nimetatud sõidukid on ühendatud elektrilise juhtahela abil. |
| --- | --- |

5.1.3.6.2.

Kui mootorsõiduk on varustatud elektrilise juhtahelaga ja on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga varustatud haagisega, peab mootorsõiduk avastama elektrilises juhtahelas pideva rikke (> 40 ms) ja sellest sõidukijuhile punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollase märgulambiga märku andma, kui nimetatud sõidukid on ühendatud elektrilise juhtahela abil.

| 5.1.3.7. | Kui mootorsõiduki seisupidurisüsteemi käitamisel käitatakse ka haagise pidurisüsteemi, nagu on lubatud punktis 5.1.2.3, peavad olema täidetud järgmised lisanõuded.






  5.1.3.7.1. | Kui mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.1 kohaselt, rakendub mootorsõiduki seisupidurisüsteemi rakendumisel pneumaatilise juhtahela kaudu ka haagise pidurisüsteem. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.7.

Kui mootorsõiduki seisupidurisüsteemi käitamisel käitatakse ka haagise pidurisüsteemi, nagu on lubatud punktis 5.1.2.3, peavad olema täidetud järgmised lisanõuded.

5.1.3.7.1.

Kui mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.1 kohaselt, rakendub mootorsõiduki seisupidurisüsteemi rakendumisel pneumaatilise juhtahela kaudu ka haagise pidurisüsteem.

| 5.1.3.7.2. | Kui mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.2 kohaselt, rakendub mootorsõiduki seisupidurisüsteemi rakendumisel haagise pidurisüsteem vastavalt punktis 5.1.3.7.1 kirjeldatule. Peale selle võib seisupidurisüsteemi rakendamine rakendada haagise pidurisüsteemi elektrilise juhtahela kaudu. |
| --- | --- |

5.1.3.7.2.

Kui mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.2 kohaselt, rakendub mootorsõiduki seisupidurisüsteemi rakendumisel haagise pidurisüsteem vastavalt punktis 5.1.3.7.1 kirjeldatule. Peale selle võib seisupidurisüsteemi rakendamine rakendada haagise pidurisüsteemi elektrilise juhtahela kaudu.

| 5.1.3.7.3. | Kui mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.3 kohaselt või kui see vastab punkti 5.2.1.18.2 nõuetele ilma pneumaatilise juhtahela abita, punkt 5.1.3.1.2., rakendub mootorsõiduki seisupidurisüsteemi rakendamisel elektrilise juhtahela kaudu ka haagise pidurisüsteem. Kui mootorsõiduki piduriseadme elektrivarustus on välja lülitatud, toimub haagise pidurdamine toitetorustiku tühjenemise teel (peale selle võib pneumaatiline juhtahel jääda rõhu alla); toitetorustik võib jääda tühjenenuks ainult seniks, kuni taastub mootorsõiduki piduriseadme elektrivarustus ja samaaegselt taastub haagise pidurdamine elektrilise juhtahela kaudu. |
| --- | --- |

5.1.3.7.3.

Kui mootorsõiduk on varustatud punkti 5.1.3.1.3 kohaselt või kui see vastab punkti 5.2.1.18.2 nõuetele ilma pneumaatilise juhtahela abita, punkt 5.1.3.1.2., rakendub mootorsõiduki seisupidurisüsteemi rakendamisel elektrilise juhtahela kaudu ka haagise pidurisüsteem. Kui mootorsõiduki piduriseadme elektrivarustus on välja lülitatud, toimub haagise pidurdamine toitetorustiku tühjenemise teel (peale selle võib pneumaatiline juhtahel jääda rõhu alla); toitetorustik võib jääda tühjenenuks ainult seniks, kuni taastub mootorsõiduki piduriseadme elektrivarustus ja samaaegselt taastub haagise pidurdamine elektrilise juhtahela kaudu.

| 5.1.3.8. | Lukustusseadmed, mis ei ole automaatselt rakenduvad, ei ole lubatud. Poolhaagisautorongi puhul moodustavad elastsed pidurivoolikud ja kaablid mootorsõiduki osa. Kõigil muudel juhtudel moodustavad elastsed pidurivoolikud ja kaablid haagise osa. |
| --- | --- |

5.1.3.8.

Lukustusseadmed, mis ei ole automaatselt rakenduvad, ei ole lubatud. Poolhaagisautorongi puhul moodustavad elastsed pidurivoolikud ja kaablid mootorsõiduki osa. Kõigil muudel juhtudel moodustavad elastsed pidurivoolikud ja kaablid haagise osa.

5.1.4.   Pidurisüsteemide korralise tehnoülevaatuse suhtes kohaldatavad sätted

5.1.4.1.   Sõidupiduri kuluvate osade, s.o hõõrdkatete ja trumlite/ketaste kulumist peab olema võimalik hinnata (trumlite või ketaste korral ei pruugita nende kulumist korralise tehnoülevaatuse käigus hinnata). Kulumise hindamise meetod on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktidega 5.2.1.11.2 ja 5.2.2.8.2.

5.1.4.2.   Sõiduki iga telje tegelike pidurdusjõudude kindlaksmääramiseks õhkpidurisüsteemi korral on nõutavad õhusurve kontrollventiilid:

| 5.1.4.2.1. | pidurisüsteemi igas sõltumatus kontuuris 6. lisas kirjeldatud reaktsiooniaja seisukohast kõige ebasoodsama asendiga pidurisilindrile kõige lähemal, kergesti ligipääsetaval kohal; |
| --- | --- |

5.1.4.2.1.

pidurisüsteemi igas sõltumatus kontuuris 6. lisas kirjeldatud reaktsiooniaja seisukohast kõige ebasoodsama asendiga pidurisilindrile kõige lähemal, kergesti ligipääsetaval kohal;

| 5.1.4.2.2. | 10. lisa punktis 7.2 osutatud survemodulaatorit sisaldavas pidurisüsteemis survetorus kõnealuse seadme ees ja taga lähimas juurdepääsetavas kohas. Kui seade on pneumaatiliselt juhitav, on täismassiga sõiduki jäljendamiseks nõutav täiendav kontrollventiil. Kui sellist seadet ei ole paigaldatud, on vajalik üks õhusurve kontrollventiil, mis on võrdväärne eespool osutatud seadme taga asuva ventiiliga. Kõnealused ventiilid peavad olema maapinnalt või sõiduki seest hõlpsasti juurdepääsetavad; |
| --- | --- |

5.1.4.2.2.

10. lisa punktis 7.2 osutatud survemodulaatorit sisaldavas pidurisüsteemis survetorus kõnealuse seadme ees ja taga lähimas juurdepääsetavas kohas. Kui seade on pneumaatiliselt juhitav, on täismassiga sõiduki jäljendamiseks nõutav täiendav kontrollventiil. Kui sellist seadet ei ole paigaldatud, on vajalik üks õhusurve kontrollventiil, mis on võrdväärne eespool osutatud seadme taga asuva ventiiliga. Kõnealused ventiilid peavad olema maapinnalt või sõiduki seest hõlpsasti juurdepääsetavad;

| 5.1.4.2.3. | kõige paremini ligipääsetavas kohas, mis asub võimalikult lähedal 7. lisa A osa punkti 2.4 tähenduses kõige ebasoodsama asendiga energiasalvestile; |
| --- | --- |

5.1.4.2.3.

kõige paremini ligipääsetavas kohas, mis asub võimalikult lähedal 7. lisa A osa punkti 2.4 tähenduses kõige ebasoodsama asendiga energiasalvestile;

| 5.1.4.2.4. | pidurisüsteemi igas sõltumatus kontuuris nii, et on võimalik kontrollida kogu ajami sisend- ja väljundsurvet. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4.

pidurisüsteemi igas sõltumatus kontuuris nii, et on võimalik kontrollida kogu ajami sisend- ja väljundsurvet.

| 5.1.4.2.5. | Õhusurve kontrollventiilid peavad vastama ISO standardi 3583:1984 punktile 4. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5.

Õhusurve kontrollventiilid peavad vastama ISO standardi 3583:1984 punktile 4.

5.1.4.3.   Sõiduki kere või manuste muudatused ja lisamine ei tohi takistada juurdepääsu nõutavatele õhusurve kontrollventiilidele.

5.1.4.4.   Maksimaalseid pidurdusjõude peab olema võimalik tekitada staatilistes tingimustes rullstendil või piduri katsestendil.

5.1.4.5.   Pidurisüsteemide andmed

| 5.1.4.5.1. | Õhkpidurisüsteemi andmed talitlus- ja tõhususkatse jaoks esitatakse kustutamatult sõiduki nähtavas kohas või tehakse vabalt kättesaadavaks muul moel (nt käsiraamat, elektroonilised andmed). |
| --- | --- |

5.1.4.5.1.

Õhkpidurisüsteemi andmed talitlus- ja tõhususkatse jaoks esitatakse kustutamatult sõiduki nähtavas kohas või tehakse vabalt kättesaadavaks muul moel (nt käsiraamat, elektroonilised andmed).

| 5.1.4.5.2. | Õhkpidurisüsteemiga sõidukite puhul on nõutavad vähemalt järgmised andmed:
  Pneumaatiliste näitajate andmed







  Kompressori/tühjenduskraani klapp (5) | Maksimaalne väljalülitusrõhk = ... kPa | Minimaalne sisselülitusrõhk = ... kPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Nelik-kaitseklapp | Staatiline sulgemisrõhk = ... kPa |
| Vastavalt vajadusele kas haagise juhtimisklapp või avarii-kiirendusklapp (8) | Kontrollrõhule 150 kPa vastav toitesurve = ... kPa |
| Sõidupidurisüsteemi minimaalne ettenähtud rõhk arvutuseks (5)
   (6) | |

5.1.4.5.2.

Õhkpidurisüsteemiga sõidukite puhul on nõutavad vähemalt järgmised andmed:

Pneumaatiliste näitajate andmed

Kompressori/tühjenduskraani klapp (5)

Maksimaalne väljalülitusrõhk = ... kPa

Minimaalne sisselülitusrõhk = ... kPa

Nelik-kaitseklapp

Staatiline sulgemisrõhk = ... kPa

Vastavalt vajadusele kas haagise juhtimisklapp või avarii-kiirendusklapp (8)

Kontrollrõhule 150 kPa vastav toitesurve = ... kPa

Sõidupidurisüsteemi minimaalne ettenähtud rõhk arvutuseks (5)
   (6)

| | Telg (teljed) |
| --- | --- |
| Pidurisilindri tüüp (7)

  sõidupidur/seisupidur | / | / | / |
| Suurim käik (7) smax = ... mm | | | |
| Hoova pikkus (7) = ... mm | | | |

Telg (teljed)

Pidurisilindri tüüp (7)

sõidupidur/seisupidur

/

/

/

Suurim käik (7) smax = ... mm

Hoova pikkus (7) = ... mm

5.1.4.6.   Võrdluspidurdusjõud

| 5.1.4.6.1. | Võrdluspidurdusjõud määratakse piduri katsestendi abil kindlaks õhkpiduritega sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

5.1.4.6.1.

Võrdluspidurdusjõud määratakse piduri katsestendi abil kindlaks õhkpiduritega sõidukite suhtes.

| 5.1.4.6.2. | Võrdluspidurdusjõud määratakse iga telje puhul kindlaks pidurdusrõhu vahemikus alates 100 kPa-st kuni 0-tüübi tingimustes tekitatava rõhuni. Tüübikinnituse taotleja nimetab võrdluspidurdusjõud pidurdusrõhu jaoks alates 100 kPa-st. Need andmed esitab sõiduki tootja vastavalt punktile 5.1.4.5.1. |
| --- | --- |

5.1.4.6.2.

Võrdluspidurdusjõud määratakse iga telje puhul kindlaks pidurdusrõhu vahemikus alates 100 kPa-st kuni 0-tüübi tingimustes tekitatava rõhuni. Tüübikinnituse taotleja nimetab võrdluspidurdusjõud pidurdusrõhu jaoks alates 100 kPa-st. Need andmed esitab sõiduki tootja vastavalt punktile 5.1.4.5.1.

| 5.1.4.6.3. | Deklareeritud võrdluspidurdusjõud peavad olema sellised, et sõiduk suudab tekitada asjaomase sõiduki kohta käesoleva eeskirja 4. lisas määratletud pidurdusjõu suhtelise tasemega võrdväärse pidurdusjõu väärtuse (M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja and O4-kategooria sõidukite, välja arvatud poolhaagiste puhul 50 % ja poolhaagiste puhul 45 %) alati, kui iga telje katsestendil mõõdetud pidurdusjõud olenemata koormusest on vähemalt sama suur kui asjaomase pidurdusrõhu võrdluspidurdusjõud deklareeritud töörõhuvahemiku piires (9). |
| --- | --- |

5.1.4.6.3.

Deklareeritud võrdluspidurdusjõud peavad olema sellised, et sõiduk suudab tekitada asjaomase sõiduki kohta käesoleva eeskirja 4. lisas määratletud pidurdusjõu suhtelise tasemega võrdväärse pidurdusjõu väärtuse (M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja and O4-kategooria sõidukite, välja arvatud poolhaagiste puhul 50 % ja poolhaagiste puhul 45 %) alati, kui iga telje katsestendil mõõdetud pidurdusjõud olenemata koormusest on vähemalt sama suur kui asjaomase pidurdusrõhu võrdluspidurdusjõud deklareeritud töörõhuvahemiku piires (9).

5.1.4.7.   Pidurdamist mõjutavate komplekssete elektrooniliste süsteemide puudusteta käitusolekut peab olema võimalik kontrollida lihtsal viisil. Kui tekib vajadus eriteabe järele, tuleb see teha vabalt kättesaadavaks.

| 5.1.4.7.1. | Tüübikinnituse andmise ajal tuleb konfidentsiaalselt kirjeldada meetmeid, mis on võetud tootja valitud kontrollivahendite (nt hoiatussignaali) toimimisse lihtsate lubamatute muudatuste tegemise vastu.
  Alternatiivina on see nõue täidetud, kui puudusteta käitusoleku kontrollimiseks on saadaval teisesed kontrollivahendid. |
| --- | --- |

5.1.4.7.1.

Tüübikinnituse andmise ajal tuleb konfidentsiaalselt kirjeldada meetmeid, mis on võetud tootja valitud kontrollivahendite (nt hoiatussignaali) toimimisse lihtsate lubamatute muudatuste tegemise vastu.

Alternatiivina on see nõue täidetud, kui puudusteta käitusoleku kontrollimiseks on saadaval teisesed kontrollivahendid.

5.1.5.   18. lisa nõudeid kohaldatakse kõikide sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide suhtes, mis moodustavad pidurdamisfunktsiooni juhtimisajami või osa sellest, sealhulgas need, mis kasutavad pidurisüsteemi (pidurisüsteeme) automaatjuhtimisega pidurduseks või valikuliseks pidurduseks.

Süsteemide või funktsioonide kohta, mis kasutavad pidurisüsteemi kõrgema taseme eesmärgi saavutamiseks, kehtib 18. lisa vaid niivõrd, kuivõrd need avaldavad pidurisüsteemile otsest mõju. Kui kõnealused süsteemid on olemas, ei lülitata neid pidurisüsteemi tüübikinnituskatsete tegemise ajaks välja.

5.2.   Pidurisüsteemide näitajad

5.2.1.   M2-, M3- ja N-kategooria sõidukid

5.2.1.1.   Pidurisüsteemide kogum sõidukis peab vastama sõidu-, rikke- ja seisupidurisüsteemidele ettenähtud nõuetele.

5.2.1.2.   Sõidu-, rikke- ja seisupidurdust tekitavatel süsteemidel võivad olla ühised osad juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.

| 5.2.1.2.1. | Nõutav on vähemalt kahe teineteisest sõltumatu juhtseadise olemasolu, millele juht tavapärases juhtimisasendis kergesti ligi pääseb.
  Kõigi sõidukikategooriate puhul, välja arvatud M2- ja M3-kategooria sõidukid, peab iga pidurdusseadis (välja arvatud aeglusti juhtseadis) olema projekteeritud nii, et see vabastamise korral läheb tagasi täielikult väljalülitatud asendisse. See nõue ei kehti seisupidurdusseadise puhul (või kombineeritud juhtseadise vastava osa suhtes), kui see on kasutusasendis mehaaniliselt lukustatud. |
| --- | --- |

5.2.1.2.1.

Nõutav on vähemalt kahe teineteisest sõltumatu juhtseadise olemasolu, millele juht tavapärases juhtimisasendis kergesti ligi pääseb.

Kõigi sõidukikategooriate puhul, välja arvatud M2- ja M3-kategooria sõidukid, peab iga pidurdusseadis (välja arvatud aeglusti juhtseadis) olema projekteeritud nii, et see vabastamise korral läheb tagasi täielikult väljalülitatud asendisse. See nõue ei kehti seisupidurdusseadise puhul (või kombineeritud juhtseadise vastava osa suhtes), kui see on kasutusasendis mehaaniliselt lukustatud.

| 5.2.1.2.2. | Sõidupidurisüsteemil ja seisupidurisüsteemil peavad olema iseseisvad juhtseadised. |
| --- | --- |

5.2.1.2.2.

Sõidupidurisüsteemil ja seisupidurisüsteemil peavad olema iseseisvad juhtseadised.

| 5.2.1.2.3. | Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on ühine juhtseadis, siis ei tohi tekkida olukorda, et ühenduse tõhusus kõnealuse juhtseadise ja ajamisüsteemi eri osade vahel teatava kasutusaja jooksul väheneb. |
| --- | --- |

5.2.1.2.3.

Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on ühine juhtseadis, siis ei tohi tekkida olukorda, et ühenduse tõhusus kõnealuse juhtseadise ja ajamisüsteemi eri osade vahel teatava kasutusaja jooksul väheneb.

| 5.2.1.2.4. | Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on ühine juhtseadis, siis peab seisupidurisüsteem olema projekteeritud nii, et seda saab rakendada sõiduki liikumise ajal. Kõnealust nõuet ei kohaldata, kui sõiduki sõidupidurisüsteemi saab kas või osaliselt rakendada abijuhtseadise abil. |
| --- | --- |

5.2.1.2.4.

Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on ühine juhtseadis, siis peab seisupidurisüsteem olema projekteeritud nii, et seda saab rakendada sõiduki liikumise ajal. Kõnealust nõuet ei kohaldata, kui sõiduki sõidupidurisüsteemi saab kas või osaliselt rakendada abijuhtseadise abil.

| 5.2.1.2.5. | Ilma et see piiraks käesoleva eeskirja punkti 5.1.2.3 nõuete kohaldamist, võib sõidu- ja seisupidurisüsteemi ajami(te)s olla ühiseid osi, tingimusel et ajami(te) mis tahes osa rikke korral on rikkepidurisüsteemile esitatavad nõuded endiselt täidetud. |
| --- | --- |

5.2.1.2.5.

Ilma et see piiraks käesoleva eeskirja punkti 5.1.2.3 nõuete kohaldamist, võib sõidu- ja seisupidurisüsteemi ajami(te)s olla ühiseid osi, tingimusel et ajami(te) mis tahes osa rikke korral on rikkepidurisüsteemile esitatavad nõuded endiselt täidetud.

| 5.2.1.2.6. | Mis tahes muu osa kui pidurite (nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.6) või punktis 5.2.1.2.8 nimetatud osade purunemise korral või sõidupidurisüsteemi muu rikke korral (tõrge, energiavaru osaline või täielik ammendumine), peab rikkepidurisüsteemi või sõidupidurisüsteemi rikkest mõjutamata osa abil olema võimalik sõiduk peatada rikkepidurduse korral ettenähtud tingimustel. |
| --- | --- |

5.2.1.2.6.

Mis tahes muu osa kui pidurite (nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.6) või punktis 5.2.1.2.8 nimetatud osade purunemise korral või sõidupidurisüsteemi muu rikke korral (tõrge, energiavaru osaline või täielik ammendumine), peab rikkepidurisüsteemi või sõidupidurisüsteemi rikkest mõjutamata osa abil olema võimalik sõiduk peatada rikkepidurduse korral ettenähtud tingimustel.

| 5.2.1.2.7. | Ühise juhtseadise ja ühise ajamiga rikke- ja sõidupidurisüsteemi puhul tuleb eelkõige silmas pidada järgmisi nõudeid.






  5.2.1.2.7.1. | Kui sõidupidurdus tagatakse juhi lihasjõu toimel, mida toetab üks või mitu energiaallikat, siis peab rikkepidurdus kõnealuse toe lakkamise korral olema tagatav juhi lihasjõul, mida toetavad võimalikud rikkest puutumata energiaallikad, kusjuures juhtseadisele rakendatav jõud ei tohi ületada ettenähtud suurimaid väärtusi. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.7.

Ühise juhtseadise ja ühise ajamiga rikke- ja sõidupidurisüsteemi puhul tuleb eelkõige silmas pidada järgmisi nõudeid.

5.2.1.2.7.1.

Kui sõidupidurdus tagatakse juhi lihasjõu toimel, mida toetab üks või mitu energiaallikat, siis peab rikkepidurdus kõnealuse toe lakkamise korral olema tagatav juhi lihasjõul, mida toetavad võimalikud rikkest puutumata energiaallikad, kusjuures juhtseadisele rakendatav jõud ei tohi ületada ettenähtud suurimaid väärtusi.

| 5.2.1.2.7.2. | Kui sõidupidurisüsteemi jõud ja ülekanne olenevad täielikult juhi kasutuses olevast energiavarust, siis peab olema vähemalt kaks täiesti iseseisvat energiavaru allikat, millest kummalgi on oma sõltumatu ülekanne; kumbki energiaallikas võib mõjutada ainult kahe või mitme ratta pidureid, mis valitakse nii, et need suudavad iseseisvalt tagada ettenähtud rikkepidurdusastme, ohustamata sõiduki stabiilsust pidurdamise ajal; peale selle peab iga kõnealune energiaallikas olema varustatud hoiatusseadisega, nagu on määratletud punktis 5.2.1.13. Igas sõidupiduri kontuuris peab vähemalt ühes õhupaagis sobivas ja hõlpsalt juurdepääsetavas kohas olema kondensaadi- ja tühjenduskraan. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.2.

Kui sõidupidurisüsteemi jõud ja ülekanne olenevad täielikult juhi kasutuses olevast energiavarust, siis peab olema vähemalt kaks täiesti iseseisvat energiavaru allikat, millest kummalgi on oma sõltumatu ülekanne; kumbki energiaallikas võib mõjutada ainult kahe või mitme ratta pidureid, mis valitakse nii, et need suudavad iseseisvalt tagada ettenähtud rikkepidurdusastme, ohustamata sõiduki stabiilsust pidurdamise ajal; peale selle peab iga kõnealune energiaallikas olema varustatud hoiatusseadisega, nagu on määratletud punktis 5.2.1.13. Igas sõidupiduri kontuuris peab vähemalt ühes õhupaagis sobivas ja hõlpsalt juurdepääsetavas kohas olema kondensaadi- ja tühjenduskraan.

| 5.2.1.2.7.3. | Kui sõidupiduri jõud ja ülekanne olenevad täielikult juhi energiavaru kasutamisest, loetakse üht energiavaru allikat ülekande jaoks piisavaks, tingimusel et ettenähtud rikkepidurdus on tagatud juhi lihasjõu toimega sõidupiduri juhtseadisele ja punkti 5.2.1.6 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.3.

Kui sõidupiduri jõud ja ülekanne olenevad täielikult juhi energiavaru kasutamisest, loetakse üht energiavaru allikat ülekande jaoks piisavaks, tingimusel et ettenähtud rikkepidurdus on tagatud juhi lihasjõu toimega sõidupiduri juhtseadisele ja punkti 5.2.1.6 nõuded on täidetud.

| 5.2.1.2.8. | Teatavad osad, näiteks pedaal ja selle laager, piduri peasilinder ja selle kolb või kolvid (hüdrosüsteem), juhtklapp/ventiil (hüdro- ja/või pneumosüsteem), hoovastik pedaali ja piduri peasilindri või juhtklapi vahel, pidurisilindrid ja nende kolvid (hüdro- ja/või pneumosüsteem), pidurite kang- ja nukkagregaadid, tõenäoliselt ei purune, kui need on piisavate mõõtmetega, kergesti kättesaadavad tehniliseks hoolduseks ning vastavad turvaomaduste poolest vähemalt samadele nõuetele, nagu on ette nähtud sõiduki muude oluliste osade (näiteks roolihoovastiku) puhul. Kui ükskõik millise nimetatud osa rikke tõttu võiks olla võimatu sõiduki pidurdamine tõhususega, mis võrdub vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud tõhususega, siis tuleb kõnealune osa valmistada metallist või metalliga samaväärsete omadustega materjalist, ning see ei tohi märkimisväärselt kahjustuda pidurisüsteemide tavapärasel töötamisel. |
| --- | --- |

5.2.1.2.8.

Teatavad osad, näiteks pedaal ja selle laager, piduri peasilinder ja selle kolb või kolvid (hüdrosüsteem), juhtklapp/ventiil (hüdro- ja/või pneumosüsteem), hoovastik pedaali ja piduri peasilindri või juhtklapi vahel, pidurisilindrid ja nende kolvid (hüdro- ja/või pneumosüsteem), pidurite kang- ja nukkagregaadid, tõenäoliselt ei purune, kui need on piisavate mõõtmetega, kergesti kättesaadavad tehniliseks hoolduseks ning vastavad turvaomaduste poolest vähemalt samadele nõuetele, nagu on ette nähtud sõiduki muude oluliste osade (näiteks roolihoovastiku) puhul. Kui ükskõik millise nimetatud osa rikke tõttu võiks olla võimatu sõiduki pidurdamine tõhususega, mis võrdub vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud tõhususega, siis tuleb kõnealune osa valmistada metallist või metalliga samaväärsete omadustega materjalist, ning see ei tohi märkimisväärselt kahjustuda pidurisüsteemide tavapärasel töötamisel.

5.2.1.3.   Kui sõidu- ja rikkepidurisüsteemil on eraldi juhtseadised, siis nende kahe juhtseadise samaaegsel käitamisel ei tohi mõlemad, nii sõidupiduri- kui ka rikkepidurisüsteem, rakendamata jääda juhul, kui need mõlemad pidurisüsteemid on heas töökorras, ega juhul, kui ühes nendest on rike.

5.2.1.4.   Olenemata sellest, kas sõidupidurisüsteem on kombineeritud rikkepidurisüsteemiga, peab sõidupidurisüsteem olema selline, et tema ajami osa rikke korral pidurdub piisav arv rattaid siiski sõidupiduri juhtseadise rakendamisel; need rattad peavad olema valitud nii, et sõidupidurisüsteemi jääktõhusus vastab käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 2.4 nõuetele.

| 5.2.1.4.1. | Eespool nimetatud nõuded ei kehti siiski poolhaagiste vedukite suhtes, kui poolhaagise ja veduki sõidupidurisüsteemi ülekanded on teineteisest sõltumatud. |
| --- | --- |

5.2.1.4.1.

Eespool nimetatud nõuded ei kehti siiski poolhaagiste vedukite suhtes, kui poolhaagise ja veduki sõidupidurisüsteemi ülekanded on teineteisest sõltumatud.

| 5.2.1.4.2. | Hüdroajami osa rikkest teatab juhile seade, mis koosneb punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punasest märgulambist. Teise võimalusena võib kõnealune märgulamp süttida siis, kui vedelikutase mahutis langeb alla tootja määratud taseme. |
| --- | --- |

5.2.1.4.2.

Hüdroajami osa rikkest teatab juhile seade, mis koosneb punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punasest märgulambist. Teise võimalusena võib kõnealune märgulamp süttida siis, kui vedelikutase mahutis langeb alla tootja määratud taseme.

5.2.1.5.   Muu energiaallika kui juhi lihasenergia kasutamise korral ei pea selliseid muu energia allikaid (hüdropump, õhukompressor jne) olema rohkem kui üks, kuid kõnealust allikat sisaldava seadme juhtimisviis peab olema nii ohutu kui võimalik.

| 5.2.1.5.1. | Piduriajami mis tahes rikke korral peab olema tagatud rikkest mõjutamata osa toide niivõrd, kui see on vajalik sõiduki peatamiseks jääk- ja/või rikkepidurdusel ettenähtud tõhususastmel. Selle nõude täitmisel kasutatakse seadmeid, mida saab seisval sõidukil kergesti käivitada või mis käivituvad automaatselt. |
| --- | --- |

5.2.1.5.1.

Piduriajami mis tahes rikke korral peab olema tagatud rikkest mõjutamata osa toide niivõrd, kui see on vajalik sõiduki peatamiseks jääk- ja/või rikkepidurdusel ettenähtud tõhususastmel. Selle nõude täitmisel kasutatakse seadmeid, mida saab seisval sõidukil kergesti käivitada või mis käivituvad automaatselt.

| 5.2.1.5.2. | Peale selle on kõnealuse seadme taga ühendatud kontuuris paiknevad energiasalvestid sellised, et energiavarustuse häire korral on pärast sõidupiduri juhtseadise neljandat täielikku rakendamist vastavalt käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 1.2 nõuetele siiski võimalik sõiduk piduri viiendal rakendamisel peatada rikkepidurduse puhul ettenähtud tõhususega. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

Peale selle on kõnealuse seadme taga ühendatud kontuuris paiknevad energiasalvestid sellised, et energiavarustuse häire korral on pärast sõidupiduri juhtseadise neljandat täielikku rakendamist vastavalt käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 1.2 nõuetele siiski võimalik sõiduk piduri viiendal rakendamisel peatada rikkepidurduse puhul ettenähtud tõhususega.

| 5.2.1.5.3. | Talletatud energiaga hüdropidurisüsteemide puhul võib kõnealused nõuded siiski täidetuks lugeda, kui käesoleva eeskirja 7. lisa C osa punkti 1.2.2 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3.

Talletatud energiaga hüdropidurisüsteemide puhul võib kõnealused nõuded siiski täidetuks lugeda, kui käesoleva eeskirja 7. lisa C osa punkti 1.2.2 nõuded on täidetud.

5.2.1.6.   Punktide 5.2.1.2, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded tuleb täita sellist automaatseadet kasutamata, mille toime puudumine võib jääda märkamata, sest tavaliselt puhkeasendis osad käivituvad ainult pidurisüsteemi rikke korral.

5.2.1.7.   Sõidupidurisüsteem peab toimima sõiduki kõikidele ratastele ja selle toime peab asjakohaselt jagunema telgede vahel.

| 5.2.1.7.1. | Rohkem kui kahe teljega sõidukite puhul võib rattalukustusest või piduri hõõrdkatete klaasistumisest hoidumiseks tavapärasest väiksema koormuse puhul pidurdusjõudu teatavatel telgedel automaatselt vähendada nullini, kui sõiduk vastab kõigile käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud jõudlusnõuetele. |
| --- | --- |

5.2.1.7.1.

Rohkem kui kahe teljega sõidukite puhul võib rattalukustusest või piduri hõõrdkatete klaasistumisest hoidumiseks tavapärasest väiksema koormuse puhul pidurdusjõudu teatavatel telgedel automaatselt vähendada nullini, kui sõiduk vastab kõigile käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud jõudlusnõuetele.

| 5.2.1.7.2. | B-kategooria elektriliste regeneratiivpidurdussüsteemidega N1-kategooria sõidukite puhul võib muude pidurdusallikate panus pidurdamisse olla sobiva ajanihkega, et võimaldada elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi eraldi rakendamist, tingimusel et mõlemad järgmised nõuded on täidetud:






  5.2.1.7.2.1. | elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi väljundpöördemomendi kõikumised (nt veoakude laetuse taseme muutuste tõttu) kompenseeritakse automaatselt ajanihke suhte sobiva muutmisega, kuni käesoleva eeskirja ühes järgmistest lisadest sätestatud nõuded (10) on täidetud: | 4. lisa punkt 1.3.2 või |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.7.2.

B-kategooria elektriliste regeneratiivpidurdussüsteemidega N1-kategooria sõidukite puhul võib muude pidurdusallikate panus pidurdamisse olla sobiva ajanihkega, et võimaldada elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi eraldi rakendamist, tingimusel et mõlemad järgmised nõuded on täidetud:

5.2.1.7.2.1.

elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi väljundpöördemomendi kõikumised (nt veoakude laetuse taseme muutuste tõttu) kompenseeritakse automaatselt ajanihke suhte sobiva muutmisega, kuni käesoleva eeskirja ühes järgmistest lisadest sätestatud nõuded (10) on täidetud:

4. lisa punkt 1.3.2 või

| | 13. lisa punkt 5.3 (kaasa arvatud juhul, kui elektrimootor on sisse lülitatud), ja |
| --- | --- |

13. lisa punkt 5.3 (kaasa arvatud juhul, kui elektrimootor on sisse lülitatud), ja

| 5.2.1.7.2.2. | vajaduse korral peab pidurdamine automaatselt toimima sõiduki kõikidele ratastele, et tagada pidurdusjõu väärtuse (10) vastavus sõidukijuhi pidurdusnõudlusele, võttes arvesse rehvi/tee haaret. |
| --- | --- |

5.2.1.7.2.2.

vajaduse korral peab pidurdamine automaatselt toimima sõiduki kõikidele ratastele, et tagada pidurdusjõu väärtuse (10) vastavus sõidukijuhi pidurdusnõudlusele, võttes arvesse rehvi/tee haaret.

5.2.1.8.   Sõidupidurisüsteemi toime peab jagunema ühe ja sama telje rataste vahel sümmeetriliselt sõiduki keskmise pikitasandi suhtes. Kompenseerimine ja funktsioonid, nt mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis võib nimetatud sümmeetrilist jaotust häirida, tuleb deklareerida.

| 5.2.1.8.1. | Pidurisüsteemi kulumise või tõrke kompenseerimisest elektrilise juhtimisajamiga peab juhile märku andma punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp. Kõnealust nõuet kohaldatakse kõikide koormustingimuste korral, kui kompenseerimine ületab järgmised piirmäärad:






  5.2.1.8.1.1. | mis tahes telje kummagi poole pidurdusrõhkude erinevus:






  a) | sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 korral 25 % suuremast väärtusest; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.

Pidurisüsteemi kulumise või tõrke kompenseerimisest elektrilise juhtimisajamiga peab juhile märku andma punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp. Kõnealust nõuet kohaldatakse kõikide koormustingimuste korral, kui kompenseerimine ületab järgmised piirmäärad:

5.2.1.8.1.1.

mis tahes telje kummagi poole pidurdusrõhkude erinevus:

a)

sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 korral 25 % suuremast väärtusest;

| b) | sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 25 %-le aeglustusest 2 m/s2. |
| --- | --- |

b)

sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 25 %-le aeglustusest 2 m/s2.

| 5.2.1.8.1.2. | mis tahes telje eraldiseisev kompensatsiooniväärtus:






  a) | > 50 % sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 nimiväärtusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.2.

mis tahes telje eraldiseisev kompensatsiooniväärtus:

a)

> 50 % sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 nimiväärtusest;

| b) | sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 50 %-le aeglustusest 2 m/s2. |
| --- | --- |

b)

sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 50 %-le aeglustusest 2 m/s2.

| 5.2.1.8.2. | Eespool määratletud kompenseerimine on lubatud üksnes siis, kui piduri esmane rakendamine toimub sõiduki kiirusel, mis on suurem kui 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.8.2.

Eespool määratletud kompenseerimine on lubatud üksnes siis, kui piduri esmane rakendamine toimub sõiduki kiirusel, mis on suurem kui 10 km/h.

5.2.1.9.   Elektrilise juhtimisajami tõrke korral ei tohi pidur juhi tahte vastaselt rakenduda.

5.2.1.10.   Sõidu-, rikke- ja seisupidurisüsteem peavad toimima pidurdavatele pindadele, mis on ratastega ühendatud piisavalt tugevate osade abil.

Kui konkreetse telje või konkreetsete telgede pidurdusmoment tagatakse nii hõõrdpidurisüsteemi kui ka B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga, on viimati nimetatud pidurdusallika lahtiühendumine lubatud, tingimusel et hõõrdpidurdusallikas jääb püsivalt ühendatuks ja suudab tagada punktis 5.2.1.7.2.1 osutatud kompensatsiooni.

Lühiajalise lahtiühendumise korral on mittetäielik kompenseerimine lubatav, kuid peab 1 sekundi jooksul saavutama vähemalt 75 % lõppväärtusest.

Püsivalt ühendatud hõõrdpidurdusallikas peab aga igal juhul tagama, et nii sõidu- kui ka rikkepidurisüsteem jätkavad tööd ettenähtud tõhususega.

Seisupidurisüsteemi pidurduspindu tohib lahti ühendada üksnes tingimusel, et lahtiühendumist juhib ainult juht oma juhiistmelt süsteemi abil, mis ei saa tööle hakata lekke korral.

5.2.1.11.   Pidurite kulumine peab olema kergesti kompenseeritav kas käsi- või automaatreguleerimisega. Peale selle peab pidurite ja ajami juhtseadisel ning osadel olema liikumisvaru ning vajaduse korral nõuetekohased kompenseerimisvahendid, mis tagavad pidurite kuumenemise või piduri hõõrdkatete teatava kulumise korral tõhusa pidurdamise, ilma et vahetu reguleerimine oleks vajalik.

5.2.1.11.1.   Sõidupidurite kulumise kompenseerimine peab olema automaatne. N2- ja N3-kategooria maastikusõidukite ja N1-kategooria sõidukite tagapidurite puhul ei ole piduri automaatsete reguleerimisseadmete paigaldamine kohustuslik. Automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud pidurid peavad pärast kuumenenud pidurite jahtumist pärast 4. lisas määratletud I-tüübi katset võimaldama vaba liikumist, nagu määratletud 4. lisa punktis 1.5.4.

5.2.1.11.2.   Sõidupiduri hõõrdekomponentide kulumise kontroll

| 5.2.1.11.2.1. | Sõidupiduri hõõrdkatete kulumist peab saama kergesti hinnata sõidukist väljaspool või sõiduki all ilma rattaid eemaldamata, kasutades asjakohaseid kontrollavasid või muid vahendeid. Selleks võib kasutada standardseid tööriistu või harilikke sõidukite ülevaatusseadmeid.
  Teise võimalusena võib igal rattal (topeltrattaid käsitatakse ühe rattana) olla sensor, mis hoiatab juhiistmel asuvat juhti hõõrdkatete väljavahetamise vajadusest. Märgulambi korral võib kasutada punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollast märgulampi. |
| --- | --- |

5.2.1.11.2.1.

Sõidupiduri hõõrdkatete kulumist peab saama kergesti hinnata sõidukist väljaspool või sõiduki all ilma rattaid eemaldamata, kasutades asjakohaseid kontrollavasid või muid vahendeid. Selleks võib kasutada standardseid tööriistu või harilikke sõidukite ülevaatusseadmeid.

Teise võimalusena võib igal rattal (topeltrattaid käsitatakse ühe rattana) olla sensor, mis hoiatab juhiistmel asuvat juhti hõõrdkatete väljavahetamise vajadusest. Märgulambi korral võib kasutada punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollast märgulampi.

| 5.2.1.11.2.2. | Piduriketaste või -trumlite hõõrdepindade kulumist tohib hinnata üksnes komponendi otsese mõõtmise teel või piduriketta või -trumli kulumise märkide uurimise teel, milleks võib vaja olla teatav demonteerimine. Seetõttu peab sõiduki tootja tüübikinnituse ajal teatavaks tegema:






  a) | trumlite ja ketaste hõõrdepindade kulumise hindamise meetodi, sealhulgas selleks vajaliku demonteerimise ulatuse ning vajalikud tööriistad ja toimingud; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.11.2.2.

Piduriketaste või -trumlite hõõrdepindade kulumist tohib hinnata üksnes komponendi otsese mõõtmise teel või piduriketta või -trumli kulumise märkide uurimise teel, milleks võib vaja olla teatav demonteerimine. Seetõttu peab sõiduki tootja tüübikinnituse ajal teatavaks tegema:

a)

trumlite ja ketaste hõõrdepindade kulumise hindamise meetodi, sealhulgas selleks vajaliku demonteerimise ulatuse ning vajalikud tööriistad ja toimingud;

| b) | suurima lubatava kulumise taseme, millest edasi on vajalik trumlite või ketaste väljavahetamine. |
| --- | --- |

b)

suurima lubatava kulumise taseme, millest edasi on vajalik trumlite või ketaste väljavahetamine.

See teave tehakse vabalt kättesaadavaks nt sõiduki käsiraamatus või elektroonilistes andmetes.

5.2.1.12.   Hüdropidurisüsteemide puhul peavad vedelikumahutite täiteavad olema kergesti juurdepääsetavad; peale selle peavad varuvedeliku mahutid olema projekteeritud ja valmistatud nii, et varuvedeliku taset saaks kergesti kontrollida mahuteid avamata. Kui viimati nimetatud nõue ei ole täidetud, siis peab punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp juhti teavitama varuvedeliku taseme langusest, mis võib esile kutsuda pidurisüsteemi rikke. Pidurisüsteemi hüdroajamis kasutatava vedeliku tüüp identifitseeritakse standardi ISO 9128:1987 joonise 1 või 2 kohase tähisega. Tähis kinnitatakse 100 mm kaugusele vedelikumahutite täiteavadest; tähis peab asuma nähtaval kohal ning olema kustumatu; tootja võib esitada täiendavaid andmeid.

5.2.1.13.   Hoiatusseadis

| 5.2.1.13.1. | Igal talletatud energia abil käivitatava sõidupidurisüsteemiga sõidukil peab juhul, kui ettenähtud rikkepidurdustõhusust ei ole selle pidurisüsteemi abil võimalik talletatud energiat kasutamata saavutada, olema hoiatusseadis (lisaks manomeetrile, kui see on paigaldatud), mis optilise või helisignaali abil teatab varuenergia langusest süsteemi mis tahes osas tasemeni, mille puhul on mahutit täitmata ja sõiduki koormustingimustest olenemata võimalik rakendada sõidupiduri juhtseadist viiendat korda pärast nelja täielikku pidurdamist ning saavutada ettenähtud rikkepidurdustõhusus (kui sõidupiduri ajamis ei ole rikkeid ning pidurid on võimalikult täpselt reguleeritud). Hoiatusseadis peab olema otse ja püsivalt kontuuri ühendatud. Kui mootor töötab tavapäraselt ning pidurisüsteemis ei ole rikkeid, nagu selle tüübi tüübikinnituskatsete korral, hoiatusseadis signaali ei anna, välja arvatud ajaks, mis kulub energiamahuti(te) täitmiseks pärast mootori käivitamist. Optilise hoiatussignaalina kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punast märgulampi.






  5.2.1.13.1.1. | Kuid sõidukite puhul, mida loetakse käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.5.1 nõuetele vastavaks üksnes seetõttu, et vastavad 7. lisa C osa punkti 1.2.2 nõuetele, peab hoiatusseadmes peale optilise signaali olema ka helisignaal. Need seadmed ei pea töötama samaaegselt, kui mõlemad vastavad eespool nimetatud nõuetele ning akustiline signaal ei käivitu enne optilist. Optilise hoiatussignaalina kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punast märgulampi. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.13.1.

Igal talletatud energia abil käivitatava sõidupidurisüsteemiga sõidukil peab juhul, kui ettenähtud rikkepidurdustõhusust ei ole selle pidurisüsteemi abil võimalik talletatud energiat kasutamata saavutada, olema hoiatusseadis (lisaks manomeetrile, kui see on paigaldatud), mis optilise või helisignaali abil teatab varuenergia langusest süsteemi mis tahes osas tasemeni, mille puhul on mahutit täitmata ja sõiduki koormustingimustest olenemata võimalik rakendada sõidupiduri juhtseadist viiendat korda pärast nelja täielikku pidurdamist ning saavutada ettenähtud rikkepidurdustõhusus (kui sõidupiduri ajamis ei ole rikkeid ning pidurid on võimalikult täpselt reguleeritud). Hoiatusseadis peab olema otse ja püsivalt kontuuri ühendatud. Kui mootor töötab tavapäraselt ning pidurisüsteemis ei ole rikkeid, nagu selle tüübi tüübikinnituskatsete korral, hoiatusseadis signaali ei anna, välja arvatud ajaks, mis kulub energiamahuti(te) täitmiseks pärast mootori käivitamist. Optilise hoiatussignaalina kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punast märgulampi.

5.2.1.13.1.1.

Kuid sõidukite puhul, mida loetakse käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.5.1 nõuetele vastavaks üksnes seetõttu, et vastavad 7. lisa C osa punkti 1.2.2 nõuetele, peab hoiatusseadmes peale optilise signaali olema ka helisignaal. Need seadmed ei pea töötama samaaegselt, kui mõlemad vastavad eespool nimetatud nõuetele ning akustiline signaal ei käivitu enne optilist. Optilise hoiatussignaalina kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punast märgulampi.

| 5.2.1.13.1.2. | Kõnealune heliseade ei pea tööle hakkama käsipiduri rakendamise ajal ja/või, tootja valiku kohaselt, automaatülekandega sõiduki puhul, kui käiguvalits on seisuasendis. |
| --- | --- |

5.2.1.13.1.2.

Kõnealune heliseade ei pea tööle hakkama käsipiduri rakendamise ajal ja/või, tootja valiku kohaselt, automaatülekandega sõiduki puhul, kui käiguvalits on seisuasendis.

5.2.1.14.   Ilma et see piiraks punkti 5.1.2.3 nõuete kohaldamist, peab energiavaru pidurisüsteemi töötamiseks oluliselt vajaliku abistava energiaallika kasutamise korral olema piisav, et mootori seiskumise või energiaallikat tööshoidva vahendi talitlushäire korral tagada pidurdustõhusus, mis on vajalik sõiduki seiskamiseks ettenähtud tingimustel. Peale selle, kui seisupidurisüsteemi mõjutamisel kasutatakse juhi lihasenergia toetamiseks servoseadet, siis peab servoseadme väljalangemise korral olema tagatud seisupidurisüsteemi käivitumine, vajaduse korral tavapärasest servoseadmest eraldiseisva varuenergia abil. Selleks varuenergiaks võib olla sõidupidurisüsteemi jaoks ettenähtud energia.

5.2.1.15.   Mootorsõiduki puhul, millega on lubatud ühendada veduki juhi poolt kontrollitava piduriga varustatud haagis, peab veduki sõidupidurisüsteem olema varustatud seadmega, mille konstruktsioon võimaldab haagise pidurisüsteemi rikke või veduki ja haagise vahelise õhu juurdevoolutoru (või muude võimalike sellist tüüpi ühenduste) purunemise korral veduki siiski pidurdada rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud tõhususega; kõnealune seade peab olema paigaldatud vedukile.

5.2.1.16.   Pneumaatilise/hüdraulilise abiseadme varustamine energiaga peab seadme töötamise ajal võimaldama jõuda ettenähtud aeglustuseni ning olema selline, et ka energiaallika kahjustumise korral ei langeks abiseadme kaudu pidurisüsteeme toitev varuenergia alla punktis 5.2.1.13 ettenähtud taset.

5.2.1.17.   O3- või O4-kategooria haagise sõidupiduriseade peab olema ahel- või osapidurduse tüüpi.

5.2.1.18.   Sellise sõiduki pidurisüsteem, millega on lubatud vedada O3- või O4-kategooria haagist, peab vastama järgmistele nõuetele.

| 5.2.1.18.1. | Veduki rikkepidurisüsteemi käivitamisel peab toimuma ka haagise astmeliselt reguleeritav pidurdamine. |
| --- | --- |

5.2.1.18.1.

Veduki rikkepidurisüsteemi käivitamisel peab toimuma ka haagise astmeliselt reguleeritav pidurdamine.

| 5.2.1.18.2. | Veduki sõidupidurisüsteemi rikke korral, juhul kui see koosneb vähemalt kahest iseseisvast osast, peab rikkest puutumata osa või osade abil olema võimalik haagise pidureid osaliselt või täielikult rakendada. Kõnealune pidurdamine peab olema astmeliselt reguleeritav. Kui selliseks pidurdamiseks kasutatakse tavapäraselt puhkeasendis ventiili, siis võib sellise ventiili paigaldada ainult juhul, kui juht saab tööriistu kasutamata selle nõuetekohast toimimist kas juhikabiinist või sõidukist väljaspool kergesti kontrollida. |
| --- | --- |

5.2.1.18.2.

Veduki sõidupidurisüsteemi rikke korral, juhul kui see koosneb vähemalt kahest iseseisvast osast, peab rikkest puutumata osa või osade abil olema võimalik haagise pidureid osaliselt või täielikult rakendada. Kõnealune pidurdamine peab olema astmeliselt reguleeritav. Kui selliseks pidurdamiseks kasutatakse tavapäraselt puhkeasendis ventiili, siis võib sellise ventiili paigaldada ainult juhul, kui juht saab tööriistu kasutamata selle nõuetekohast toimimist kas juhikabiinist või sõidukist väljaspool kergesti kontrollida.

| 5.2.1.18.3. | Haagise ühendusvooliku rikke (st purunemise või lekke) või elektrilise juhtahela katkemise või tõrke korral peab juht saama haagise pidureid kõigest hoolimata osaliselt või täielikult käivitada kas sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri juhtseadise abil, kui rike ei ole automaatselt haagist 4. lisa punktis 3.3 ettenähtud tõhususega pidurdanud. |
| --- | --- |

5.2.1.18.3.

Haagise ühendusvooliku rikke (st purunemise või lekke) või elektrilise juhtahela katkemise või tõrke korral peab juht saama haagise pidureid kõigest hoolimata osaliselt või täielikult käivitada kas sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri juhtseadise abil, kui rike ei ole automaatselt haagist 4. lisa punktis 3.3 ettenähtud tõhususega pidurdanud.

| 5.2.1.18.4. | Punktis 5.2.1.18.3 osutatud automaatse pidurdamise nõue loetakse täidetuks, kui on täidetud järgmised nõuded.






  5.2.1.18.4.1. | Punktis 5.2.1.18.3 osutatud asjaomase piduri juhtseadise täieliku rakendamise korral peab rõhk toitetorustikus järgmise kahe sekundi jooksul langema alla 150 kPa; piduri juhtseadise vabastamisel peab rõhk toitetorustikus taastuma. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.18.4.

Punktis 5.2.1.18.3 osutatud automaatse pidurdamise nõue loetakse täidetuks, kui on täidetud järgmised nõuded.

5.2.1.18.4.1.

Punktis 5.2.1.18.3 osutatud asjaomase piduri juhtseadise täieliku rakendamise korral peab rõhk toitetorustikus järgmise kahe sekundi jooksul langema alla 150 kPa; piduri juhtseadise vabastamisel peab rõhk toitetorustikus taastuma.

| 5.2.1.18.4.2. | Kui toitetorustik tühjeneb kiirusega vähemalt 100 kPa sekundis, siis hakkab haagise automaatpidurdus tööle enne, kui rõhk toitetorustikus langeb 200 kPa-ni. |
| --- | --- |

5.2.1.18.4.2.

Kui toitetorustik tühjeneb kiirusega vähemalt 100 kPa sekundis, siis hakkab haagise automaatpidurdus tööle enne, kui rõhk toitetorustikus langeb 200 kPa-ni.

| 5.2.1.18.5. | Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt varustatud kaht sõidukit ühendavast juhtahelast ühe rikke korral peab rikkest puutumata juhtahel automaatselt tagama haagise pidurdamise 4. lisa punktiga 3.1 ettenähtud tõhususega. |
| --- | --- |

5.2.1.18.5.

Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt varustatud kaht sõidukit ühendavast juhtahelast ühe rikke korral peab rikkest puutumata juhtahel automaatselt tagama haagise pidurdamise 4. lisa punktiga 3.1 ettenähtud tõhususega.

5.2.1.19.   Sõiduk, millel on elektrilise pidurisüsteemiga haagise vedamiseks vajalik varustus vastavalt käesoleva eeskirja 14. lisa punktile 1.1, peab vastama järgmistele nõuetele.

| 5.2.1.19.1. | Mootorsõidukil peab olema elektrilise pidurisüsteemi toimimiseks vajaliku voolu tekitamiseks piisava võimsusega toiteallikas (generaator või aku). Elektrilise ühenduse juures mõõdetud juhtmete pinge elektrilise pidurisüsteemi maksimaalse energiakulu juures (15 A) ei tohi langeda alla 9,6 V, kui mootor töötab tootja poolt soovitatud tühikäigu pöörlemiskiirusel ning kõik tootja poolt sõiduki tavavarustusse arvatud elektriseadmed on sisse lülitatud. Elektrijuhtmetes ei tohi esineda lühist isegi juhul, kui need on üle koormatud. |
| --- | --- |

5.2.1.19.1.

Mootorsõidukil peab olema elektrilise pidurisüsteemi toimimiseks vajaliku voolu tekitamiseks piisava võimsusega toiteallikas (generaator või aku). Elektrilise ühenduse juures mõõdetud juhtmete pinge elektrilise pidurisüsteemi maksimaalse energiakulu juures (15 A) ei tohi langeda alla 9,6 V, kui mootor töötab tootja poolt soovitatud tühikäigu pöörlemiskiirusel ning kõik tootja poolt sõiduki tavavarustusse arvatud elektriseadmed on sisse lülitatud. Elektrijuhtmetes ei tohi esineda lühist isegi juhul, kui need on üle koormatud.

| 5.2.1.19.2. | Rikke korral veduki sõidupidurisüsteemis, juhul kui see koosneb vähemalt kahest iseseisvast üksusest, peab rikkest puutumata üksuse/üksuste abil olema võimalik haagise pidureid osaliselt või täielikult käivitada. |
| --- | --- |

5.2.1.19.2.

Rikke korral veduki sõidupidurisüsteemis, juhul kui see koosneb vähemalt kahest iseseisvast üksusest, peab rikkest puutumata üksuse/üksuste abil olema võimalik haagise pidureid osaliselt või täielikult käivitada.

| 5.2.1.19.3. | Piduritulelaterna lülitit ja vooluahelat on lubatud elektrilise pidurisüsteemi käivitamiseks kasutada ainult juhul, kui käivitusjuhe ja piduritulelatern on paralleelselt ühendatud ning olemasolev piduritulelaterna lüliti ning vooluahel on suutelised taluma ülekoormust. |
| --- | --- |

5.2.1.19.3.

Piduritulelaterna lülitit ja vooluahelat on lubatud elektrilise pidurisüsteemi käivitamiseks kasutada ainult juhul, kui käivitusjuhe ja piduritulelatern on paralleelselt ühendatud ning olemasolev piduritulelaterna lüliti ning vooluahel on suutelised taluma ülekoormust.

5.2.1.20.   Kahest või mitmest iseseisvast osast koosneva pneumoajamiga sõidupidurisüsteemi puhul tuleb igasugune leke kõnealuste osade vahel juhtseadises või sellest tagapool pidevalt atmosfääri ventileerida.

5.2.1.21.   Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud vedada O3- või O4-kategooria haagist, peab haagise sõidupidurisüsteem olema töölerakendatav ainult koos veduki sõidu-, rikke- või seisupidurisüsteemiga. Üksnes haagise pidurite automaatne rakendumine on aga lubatud, kui veduk käivitab haagise pidurid automaatselt ainult sõiduki stabiliseerimise eesmärgil.

5.2.1.22.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukid, millel on kuni neli telge, peavad olema varustatud 1. kategooria mitteblokeeruva piduriseadmega käesoleva eeskirja 13. lisa nõuete kohaselt.

5.2.1.23.   Mootorsõidukid, millega tohib vedada mitteblokeeruva piduriseadmega varustatud haagist, peavad elektrilise juhtimisajami ja/või haagiste mitteblokeeruvate pidurisüsteemide tarbeks olema varustatud ka standardi ISO 7638:1997 (11) kohase spetsiaalse elektripistikuga.

5.2.1.24.   A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud M2- N1- ja N2-kategooria (< 5 tonni) sõidukitele esitatavad lisanõuded

| 5.2.1.24.1. | N1-kategooria sõidukite puhul rakendub elektriline regeneratiivpidurdussüsteem üksnes gaasipedaali mõjul ja/või käiguvalitsa vabakäiguasendi korral. |
| --- | --- |

5.2.1.24.1.

N1-kategooria sõidukite puhul rakendub elektriline regeneratiivpidurdussüsteem üksnes gaasipedaali mõjul ja/või käiguvalitsa vabakäiguasendi korral.

| 5.2.1.24.2. | Peale selle võib M2- ja N2-kategooria (< 5 tonni) sõidukite elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi juhtseadis olla eraldi lüliti või hoob. |
| --- | --- |

5.2.1.24.2.

Peale selle võib M2- ja N2-kategooria (< 5 tonni) sõidukite elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi juhtseadis olla eraldi lüliti või hoob.

| 5.2.1.24.3. | Punktide 5.2.1.25.6 ja 5.2.1.25.7 nõudeid kohaldatakse ka A-kategooria elektriliste regeneratiivpidurdussüsteemide suhtes. |
| --- | --- |

5.2.1.24.3.

Punktide 5.2.1.25.6 ja 5.2.1.25.7 nõudeid kohaldatakse ka A-kategooria elektriliste regeneratiivpidurdussüsteemide suhtes.

5.2.1.25.   B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud M2- N1- ja N2-kategooria (< 5 tonni) sõidukitele esitatavad lisanõuded

| 5.2.1.25.1. | Sõidupidurisüsteemi üht osa ei või olla võimalik osaliselt või täielikult lahti ühendada muul viisil kui automaatselt. Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena punkti 5.2.1.10 nõuetest. |
| --- | --- |

5.2.1.25.1.

Sõidupidurisüsteemi üht osa ei või olla võimalik osaliselt või täielikult lahti ühendada muul viisil kui automaatselt. Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena punkti 5.2.1.10 nõuetest.

| 5.2.1.25.2. | Sõidupidurisüsteemil on ainult üks juhtseadis. |
| --- | --- |

5.2.1.25.2.

Sõidupidurisüsteemil on ainult üks juhtseadis.

| 5.2.1.25.3. | Mõlema kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite suhtes kohaldatakse kõiki asjakohaseid nõudeid peale punkti 5.2.1.24.1.
  Sel juhul võib N1-kategooria sõidukite puhul elektrilist regeneratiivpidurdussüsteemi rakendada gaasipedaali abil ja/või käiguvalitsa vabakäiguasendi korral.
  Peale selle ei tohi sõidupidurisüsteemi töö vähendada gaasipedaali vabastamise avaldatavat pidurdustoimet. |
| --- | --- |

5.2.1.25.3.

Mõlema kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite suhtes kohaldatakse kõiki asjakohaseid nõudeid peale punkti 5.2.1.24.1.

Sel juhul võib N1-kategooria sõidukite puhul elektrilist regeneratiivpidurdussüsteemi rakendada gaasipedaali abil ja/või käiguvalitsa vabakäiguasendi korral.

Peale selle ei tohi sõidupidurisüsteemi töö vähendada gaasipedaali vabastamise avaldatavat pidurdustoimet.

| 5.2.1.25.4. | Mootori(te) väljalülitamine ega kasutatav ülekandearv ei tohi avaldada sõidupidurisüsteemile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

5.2.1.25.4.

Mootori(te) väljalülitamine ega kasutatav ülekandearv ei tohi avaldada sõidupidurisüsteemile negatiivset mõju.

| 5.2.1.25.5. | Kui pidurduse elektrilise osa töö tagatakse sõidupiduri juhtseadisest tuleva teabe ja iga ratta pidurdusjõu seosega, siis selle seose häirumisest, mis muudab pidurduse jaotumist telgede vahel (10. või 13. lisa), antakse juhile märgulambiga märku hiljemalt juhtseadise rakendamise hetkel ning märgulamp jääb põlema seniks, kuni rike püsib ja sõiduki juhtlüliti (võti) on sisselülitatud asendis. |
| --- | --- |

5.2.1.25.5.

Kui pidurduse elektrilise osa töö tagatakse sõidupiduri juhtseadisest tuleva teabe ja iga ratta pidurdusjõu seosega, siis selle seose häirumisest, mis muudab pidurduse jaotumist telgede vahel (10. või 13. lisa), antakse juhile märgulambiga märku hiljemalt juhtseadise rakendamise hetkel ning märgulamp jääb põlema seniks, kuni rike püsib ja sõiduki juhtlüliti (võti) on sisselülitatud asendis.

| 5.2.1.25.6. | Magnet- või elektriväljad ei tohi elektrilise regeneratiivpidurduse tööd häirida. |
| --- | --- |

5.2.1.25.6.

Magnet- või elektriväljad ei tohi elektrilise regeneratiivpidurduse tööd häirida.

| 5.2.1.25.7. | Mitteblokeeruva piduriseadmega varustatud sõidukite puhul kontrollib mitteblokeeruv piduriseade elektrilist regeneratiivpidurdussüsteemi. |
| --- | --- |

5.2.1.25.7.

Mitteblokeeruva piduriseadmega varustatud sõidukite puhul kontrollib mitteblokeeruv piduriseade elektrilist regeneratiivpidurdussüsteemi.

5.2.1.26.   Seisupidurisüsteemi elektriajamile esitatavad täiendavad erinõuded

| 5.2.1.26.1. | Elektriajami rikke korral tuleb ära hoida seisupidurisüsteemi kogemata rakendamine. |
| --- | --- |

5.2.1.26.1.

Elektriajami rikke korral tuleb ära hoida seisupidurisüsteemi kogemata rakendamine.

| 5.2.1.26.2. | Elektririkke korral peavad olema täidetud järgmised nõuded.






  5.2.1.26.2.1. | M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid:
  Juhtseadise elektririkke korral või elektrilise juhtimisajami juhtmestiku purunemise korral väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses, peab olema võimalik rakendada seisupidurisüsteemi juhiistmelt ja sel moel hoida täismassiga sõidukit paigal 8 % kaldega tõusul või langusel. Teise võimalusena on sel juhul seisva sõiduki korral lubatud seisupiduri automaatne rakendumine, tingimusel et saavutatakse eespool osutatud pidurdustõhusus ja et rakendatud seisupidur jääb rakendatuks olenemata süütelüliti (käivituse) olekust. Sel juhul peab seisupidur automaatselt vabanema kohe, kui juht sõiduki uuesti liikuma paneb. Seisupidurisüsteemi peab olema võimalik ka vabastada, vajaduse korral tööriistade ja/või sõidukis asuva või sõidukile paigaldatud abiseadme abil. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.26.2.

Elektririkke korral peavad olema täidetud järgmised nõuded.

5.2.1.26.2.1.

M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid:

Juhtseadise elektririkke korral või elektrilise juhtimisajami juhtmestiku purunemise korral väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses, peab olema võimalik rakendada seisupidurisüsteemi juhiistmelt ja sel moel hoida täismassiga sõidukit paigal 8 % kaldega tõusul või langusel. Teise võimalusena on sel juhul seisva sõiduki korral lubatud seisupiduri automaatne rakendumine, tingimusel et saavutatakse eespool osutatud pidurdustõhusus ja et rakendatud seisupidur jääb rakendatuks olenemata süütelüliti (käivituse) olekust. Sel juhul peab seisupidur automaatselt vabanema kohe, kui juht sõiduki uuesti liikuma paneb. Seisupidurisüsteemi peab olema võimalik ka vabastada, vajaduse korral tööriistade ja/või sõidukis asuva või sõidukile paigaldatud abiseadme abil.

| 5.2.1.26.2.2. | N1-kategooria mootorsõidukid
  Juhtseadise elektririkke korral või elektrilise juhtimisajami juhtmestiku purunemise korral juhtseadise ja sellega otseselt ühendatud elektroonilise juhtseadise vahel, välja arvatud energiavarustuses, peab olema võimalik rakendada seisupidurisüsteemi juhiistmelt ja sel moel hoida täismassiga sõidukit paigal 8 % kaldega tõusul või langusel. Teise võimalusena on sel juhul seisva sõiduki korral lubatud seisupiduri automaatne rakendumine, tingimusel et saavutatakse eespool osutatud pidurdustõhusus ja et rakendatud seisupidur jääb rakendatuks olenemata süütelüliti (käivituse) olekust. Sel juhul peab seisupidur automaatselt vabanema kohe, kui juht sõiduki uuesti liikuma paneb. Eespool osutatud pidurdustõhususe saavutamiseks või selle saavutamisele kaasa aitamiseks võib kasutada mootorit / käsijuhtimisega ülekannet või automaatülekannet (seisuasend). |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.2.

N1-kategooria mootorsõidukid

Juhtseadise elektririkke korral või elektrilise juhtimisajami juhtmestiku purunemise korral juhtseadise ja sellega otseselt ühendatud elektroonilise juhtseadise vahel, välja arvatud energiavarustuses, peab olema võimalik rakendada seisupidurisüsteemi juhiistmelt ja sel moel hoida täismassiga sõidukit paigal 8 % kaldega tõusul või langusel. Teise võimalusena on sel juhul seisva sõiduki korral lubatud seisupiduri automaatne rakendumine, tingimusel et saavutatakse eespool osutatud pidurdustõhusus ja et rakendatud seisupidur jääb rakendatuks olenemata süütelüliti (käivituse) olekust. Sel juhul peab seisupidur automaatselt vabanema kohe, kui juht sõiduki uuesti liikuma paneb. Eespool osutatud pidurdustõhususe saavutamiseks või selle saavutamisele kaasa aitamiseks võib kasutada mootorit / käsijuhtimisega ülekannet või automaatülekannet (seisuasend).

| 5.2.1.26.2.3. | Seisupidurisüsteemi juhtseadise elektririkkest või elektriajami juhtmestiku purunemisest peab juhile märku andma punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp. Seisupidurisüsteemi elektrilise juhtimisajami juhtmestiku purunemise korral peab kollane märgulamp süttima kohe, kui purunemine toimub. Peale selle peab juhtseadise elektririkkest või juhtmestiku purunemisest väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses, juhile märku andma punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punase märgulambi vilkumine seni, kuni süütelüliti (käivitus) on sisselülitatud olekus ja vähemalt 10 sekundit pärast seda, ja kuni juhtseadis on aktiveeritud olekus.
  Kui aga seisupidurisüsteem tuvastab seisupiduri õige haardumise, võib punase märgulambi vilkumine lõppeda ja seisupiduri rakendumisest teatamiseks kasutatakse pidevalt põlevat märgulampi.
  Kui seisupiduri rakendumisest annab tavaliselt märku eraldi punane märgulamp, mis vastab kõikidele punkti 5.2.1.29.3 nõuetele, võib seda märgulampi kasutada, et vastata eespool punasele märgulambile esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.3.

Seisupidurisüsteemi juhtseadise elektririkkest või elektriajami juhtmestiku purunemisest peab juhile märku andma punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp. Seisupidurisüsteemi elektrilise juhtimisajami juhtmestiku purunemise korral peab kollane märgulamp süttima kohe, kui purunemine toimub. Peale selle peab juhtseadise elektririkkest või juhtmestiku purunemisest väljaspool elektroonilist juhtseadist (elektroonilisi juhtseadiseid), välja arvatud energiavarustuses, juhile märku andma punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punase märgulambi vilkumine seni, kuni süütelüliti (käivitus) on sisselülitatud olekus ja vähemalt 10 sekundit pärast seda, ja kuni juhtseadis on aktiveeritud olekus.

Kui aga seisupidurisüsteem tuvastab seisupiduri õige haardumise, võib punase märgulambi vilkumine lõppeda ja seisupiduri rakendumisest teatamiseks kasutatakse pidevalt põlevat märgulampi.

Kui seisupiduri rakendumisest annab tavaliselt märku eraldi punane märgulamp, mis vastab kõikidele punkti 5.2.1.29.3 nõuetele, võib seda märgulampi kasutada, et vastata eespool punasele märgulambile esitatud nõuetele.

| 5.2.1.26.3. | Abiseadmeid võib energiaga varustada seisupiduri elektriajamist, tingimusel et energiavarustusest piisab seisupidurisüsteemi rakendamiseks lisaks sõiduki elektrikoormusele rikkevabas olukorras. Kui energiavaru kasutab ka sõidupidurisüsteem, kohaldatakse punkti 5.2.1.27.7 nõudeid. |
| --- | --- |

5.2.1.26.3.

Abiseadmeid võib energiaga varustada seisupiduri elektriajamist, tingimusel et energiavarustusest piisab seisupidurisüsteemi rakendamiseks lisaks sõiduki elektrikoormusele rikkevabas olukorras. Kui energiavaru kasutab ka sõidupidurisüsteem, kohaldatakse punkti 5.2.1.27.7 nõudeid.

| 5.2.1.26.4. | Pärast piduriseadme elektrienergiat kontrolliva süütelüliti (käivituse) väljalülitamist ja/või võtme eemaldamist peab olema jätkuvalt võimalik seisupidurisüsteemi rakendada, süsteemi vabastamine ei ole aga võimalik. |
| --- | --- |

5.2.1.26.4.

Pärast piduriseadme elektrienergiat kontrolliva süütelüliti (käivituse) väljalülitamist ja/või võtme eemaldamist peab olema jätkuvalt võimalik seisupidurisüsteemi rakendada, süsteemi vabastamine ei ole aga võimalik.

5.2.1.27.   Täiendavad erinõuded elektrilise juhtimisajamiga sõidupidurisüsteemidele

| 5.2.1.27.1. | Kui seisupidur on vabastatud, peab sõidupidurisüsteem suutma tekitada täielikku staatilist pidurdusjõudu, mis on võrdväärne vähemalt ettenähtud 0-tüübi katseks vajalikuga, isegi kui süütelüliti (käivitus) on välja lülitatud ja/või võti on eemaldatud. Mootorsõidukitel, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid, peab olema tagatud haagise sõidupidurisüsteemi täielik juhtsignaal. Sõidupidurisüsteemi energiaülekandes peab olema piisavalt energiat. |
| --- | --- |

5.2.1.27.1.

Kui seisupidur on vabastatud, peab sõidupidurisüsteem suutma tekitada täielikku staatilist pidurdusjõudu, mis on võrdväärne vähemalt ettenähtud 0-tüübi katseks vajalikuga, isegi kui süütelüliti (käivitus) on välja lülitatud ja/või võti on eemaldatud. Mootorsõidukitel, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid, peab olema tagatud haagise sõidupidurisüsteemi täielik juhtsignaal. Sõidupidurisüsteemi energiaülekandes peab olema piisavalt energiat.

| 5.2.1.27.2. | Elektrilise juhtimisajami ühekordse ajutise rikke korral (< 40 ms), välja arvatud selle energiavarustuses (nt edastamata signaal või andmeviga) ei tohi see avaldada märgatavat mõju sõidupiduri pidurdustõhususele. |
| --- | --- |

5.2.1.27.2.

Elektrilise juhtimisajami ühekordse ajutise rikke korral (< 40 ms), välja arvatud selle energiavarustuses (nt edastamata signaal või andmeviga) ei tohi see avaldada märgatavat mõju sõidupiduri pidurdustõhususele.

| 5.2.1.27.3. | Elektrilise juhtimisajami rikkest, (12) mis ei hõlma selle energiavaru, kuid mõjutab käesolevas eeskirjas käsitletavate süsteemide tööd ja tõhusust, peab juhile märku andma vastavalt punktides 5.2.1.29.1.1 või 5.2.1.29.1.2 osutatud punane või kollane märgulamp. Kui sõidupiduri ettenähtud pidurdustõhusust ei ole enam võimalik saavutada (punane märgulamp), peab elektriühenduse katkemisest (nt purunemisest) juhile märku andma kohe katkestuse toimumisel ning pidurduse ettenähtud jääktõhusus tuleb tagada sõidupiduri juhtseadise abil vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktile 2.4. Kõnealuseid nõudeid ei tõlgendata kõrvalekaldumisena rikkepidurdusega seotud nõuetest. |
| --- | --- |

5.2.1.27.3.

Elektrilise juhtimisajami rikkest, (12) mis ei hõlma selle energiavaru, kuid mõjutab käesolevas eeskirjas käsitletavate süsteemide tööd ja tõhusust, peab juhile märku andma vastavalt punktides 5.2.1.29.1.1 või 5.2.1.29.1.2 osutatud punane või kollane märgulamp. Kui sõidupiduri ettenähtud pidurdustõhusust ei ole enam võimalik saavutada (punane märgulamp), peab elektriühenduse katkemisest (nt purunemisest) juhile märku andma kohe katkestuse toimumisel ning pidurduse ettenähtud jääktõhusus tuleb tagada sõidupiduri juhtseadise abil vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktile 2.4. Kõnealuseid nõudeid ei tõlgendata kõrvalekaldumisena rikkepidurdusega seotud nõuetest.

| 5.2.1.27.4. | Mootorsõiduk, mis on elektrilise juhtahela kaudu elektriliselt ühendatud haagisega, peab juhile selgelt märku andma alati, kui haagis esitab rikkeandmed selle kohta, et haagise sõidupidurisüsteemi mis tahes osas salvestatud energia langeb allapoole lubatud taset, nagu osutatud punktis 5.2.2.16. Samasugune hoiatus antakse ka juhul, kui haagise elektrilise juhtimisajami, välja arvatud selle energiavaru pidev rike (> 40 ms) välistab haagise sõidupiduri ettenähtud pidurdustõhususe saavutamise, nagu osutatud punktis 5.2.2.15.2.1. Selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud punast märgulampi. |
| --- | --- |

5.2.1.27.4.

Mootorsõiduk, mis on elektrilise juhtahela kaudu elektriliselt ühendatud haagisega, peab juhile selgelt märku andma alati, kui haagis esitab rikkeandmed selle kohta, et haagise sõidupidurisüsteemi mis tahes osas salvestatud energia langeb allapoole lubatud taset, nagu osutatud punktis 5.2.2.16. Samasugune hoiatus antakse ka juhul, kui haagise elektrilise juhtimisajami, välja arvatud selle energiavaru pidev rike (> 40 ms) välistab haagise sõidupiduri ettenähtud pidurdustõhususe saavutamise, nagu osutatud punktis 5.2.2.15.2.1. Selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud punast märgulampi.

| 5.2.1.27.5. | Elektrilise juhtimisajami energiavaru rikke korral alates energiataseme nimiväärtusest peab sõidupidurisüsteemi täielik juhtimisulatus olema tagatud pärast sõidupiduri juhtseadise kahtkümmet järjestikust täisulatusega rakendamist. Katse ajal rakendatakse piduri juhtseadist täielikult 20 sekundi jooksul ja vabastatakse iga rakendamise puhul 5 sekundiks. Katse ajal peab sõidupidurisüsteemi energiaülekandes olema piisavalt energiat, et tagada sõidupidurisüsteemi täielik rakendumine. Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena 7. lisa nõuetest. |
| --- | --- |

5.2.1.27.5.

Elektrilise juhtimisajami energiavaru rikke korral alates energiataseme nimiväärtusest peab sõidupidurisüsteemi täielik juhtimisulatus olema tagatud pärast sõidupiduri juhtseadise kahtkümmet järjestikust täisulatusega rakendamist. Katse ajal rakendatakse piduri juhtseadist täielikult 20 sekundi jooksul ja vabastatakse iga rakendamise puhul 5 sekundiks. Katse ajal peab sõidupidurisüsteemi energiaülekandes olema piisavalt energiat, et tagada sõidupidurisüsteemi täielik rakendumine. Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena 7. lisa nõuetest.

| 5.2.1.27.6. | Aku pinge alanemise korral alla tootja ettenähtud taset, millest väiksemal pingel ei saa sõidupiduri ettenähtud tõhusust enam tagada ja/või mis välistab olukorra, kus vähemalt kaks sõltumatut sõidupiduri kontuuri saavutavad ettenähtud rikkepidurdustõhususe või jääktõhususe, peab sisse lülituma punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp. Pärast märgulambi süttimist peab olema võimalik sõidupiduri juhtseadist rakendada ja saavutada vähemalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktiga 2.4 ettenähtud jääktõhusus. Sõidupidurisüsteemi energiaülekandes peab olema piisavalt energiat. Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena rikkepidurdusega seotud nõudest. |
| --- | --- |

5.2.1.27.6.

Aku pinge alanemise korral alla tootja ettenähtud taset, millest väiksemal pingel ei saa sõidupiduri ettenähtud tõhusust enam tagada ja/või mis välistab olukorra, kus vähemalt kaks sõltumatut sõidupiduri kontuuri saavutavad ettenähtud rikkepidurdustõhususe või jääktõhususe, peab sisse lülituma punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp. Pärast märgulambi süttimist peab olema võimalik sõidupiduri juhtseadist rakendada ja saavutada vähemalt käesoleva eeskirja 4. lisa punktiga 2.4 ettenähtud jääktõhusus. Sõidupidurisüsteemi energiaülekandes peab olema piisavalt energiat. Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena rikkepidurdusega seotud nõudest.

| 5.2.1.27.7. | Kui abiseadet ja elektrilist juhtimisajamit varustatakse energiaga samast varust, peab olema tagatud, et kui mootor töötab pöörlemissagedusel, mis ei ületa 80 % maksimumvõimsusele vastavast pöörlemissagedusest, piisab energiavarustusest ettenähtud aeglustuse saavutamiseks kas sellise energiavarustuse tagamisega, mis kõikide abiseadmete töötamisel hoiab ära kõnealuse varu tühjenemise, või abiseadme eelnevalt valitud osade automaatse väljalülitamisega, kui pinge ületab käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.27.6 osutatud kriitilise piiri, et vältida varu edasist tühjenemist. Nõude täitmist võib tõendada arvutuse või praktilise katsega. Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud vedada O3- või O4-kategooria haagist, võetakse arvesse haagise energiatarvet võimsusega 400 W. Käesolevat punkti ei kohaldata sõidukite suhtes, mille puhul ettenähtud aeglustust on võimalik saavutada ilma elektrienergiat kasutamata. |
| --- | --- |

5.2.1.27.7.

Kui abiseadet ja elektrilist juhtimisajamit varustatakse energiaga samast varust, peab olema tagatud, et kui mootor töötab pöörlemissagedusel, mis ei ületa 80 % maksimumvõimsusele vastavast pöörlemissagedusest, piisab energiavarustusest ettenähtud aeglustuse saavutamiseks kas sellise energiavarustuse tagamisega, mis kõikide abiseadmete töötamisel hoiab ära kõnealuse varu tühjenemise, või abiseadme eelnevalt valitud osade automaatse väljalülitamisega, kui pinge ületab käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.27.6 osutatud kriitilise piiri, et vältida varu edasist tühjenemist. Nõude täitmist võib tõendada arvutuse või praktilise katsega. Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud vedada O3- või O4-kategooria haagist, võetakse arvesse haagise energiatarvet võimsusega 400 W. Käesolevat punkti ei kohaldata sõidukite suhtes, mille puhul ettenähtud aeglustust on võimalik saavutada ilma elektrienergiat kasutamata.

| 5.2.1.27.8. | Kui abiseadet varustatakse energiaga elektrilisest juhtimisajamist, peavad olema täidetud järgmised nõuded.






  5.2.1.27.8.1. | Energiaallika rikke korral sõiduki liikumise ajal peab mahutis olevast energiast piisama pidurite rakendamiseks, kui rakendatakse juhtseadist. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.27.8.

Kui abiseadet varustatakse energiaga elektrilisest juhtimisajamist, peavad olema täidetud järgmised nõuded.

5.2.1.27.8.1.

Energiaallika rikke korral sõiduki liikumise ajal peab mahutis olevast energiast piisama pidurite rakendamiseks, kui rakendatakse juhtseadist.

| 5.2.1.27.8.2. | Energiaallika rikke korral sõiduki seisu ajal, kui seisupidur on rakendatud, peab mahutis olevast energiast piisama tulede kasutamiseks ka siis, kui pidurid on rakendatud. |
| --- | --- |

5.2.1.27.8.2.

Energiaallika rikke korral sõiduki seisu ajal, kui seisupidur on rakendatud, peab mahutis olevast energiast piisama tulede kasutamiseks ka siis, kui pidurid on rakendatud.

| 5.2.1.27.9. | Punkti 5.1.3.1.2 või 5.1.3.1.3 kohaselt elektrilise juhtahelaga varustatud veduki sõidupidurisüsteemi elektrilise juhtimisajami rikke korral peab olema tagatud haagise pidurite täielik rakendumine. |
| --- | --- |

5.2.1.27.9.

Punkti 5.1.3.1.2 või 5.1.3.1.3 kohaselt elektrilise juhtahelaga varustatud veduki sõidupidurisüsteemi elektrilise juhtimisajami rikke korral peab olema tagatud haagise pidurite täielik rakendumine.

| 5.2.1.27.10. | Punkti 5.1.3.1.3 kohaselt ainult elektrilise juhtahela kaudu elektriliselt ühendatud haagise elektrilise juhtimisajami rikke korral peab olema tagatud haagise pidurdamine vastavalt punktile 5.2.1.18.4.1. See kehtib, kui haagis esitab elektrilise juhtahela andmesideosa kaudu „toitetorustiku pidurdustaotluse” signaali või andmeside pideva puudumise korral. Käesolevat punkti ei kohaldata mootorsõidukite suhtes, mida ei saa käitada ainult elektrilise juhtahela kaudu ühendatud haagistega, nagu kirjeldatud punktis 5.1.3.5. |
| --- | --- |

5.2.1.27.10.

Punkti 5.1.3.1.3 kohaselt ainult elektrilise juhtahela kaudu elektriliselt ühendatud haagise elektrilise juhtimisajami rikke korral peab olema tagatud haagise pidurdamine vastavalt punktile 5.2.1.18.4.1. See kehtib, kui haagis esitab elektrilise juhtahela andmesideosa kaudu „toitetorustiku pidurdustaotluse” signaali või andmeside pideva puudumise korral. Käesolevat punkti ei kohaldata mootorsõidukite suhtes, mida ei saa käitada ainult elektrilise juhtahela kaudu ühendatud haagistega, nagu kirjeldatud punktis 5.1.3.5.

5.2.1.28.   Erinõuded ühendusjõu juhtseadisele

| 5.2.1.28.1. | Ühendusjõu juhtseadis tohib olla üksnes vedukil. |
| --- | --- |

5.2.1.28.1.

Ühendusjõu juhtseadis tohib olla üksnes vedukil.

| 5.2.1.28.2. | Ühendusjõu juhtseadise toime seisneb veduki ja haagismasina dünaamilise pidurdusjõu väärtuste erinevuse vähendamises. Ühendusjõu juhtseadise tööd kontrollitakse tüübikinnituse andmisel. Kontrolli meetodi lepivad omavahel kokku sõiduki tootja ja tehniline teenistus ning hindamismeetod ja tulemused lisatakse tüübikinnitustunnistusele.






  5.2.1.28.2.1. | Ühendusjõu juhtseadis võib kontrollida haagise pidurdusjõu väärtust TM/PM ja/või piduri koormusväärtust (-väärtusi). Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt kahe juhtahelaga varustatud veduki puhul peavad mõlemad signaalid olema sarnaselt juhitud. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.28.2.

Ühendusjõu juhtseadise toime seisneb veduki ja haagismasina dünaamilise pidurdusjõu väärtuste erinevuse vähendamises. Ühendusjõu juhtseadise tööd kontrollitakse tüübikinnituse andmisel. Kontrolli meetodi lepivad omavahel kokku sõiduki tootja ja tehniline teenistus ning hindamismeetod ja tulemused lisatakse tüübikinnitustunnistusele.

5.2.1.28.2.1.

Ühendusjõu juhtseadis võib kontrollida haagise pidurdusjõu väärtust TM/PM ja/või piduri koormusväärtust (-väärtusi). Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt kahe juhtahelaga varustatud veduki puhul peavad mõlemad signaalid olema sarnaselt juhitud.

| 5.2.1.28.2.2. | Ühendusjõu juhtseadis ei tohi takistada suurima võimaliku surve avaldamist piduritele. |
| --- | --- |

5.2.1.28.2.2.

Ühendusjõu juhtseadis ei tohi takistada suurima võimaliku surve avaldamist piduritele.

| 5.2.1.28.3. | Täismassiga sõiduk peab vastama 10. lisa nõuetele, kuid punkti 5.2.1.28.2 eesmärkide täitmiseks võib sõiduk ühendusjõu juhtseadise töö ajal nendest nõuetest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

5.2.1.28.3.

Täismassiga sõiduk peab vastama 10. lisa nõuetele, kuid punkti 5.2.1.28.2 eesmärkide täitmiseks võib sõiduk ühendusjõu juhtseadise töö ajal nendest nõuetest kõrvale kalduda.

| 5.2.1.28.4. | Ühendusjõu juhtseadise rikke peab avastama ja sellest juhile märku andma kollane märgulamp, näiteks punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud märgulamp. Rikke korral peavad olema täidetud 10. lisa asjakohased nõuded. |
| --- | --- |

5.2.1.28.4.

Ühendusjõu juhtseadise rikke peab avastama ja sellest juhile märku andma kollane märgulamp, näiteks punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud märgulamp. Rikke korral peavad olema täidetud 10. lisa asjakohased nõuded.

| 5.2.1.28.5. | Ühendusjõu juhtseadise poolsest kompenseerimisest peab märku andma punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp, kui kompensatsioon ületab punktis 2.28.3 määratletud nimikoormusväärtuse pm 150 kPa võrra kuni 650 kPa-ni (või võrdväärse digitaalse nõudluseni). Kui 650 kPa tase ületatakse, tuleb hoiatusmärguanne anda juhul, kui tööpunkt on kompensatsiooni tõttu väljaspool mootorsõidukile 10. lisaga ettenähtud vastavusriba.

  Skeem 1


  Haagiste (v.a poolhaagiste) vedukid





  Skeem 2


  Poolhaagiste vedukid |
| --- | --- |

5.2.1.28.5.

Ühendusjõu juhtseadise poolsest kompenseerimisest peab märku andma punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp, kui kompensatsioon ületab punktis 2.28.3 määratletud nimikoormusväärtuse pm 150 kPa võrra kuni 650 kPa-ni (või võrdväärse digitaalse nõudluseni). Kui 650 kPa tase ületatakse, tuleb hoiatusmärguanne anda juhul, kui tööpunkt on kompensatsiooni tõttu väljaspool mootorsõidukile 10. lisaga ettenähtud vastavusriba.

Skeem 1

Haagiste (v.a poolhaagiste) vedukid

Image

Skeem 2

Poolhaagiste vedukid

Image

| 5.2.1.28.6. | Ühendusjõu juhtsüsteem juhib ainult mootorsõiduki ja haagise sõidupidurisüsteemi tekitatud ühendusjõude. Mootorsõiduki ega haagise sõidupidurisüsteem ei tohi kompenseerida aeglusti tööga tekitatud ühendusjõude. Aeglusteid ei käsitata sõidupidurisüsteemide osana. |
| --- | --- |

5.2.1.28.6.

Ühendusjõu juhtsüsteem juhib ainult mootorsõiduki ja haagise sõidupidurisüsteemi tekitatud ühendusjõude. Mootorsõiduki ega haagise sõidupidurisüsteem ei tohi kompenseerida aeglusti tööga tekitatud ühendusjõude. Aeglusteid ei käsitata sõidupidurisüsteemide osana.

5.2.1.29.   Piduririkke ja -tõrke märgulamp

Järgmistes punktides sätestatakse üldnõuded märgulampidele, mille ülesanne on teavitada juhti teatavatest kindlaksmääratud riketest (või puudustest) mootorsõiduki või haagise piduriseadmetes. Välja arvatud punktis 5.2.1.29.6 kirjeldatud juhul kasutatakse neid märgulampe üksnes käesoleva eeskirjaga ettenähtud otstarbel.

| 5.2.1.29.1. | Mootorsõidukite märgulambid peavad andma märku järgmistest piduririketest ja tõrgetest:






  5.2.1.29.1.1. | punane märgulamp teavitab käesoleva eeskirja muudes sätetes määratletud riketest sõiduki piduriseadmetes, mille tõttu ei ole võimalik saavutada ettenähtud pidurdustõhusust ja/või mille tõttu ei tööta vähemalt üks kahest sõltumatust sõidupiduri kontuurist; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.1.

Mootorsõidukite märgulambid peavad andma märku järgmistest piduririketest ja tõrgetest:

5.2.1.29.1.1.

punane märgulamp teavitab käesoleva eeskirja muudes sätetes määratletud riketest sõiduki piduriseadmetes, mille tõttu ei ole võimalik saavutada ettenähtud pidurdustõhusust ja/või mille tõttu ei tööta vähemalt üks kahest sõltumatust sõidupiduri kontuurist;

| 5.2.1.29.1.2. | kollane märgulamp annab asjakohasel juhul märku sõiduki piduriseadmetes elektriliselt tuvastatud tõrkest, millest ei ole punktis 5.2.1.29.1.1 kirjeldatud punase märgulambiga märku antud. |
| --- | --- |

5.2.1.29.1.2.

kollane märgulamp annab asjakohasel juhul märku sõiduki piduriseadmetes elektriliselt tuvastatud tõrkest, millest ei ole punktis 5.2.1.29.1.1 kirjeldatud punase märgulambiga märku antud.

| 5.2.1.29.2. | Mootorsõidukitel, mis on varustatud elektrilise juhtahelaga ja/või millega on lubatud vedada elektrilise juhtimisajamiga ja/või mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud haagist, peab olema eraldi kollane märgulamp, mis teavitab haagise piduriseadmete mitteblokeeruva pidurisüsteemi ja/või elektrilise juhtimisajami tõrkest. Haagis käivitab märgulambi standardi ISO 7638:1997 (13) kohase elektripistiku 5. kontakti kaudu ning veduk peab haagise edastatud signaali igal juhul esitama ilma olulise viivituse või muudatuseta. Kõnealune märgulamp ei tohi süttida, kui veduk on ühendatud haagisega, millel puudub elektriline juhtahel ja/või elektriline juhtimisajam ja/või mitteblokeeruv pidurisüsteem, või kui veduk ei ole haagisega ühendatud. Kõnealune funktsioon peab olema automaatne.






  5.2.1.29.2.1. | Elektrilise juhtahelaga varustatud mootorsõiduki puhul, mis on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga haagisega, kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punast märgulampi ka haagise piduriseadmete teatavatest kindlaksmääratud riketest teavitamiseks, kui haagis annab elektrilise juhtahela andmesidekanali kaudu asjaomased rikkeandmed. See hoiatus on lisaks punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollasele märgulambile. Punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punase märgulambi ja eespool osutatud kollase märgulambi asemel võib vedukis teise võimalusena kasutada eraldi punast märgulampi, mis teavitab haagise piduriseadmete rikkest. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.2.

Mootorsõidukitel, mis on varustatud elektrilise juhtahelaga ja/või millega on lubatud vedada elektrilise juhtimisajamiga ja/või mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud haagist, peab olema eraldi kollane märgulamp, mis teavitab haagise piduriseadmete mitteblokeeruva pidurisüsteemi ja/või elektrilise juhtimisajami tõrkest. Haagis käivitab märgulambi standardi ISO 7638:1997 (13) kohase elektripistiku 5. kontakti kaudu ning veduk peab haagise edastatud signaali igal juhul esitama ilma olulise viivituse või muudatuseta. Kõnealune märgulamp ei tohi süttida, kui veduk on ühendatud haagisega, millel puudub elektriline juhtahel ja/või elektriline juhtimisajam ja/või mitteblokeeruv pidurisüsteem, või kui veduk ei ole haagisega ühendatud. Kõnealune funktsioon peab olema automaatne.

5.2.1.29.2.1.

Elektrilise juhtahelaga varustatud mootorsõiduki puhul, mis on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga haagisega, kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punast märgulampi ka haagise piduriseadmete teatavatest kindlaksmääratud riketest teavitamiseks, kui haagis annab elektrilise juhtahela andmesidekanali kaudu asjaomased rikkeandmed. See hoiatus on lisaks punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollasele märgulambile. Punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punase märgulambi ja eespool osutatud kollase märgulambi asemel võib vedukis teise võimalusena kasutada eraldi punast märgulampi, mis teavitab haagise piduriseadmete rikkest.

| 5.2.1.29.3. | Märgulambid peavad olema nähtavad ka päevavalges; märgulambi rahuldav seisund peab olema juhiistmel asuva juhi poolt hõlpsalt kontrollitav ning märgulampide mõne osa rike ei tohi kahjustada pidurisüsteemi tõhusust. |
| --- | --- |

5.2.1.29.3.

Märgulambid peavad olema nähtavad ka päevavalges; märgulambi rahuldav seisund peab olema juhiistmel asuva juhi poolt hõlpsalt kontrollitav ning märgulampide mõne osa rike ei tohi kahjustada pidurisüsteemi tõhusust.

| 5.2.1.29.4. | Kui ei ole sätestatud teisiti, siis:






  5.2.1.29.4.1. | eespool osutatud märgulamp (märgulambid) peab (peavad) juhile asjaomasest rikkest või tõrkest märku andma hiljemalt asjaomase piduri juhtseadise rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.4.

Kui ei ole sätestatud teisiti, siis:

5.2.1.29.4.1.

eespool osutatud märgulamp (märgulambid) peab (peavad) juhile asjaomasest rikkest või tõrkest märku andma hiljemalt asjaomase piduri juhtseadise rakendamisel;

| 5.2.1.29.4.2. | märgulamp (märgulambid) peavad jääma põlema nii kauaks, kuni rike/tõrge kestab ja süütelüliti (võti) on sisselülitatud olekus; ning |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.2.

märgulamp (märgulambid) peavad jääma põlema nii kauaks, kuni rike/tõrge kestab ja süütelüliti (võti) on sisselülitatud olekus; ning

| 5.2.1.29.4.3. | märgulamp peab pidevalt põlema (mitte vilkuma). |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.3.

märgulamp peab pidevalt põlema (mitte vilkuma).

| 5.2.1.29.5. | Eespool nimetatud märgulamp (märgulambid) süttib (süttivad), kui sõidukit (ja pidurisüsteemi) varustatakse energiaga. Seisva sõiduki puhul peab pidurisüsteem enne märgulambi väljalülitamist kindlaks tegema, et ühtegi nimetatud riket või tõrget ei esine. Nimetatud rikked või tõrked, mis peavad sisse lülitama eespool nimetatud märgulambid, ent mida muutumatute tingimuste korral ei tuvastata, tuleb tuvastamisel talletada ning hoiatusmärguanne tuleb anda käivitamisel ja iga kord, kui süütelüliti (käivitus) on pööratud sisselülitatud asendisse, seni, kuni rike või tõrge püsib. |
| --- | --- |

5.2.1.29.5.

Eespool nimetatud märgulamp (märgulambid) süttib (süttivad), kui sõidukit (ja pidurisüsteemi) varustatakse energiaga. Seisva sõiduki puhul peab pidurisüsteem enne märgulambi väljalülitamist kindlaks tegema, et ühtegi nimetatud riket või tõrget ei esine. Nimetatud rikked või tõrked, mis peavad sisse lülitama eespool nimetatud märgulambid, ent mida muutumatute tingimuste korral ei tuvastata, tuleb tuvastamisel talletada ning hoiatusmärguanne tuleb anda käivitamisel ja iga kord, kui süütelüliti (käivitus) on pööratud sisselülitatud asendisse, seni, kuni rike või tõrge püsib.

| 5.2.1.29.6. | Punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp võib anda märku kindlaksmääramata riketest (või tõrgetest) või esitada muut teavet mootorsõiduki pidurite ja/või veeremi kohta, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:






  5.2.1.29.6.1. | sõiduk seisab paigal; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.6.

Punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp võib anda märku kindlaksmääramata riketest (või tõrgetest) või esitada muut teavet mootorsõiduki pidurite ja/või veeremi kohta, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

5.2.1.29.6.1.

sõiduk seisab paigal;

| 5.2.1.29.6.2. | pärast piduriseadmete esmast energiaga varustamist ja kui märgulamp on pärast punktis 5.2.1.29.5 kirjeldatud toiminguid näidanud, et kindlaksmääratud rikkeid (või tõrkeid) ei ole tuvastatud; ning |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.2.

pärast piduriseadmete esmast energiaga varustamist ja kui märgulamp on pärast punktis 5.2.1.29.5 kirjeldatud toiminguid näidanud, et kindlaksmääratud rikkeid (või tõrkeid) ei ole tuvastatud; ning

| 5.2.1.29.6.3. | kindlaksmääramata riketest antakse märku või muud teavet esitatakse üksnes märgulambi vilkumisega. Märgulamp kustub aga siis, kui sõiduki kiirus ületab esmakordselt 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.3.

kindlaksmääramata riketest antakse märku või muud teavet esitatakse üksnes märgulambi vilkumisega. Märgulamp kustub aga siis, kui sõiduki kiirus ületab esmakordselt 10 km/h.

5.2.1.30.   Pidurdussignaal piduritulelaternate sisselülitamiseks

| 5.2.1.30.1. | Kui juht rakendab sõidupidurisüsteemi, tekitab see signaali, mis lülitab sisse piduritulelaternad. |
| --- | --- |

5.2.1.30.1.

Kui juht rakendab sõidupidurisüsteemi, tekitab see signaali, mis lülitab sisse piduritulelaternad.

| 5.2.1.30.2. | Nõuded aeglustitega varustatud sõidukitele






  5.2.1.30.2.1. | Sõidukite suhtes, milles pidurite esmast rakendamist juhitakse elektroonilise signaaliga, kohaldatakse järgmisi nõudeid.






  Aeglustuslävend |
| --- | --- | --- |
| ≤ 1,0 m/s2 | > 1,0 m/s2 |
| võib signaali tekitada | peab signaali tekitama |

5.2.1.30.2.

Nõuded aeglustitega varustatud sõidukitele

5.2.1.30.2.1.

Sõidukite suhtes, milles pidurite esmast rakendamist juhitakse elektroonilise signaaliga, kohaldatakse järgmisi nõudeid.

Aeglustuslävend

≤ 1,0 m/s2

> 1,0 m/s2

võib signaali tekitada

peab signaali tekitama

| 5.2.1.30.2.2. | Punktis 5.2.1.30.2.1 määratletust erineva spetsifikatsiooniga pidurisüsteemiga varustatud sõidukite puhul võib aeglusti töö tekitada signaali olenemata aeglustuse väärtusest. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.2.

Punktis 5.2.1.30.2.1 määratletust erineva spetsifikatsiooniga pidurisüsteemiga varustatud sõidukite puhul võib aeglusti töö tekitada signaali olenemata aeglustuse väärtusest.

| 5.2.1.30.2.3. | Signaali ei tekitata, kui pidurdumine toimub ainuüksi mootori loomuliku pidurdusmõju toimel. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.3.

Signaali ei tekitata, kui pidurdumine toimub ainuüksi mootori loomuliku pidurdusmõju toimel.

| 5.2.1.30.3. | Sõidupidurisüsteemi käitamisel „automaatjuhtimisega pidurduse” poolt peab tekkima eespool osutatud signaal. Kui pidurdumine on aga aeglasem kui 0,7 m/s2, võib signaali summutada (14). |
| --- | --- |

5.2.1.30.3.

Sõidupidurisüsteemi käitamisel „automaatjuhtimisega pidurduse” poolt peab tekkima eespool osutatud signaal. Kui pidurdumine on aga aeglasem kui 0,7 m/s2, võib signaali summutada (14).

| 5.2.1.30.4. | Sõidupidurisüsteemi osa käitamisel „valikulise pidurduse” poolt ei tohi eespool osutatud signaali tekkida (15). |
| --- | --- |

5.2.1.30.4.

Sõidupidurisüsteemi osa käitamisel „valikulise pidurduse” poolt ei tohi eespool osutatud signaali tekkida (15).

| 5.2.1.30.5. | Elektrilise juhtahelaga varustatud sõidukite puhul peab mootorsõiduk tekitama signaali, kui haagise elektrilise juhtahela kaudu saadakse teade „piduritulelaternad sisse lülitada” (16). |
| --- | --- |

5.2.1.30.5.

Elektrilise juhtahelaga varustatud sõidukite puhul peab mootorsõiduk tekitama signaali, kui haagise elektrilise juhtahela kaudu saadakse teade „piduritulelaternad sisse lülitada” (16).

| 5.2.1.30.6. | Elektrilised regeneratiivpidurdussüsteemid, mis tekitavad gaasipedaali vabastamisel pidurdusjõu, ei tohi eespool osutatud signaali tekitada. |
| --- | --- |

5.2.1.30.6.

Elektrilised regeneratiivpidurdussüsteemid, mis tekitavad gaasipedaali vabastamisel pidurdusjõu, ei tohi eespool osutatud signaali tekitada.

5.2.1.31.   Kui sõiduk on varustatud hädapidurdusest märku andva vahendiga, peab hädapidurdussignaali sisse- ja väljalülitumine vastama järgmistele nõuetele.

| 5.2.1.31.1. | Signaal käivitub sõidupidurisüsteemi rakendamisel järgmiselt: | Ei lülitu sisse alla |
| --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 ja N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.1.

Signaal käivitub sõidupidurisüsteemi rakendamisel järgmiselt:

Ei lülitu sisse alla

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 ja N3

4 m/s2

Signaal lülitub kõikide sõidukite puhul välja hiljemalt siis, kui aeglustamiskiirus on langenud alla 2,5 m/s2.

| 5.2.1.31.2. | Kasutada võib ka järgmisi nõudeid.






  a) | Signaali võib sisse lülitada sõidupidurisüsteemi rakendamine nii, et see tekitab lahutatud mootoriga tühimassiga sõidukil 4. lisas kirjeldatud 0-tüübi katse tingimustes järgmise aeglustuse: | Ei lülitu sisse alla |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 ja N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.2.

Kasutada võib ka järgmisi nõudeid.

a)

Signaali võib sisse lülitada sõidupidurisüsteemi rakendamine nii, et see tekitab lahutatud mootoriga tühimassiga sõidukil 4. lisas kirjeldatud 0-tüübi katse tingimustes järgmise aeglustuse:

Ei lülitu sisse alla

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 ja N3

4 m/s2

Signaal lülitub kõikide sõidukite puhul välja hiljemalt siis, kui aeglustamiskiirus on langenud alla 2,5 m/s2.

või

| b) | Signaal võib sisse lülituda siis, kui sõidupidurisüsteemi rakendatakse suuremal kiirusel kui 50 km/h ja blokeerumisvastane süsteem on täistsüklis (nagu määratletud 13. lisa punktis 2).
  Signaal lülitub välja, kui blokeerumisvastane süsteem ei ole enam täistsüklis. |
| --- | --- |

b)

Signaal võib sisse lülituda siis, kui sõidupidurisüsteemi rakendatakse suuremal kiirusel kui 50 km/h ja blokeerumisvastane süsteem on täistsüklis (nagu määratletud 13. lisa punktis 2).

Signaal lülitub välja, kui blokeerumisvastane süsteem ei ole enam täistsüklis.

5.2.2.   O-kategooria sõidukid

5.2.2.1.   O1-kategooria haagised ei pea olema varustatud sõidupidurisüsteemiga, kui aga selle kategooria haagis on sõidupidurisüsteemiga varustatud, peab see vastama samadele nõuetele, mis O2-kategooria haagis.

5.2.2.2.   Igal O2-kategooria haagisel peab olema kas ahel- või osapidurduse või pealejooksupidurduse tüüpi sõidupidurisüsteem. Viimase tüübi kasutamine on lubatud ainult kesktelghaagiste puhul. Käesoleva eeskirja 14. lisa nõuetele vastavate elektriliste pidurisüsteemide kasutamine on siiski lubatud.

5.2.2.3.   Igal O3- või O4-kategooria haagisel peab olema ahel- või osapidurduse tüüpi sõidupidurisüsteem.

5.2.2.4.   Sõidupidurisüsteem

| 5.2.2.4.1. | Sõidupidurisüsteem peab toimima haagise kõikidele ratastele. |
| --- | --- |

5.2.2.4.1.

Sõidupidurisüsteem peab toimima haagise kõikidele ratastele.

| 5.2.2.4.2. | Sõidupidurisüsteemi toime peab asjakohaselt jagunema telgede vahel. |
| --- | --- |

5.2.2.4.2.

Sõidupidurisüsteemi toime peab asjakohaselt jagunema telgede vahel.

| 5.2.2.4.3. | Vähemalt ühes õhupaagis peab sobivas ja hõlpsalt juurdepääsetavas kohas olema kondensaadi- ja tühjenduskraan. |
| --- | --- |

5.2.2.4.3.

Vähemalt ühes õhupaagis peab sobivas ja hõlpsalt juurdepääsetavas kohas olema kondensaadi- ja tühjenduskraan.

5.2.2.5.   Sõidupidurisüsteemi toime peab jagunema ühe ja sama telje rataste vahel sümmeetriliselt sõiduki keskmise pikitasandi suhtes. Kompenseerimine ja funktsioonid, nt mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis võib nimetatud sümmeetrilist jaotust häirida, tuleb deklareerida.

| 5.2.2.5.1. | Pidurisüsteemi kulumise või tõrke kompenseerimisest elektrilise juhtimisajamiga peab juhile märku andma punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollane märgulamp. Kõnealust nõuet kohaldatakse kõikide koormustingimuste korral, kui kompenseerimine ületab järgmised piirmäärad:






  5.2.2.5.1.1. | mis tahes telje kummagi poole pidurdusrõhkude erinevus:






  a) | sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 korral 25 % suuremast väärtusest; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.

Pidurisüsteemi kulumise või tõrke kompenseerimisest elektrilise juhtimisajamiga peab juhile märku andma punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollane märgulamp. Kõnealust nõuet kohaldatakse kõikide koormustingimuste korral, kui kompenseerimine ületab järgmised piirmäärad:

5.2.2.5.1.1.

mis tahes telje kummagi poole pidurdusrõhkude erinevus:

a)

sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 korral 25 % suuremast väärtusest;

| b) | sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 25 %-le aeglustusest 2 m/s2. |
| --- | --- |

b)

sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 25 %-le aeglustusest 2 m/s2.

| 5.2.2.5.1.2. | mis tahes telje eraldiseisev kompensatsiooniväärtus:






  a) | > 50 % sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 nimiväärtusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.2.

mis tahes telje eraldiseisev kompensatsiooniväärtus:

a)

> 50 % sõiduki aeglustuste ≥ 2 m/s2 nimiväärtusest;

| b) | sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 50 %-le aeglustusest 2 m/s2. |
| --- | --- |

b)

sellest väiksemate aeglustuste puhul väärtus, mis vastab 50 %-le aeglustusest 2 m/s2.

| 5.2.2.5.2. | Eespool määratletud kompenseerimine on lubatud üksnes siis, kui piduri esmane rakendamine toimub sõiduki kiirusel, mis on suurem kui 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.2.5.2.

Eespool määratletud kompenseerimine on lubatud üksnes siis, kui piduri esmane rakendamine toimub sõiduki kiirusel, mis on suurem kui 10 km/h.

5.2.2.6.   Elektrilise juhtimisajami tõrke korral ei tohi pidur juhi tahte vastaselt rakenduda.

5.2.2.7.   Ettenähtud pidurdustõhususega pidurdavad pinnad peavad kas jäigalt või purunematute osade abil pidevalt ratastega kokku puutuma.

5.2.2.8.   Pidurite kulumine peab olema kergesti kompenseeritav kas käsi- või automaatreguleerimisega. Peale selle peab pidurite ja ajami juhtseadisel ning osadel olema liikumisvaru ning vajaduse korral nõuetekohased kompenseerimisvahendid, mis tagavad pidurite kuumenemise või piduri hõõrdkatete teatava kulumise korral tõhusa pidurdamise, ilma et vahetu reguleerimine oleks vajalik.

| 5.2.2.8.1. | Sõidupidurite kulumise kompenseerimine peab olema automaatne. O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul ei ole automaatsete reguleerimisseadmete paigaldamine siiski kohustuslik. Automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud pidurid peavad pärast kuumenenud pidurite jahtumist pärast 4. lisas määratletud I või III tüübi katset võimaldama vaba liikumist, nagu määratletud 4. lisa punktis 1.7.3.






  5.2.2.8.1.1. | O4-kategooria haagiste puhul loetakse punkti 5.2.2.8.1 tõhususnõuded täidetuks, kui on täidetud 4. lisa punkti 1.7.3 nõuded. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.1.

Sõidupidurite kulumise kompenseerimine peab olema automaatne. O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul ei ole automaatsete reguleerimisseadmete paigaldamine siiski kohustuslik. Automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud pidurid peavad pärast kuumenenud pidurite jahtumist pärast 4. lisas määratletud I või III tüübi katset võimaldama vaba liikumist, nagu määratletud 4. lisa punktis 1.7.3.

5.2.2.8.1.1.

O4-kategooria haagiste puhul loetakse punkti 5.2.2.8.1 tõhususnõuded täidetuks, kui on täidetud 4. lisa punkti 1.7.3 nõuded.

| 5.2.2.8.1.2. | O2- ja O3-kategooria haagiste puhul loetakse punkti 5.2.2.8.1 tõhususnõuded täidetuks, kui on täidetud 4. lisa punkti 1.7.3 (17) nõuded. |
| --- | --- |

5.2.2.8.1.2.

O2- ja O3-kategooria haagiste puhul loetakse punkti 5.2.2.8.1 tõhususnõuded täidetuks, kui on täidetud 4. lisa punkti 1.7.3 (17) nõuded.

| 5.2.2.8.2. | Sõidupiduri hõõrdekomponentide kulumise kontroll






  5.2.2.8.2.1. | Sõidupiduri hõõrdkatete kulumist peab saama kergesti hinnata sõidukist väljaspool või sõiduki all ilma rattaid eemaldamata, kasutades asjakohaseid kontrollavasid või muid vahendeid. Selleks võib kasutada standardseid tööriistu või harilikke sõidukite ülevaatusseadmeid.
  Teise võimalusena võib haagisele olla paigaldatud kuvar, mis annab teavet hõõrdkatte väljavahetamise vajaduse kohta, või igal rattal (topeltrattaid käsitatakse ühe rattana) võib olla sensor, mis hoiatab juhiistmel asuvat juhti hõõrdkatete väljavahetamise vajadusest. Märgulambi korral võib kasutada punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollast märgulampi, tingimusel et märguanne vastab punkti 5.2.1.29.6 nõuetele. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.

Sõidupiduri hõõrdekomponentide kulumise kontroll

5.2.2.8.2.1.

Sõidupiduri hõõrdkatete kulumist peab saama kergesti hinnata sõidukist väljaspool või sõiduki all ilma rattaid eemaldamata, kasutades asjakohaseid kontrollavasid või muid vahendeid. Selleks võib kasutada standardseid tööriistu või harilikke sõidukite ülevaatusseadmeid.

Teise võimalusena võib haagisele olla paigaldatud kuvar, mis annab teavet hõõrdkatte väljavahetamise vajaduse kohta, või igal rattal (topeltrattaid käsitatakse ühe rattana) võib olla sensor, mis hoiatab juhiistmel asuvat juhti hõõrdkatete väljavahetamise vajadusest. Märgulambi korral võib kasutada punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollast märgulampi, tingimusel et märguanne vastab punkti 5.2.1.29.6 nõuetele.

| 5.2.2.8.2.2. | Piduriketaste või -trumlite hõõrdepindade kulumist tohib hinnata üksnes komponendi otsese mõõtmise teel või piduriketta või -trumli kulumise märkide uurimise teel, milleks võib vaja olla osaline demonteerimine. Seetõttu peab sõiduki tootja tüübikinnituse ajal teatavaks tegema:






  a) | trumlite ja ketaste hõõrdepindade kulumise hindamise meetodi, sealhulgas selleks vajaliku demonteerimise ulatuse ning vajalikud tööriistad ja toimingud; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.2.

Piduriketaste või -trumlite hõõrdepindade kulumist tohib hinnata üksnes komponendi otsese mõõtmise teel või piduriketta või -trumli kulumise märkide uurimise teel, milleks võib vaja olla osaline demonteerimine. Seetõttu peab sõiduki tootja tüübikinnituse ajal teatavaks tegema:

a)

trumlite ja ketaste hõõrdepindade kulumise hindamise meetodi, sealhulgas selleks vajaliku demonteerimise ulatuse ning vajalikud tööriistad ja toimingud;

| b) | suurima lubatava kulumise taseme, millest edasi on vajalik hõõrdkatte väljavahetamine. |
| --- | --- |

b)

suurima lubatava kulumise taseme, millest edasi on vajalik hõõrdkatte väljavahetamine.

See teave tehakse vabalt kättesaadavaks nt sõiduki käsiraamatus või elektroonilistes andmetes.

5.2.2.9.   Piduriseadmed peavad haagise automaatselt peatama, kui haakeseadis haagise liikumise ajal lahti läheb. See nõue ei kehti siiski kuni 1,5-tonnise täismassiga haagiste suhtes, tingimusel et haagised on lisaks tavalisele haakeseadisele varustatud lisaseadisega (kett, tross jne), mille abil saab põhihaakeseadise lahtimineku korral ära hoida veotiisli kokkupuute maapinnaga ning hoida haagis teataval määral juhitavana.

5.2.2.10.   Igal haagisel, mille puhul nõutakse sõidupidurisüsteemi paigaldamist, peab olema tagatud seisupidurdus ka juhul, kui haagis ei ole vedukiga ühendatud. Seisupidurisüsteemi peab saama käivitada sõiduki kõrval seisev isik, kuid sõitjate vedamiseks kasutatava haagise puhul peab kõnealune pidur olema rakendatav haagise seest.

5.2.2.11.   Kui haagisele on paigaldatud pidurisüsteemi (välja arvatud seisupidurisüsteemi) suruõhuga käitamist katkestada võimaldav seade, siis peab pidurisüsteem olema projekteeritud ja ehitatud nii, et selle väljalülitatud asend taastub hiljemalt koos haagise suruõhutoite taastumisega.

5.2.2.12.   O3- ja O4-kategooria haagised peavad vastama punkti 5.2.1.18.4.2 nõuetele. Juhtahela ühenduspea taga peab olema hõlpsalt juurdepääsetav kontrollventiil.

| 5.2.2.12.1. | Elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul, mis on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga vedukiga, võib punktis 5.2.1.18.4.2 osutatud automaatpidurdus olla maha surutud seni, kuni rõhk haagise suruõhupaagis on piisav käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.3 osutatud pidurdustõhususe tagamiseks. |
| --- | --- |

5.2.2.12.1.

Elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul, mis on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga vedukiga, võib punktis 5.2.1.18.4.2 osutatud automaatpidurdus olla maha surutud seni, kuni rõhk haagise suruõhupaagis on piisav käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.3 osutatud pidurdustõhususe tagamiseks.

5.2.2.13.   O3-kategooria haagised peavad olema varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga vastavalt käesoleva eeskirja 13. lisa nõuetele. O4-kategooria haagised peavad olema varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga vastavalt käesoleva eeskirja 13. lisa A-kategooria nõuetele.

5.2.2.14.   Kui abiseadet varustatakse energiaga sõidupidurisüsteemist, peab sõidupidurisüsteem olema kaitstud, et tagada, et rataste välispinnale avalduvate pidurdusjõudude summa on vähemalt 80 % asjaomasele treilerile käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.2.1 osutatud ettenähtud väärtusest. Seda nõuet tuleb täita mõlemal järgmistest töötingimustest:

abiseadme töötamise ajal ja

abiseadme purunemise või lekke korral, välja arvatud juhul, kui purunemine või leke mõjutab käesoleva eeskirja 10. lisa punktis 6 osutatud juhtsignaali; sel juhul kohaldatakse nimetatud punkti nõudeid.

| 5.2.2.14.1. | Eespool sätestatud nõuded loetakse täidetuks, kui rõhk sõidupiduri energiasalvesti(te)s püsib vähemalt tasemel 80 % käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.2.2 määratletud juhtahela nõudesurvest või sellega võrdväärsest digitaalsest nõudlusest. |
| --- | --- |

5.2.2.14.1.

Eespool sätestatud nõuded loetakse täidetuks, kui rõhk sõidupiduri energiasalvesti(te)s püsib vähemalt tasemel 80 % käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.2.2 määratletud juhtahela nõudesurvest või sellega võrdväärsest digitaalsest nõudlusest.

5.2.2.15.   Täiendavad erinõuded elektrilise juhtimisajamiga sõidupidurisüsteemidele

| 5.2.2.15.1. | Elektrilise juhtimisajami ühekordse ajutise rikke korral (< 40 ms), välja arvatud selle energiavarustuses (nt edastamata signaal või andmeviga) ei tohi see avaldada märgatavat mõju sõidupiduri pidurdustõhususele. |
| --- | --- |

5.2.2.15.1.

Elektrilise juhtimisajami ühekordse ajutise rikke korral (< 40 ms), välja arvatud selle energiavarustuses (nt edastamata signaal või andmeviga) ei tohi see avaldada märgatavat mõju sõidupiduri pidurdustõhususele.

| 5.2.2.15.2. | Elektrilise juhtimisajami rikke (18) (nt purunemise, ühenduse katkemise) korral peab säilima vähemalt 30 % asjaomasele haagisele ettenähtud sõidupidurisüsteemi tõhususest. Punkti 5.1.3.1.3 kohaselt ainult elektrilise juhtahela kaudu elektriliselt ühendatud haagiste puhul, mis vastavad punkti 5.2.1.18.4.2 nõuetele 4. lisa punktis 3.3 ettenähtud tõhususega, piisab juhul, kui ei ole enam võimalik tagada vähemalt 30 % haagise sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususest (elektrilise juhtahela andmesideosa kaudu edastatakse „toitetorustiku pidurdustaotluse” signaal või vastav andmeside pidevalt puudub), punkti 5.2.1.27.10 nõuete täitmisest.






  5.2.2.15.2.1. | Haagise elektrilise juhtimisajami rikkest, mis mõjutab käesolevas eeskirjas käsitletavate süsteemide talitlust ja tõhusust, ning standardi ISO 7638:1997 (19) kohasest pistikust saadava energiavarustuse rikkest peab juhile standardile ISO 7638:1997 (19) kohase elektripistiku 5. kontakti kaudu märku andma punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi märgulamp. Peale selle peavad elektrilise juhtahelaga varustatud haagised, kui need on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga vedukiga, edastama rikketeabe punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud punase märgulambi sisselülitumiseks elektrilise juhtahela andmeside osa kaudu, kui haagise sõidupiduri ettenähtud tõhusust ei ole enam võimalik tagada. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.15.2.

Elektrilise juhtimisajami rikke (18) (nt purunemise, ühenduse katkemise) korral peab säilima vähemalt 30 % asjaomasele haagisele ettenähtud sõidupidurisüsteemi tõhususest. Punkti 5.1.3.1.3 kohaselt ainult elektrilise juhtahela kaudu elektriliselt ühendatud haagiste puhul, mis vastavad punkti 5.2.1.18.4.2 nõuetele 4. lisa punktis 3.3 ettenähtud tõhususega, piisab juhul, kui ei ole enam võimalik tagada vähemalt 30 % haagise sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususest (elektrilise juhtahela andmesideosa kaudu edastatakse „toitetorustiku pidurdustaotluse” signaal või vastav andmeside pidevalt puudub), punkti 5.2.1.27.10 nõuete täitmisest.

5.2.2.15.2.1.

Haagise elektrilise juhtimisajami rikkest, mis mõjutab käesolevas eeskirjas käsitletavate süsteemide talitlust ja tõhusust, ning standardi ISO 7638:1997 (19) kohasest pistikust saadava energiavarustuse rikkest peab juhile standardile ISO 7638:1997 (19) kohase elektripistiku 5. kontakti kaudu märku andma punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi märgulamp. Peale selle peavad elektrilise juhtahelaga varustatud haagised, kui need on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga vedukiga, edastama rikketeabe punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud punase märgulambi sisselülitumiseks elektrilise juhtahela andmeside osa kaudu, kui haagise sõidupiduri ettenähtud tõhusust ei ole enam võimalik tagada.

5.2.2.16.   Kui elektrilise juhtahelaga varustatud ja elektrilise juhtahelaga vedukiga elektriliselt ühendatud haagise sõidupidurisüsteemi mis tahes osas salvestatud energia langeb vastavalt punktile 5.2.2.16.1 kindlaksmääratud tasemeni, antakse sellest märku veduki juhile. Märguanne antakse punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud punase märgulambi süttimisega ning haagis edastab rikketeabe elektrilise juhtahela andmesideosa kaudu. Punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollane märgulamp lülitatakse samuti sisse standardi ISO 7638:1997 (20) kohase elektripistiku 5. kontakti kaudu, et anda juhile märku haagise madalast energiatasemest.

| 5.2.2.16.1. | Punktis 5.2.2.16 osutatud madal energiatase on tase, mille puhul sõidupiduri juhtseadist ei ole võimalik ilma energiamahutit täitmata ja olenemata haagise koormusest rakendada viiendat korda pärast nelja täielikku pidurdamist ning saavutada vähemalt 50 % asjaomase haagise sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususest. |
| --- | --- |

5.2.2.16.1.

Punktis 5.2.2.16 osutatud madal energiatase on tase, mille puhul sõidupiduri juhtseadist ei ole võimalik ilma energiamahutit täitmata ja olenemata haagise koormusest rakendada viiendat korda pärast nelja täielikku pidurdamist ning saavutada vähemalt 50 % asjaomase haagise sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususest.

5.2.2.17.   Elektrilise juhtahelaga varustatud haagistele ning mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud O3- ja O4-kategooria haagistele peab olema paigaldatud spetsiaalne pidurisüsteemi ja/või mitteblokeeruva pidurisüsteemi elektripistik, mis vastab standardile ISO 7638:1997 (20), (21). Käesoleva eeskirjaga haagisele ettenähtud rikkemärguanded käivitatakse eespool osutatud pistiku kaudu. Haagiste suhtes kohaldatakse seoses rikkemärguannete edastamisega mootorsõidukitele punktides 5.2.1.29.4., 5.2.1.29.5. ja 5.2.1.29.6 esitatud asjakohaseid nõudeid.

Eespool osutatud, standardi ISO 7638:1997 kohase pistikuga varustatud haagistele kantakse kustutamatu märgistus, mis tähistab pidurisüsteemi talitlust standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku ühendatuse ja lahtiühendatuse korral. Märgistus peab asuma kohas, kus see on pneumaatiliste ja elektriliste liitmike ühendamisel nähtav.

| 5.2.2.17.1. | Sõiduki stabiilsuse parandamiseks valikulist pidurdust kasutavad haagised peavad stabiilsussüsteemi elektrilise juhtimisajami rikke korral rikkest märku andma punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollase märgulambiga standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku 5. kontakti kaudu.
  Märkus: see nõue vaadatakse läbi eeskirja nr 13 edasise muutmise käigus siis, kui: i) andmesidestandardisse ISO 11992:2003 tehakse muudatus, mis hõlmab teadet haagise stabiilsuskontrollisüsteemi elektrilise juhtimisajami rikke kohta, ja ii) selle standardi kohaselt varustatud sõidukid on üldkasutuses. |
| --- | --- |

5.2.2.17.1.

Sõiduki stabiilsuse parandamiseks valikulist pidurdust kasutavad haagised peavad stabiilsussüsteemi elektrilise juhtimisajami rikke korral rikkest märku andma punktis 5.2.1.29.2 osutatud eraldi kollase märgulambiga standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku 5. kontakti kaudu.

Märkus: see nõue vaadatakse läbi eeskirja nr 13 edasise muutmise käigus siis, kui: i) andmesidestandardisse ISO 11992:2003 tehakse muudatus, mis hõlmab teadet haagise stabiilsuskontrollisüsteemi elektrilise juhtimisajami rikke kohta, ja ii) selle standardi kohaselt varustatud sõidukid on üldkasutuses.

| 5.2.2.17.2. | Lisaks eespool osutatud standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku toiteallikale on pidurisüsteemi lubatud ühendada ka muu toiteallikaga. Lisatoiteallika kasutamisel kehtivad aga järgmised nõuded.






  a) | Standardi ISO 7638:1997 kohane toiteallikas on igal juhul pidurisüsteemi esmane toiteallikas, olenemata süsteemiga ühendatud lisatoiteallikast. Lisatoiteallika eesmärk on toimida varutoiteallikana standardi ISO 7638:1997 kohase toiteallika rikke korral. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.17.2.

Lisaks eespool osutatud standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku toiteallikale on pidurisüsteemi lubatud ühendada ka muu toiteallikaga. Lisatoiteallika kasutamisel kehtivad aga järgmised nõuded.

a)

Standardi ISO 7638:1997 kohane toiteallikas on igal juhul pidurisüsteemi esmane toiteallikas, olenemata süsteemiga ühendatud lisatoiteallikast. Lisatoiteallika eesmärk on toimida varutoiteallikana standardi ISO 7638:1997 kohase toiteallika rikke korral.

| b) | Lisatoiteallikas ei tohi tavarežiimil ega rikke korral avalda negatiivset mõju pidurisüsteemi tööle. |
| --- | --- |

b)

Lisatoiteallikas ei tohi tavarežiimil ega rikke korral avalda negatiivset mõju pidurisüsteemi tööle.

| c) | Standardi ISO 7638:1997 kohase toiteallika rikke korral ei tohi pidurisüsteemi energiatarve ületada lisatoiteallika maksimaalset toidet. |
| --- | --- |

c)

Standardi ISO 7638:1997 kohase toiteallika rikke korral ei tohi pidurisüsteemi energiatarve ületada lisatoiteallika maksimaalset toidet.

| d) | Haagisel ei tohi olla märgiseid või silte, mis näitavad, et haagis on varustatud lisatoiteallikaga. |
| --- | --- |

d)

Haagisel ei tohi olla märgiseid või silte, mis näitavad, et haagis on varustatud lisatoiteallikaga.

| e) | Haagisel ei tohi olla rikkehoiatusseadet, mis annab märku haagise pidurisüsteemi rikkest siis, kui pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel. |
| --- | --- |

e)

Haagisel ei tohi olla rikkehoiatusseadet, mis annab märku haagise pidurisüsteemi rikkest siis, kui pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel.

| f) | Lisatoiteallika olemasolul peab saama kindlaks teha, kui pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel. |
| --- | --- |

f)

Lisatoiteallika olemasolul peab saama kindlaks teha, kui pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel.

| g) | Kui standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku toites esineb rike, kohaldatakse punkti 5.2.2.15.2.1 ja 13. lisa punkti 4.1 seoses rikkest hoiatamisega, olenemata sellest, et pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel. |
| --- | --- |

g)

Kui standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku toites esineb rike, kohaldatakse punkti 5.2.2.15.2.1 ja 13. lisa punkti 4.1 seoses rikkest hoiatamisega, olenemata sellest, et pidurisüsteem töötab lisatoiteallika toitel.

5.2.2.18.   Kui standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku kaudu antavat toidet kasutatakse punktis 5.1.3.6 määratletud funktsioonideks, peab pidurisüsteem olema prioriteetne ja kaitstud ülekoormuse eest väljaspool pidurisüsteemi. See kaitse peab olema pidurisüsteemi funktsioon.

5.2.2.19.   Punkti 5.1.3.1.2 kohaselt varustatud kaht sõidukit ühendavatest juhtahelatest ühe rikke korral peab rikkest puutumata juhtahel automaatselt tagama haagise pidurdamise 4. lisa punktiga 3.1 ettenähtud tõhususega.

5.2.2.20.   Kui haagise toitepinge langeb allapoole tootja määratud taset, mille juures ettenähtud pidurdustõhusust ei ole enam võimalik tagada, lülitub standardi ISO 7638:1997 (22) kohase pistiku 5. kontakti kaudu sisse punktis 5.2.1.29.2 osutatud kollane märgulamp. Peale selle peavad elektrilise juhtahelaga varustatud haagised, kui need on elektriliselt ühendatud elektrilise juhtahelaga vedukiga, edastama rikketeabe punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud punase märgulambi sisselülitumiseks elektrilise juhtahela andmeside osa kaudu.

5.2.2.21.   Lisaks punktide 5.2.1.18.4.2 ja 5.2.1.21 nõuetele võivad haagise pidurid rakenduda ka automaatselt, haagise pidurisüsteemi enda algatusel pärast sõidukis loodud teabe hindamist.

5.2.2.22.   Sõidupidurisüsteemi käitamine

| 5.2.2.22.1. | Elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul edastab haagis elektrilise juhtahela kaudu teate „piduritulelaternad sisse lülitada”, kui haagise pidurisüsteem rakendatakse haagise algatatud „automaatjuhtimisega pidurduse” ajal. Kui pidurdumine on aga aeglasem kui 0,7 m/s2, võib signaali summutada (23)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.1.

Elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul edastab haagis elektrilise juhtahela kaudu teate „piduritulelaternad sisse lülitada”, kui haagise pidurisüsteem rakendatakse haagise algatatud „automaatjuhtimisega pidurduse” ajal. Kui pidurdumine on aga aeglasem kui 0,7 m/s2, võib signaali summutada (23)
   (24).

| 5.2.2.22.2. | Elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul ei edasta haagis elektrilise juhtahela kaudu teadet „piduritulelaternad sisse lülitada” haagise algatatud „valikulise pidurduse” ajal (25)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.2.

Elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul ei edasta haagis elektrilise juhtahela kaudu teadet „piduritulelaternad sisse lülitada” haagise algatatud „valikulise pidurduse” ajal (25)
   (24).

6.   KATSED

Katseid, mis tuleb teha tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitega, ja nõutavat pidurdustõhusust on kirjeldatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

7.   SÕIDUKITÜÜBI VÕI PIDURISÜSTEEMI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast 2. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest sõiduki või selle piduriseadmete tüübis tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus kas:






  7.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju, ning et sõidukitüüp vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Igast 2. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest sõiduki või selle piduriseadmete tüübis tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus kas:

7.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju, ning et sõidukitüüp vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli.

| 7.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse väljaandnud pädev asutus märgib igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri ja teavitab sellest teisi 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavas vormis. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse väljaandnud pädev asutus märgib igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri ja teavitab sellest teisi 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavas vormis.

8.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

| 8.1. | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõuded.

| 8.2. | Punktis 8.1 nõuete täitmise tõendamiseks viiakse läbi asjakohane toodangu kontroll. |
| --- | --- |

8.2.

Punktis 8.1 nõuete täitmise tõendamiseks viiakse läbi asjakohane toodangu kontroll.

| 8.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  8.3.1. | tagama toodangu kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

8.3.1.

tagama toodangu kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu;

| 8.3.2. | pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust igale kinnitatud tüübile; |
| --- | --- |

8.3.2.

pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust igale kinnitatud tüübile;

| 8.3.3. | tagama katsetulemuste andmete registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega; |
| --- | --- |

8.3.3.

tagama katsetulemuste andmete registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega;

| 8.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi; |
| --- | --- |

8.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi;

| 8.3.5. | tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse käesolevas eeskirjas ettenähtud katsed või mõned neist katsetest; |
| --- | --- |

8.3.5.

tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse käesolevas eeskirjas ettenähtud katsed või mõned neist katsetest;

| 8.3.6. | tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katsetüki mittevastavus selle katsetüübi tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

8.3.6.

tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katsetüki mittevastavus selle katsetüübi tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele.

| 8.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.






  8.4.1. | Iga kontrolli korral tuleb kontrollijale esitada katseraamatud ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- | --- |

8.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

8.4.1.

Iga kontrolli korral tuleb kontrollijale esitada katseraamatud ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 8.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi. |
| --- | --- |

8.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi.

| 8.4.3. | Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 8.4.2 kohaldamisel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatseid teostanud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

8.4.3.

Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 8.4.2 kohaldamisel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatseid teostanud tehnilisele teenistusele.

| 8.4.4. | Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid. |
| --- | --- |

8.4.4.

Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid.

| 8.4.5. | Pädeva asutuse kontrollkäigud toimuvad tavapäraselt kord kahe aasta jooksul. Kui sellise kontrolli käigus tuvastatakse ebarahuldavad tulemused, tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks. |
| --- | --- |

8.4.5.

Pädeva asutuse kontrollkäigud toimuvad tavapäraselt kord kahe aasta jooksul. Kui sellise kontrolli käigus tuvastatakse ebarahuldavad tulemused, tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohase teatisega teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

12.1.   Üldosa

| 12.1.1. | 09-seeria muudatuste juurde kuuluva 8. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei keeldu ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ECE tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 09-seeria muudatuste juurde kuuluva 8. täiendusega. |
| --- | --- |

12.1.1.

09-seeria muudatuste juurde kuuluva 8. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei keeldu ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ECE tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 09-seeria muudatuste juurde kuuluva 8. täiendusega.

| 12.1.2. | Kui ei ole sätestatud või kui kontekstist ei tulene teisiti, kohaldatakse 10-seeria muudatuste täiendusi ka 09-seeria muudatuste alusel tüübikinnituste andmisele ja 09-seeria alusel antud tüübikinnitustele. |
| --- | --- |

12.1.2.

Kui ei ole sätestatud või kui kontekstist ei tulene teisiti, kohaldatakse 10-seeria muudatuste täiendusi ka 09-seeria muudatuste alusel tüübikinnituste andmisele ja 09-seeria alusel antud tüübikinnitustele.

| 12.1.3. | Alates 10-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 10-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

12.1.3.

Alates 10-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 10-seeria muudatustega.

| 12.1.4. | Alates 10-seeria muudatuste 4. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale 4. täiendusega muudetud eeskirjale. |
| --- | --- |

12.1.4.

Alates 10-seeria muudatuste 4. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale 4. täiendusega muudetud eeskirjale.

| 12.1.5. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei saa keelduda käesoleva eeskirja 10-seeria muudatuste 3. täiendusele vastava tüübikinnituse laiendamisest. |
| --- | --- |

12.1.5.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei saa keelduda käesoleva eeskirja 10-seeria muudatuste 3. täiendusele vastava tüübikinnituse laiendamisest.

12.2.   Uued tüübikinnitused

| 12.2.1. | 24 kuud pärast 09-seeria muudatuste 8. täienduse ametlikku jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ECE tüübikinnitusi vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 09-seeria muudatuste 8. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

12.2.1.

24 kuud pärast 09-seeria muudatuste 8. täienduse ametlikku jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ECE tüübikinnitusi vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 09-seeria muudatuste 8. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 12.2.2. | 24 kuud pärast 10-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 10-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

12.2.2.

24 kuud pärast 10-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 10-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

| 12.2.3. | 48 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja muudatuste seeria 10 jõustumist ei saa ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud käesoleva eeskirja varasema muudatuste seeria kohase tüübikinnituse. |
| --- | --- |

12.2.3.

48 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja muudatuste seeria 10 jõustumist ei saa ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud käesoleva eeskirja varasema muudatuste seeria kohase tüübikinnituse.

| 12.4.2. | 48 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja muudatuste 10- seeria jõustumist jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ECE tüübikinnituste andmist käesoleva eeskirja 10-seeria muudatuste 3. täienduse alusel. |
| --- | --- |

12.4.2.

48 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja muudatuste 10- seeria jõustumist jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ECE tüübikinnituste andmist käesoleva eeskirja 10-seeria muudatuste 3. täienduse alusel.

| 12.2.5. | 24 kuud pärast 10-seeria muudatuste 5. täienduse jõustumist annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 10-seeria muudatuste 5. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

12.2.5.

24 kuud pärast 10-seeria muudatuste 5. täienduse jõustumist annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 10-seeria muudatuste 5. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.3.   Vanade tüübikinnituste kehtivusaeg

| 12.3.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised võivad 48 kuud pärast 10-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest (esmakordsest kasutuselevõtust), mis ei vasta käesoleva 10-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

12.3.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised võivad 48 kuud pärast 10-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest (esmakordsest kasutuselevõtust), mis ei vasta käesoleva 10-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele.

12.4.   Uued kokkuleppeosalised

| 12.4.1. | Üleminekusätetest hoolimata ei ole kokkuleppeosalised, kelle jaoks käesoleva eeskirja kohaldamine jõustub pärast viimase seeria muudatuste jõustumist, kohustatud heaks kiitma käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi. |
| --- | --- |

12.4.1.

Üleminekusätetest hoolimata ei ole kokkuleppeosalised, kelle jaoks käesoleva eeskirja kohaldamine jõustub pärast viimase seeria muudatuste jõustumist, kohustatud heaks kiitma käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 12 on M1-kategooria sõidukitele esitatavad pidurdamist käsitlevad nõuded sätestatud üksnes eeskirjas nr 13-H. N1-kategooria sõidukite puhul tunnistavad kokkuleppeosalised, kes on allkirjastanud nii eeskirja nr 13-H kui ka käesoleva eeskirja, võrdselt kehtivana mõlema eeskirja kohaseid tüübikinnitusi.

(3)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.

(4)  Seni, kuni ei ole kokku lepitud vastavust ja ohutust tagavates ühtsetes tehnilistes standardites, ei ole punktile 5.1.3.1.3 vastavad ühendused mootorsõidukite ja haagiste vahel lubatud.

(5)  Ei kohaldata haagiste suhtes.

(6)  Kui see erineb minimaalsest sisselülitusrõhust.

(7)  Kohaldatakse üksnes haagiste suhtes.

(8)  Ei kohaldata elektrooniliselt juhitavate pidurisüsteemidega sõidukite suhtes.

(9)  Korralise tehnoülevaatuse tarbeks võib olla vajalik kogu sõiduki kohta kindlaks määratud minimaalseid pidurdusjõu väärtusi kohandada, et need kajastaksid riiklikke või rahvusvahelisi nõudeid.

(10)  Tüübikinnitust andval asutusel on õigus kontrollida sõidupidurisüsteemi sõiduki täiendavate katsemenetluste teel.

(11)  ISO 7638:1997 kohast pistikut võib kasutada vastavalt vajadusele viie või seitsme kontaktiga rakendustes.

(12)  Seni, kuni ei ole kokku lepitud ühtse katsemetoodika kasutamises, esitab tootja tehnilisele teenistusele juhtimisajami võimalike rikete ja nende toime analüüsi. Tehniline teenistus ja sõiduki valmistaja peavad kõnealust teavet arutama ja selles kokku leppima.

(13)  ISO 7638:1997 kohast pistikut võib kasutada vastavalt vajadusele viie või seitsme kontaktiga rakendustes.

(14)  Tüübikinnituse andmise ajal kinnitab selle nõude täitmist sõiduki tootja.

(15)  „Valikulise pidurduse” käigus võib funktsioon muutuda „automaatjuhtimisega pidurduseks”.

(16)  Seda nõuet ei kohaldata enne, kui standardisse ISO 11992 tehakse muudatus, millega lisatakse teade „piduritulelaternad sisse lülitada”.

(17)  Seni, kuni ei ole kokku lepitud ühtsetes tehnilistes normides, millega piduri automatse reguleerimisseadme talitlust õigesti hinnatakse, loetakse vabakäigunõue täidetuks, kui vabakäiku täheldatakse kõigis asjaomasele haagisele ettenähtud pidurikatsetes.

(18)  Seni, kuni ei ole kokku lepitud ühtse katsemetoodika kasutamises, esitab tootja tehnilisele teenistusele juhtseadis(t)e võimalike rikete ja nende toime analüüsi. Tehniline teenistus ja sõiduki valmistaja peavad kõnealust teavet arutama ja selles kokku leppima.

(19)  ISO 7638:1997 kohast pistikut võib kasutada vastavalt vajadusele viie või seitsme kontaktiga rakendustes.

(20)  ISO 7638:1997 kohast pistikut võib kasutada vastavalt vajadusele viie või seitsme kontaktiga rakendustes.

(21)  Haagise jaoks standardis ISO 7638:1997 ettenähtud pistiku läbilõikeid võib vähendada, kui haagisele on paigaldatud sõltumatu kaitse. Kaitse nimivõimsus ei tohi ületada juhtmete nimivoolu väärtust. See erisus ei kehti teise haagise vedamiseks vajalike seadistega varustatud haagiste kohta.

(22)  ISO 7638:1997 kohast pistikut võib kasutada vastavalt vajadusele viie või seitsme kontaktiga rakendustes.

(23)  Tüübikinnituse andmise ajal kinnitab selle nõude täitmist sõiduki tootja.

(24)  Seda nõuet ei kohaldata enne, kui standardisse ISO 11992 tehakse muudatus, millega lisatakse teade „piduritulelaternad sisse lülitada”.

(25)  „Valikulise pidurduse” käigus võib funktsioon muutuda „automaatjuhtimisega pidurduseks”.

---

1. LISA

Käesoleva eeskirjaga hõlmamata pidurdusseadmed, seadmed ja tingimused

| 1. | Muude pidurite kui õhkpidurite reageerimisaja mõõtemeetod. |
| --- | --- |

1.

Muude pidurite kui õhkpidurite reageerimisaja mõõtemeetod.

---

2. LISA

TEATIS
   (1)

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Eeskirja nr 90 kohase tüübikinnituse taotleja(te) soovil esitab tüübikinnitusasutus käesoleva lisa 1. liites sisalduva teabe. Seda teavet antakse üksnes seoses eeskirja nr 90 kohaste tüübikinnitustega.

1. LIIDE

Sõiduki andmete loetelu eeskirja nr 90 kohaste tüübikinnituste jaoks

| 1. | Sõidukitüübi kirjeldus ...






  1.1. | Sõiduki kaubanimi või -märk olemasolu korral ... |
| --- | --- | --- |

1.

Sõidukitüübi kirjeldus ...

1.1.

Sõiduki kaubanimi või -märk olemasolu korral ...

| 1.2. | Sõidukikategooria ... |
| --- | --- |

1.2.

Sõidukikategooria ...

| 1.3. | Sõidukitüüp vastavalt eeskirja nr 13 tüübikinnitusele ...
  ... |
| --- | --- |

1.3.

Sõidukitüüp vastavalt eeskirja nr 13 tüübikinnitusele ...

...

| 1.4. | Sõidukite sõidukitüübile vastavad mudelid või kaubanimed ...
  ... |
| --- | --- |

1.4.

Sõidukite sõidukitüübile vastavad mudelid või kaubanimed ...

...

| 1.5. | Tootja nimi ja aadress ... |
| --- | --- |

1.5.

Tootja nimi ja aadress ...

| 2. | Piduri hõõrdkatete mark ja tüüp: ...






  2.1. | 4. lisa kõikide asjakohaste nõuete kohaselt katsetatud piduri hõõrdkatted ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Piduri hõõrdkatete mark ja tüüp: ...

2.1.

4. lisa kõikide asjakohaste nõuete kohaselt katsetatud piduri hõõrdkatted ...

...

| 2.2. | 15. lisa kohaselt katsetatud piduri hõõrdkatted: ... |
| --- | --- |

2.2.

15. lisa kohaselt katsetatud piduri hõõrdkatted: ...

| 3. | Sõiduki tühimass ...






  3.1. | Massi jagunemine igale teljele (maksimumväärtus) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

Sõiduki tühimass ...

3.1.

Massi jagunemine igale teljele (maksimumväärtus) ...

...

| 4. | Sõiduki täismass ...






  4.1. | Massi jagunemine igale teljele (maksimumväärtus) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

4.

Sõiduki täismass ...

4.1.

Massi jagunemine igale teljele (maksimumväärtus) ...

...

| 5. | Sõiduki suurim kiirus ... |
| --- | --- |

5.

Sõiduki suurim kiirus ...

| 6. | Rehvi ja ratta mõõtmed ... |
| --- | --- |

6.

Rehvi ja ratta mõõtmed ...

| 7. | Pidurikontuuri konfiguratsioon (näiteks esi-/tagarattad või diagonaalne jagunemine) ...
  ... |
| --- | --- |

7.

Pidurikontuuri konfiguratsioon (näiteks esi-/tagarattad või diagonaalne jagunemine) ...

...

| 8. | Märkida, milline süsteem toimib rikkepidurisüsteemina ...
  ... |
| --- | --- |

8.

Märkida, milline süsteem toimib rikkepidurisüsteemina ...

...

| 9. | Piduriventiilide spetsifikatsioonid (vajaduse korral) ...
  ...






  9.1. | Koormuse regulaatori reguleerimisspetsifkatsioonid ...
  ... |
| --- | --- | --- |

9.

Piduriventiilide spetsifikatsioonid (vajaduse korral) ...

...

9.1.

Koormuse regulaatori reguleerimisspetsifkatsioonid ...

...

| 9.2. | Rõhuventiili reguleerimine ... |
| --- | --- |

9.2.

Rõhuventiili reguleerimine ...

| 10. | Projekteeritud pidurdusjõu jagunemine ... |
| --- | --- |

10.

Projekteeritud pidurdusjõu jagunemine ...

| 11. | Piduri spetsifikatsioon ...






  11.1. | Ketaspiduri tüüp (näiteks kolbide arv ning diameeter (diameetrid), õhkjahutusega või õhkjahutuseta ketas) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

11.

Piduri spetsifikatsioon ...

11.1.

Ketaspiduri tüüp (näiteks kolbide arv ning diameeter (diameetrid), õhkjahutusega või õhkjahutuseta ketas) ...

...

| 11.2. | Trummelpiduri tüüp (näiteks Duo Servo, kolvi suuruse ja trumli mõõtmetega) ...
  ... |
| --- | --- |

11.2.

Trummelpiduri tüüp (näiteks Duo Servo, kolvi suuruse ja trumli mõõtmetega) ...

...

| 11.3. | Õhkpidurisüsteemide puhul näiteks kambrite, hoobade jne tüüp ja mõõtmed ...
  ... |
| --- | --- |

11.3.

Õhkpidurisüsteemide puhul näiteks kambrite, hoobade jne tüüp ja mõõtmed ...

...

| 12. | Piduri peasilindri tüüp ja suurus ... |
| --- | --- |

12.

Piduri peasilindri tüüp ja suurus ...

| 13. | Võimendi tüüp ja suurus ... |
| --- | --- |

13.

Võimendi tüüp ja suurus ...

2. LIIDE

Tüübikinnitustunnistus seoses sõiduki pidurdusseadmetega

1.   ÜLDOSA

Täita tuleb ka järgmised punktid, kui haagis on saanud käesoleva eeskirja 20. lisas määratletud alternatiivse tüübikinnituse.

2.   19. LISA KATSEPROTOKOLLID

| 2.1. | : | Diafragma pidurikambrid | : | Protokolli nr ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. | : | Vedruakud | : | Protokolli nr ... |
| 2.3. | : | Haagise jahtunud pidurite pidurdustõhususkatse omadused | : | Protokolli nr ... |
| 2.4. | : | Mitteblokeeruv pidurisüsteem | : | Protokolli nr ... |

2.1.

:

Diafragma pidurikambrid

:

Protokolli nr ...

2.2.

:

Vedruakud

:

Protokolli nr ...

2.3.

:

Haagise jahtunud pidurite pidurdustõhususkatse omadused

:

Protokolli nr ...

2.4.

:

Mitteblokeeruv pidurisüsteem

:

Protokolli nr ...

3.   TÖÖ KONTROLLIMINE

| 3.1. | Haagis vastab 4. lisa punktides 3.1.2 ja 1.2.7 esitatud nõuetele. (sõidupidurite pidurdustõhusus jahtunud olekus) | jah/ei (1) |
| --- | --- | --- |
| 3.2. | Haagis vastab 4. lisa punktis 3.2 esitatud nõuetele. (seisupidurite pidurdustõhusus jahtunud olekus) | jah/ei (1) |
| 3.3. | Haagis vastab 4. lisa punktis 3.3 esitatud nõuetele. (avarii-/automaatpidurite pidurdustõhusus) | jah/ei (1) |
| 3.4. | Haagis vastab 10. lisa punktis 6 esitatud nõuetele. (pidurdustõhusus pidurdusjõudude jaotussüsteemis esineva rikke korral) | jah/ei (1) |
| 3.5. | Haagis vastab käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.14.1 esitatud nõuetele. (pidurdustõhusus abiseadmete lekke korral) | jah/ei (1) |
| 3.6. | Haagis vastab 13. lisa nõuetele (mitteblokeeruvad pidurisüsteemid) | jah/ei (1) |

3.1.

Haagis vastab 4. lisa punktides 3.1.2 ja 1.2.7 esitatud nõuetele. (sõidupidurite pidurdustõhusus jahtunud olekus)

jah/ei (1)

3.2.

Haagis vastab 4. lisa punktis 3.2 esitatud nõuetele. (seisupidurite pidurdustõhusus jahtunud olekus)

jah/ei (1)

3.3.

Haagis vastab 4. lisa punktis 3.3 esitatud nõuetele. (avarii-/automaatpidurite pidurdustõhusus)

jah/ei (1)

3.4.

Haagis vastab 10. lisa punktis 6 esitatud nõuetele. (pidurdustõhusus pidurdusjõudude jaotussüsteemis esineva rikke korral)

jah/ei (1)

3.5.

Haagis vastab käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.14.1 esitatud nõuetele. (pidurdustõhusus abiseadmete lekke korral)

jah/ei (1)

3.6.

Haagis vastab 13. lisa nõuetele (mitteblokeeruvad pidurisüsteemid)

jah/ei (1)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(Vt käesoleva eeskirja punkti 4.4)

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase sõidukitüübi pidurid on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (E 11) eeskirja nr 13 kohaselt ja numbri 102439 all. See number näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 13, mida on muudetud 10-seeria muudatustega. M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul tähendab see märk, et seda tüüpi sõiduk on läbinud II-tüübi katse.

NÄIDIS B

(Vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase sõidukitüübi pidurid on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (E 11) eeskirja nr 13 kohaselt. M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul tähendab see märk, et seda tüüpi sõiduk on läbinud IIA-tüübi katse.

NÄIDIS C

(Vt käesoleva eeskirja punkti 4.6)

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (E 11) eeskirjade nr 13 ja 24 kohaselt1 (1). (Viimase eeskirja puhul on korrigeeritud neeldumistegur 1,30 m-1.)

---

(1)  Number on esitatud näitena.

---

4. LISA

Pidurite katsetamine ja pidurisüsteemide tõhusus

1.   PIDURITE KATSETAMINE

1.1.   Üldosa

| 1.1.1. | Pidurisüsteemide ettenähtud tõhusus põhineb peatumisteekonnal ja/või täisaeglustuse keskmisel väärtusel. Pidurisüsteemide tõhusus määratakse peatumisteekonna mõõtmise teel sõiduki algkiiruse suhtes ja/või keskmise täisaeglustuse mõõtmise teel katse ajal. |
| --- | --- |

1.1.1.

Pidurisüsteemide ettenähtud tõhusus põhineb peatumisteekonnal ja/või täisaeglustuse keskmisel väärtusel. Pidurisüsteemide tõhusus määratakse peatumisteekonna mõõtmise teel sõiduki algkiiruse suhtes ja/või keskmise täisaeglustuse mõõtmise teel katse ajal.

| 2.1.1. | Peatumisteekond on vahemaa, mille sõiduk läbib ajavahemikul alates hetkest, mil juht alustab pidurisüsteemi juhtseadise käivitamist, kuni hetkeni, mil sõiduk peatub; algkiirus on kiirus hetkel, mil juht alustab pidurisüsteemi juhtseadise käivitamist; algkiirus ei tohi olla alla 98 % kõnealuses katses ettenähtud kiirusest.
  Keskmine täisaeglustus (dm) on keskmine aeglustus kiirustel vb–ve läbitud tee pikkuse juures, mis arvutatakse järgmise valemi abil:



  kus:







  vo | = | sõiduki algkiirus (km/h), |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | sõiduki kiirus 0,8 vo (km/h), |
| ve | = | sõiduki kiirus 0,1 vvo (km/h), |
| sb | = | vo ja vb vahel läbitud tee pikkus meetrites, |
| se | = | vo ja ve vahel läbitud tee pikkus meetrites. |

2.1.1.

Peatumisteekond on vahemaa, mille sõiduk läbib ajavahemikul alates hetkest, mil juht alustab pidurisüsteemi juhtseadise käivitamist, kuni hetkeni, mil sõiduk peatub; algkiirus on kiirus hetkel, mil juht alustab pidurisüsteemi juhtseadise käivitamist; algkiirus ei tohi olla alla 98 % kõnealuses katses ettenähtud kiirusest.

Keskmine täisaeglustus (dm) on keskmine aeglustus kiirustel vb–ve läbitud tee pikkuse juures, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

vo

=

sõiduki algkiirus (km/h),

vb

=

sõiduki kiirus 0,8 vo (km/h),

ve

=

sõiduki kiirus 0,1 vvo (km/h),

sb

=

vo ja vb vahel läbitud tee pikkus meetrites,

se

=

vo ja ve vahel läbitud tee pikkus meetrites.

Kiirus ja tee pikkus määratakse mõõteriistade abil, mille täpsus on ± 1 % katses ettenähtud kiiruse juures. Keskmise täisaeglustuse määramisel võib kasutada muid meetodeid kui kiiruse ja teepikkuse mõõtmine; sel juhul on keskmise täisaeglustuse täpsus ± 3 %.

1.2.   Iga sõiduki tüübikinnitusel mõõdetakse pidurdustõhusust teekatsetes järgmiste nõuete kohaselt:

| 1.2.1. | sõiduki massist tulenev seisund peab vastama tüübikatses ettenähtud nõuetele ning kajastuma katseprotokollis; |
| --- | --- |

1.2.1.

sõiduki massist tulenev seisund peab vastama tüübikatses ettenähtud nõuetele ning kajastuma katseprotokollis;

| 1.2.2. | katsetamine peab toimuma vastavas tüübikatses ettenähtud kiirustel; kui sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on väiksem kui katse jaoks ettenähtud kiirus, tehakse katse sõiduki maksimaalsel kiirusel; |
| --- | --- |

1.2.2.

katsetamine peab toimuma vastavas tüübikatses ettenähtud kiirustel; kui sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on väiksem kui katse jaoks ettenähtud kiirus, tehakse katse sõiduki maksimaalsel kiirusel;

| 1.2.3. | katsete ajal ei tohi ettenähtud tõhususe saamiseks pidurisüsteemi juhtseadisele rakendatav jõud olla suurem kui katsetatavale sõidukikategooriale kehtestatud suurim jõud; |
| --- | --- |

1.2.3.

katsete ajal ei tohi ettenähtud tõhususe saamiseks pidurisüsteemi juhtseadisele rakendatav jõud olla suurem kui katsetatavale sõidukikategooriale kehtestatud suurim jõud;

| 1.2.4. | katserada peab olema head haardumist võimaldava kattega, kui asjaomastes lisades ei ole osutatud teisiti; |
| --- | --- |

1.2.4.

katserada peab olema head haardumist võimaldava kattega, kui asjaomastes lisades ei ole osutatud teisiti;

| 1.2.5. | katsetamine ei tohi toimuda tuulega, mis võib mõjutada katsetulemusi; |
| --- | --- |

1.2.5.

katsetamine ei tohi toimuda tuulega, mis võib mõjutada katsetulemusi;

| 1.2.6. | katse alguses peavad rehvid olema külmad ning rehvirõhk peab vastama seisva sõiduki tegeliku koormuse puhul ratastele ettenähtud rõhule; |
| --- | --- |

1.2.6.

katse alguses peavad rehvid olema külmad ning rehvirõhk peab vastama seisva sõiduki tegeliku koormuse puhul ratastele ettenähtud rõhule;

| 1.2.7. | ettenähtud tõhususe saavutamisel ei tohi rattad lukustuda, sõiduk ei tohi kursist kõrvale kalduda ning ei tohi tekkida ebatavalist vibratsiooni (1). |
| --- | --- |

1.2.7.

ettenähtud tõhususe saavutamisel ei tohi rattad lukustuda, sõiduk ei tohi kursist kõrvale kalduda ning ei tohi tekkida ebatavalist vibratsiooni (1).

| 1.2.8. | Sõidukite puhul, mis täielikult või osaliselt töötavad püsivalt ratastega ühendatud elektrimootori(te) abil, tehakse kõik katsed ühendatud mootori(te)ga. |
| --- | --- |

1.2.8.

Sõidukite puhul, mis täielikult või osaliselt töötavad püsivalt ratastega ühendatud elektrimootori(te) abil, tehakse kõik katsed ühendatud mootori(te)ga.

| 1.2.9. | Punktis 1.2.8 kirjeldatud sõidukite puhul, mis on varustatud A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga, tehakse käesoleva lisa punktis 1.4.3.1 määratletud käitumiskatsed madala haardeteguriga katserajal (nagu määratletud 13. lisa punktis 5.2.2). |
| --- | --- |

1.2.9.

Punktis 1.2.8 kirjeldatud sõidukite puhul, mis on varustatud A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga, tehakse käesoleva lisa punktis 1.4.3.1 määratletud käitumiskatsed madala haardeteguriga katserajal (nagu määratletud 13. lisa punktis 5.2.2).

| 1.2.9.1. | Peale selle ei tohi A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul sellised lühiajalised tingimused nagu käiguvahetus või gaasipedaali vabastamine mõjutada sõiduki käitumist punktis 1.2.9 kirjeldatud katsetingimuse korral. |
| --- | --- |

1.2.9.1.

Peale selle ei tohi A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul sellised lühiajalised tingimused nagu käiguvahetus või gaasipedaali vabastamine mõjutada sõiduki käitumist punktis 1.2.9 kirjeldatud katsetingimuse korral.

| 1.2.10. | Punktides 1.2.9 ja 1.2.9.1 osutatud katsete ajal ei ole rataste lukustumine lubatud. Siiski on lubatud korrigeerida rooli, kui roolimehhanismi pöörlemisnurk on esimese kahe sekundi jooksul kuni 120° ning kokku mitte üle 240°. |
| --- | --- |

1.2.10.

Punktides 1.2.9 ja 1.2.9.1 osutatud katsete ajal ei ole rataste lukustumine lubatud. Siiski on lubatud korrigeerida rooli, kui roolimehhanismi pöörlemisnurk on esimese kahe sekundi jooksul kuni 120° ning kokku mitte üle 240°.

| 1.2.11. | Sõiduki puhul, millel on veoakude (või abiaku) abil töötavad elektriliselt rakendatavad sõidupidurid, mis saavad energiat ainult sõltumatust välisest laadimissüsteemist, peab kõnealuste akude laetuse tase pidurdustõhususe katsetamise ajal olema keskmiselt mitte rohkem kui 5 % kõrgem tasemest, mille korral tuleb edastada punktiga 5.2.1.27.6 ettenähtud piduririkke hoiatus.
  Kui hoiatus edastatakse, võivad akud katse ajal teataval määral täituda, et püsida ettenähtud laetuse taseme piires. |
| --- | --- |

1.2.11.

Sõiduki puhul, millel on veoakude (või abiaku) abil töötavad elektriliselt rakendatavad sõidupidurid, mis saavad energiat ainult sõltumatust välisest laadimissüsteemist, peab kõnealuste akude laetuse tase pidurdustõhususe katsetamise ajal olema keskmiselt mitte rohkem kui 5 % kõrgem tasemest, mille korral tuleb edastada punktiga 5.2.1.27.6 ettenähtud piduririkke hoiatus.

Kui hoiatus edastatakse, võivad akud katse ajal teataval määral täituda, et püsida ettenähtud laetuse taseme piires.

1.3.   Sõiduki käitumine pidurdamisel

| 1.3.1. | Pidurdamiskatsetes, eelkõige suurel kiirusel tehtavates katsetes, kontrollitakse sõiduki üldist käitumist pidurdamise ajal. |
| --- | --- |

1.3.1.

Pidurdamiskatsetes, eelkõige suurel kiirusel tehtavates katsetes, kontrollitakse sõiduki üldist käitumist pidurdamise ajal.

| 1.3.2. | Sõiduki käitumine madala haardeteguriga teel M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukite käitumine madala haardeteguriga teel peab vastama käesoleva eeskirja 10. ja/või 13. lisa asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

1.3.2.

Sõiduki käitumine madala haardeteguriga teel M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukite käitumine madala haardeteguriga teel peab vastama käesoleva eeskirja 10. ja/või 13. lisa asjakohastele nõuetele.

| 1.3.2.1. | Kui punktile 5.2.1.7.2. vastava pidurisüsteemi puhul hõlmab pidurdamine teataval teljel (või teatavatel telgedel) enam kui ühte pidurdusmomendi allikat ning iga allikat on võimalik teis(t)e vastu välja vahetada, peab sõiduk vastama 10. lisa nõuetele või teise võimalusena 13. lisa nõuetele kõigi selle kontrollistrateegias lubatavate suhete alusel (2). |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Kui punktile 5.2.1.7.2. vastava pidurisüsteemi puhul hõlmab pidurdamine teataval teljel (või teatavatel telgedel) enam kui ühte pidurdusmomendi allikat ning iga allikat on võimalik teis(t)e vastu välja vahetada, peab sõiduk vastama 10. lisa nõuetele või teise võimalusena 13. lisa nõuetele kõigi selle kontrollistrateegias lubatavate suhete alusel (2).

1.4.   0 tüübi katse (tavaline tõhususkatse külmade piduritega)

1.4.1.   Üldosa

| 1.4.1.1. | Pidurid peavad olema külmad. Pidur on külm, kui kettal või trumli välispinnal mõõdetud temperatuur on alla 100 °C. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Pidurid peavad olema külmad. Pidur on külm, kui kettal või trumli välispinnal mõõdetud temperatuur on alla 100 °C.

| 1.4.1.2. | Katse tehakse järgmistes tingimustes:






  1.4.1.2.1. | sõiduk peab olema täismassiga, mille jagunemine telgede vahel vastab tootja poolt ettenähtud jagunemisele; massi telgedevahelise jagunemise mitme võimaluse korral peab täismass telgede vahel jagunema nii, et iga telje koormus vastaks telje maksimaalsele lubatud koormusele. Poolhaagiste vedukite puhul võib koormus olla ümber paigutatud ligilähedaselt keskele eespool nimetatud koormustingimustest tuleneva veopoldi ning tagatelje/tagatelgede keskjoone vahel; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.

Katse tehakse järgmistes tingimustes:

1.4.1.2.1.

sõiduk peab olema täismassiga, mille jagunemine telgede vahel vastab tootja poolt ettenähtud jagunemisele; massi telgedevahelise jagunemise mitme võimaluse korral peab täismass telgede vahel jagunema nii, et iga telje koormus vastaks telje maksimaalsele lubatud koormusele. Poolhaagiste vedukite puhul võib koormus olla ümber paigutatud ligilähedaselt keskele eespool nimetatud koormustingimustest tuleneva veopoldi ning tagatelje/tagatelgede keskjoone vahel;

| 1.4.1.2.2. | iga katset tuleb korrata tühimassiga sõidukil. Juhile lisaks võib mootorsõiduki esiistmel olla veel üks isik, kelle ülesandeks on katsetulemused üles märkida.
  Poolhaagise veduki puhul tehakse tühimassiga katsed ilma haagiseta vedukiga, millele on kinnitatud sadulseadele vastav mass. Lisatakse ka varurattale vastav mass, kui see on sõiduki standardvarustuses ette nähtud.
  Kabiiniga rungana esitatud sõidukile võib kere massi jäljendamiseks lisada täiendava koormuse, mis ei ole suurem kui tootja 2. lisas määratletud tühimass.
  Elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõiduki puhul olenevad nõuded kõnealuse süsteemi kategooriast:







  A-kategooria | : | võimalikku eraldi elektrilist regeneratiivpidurduse juhtseadist ei kasutata 0 tüübi katsete ajal. |
| --- | --- | --- | --- |
| B-kategooria | : | elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi osatähtsus tekitatavas pidurdusjõus ei tohi ületada süsteemi projektiga tagatud miinimumtaset. |

1.4.1.2.2.

iga katset tuleb korrata tühimassiga sõidukil. Juhile lisaks võib mootorsõiduki esiistmel olla veel üks isik, kelle ülesandeks on katsetulemused üles märkida.

Poolhaagise veduki puhul tehakse tühimassiga katsed ilma haagiseta vedukiga, millele on kinnitatud sadulseadele vastav mass. Lisatakse ka varurattale vastav mass, kui see on sõiduki standardvarustuses ette nähtud.

Kabiiniga rungana esitatud sõidukile võib kere massi jäljendamiseks lisada täiendava koormuse, mis ei ole suurem kui tootja 2. lisas määratletud tühimass.

Elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõiduki puhul olenevad nõuded kõnealuse süsteemi kategooriast:

A-kategooria

:

võimalikku eraldi elektrilist regeneratiivpidurduse juhtseadist ei kasutata 0 tüübi katsete ajal.

B-kategooria

:

elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi osatähtsus tekitatavas pidurdusjõus ei tohi ületada süsteemi projektiga tagatud miinimumtaset.

See nõue loetakse täidetuks, kui akude laetus on ühel järgmistest tasemetest, kusjuures laetuse tase (3) määratakse kindlaks käesoleva lisa 1. liites sätestatud meetodil:

| a) | tootja poolt sõiduki spetsifikatsioonis soovitatud maksimaalne laetuse tase, või |
| --- | --- |

a)

tootja poolt sõiduki spetsifikatsioonis soovitatud maksimaalne laetuse tase, või

| b) | vähemalt 95 % täielikust laetuse tasemest juhul, kui tootja ei ole konkreetset soovitust andnud, või |
| --- | --- |

b)

vähemalt 95 % täielikust laetuse tasemest juhul, kui tootja ei ole konkreetset soovitust andnud, või

| c) | sõiduki automaatse laetuse kontrolli tulemusel saavutatav maksimumtase. |
| --- | --- |

c)

sõiduki automaatse laetuse kontrolli tulemusel saavutatav maksimumtase.

| 1.4.1.2.3. | Iga sõidukikategooria vähima tõhususe piirväärtused nii tühi- kui ka täismassiga sõidukite katsetamisel on kindlaks määratud käesolevas lisas; sõiduk peab vastama ettenähtud peatumisteekonna ning asjaomasele sõidukikategooriale ettenähtud keskmise täisaeglustuse nõuetele, kuid mõlema parameetri tegelik mõõtmine ei ole tingimata vajalik. |
| --- | --- |

1.4.1.2.3.

Iga sõidukikategooria vähima tõhususe piirväärtused nii tühi- kui ka täismassiga sõidukite katsetamisel on kindlaks määratud käesolevas lisas; sõiduk peab vastama ettenähtud peatumisteekonna ning asjaomasele sõidukikategooriale ettenähtud keskmise täisaeglustuse nõuetele, kuid mõlema parameetri tegelik mõõtmine ei ole tingimata vajalik.

| 1.4.1.2.4. | Tee peab olema ühtlane. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4.

Tee peab olema ühtlane.

1.4.2.   0 tüübi katse lahutatud mootoriga

Katsetamine toimub sõidukikategooria ettenähtud pöörlemiskiirusel, ettenähtud väärtused on teatava tolerantsi piires. Katsetamisel tuleb saavutada iga kategooria puhul ettenähtud vähim tõhusus.

1.4.3.   0 tüübi katse lahutatud mootoriga

| 1.4.3.1. | Katsed tehakse ka mitmel kiirusel, millest madalaim võrdub 30 %-ga sõiduki suurimast kiirusest ning kõrgeim moodustab 80 % kõnealusest kiirusest. Kiiruspiirikuga varustatud sõidukite puhul loetakse sõiduki maksimumkiiruseks kiiruspiiriku kiirus. Suurima mõõdetud tõhususe ja sõiduki käitumise andmed kantakse katseprotokolli. Poolhaagiste vedukeid, mis on täismassiga poolhaagise toime jäljendamiseks varustatud kunstliku koormusega, ei katsetata kiirusel üle 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1.

Katsed tehakse ka mitmel kiirusel, millest madalaim võrdub 30 %-ga sõiduki suurimast kiirusest ning kõrgeim moodustab 80 % kõnealusest kiirusest. Kiiruspiirikuga varustatud sõidukite puhul loetakse sõiduki maksimumkiiruseks kiiruspiiriku kiirus. Suurima mõõdetud tõhususe ja sõiduki käitumise andmed kantakse katseprotokolli. Poolhaagiste vedukeid, mis on täismassiga poolhaagise toime jäljendamiseks varustatud kunstliku koormusega, ei katsetata kiirusel üle 80 km/h.

| 1.4.3.2. | Edasised katsed tehakse ühendatud mootoriga, alates konkreetsele sõidukikategooriale ettenähtud pöörlemiskiirusest. Katsetamisel tuleb saavutada iga kategooria puhul ettenähtud vähim tõhusus. Poolhaagiste vedukeid, mis on täismassiga poolhaagise toime jäljendamiseks varustatud kunstliku koormusega, ei katsetata kiirusel üle 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2.

Edasised katsed tehakse ühendatud mootoriga, alates konkreetsele sõidukikategooriale ettenähtud pöörlemiskiirusest. Katsetamisel tuleb saavutada iga kategooria puhul ettenähtud vähim tõhusus. Poolhaagiste vedukeid, mis on täismassiga poolhaagise toime jäljendamiseks varustatud kunstliku koormusega, ei katsetata kiirusel üle 80 km/h.

1.4.4.   0 tüübi katse õhkpiduritega varustatud O-kategooria sõidukitel

| 1.4.4.1. | Haagise pidurdustõhusust saab arvutada kas veduki ja haagise pidurdusjõu väärtuse ning haakeseadisel mõõdetud telgsurvejõu põhjal või teatavatel juhtudel veduki ja haagise pidurdusjõu väärtuse põhjal ainult haagise pidurdamisel. Veduki mootor on pidurduskatse ajal lahti ühendatud.
  Ainult haagise pidurdamisel tuleb arvesse võtta aeglustatavat lisamassi ning sellisel juhul loetakse tõhususeks täisaeglustuse keskmine väärtus. |
| --- | --- |

1.4.4.1.

Haagise pidurdustõhusust saab arvutada kas veduki ja haagise pidurdusjõu väärtuse ning haakeseadisel mõõdetud telgsurvejõu põhjal või teatavatel juhtudel veduki ja haagise pidurdusjõu väärtuse põhjal ainult haagise pidurdamisel. Veduki mootor on pidurduskatse ajal lahti ühendatud.

Ainult haagise pidurdamisel tuleb arvesse võtta aeglustatavat lisamassi ning sellisel juhul loetakse tõhususeks täisaeglustuse keskmine väärtus.

| 1.4.4.2. | Välja arvatud käesoleva lisa punktides 1.4.4.3 ja 1.4.4.4 nimetatud juhud, tuleb haagise pidurdusjõu väärtuse määramiseks mõõta ära veduki ja haagise pidurdusjõu väärtus ja telgsurvejõud haakeseadisel. Veduk peab TM/PM ja rõhu pm suhte osas vastama käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele. Haagise pidurdusjõu väärtuse arvutamisel kasutatakse järgmist valemit:



  kus:







  zR | = | haagise pidurdusjõu väärtus, |
| --- | --- | --- | --- |
| zR+M | = | veduki ja haagise pidurdusjõu väärtus, |
| D | = | telgsurvejõud haakeseadisel
  (tõmbejõud: + D),
  (survejõud: – D) |
| PR | = | teepinna ja haagise rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioon kokku (10. lisa). |

1.4.4.2.

Välja arvatud käesoleva lisa punktides 1.4.4.3 ja 1.4.4.4 nimetatud juhud, tuleb haagise pidurdusjõu väärtuse määramiseks mõõta ära veduki ja haagise pidurdusjõu väärtus ja telgsurvejõud haakeseadisel. Veduk peab TM/PM ja rõhu pm suhte osas vastama käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele. Haagise pidurdusjõu väärtuse arvutamisel kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

zR

=

haagise pidurdusjõu väärtus,

zR+M

=

veduki ja haagise pidurdusjõu väärtus,

D

=

telgsurvejõud haakeseadisel

(tõmbejõud: + D),

(survejõud: – D)

PR

=

teepinna ja haagise rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioon kokku (10. lisa).

| 1.4.4.3. | Juhul kui haagis on ahelpidurdus- või osapidurdussüsteemiga, kus piduri tööseadmete rõhk, olenemata koormuse dünaamilisest nihkumisest teljel, pidurdamisel ei muutu, ning kui tegemist on poolhaagisega, võib pidurdada ainult haagist. Haagise pidurdusjõu väärtuse arvutamisel kasutatakse järgmist valemit:



  kus:







  R | = | veeretakistusjõu väärtus = 0,01 |
| --- | --- | --- | --- |
| PM | = | teepinna ja haagisega veduki rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (10. lisa). |

1.4.4.3.

Juhul kui haagis on ahelpidurdus- või osapidurdussüsteemiga, kus piduri tööseadmete rõhk, olenemata koormuse dünaamilisest nihkumisest teljel, pidurdamisel ei muutu, ning kui tegemist on poolhaagisega, võib pidurdada ainult haagist. Haagise pidurdusjõu väärtuse arvutamisel kasutatakse järgmist valemit:

Formula

kus:

R

=

veeretakistusjõu väärtus = 0,01

PM

=

teepinna ja haagisega veduki rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (10. lisa).

| 1.4.4.4. | Alternatiivselt võib haagise pidurdusjõu väärtust hinnata ainult haagise pidurdamisel. Sellisel juhul kasutatav rõhk peab vastama autorongi piduri tööseadmetes mõõdetud rõhule. |
| --- | --- |

1.4.4.4.

Alternatiivselt võib haagise pidurdusjõu väärtust hinnata ainult haagise pidurdamisel. Sellisel juhul kasutatav rõhk peab vastama autorongi piduri tööseadmetes mõõdetud rõhule.

1.5.   I tüübi katse (pidurdustõhususe vähenemiskatse)

1.5.1.   Korduspidurdus

| 1.5.1.1. | Kõigi mootorsõidukite sõidupidurisüsteeme katsetatakse täismassiga sõidukil, pidurite korduva rakendamise ja vabastamise teel järgmises tabelis esitatud tingimustes:









  Sõiduki kategooria | Tingimused |
| --- | --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | n |
| M2 | 80 % vmax

  ≤ 100 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax

  ≤ 120 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| M3, N2, N3 | 80 % vmax

  ≤ 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

1.5.1.1.

Kõigi mootorsõidukite sõidupidurisüsteeme katsetatakse täismassiga sõidukil, pidurite korduva rakendamise ja vabastamise teel järgmises tabelis esitatud tingimustes:

Sõiduki kategooria

Tingimused

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

n

M2

80 % vmax

≤ 100

1/2 v1

55

15

N1

80 % vmax

≤ 120

1/2 v1

55

15

M3, N2, N3

80 % vmax

≤ 60

1/2 v1

60

20

kus:

| v1 | = | algkiirus pidurdamise alguses, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | kiirus pidurdamise lõpus, |
| vmax | = | sõiduki suurim kiirus, |
| n | = | pidurdamiste arv, |
| Δt | = | pidurdustsükli kestus: ajavahemik piduri kahe järjestikuse rakendamise vahel. |

v1

=

algkiirus pidurdamise alguses,

v2

=

kiirus pidurdamise lõpus,

vmax

=

sõiduki suurim kiirus,

n

=

pidurdamiste arv,

Δt

=

pidurdustsükli kestus: ajavahemik piduri kahe järjestikuse rakendamise vahel.

| 1.5.1.2. | Kui sõiduki puhul ei saa tema omaduste tõttu Δt ettenähtud kestust järgida, võib kestust suurendada; igal juhul peab sõiduki pidurdamiseks ja kiirendamiseks vajalikule ajale lisaks jääma igas tsüklis 10 sekundit kiiruse v1 stabiliseerimiseks. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

Kui sõiduki puhul ei saa tema omaduste tõttu Δt ettenähtud kestust järgida, võib kestust suurendada; igal juhul peab sõiduki pidurdamiseks ja kiirendamiseks vajalikule ajale lisaks jääma igas tsüklis 10 sekundit kiiruse v1 stabiliseerimiseks.

| 1.5.1.3. | Kõnealustes katsetes peab juhtseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et esimesel pidurdamisel saadakse keskmine täisaeglustus 3 m/s2; jõud peab jääma samaks kõigil üksteisele järgnevatel pidurdamistel. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

Kõnealustes katsetes peab juhtseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et esimesel pidurdamisel saadakse keskmine täisaeglustus 3 m/s2; jõud peab jääma samaks kõigil üksteisele järgnevatel pidurdamistel.

| 1.5.1.4. | Pidurdamiste ajal tuleb püsivalt kasutada suurimat ülekandearvu (välja arvatud kiirkäik jne). |
| --- | --- |

1.5.1.4.

Pidurdamiste ajal tuleb püsivalt kasutada suurimat ülekandearvu (välja arvatud kiirkäik jne).

| 1.5.1.5. | Kiirendamisel pärast pidurdamist tuleb käigukasti kasutada viisil, millega saadakse kiirus v1 võimalikult lühikese ajaga (mootori ja käigukasti suurim lubatud kiirendus). |
| --- | --- |

1.5.1.5.

Kiirendamisel pärast pidurdamist tuleb käigukasti kasutada viisil, millega saadakse kiirus v1 võimalikult lühikese ajaga (mootori ja käigukasti suurim lubatud kiirendus).

| 1.5.1.6. | Sõidukite puhul, millel puudub piisav autonoomia pidurite kuumenemistsüklite järgimiseks, tehakse katsed nii, et ettenähtud kiirus saavutatakse enne esimest pidurdamist ja seejärel kasutatakse kiiruse taastamiseks suurimat võimalikku kiirendust ning seejärel pidurdatakse korduvalt punktis 1.5.1.1 asjaomasele sõiduki kategooriale ettenähtud iga ajatsükli lõpus saavutatud kiirusel. |
| --- | --- |

1.5.1.6.

Sõidukite puhul, millel puudub piisav autonoomia pidurite kuumenemistsüklite järgimiseks, tehakse katsed nii, et ettenähtud kiirus saavutatakse enne esimest pidurdamist ja seejärel kasutatakse kiiruse taastamiseks suurimat võimalikku kiirendust ning seejärel pidurdatakse korduvalt punktis 1.5.1.1 asjaomasele sõiduki kategooriale ettenähtud iga ajatsükli lõpus saavutatud kiirusel.

| 1.5.1.7. | Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud sõidukite korral reguleeritakse pidurid enne I tüübi katset järgmiselt.






  1.5.1.7.1. | Õhkpiduriga varustatud sõidukite puhul reguleeritakse pidurid nii, et see võimaldaks piduri automaatse reguleerimisseadme töötamist. Selleks reguleeritakse pidurimehhanismi käik järgmiselt:
  so ≥ 1,1 × sre-adjust

  (ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust)
  kus:






  sre-adjust | on piduri automaatse reguleerimisseadme tootja spetsifikatsioonis ettenähtud ümberseadistuse käik, s.o käik, kui see hakkab piduri lõtku ümber reguleerima pidurdusrõhul, mis on 15 % pidurisüsteemi töörõhust, kuid vähemalt 100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.1.7.

Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud sõidukite korral reguleeritakse pidurid enne I tüübi katset järgmiselt.

1.5.1.7.1.

Õhkpiduriga varustatud sõidukite puhul reguleeritakse pidurid nii, et see võimaldaks piduri automaatse reguleerimisseadme töötamist. Selleks reguleeritakse pidurimehhanismi käik järgmiselt:

so ≥ 1,1 × sre-adjust

(ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust)

kus:

sre-adjust

on piduri automaatse reguleerimisseadme tootja spetsifikatsioonis ettenähtud ümberseadistuse käik, s.o käik, kui see hakkab piduri lõtku ümber reguleerima pidurdusrõhul, mis on 15 % pidurisüsteemi töörõhust, kuid vähemalt 100 kPa.

Kui kokkuleppel tehnilise teenistusega peetakse pidurimehhanismi käigu mõõtmist ebaotstarbekaks, lepitakse algseadistus kokku tehnilise teenistusega.

Eespool osutatud tingimusel rakendatakse pidurit 50 korda järjest pidurdusrõhuga, mis on 30 % pidurisüsteemi töörõhust, kuid vähemalt 200 kPa. Seejärel pidurdatakse üks kord pidurdusrõhuga ≥ 650 kPa.

| 1.5.1.7.2. | Hüdroajamiga ketaspiduritega varustatud sõidukite puhul ei peeta seadistusnõudeid vajalikuks. |
| --- | --- |

1.5.1.7.2.

Hüdroajamiga ketaspiduritega varustatud sõidukite puhul ei peeta seadistusnõudeid vajalikuks.

| 1.5.1.7.3. | Hüdroajamiga trummelpiduritega varustatud sõidukite puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

1.5.1.7.3.

Hüdroajamiga trummelpiduritega varustatud sõidukite puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil.

| 1.5.1.8. | B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul peab sõidukite akude laetuse tase katse alguses olema selline, et elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi osatähtsus pidurdusjõus ei ületa süsteemi projektiga tagatud miinimumi.
  See nõue loetakse täidetuks, kui akud on ühel punkti 1.4.1.2.2 neljandas klauslis loetletud laetuse tasemel. |
| --- | --- |

1.5.1.8.

B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul peab sõidukite akude laetuse tase katse alguses olema selline, et elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi osatähtsus pidurdusjõus ei ületa süsteemi projektiga tagatud miinimumi.

See nõue loetakse täidetuks, kui akud on ühel punkti 1.4.1.2.2 neljandas klauslis loetletud laetuse tasemel.

1.5.2.   Ahelpidurdus

| 1.5.2.1. | O2- ja O3-kategooria haagiste sõidupidurite katsetamine toimub täismassiga sõidukil nii, et pidurite energiatoide on võrdväärne sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitega täismassiga sõidukil, mis liigub püsiva kiirusega 40 km/h 1,7 km pikkusel 7 % langusega teel. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

O2- ja O3-kategooria haagiste sõidupidurite katsetamine toimub täismassiga sõidukil nii, et pidurite energiatoide on võrdväärne sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitega täismassiga sõidukil, mis liigub püsiva kiirusega 40 km/h 1,7 km pikkusel 7 % langusega teel.

| 1.5.2.2. | Katse võib teha tasasel teel haagisega, mida veab veduk; katse ajal peab juhtseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et haagise vastupanujõud ei muutuks (7 % haagise telje suurimast staatilisest koormusest). Kui katsetamisel ei jätku veoks vajalikku toidet, siis võib vähendada kiirust ning suurendada tee pikkust, nagu on esitatud järgmises tabelis.






  Kiirus [km/h] | Vahemaa [m] |
| --- | --- | --- |
| 40 | 1 700 |
| 30 | 1 950 |
| 20 | 2 500 |
| 15 | 3 100 |

1.5.2.2.

Katse võib teha tasasel teel haagisega, mida veab veduk; katse ajal peab juhtseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et haagise vastupanujõud ei muutuks (7 % haagise telje suurimast staatilisest koormusest). Kui katsetamisel ei jätku veoks vajalikku toidet, siis võib vähendada kiirust ning suurendada tee pikkust, nagu on esitatud järgmises tabelis.

Kiirus [km/h]

Vahemaa [m]

40

1 700

30

1 950

20

2 500

15

3 100

| 1.5.2.3. | Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud haagiste korral reguleeritakse pidurid enne eespool ettenähtud I tüübi katset käesoleva lisa punktis 1.7.1.1 sätestatud viisil. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud haagiste korral reguleeritakse pidurid enne eespool ettenähtud I tüübi katset käesoleva lisa punktis 1.7.1.1 sätestatud viisil.

1.5.3.   Pidurite kuumenemine

| 1.5.3.1. | I tüübi katse lõpus (käesoleva lisa punktis 1.5.1 või punktis 1.5.2 kirjeldatud katse) mõõdetakse kuumenenud sõidupidurisüsteemi tõhusust samades tingimustes (eelkõige juhtseadisele rakendatav püsiv jõud, mis ei ületa keskmist tegelikult kasutatavat jõudu) nagu 0 tüübi katsel lahutatud mootoriga (temperatuuritingimused võivad erineda).






  1.5.3.1.1. | Mootorsõidukite puhul ei tohi kuumenenud pidurite tõhusus olla alla 80 % kõnealuse kategooria sõidukite puhul ettenähtud pidurdustõhususest ega väiksem kui 60 % arvulisest väärtusest, mis on registreeritud 0 tüübi katses lahutatud mootoriga. |
| --- | --- | --- |

1.5.3.1.

I tüübi katse lõpus (käesoleva lisa punktis 1.5.1 või punktis 1.5.2 kirjeldatud katse) mõõdetakse kuumenenud sõidupidurisüsteemi tõhusust samades tingimustes (eelkõige juhtseadisele rakendatav püsiv jõud, mis ei ületa keskmist tegelikult kasutatavat jõudu) nagu 0 tüübi katsel lahutatud mootoriga (temperatuuritingimused võivad erineda).

1.5.3.1.1.

Mootorsõidukite puhul ei tohi kuumenenud pidurite tõhusus olla alla 80 % kõnealuse kategooria sõidukite puhul ettenähtud pidurdustõhususest ega väiksem kui 60 % arvulisest väärtusest, mis on registreeritud 0 tüübi katses lahutatud mootoriga.

| 1.5.3.1.2. | A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul peab pidurdamise ajal olema pidevalt sees kõrgeim käik ning eraldi elektrilist regeneratiivpidurduse juhtseadist ei kasutata. |
| --- | --- |

1.5.3.1.2.

A-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul peab pidurdamise ajal olema pidevalt sees kõrgeim käik ning eraldi elektrilist regeneratiivpidurduse juhtseadist ei kasutata.

| 1.5.3.1.3. | B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul, mis on läbinud käesoleva lisa punkti 1.5.1.6 kohased kuumenemistsüklid, tehakse pidurite kuumenemise katse maksimumkiirusega, mida sõiduk suudab saavutada pidurite kuumenemistsüklite lõpus, välja arvatud juhul, kui saavutatakse käesoleva lisa punktis 1.4.2 osutatud kiirus.
  Võrdluseks korratakse 0 tüübi katset külmade piduritega samalt kiiruselt ja elektrilise regeneratiivpidurduse samasuguse osatähtsusega, mille määrab ära aku sama laetuse tase, mis pidurite kuumenemise katses.
  Enne katset, milles võrreldakse teist 0 tüübi jahtunud pidurite pidurdustõhusust kuumenemiskatses saavutatud pidurdustõhususega, lähtudes käesoleva lisa punktide 1.5.3.1.1 ja 1.5.3.2 kriteeriumidest, võib hõõrdkatteid taastada. |
| --- | --- |

1.5.3.1.3.

B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul, mis on läbinud käesoleva lisa punkti 1.5.1.6 kohased kuumenemistsüklid, tehakse pidurite kuumenemise katse maksimumkiirusega, mida sõiduk suudab saavutada pidurite kuumenemistsüklite lõpus, välja arvatud juhul, kui saavutatakse käesoleva lisa punktis 1.4.2 osutatud kiirus.

Võrdluseks korratakse 0 tüübi katset külmade piduritega samalt kiiruselt ja elektrilise regeneratiivpidurduse samasuguse osatähtsusega, mille määrab ära aku sama laetuse tase, mis pidurite kuumenemise katses.

Enne katset, milles võrreldakse teist 0 tüübi jahtunud pidurite pidurdustõhusust kuumenemiskatses saavutatud pidurdustõhususega, lähtudes käesoleva lisa punktide 1.5.3.1.1 ja 1.5.3.2 kriteeriumidest, võib hõõrdkatteid taastada.

| 1.5.3.1.4. | Kuid haagiste katsetamisel kiirusega 40 km/h peab kuumenenud pidurite pidurdusjõud rataste välispinnal olema vähemalt 36 % ratta maksimaalsele staatilisele koormusele vastavast jõust ning vähemalt 60 % 0 tüübi katsetes samal kiirusel registreeritud arvulisest väärtusest. |
| --- | --- |

1.5.3.1.4.

Kuid haagiste katsetamisel kiirusega 40 km/h peab kuumenenud pidurite pidurdusjõud rataste välispinnal olema vähemalt 36 % ratta maksimaalsele staatilisele koormusele vastavast jõust ning vähemalt 60 % 0 tüübi katsetes samal kiirusel registreeritud arvulisest väärtusest.

| 1.5.3.2. | Mootorsõidukiga, mis vastab punktis 1.5.3.1.1 sätestatud 60 % nõudele, kuid ei vasta punktis 1.5.3.1.1 sätestatud 80 % nõudele, võib teha täiendava pidurite kuumenemise katse kontrolljõuga, mis ei ületa käesoleva lisa punktiga 2 asjaomasele sõiduki kategooriale ettenähtud jõudu. Mõlema katse tulemused kantakse katseprotokolli. |
| --- | --- |

1.5.3.2.

Mootorsõidukiga, mis vastab punktis 1.5.3.1.1 sätestatud 60 % nõudele, kuid ei vasta punktis 1.5.3.1.1 sätestatud 80 % nõudele, võib teha täiendava pidurite kuumenemise katse kontrolljõuga, mis ei ületa käesoleva lisa punktiga 2 asjaomasele sõiduki kategooriale ettenähtud jõudu. Mõlema katse tulemused kantakse katseprotokolli.

1.5.4.   Vabakäigukatse

Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud sõidukite puhul tohivad pidurid pärast punktis 1.5.3 kirjeldatud katsete tegemist jahtuda külma piduri temperatuurini (s.o ≤ 100 °C) ning tuleb kontrollida, kas sõiduk täidab vabakäigul ühe järgmistest tingimustest:

| a) | rattad pöörlevad vabalt (s.o neid võib käega pöörata); |
| --- | --- |

a)

rattad pöörlevad vabalt (s.o neid võib käega pöörata);

| b) | tehakse kindlaks, et kui sõiduk sõidab vabastatud piduritega püsival kiirusel v = 60 km/h, ei ületa asümptootiline temperatuur trumli/ketta temperatuuritõusu 80 °C. Sel juhul loetakse jääkpidurdusmomenti vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks, et kui sõiduk sõidab vabastatud piduritega püsival kiirusel v = 60 km/h, ei ületa asümptootiline temperatuur trumli/ketta temperatuuritõusu 80 °C. Sel juhul loetakse jääkpidurdusmomenti vastuvõetavaks.

1.6.   II tüübi katse (pidurdamise katse teekaldel)

| 1.6.1. | Täismassiga mootorsõidukite katsetamisel peab energiatoide vastama sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitele täismassiga sõiduki puhul, mis liigub keskmise kiirusega 30 km/h 6 km pikkusel teel langusega 6 %, kusjuures katse ajal peab olema sisse lülitatud sobiv käik ja tuleb kasutada aeglustit, kui see on sõidukile paigaldatud. Käigu valik peab olema selline, et mootori pöörlemiskiirus (min-1) ei ületaks tootja poolt ettenähtud suurimat väärtust. |
| --- | --- |

1.6.1.

Täismassiga mootorsõidukite katsetamisel peab energiatoide vastama sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitele täismassiga sõiduki puhul, mis liigub keskmise kiirusega 30 km/h 6 km pikkusel teel langusega 6 %, kusjuures katse ajal peab olema sisse lülitatud sobiv käik ja tuleb kasutada aeglustit, kui see on sõidukile paigaldatud. Käigu valik peab olema selline, et mootori pöörlemiskiirus (min-1) ei ületaks tootja poolt ettenähtud suurimat väärtust.

| 1.6.2. | Sõidukite puhul, milles energiat absorbeerib ainult mootori pidurdus, on lubatud hälve ± 5 km/h keskmisest kiirusest ning kasutatakse käiku, mis võimaldab stabiliseerida kiiruse võimalikult lähedaseks 30 km/h, kui tee langus on 6 %. Kui aeglustuse mõõtmise teel määratakse ainult mootori pidurdustõhusus, siis piisab mõõdetud keskmisest aeglustusest vähemalt 0,5 m/s2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Sõidukite puhul, milles energiat absorbeerib ainult mootori pidurdus, on lubatud hälve ± 5 km/h keskmisest kiirusest ning kasutatakse käiku, mis võimaldab stabiliseerida kiiruse võimalikult lähedaseks 30 km/h, kui tee langus on 6 %. Kui aeglustuse mõõtmise teel määratakse ainult mootori pidurdustõhusus, siis piisab mõõdetud keskmisest aeglustusest vähemalt 0,5 m/s2.

| 1.6.3. | Katse lõpus mõõdetakse sõidupidurisüsteemi kuumenemist lahutatud mootoriga 0 tüübi katsele vastavates tingimustes (temperatuuritingimused võivad olla erinevad). Kõnealune pidurite kuumenemine peab andma peatumisteekonna, mis ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmine täisaeglustus ei tohi olla väiksem järgmistest väärtustest, kui kontrolljõud on alla 70 daN:






  M3-kategooria | 0,15 v + (1,33 v2/130) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 3,75 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| N3-kategooria | 0,15 v + (1,33 v2/115) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 3,3 m/s2). |

1.6.3.

Katse lõpus mõõdetakse sõidupidurisüsteemi kuumenemist lahutatud mootoriga 0 tüübi katsele vastavates tingimustes (temperatuuritingimused võivad olla erinevad). Kõnealune pidurite kuumenemine peab andma peatumisteekonna, mis ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmine täisaeglustus ei tohi olla väiksem järgmistest väärtustest, kui kontrolljõud on alla 70 daN:

M3-kategooria

0,15 v + (1,33 v2/130) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 3,75 m/s2),

N3-kategooria

0,15 v + (1,33 v2/115) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 3,3 m/s2).

| 1.6.4. | Punktides 1.8.1.1, 1.8.1.2 ja 1.8.1.3 osutatud sõidukid peavad läbima II tüübi katse asemel punktis 1.8 kirjeldatud IIA tüübi katse. |
| --- | --- |

1.6.4.

Punktides 1.8.1.1, 1.8.1.2 ja 1.8.1.3 osutatud sõidukid peavad läbima II tüübi katse asemel punktis 1.8 kirjeldatud IIA tüübi katse.

1.7.   III tüübi katse (O4-kategooria sõidukite pidurdustõhususe vähenemiskatse)

1.7.1.   Katsesõit

| 1.7.1.1. | Pidurid reguleeritakse enne III tüübi katset järgmiselt:






  1.7.1.1.1. | õhkpiduriga varustatud haagiste puhul reguleeritakse pidurid nii, et see võimaldaks piduri automaatse reguleerimisseadme töötamist. Selleks reguleeritakse pidurimehhanismi käik järgmiselt: s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust):
  kus:
  sre-adjust on piduri automaatse reguleerimisseadme tootja spetsifikatsioonis ettenähtud ümberreguleeritud käik, s.o käik, kui piduri lõtku hakatakse ümber reguleerima pidurdusrõhul 100 kPa.
  Kui kokkuleppel tehnilise teenistusega peetakse pidurimehhanismi käigu mõõtmist ebaotstarbekaks, lepitakse algseadistus kokku tehnilise teenistusega.
  Eespool kirjeldatud tingimustes rakendatakse pidurit 50 korda järjest pidurdusrõhuga 200 kPa. Seejärel pidurdatakse üks kord pidurdusrõhuga > 650 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.7.1.1.

Pidurid reguleeritakse enne III tüübi katset järgmiselt:

1.7.1.1.1.

õhkpiduriga varustatud haagiste puhul reguleeritakse pidurid nii, et see võimaldaks piduri automaatse reguleerimisseadme töötamist. Selleks reguleeritakse pidurimehhanismi käik järgmiselt: s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust):

kus:

sre-adjust on piduri automaatse reguleerimisseadme tootja spetsifikatsioonis ettenähtud ümberreguleeritud käik, s.o käik, kui piduri lõtku hakatakse ümber reguleerima pidurdusrõhul 100 kPa.

Kui kokkuleppel tehnilise teenistusega peetakse pidurimehhanismi käigu mõõtmist ebaotstarbekaks, lepitakse algseadistus kokku tehnilise teenistusega.

Eespool kirjeldatud tingimustes rakendatakse pidurit 50 korda järjest pidurdusrõhuga 200 kPa. Seejärel pidurdatakse üks kord pidurdusrõhuga > 650 kPa.

| 1.7.1.1.2. | Hüdroajamiga ketaspiduritega varustatud haagiste puhul ei peeta seadistusnõudeid vajalikuks. |
| --- | --- |

1.7.1.1.2.

Hüdroajamiga ketaspiduritega varustatud haagiste puhul ei peeta seadistusnõudeid vajalikuks.

| 1.7.1.1.3. | Hüdroajamiga trummelpiduritega varustatud haagiste puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

1.7.1.1.3.

Hüdroajamiga trummelpiduritega varustatud haagiste puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil.

| 1.7.1.2. | Katsesõidu tingimused peavad olema järgmised:






  Pidurdamiste arv | 20 |
| --- | --- | --- |
| Pidurdustsükli kestus | 60 s |
| Algkiirus pidurdamise alguses | 60 km/h |
| Pidurdamine | Kõnealustes katsetes peab juhtseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et esimesel pidurdamisel saadakse keskmine täisaeglustus 3 m/s2 haagise massi PR suhtes; jõud peab jääma samaks kõigil üksteisele järgnevatel pidurdamistel. |

1.7.1.2.

Katsesõidu tingimused peavad olema järgmised:

Pidurdamiste arv

20

Pidurdustsükli kestus

60 s

Algkiirus pidurdamise alguses

60 km/h

Pidurdamine

Kõnealustes katsetes peab juhtseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et esimesel pidurdamisel saadakse keskmine täisaeglustus 3 m/s2 haagise massi PR suhtes; jõud peab jääma samaks kõigil üksteisele järgnevatel pidurdamistel.

Haagise pidurdusjõu väärtus arvutatakse käesoleva lisa punkti 1.4.4.3 kohaselt:

Formula

Kiirus pidurdamise lõpus (11. lisa 2. liite punkt 3.1.5):

Formula

kus:

| zR | – | haagise pidurdusjõu väärtus, |
| --- | --- | --- |
| zR+M | – | autorongi pidurdusjõu väärtus (mootorsõiduk ja haagis), |
| R | – | veeretakistusjõu väärtus = 0,01, |
| PM | – | teepinna ja haagisega veduki rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (kg), |
| PR | – | teepinna ja haagise rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (kg), |
| P1 | – | mittepidurdavale/mittepidurdavatele teljele/telgedele langev haagise massi osa (kg), |
| P2 | – | pidurdavale teljele / pidurdavatele telgedele langev haagise massi osa (kg), |
| v1 | – | algkiirus (km/h), |
| v2 | – | lõppkiirus (km/h). |

zR

–

haagise pidurdusjõu väärtus,

zR+M

–

autorongi pidurdusjõu väärtus (mootorsõiduk ja haagis),

R

–

veeretakistusjõu väärtus = 0,01,

PM

–

teepinna ja haagisega veduki rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (kg),

PR

–

teepinna ja haagise rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (kg),

P1

–

mittepidurdavale/mittepidurdavatele teljele/telgedele langev haagise massi osa (kg),

P2

–

pidurdavale teljele / pidurdavatele telgedele langev haagise massi osa (kg),

v1

–

algkiirus (km/h),

v2

–

lõppkiirus (km/h).

1.7.2.   Pidurite kuumenemine

Punkti 1.7.1 kohase katse lõpus mõõdetakse sõidupidurisüsteemi kuumenemist samadel tingimustel nagu 0 tüübi katses, kuid erinevatel temperatuuritingimustel ning alates kiirusest 60 km/h. Pidurite kuumenemine rataste välispinnal ei tohi olla alla 40 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest ega alla 60 % 0 tüübi katses samal kiirusel registreeritud arvulisest väärtusest.

1.7.3.   Vabakäigukatse

Pärast punktis 1.7.2 kirjeldatud katsete tegemist tohivad jahtuda külma piduri temperatuurini (s.o ≤ 100 °C) ning tuleb kontrollida, kas haagis täidab vabakäigul ühe järgmistest tingimustest:

| a) | rattad pöörlevad vabalt (s.o neid võib käega pöörata); |
| --- | --- |

a)

rattad pöörlevad vabalt (s.o neid võib käega pöörata);

| b) | tehakse kindlaks, et kui haagis sõidab vabastatud piduritega püsival kiirusel v = 60 km/h, ei ületa asümptootiline temperatuur trumli/ketta temperatuuritõusu 80 °C, siis loetakse jääkpidurdusmomenti vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks, et kui haagis sõidab vabastatud piduritega püsival kiirusel v = 60 km/h, ei ületa asümptootiline temperatuur trumli/ketta temperatuuritõusu 80 °C, siis loetakse jääkpidurdusmomenti vastuvõetavaks.

1.8.   IIA tüübi katse (aeglustustõhusus)

1.8.1.   IIA tüübi katse tehakse järgmiste kategooriate sõidukitega:

| 1.8.1.1. | M3-kategooria II, III või B klassi sõidukid, nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas; |
| --- | --- |

1.8.1.1.

M3-kategooria II, III või B klassi sõidukid, nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas;

| 1.8.1.2. | N3-kategooria sõidukid, millega on lubatud vedada O4-kategooria haagist. Kui täismass on üle 26 tonni, siis piirdutakse katsetamisel massiga 26 tonni; kui tühimass on üle 26 tonni, siis võetakse kõnealune mass arvestuslikult arvesse. |
| --- | --- |

1.8.1.2.

N3-kategooria sõidukid, millega on lubatud vedada O4-kategooria haagist. Kui täismass on üle 26 tonni, siis piirdutakse katsetamisel massiga 26 tonni; kui tühimass on üle 26 tonni, siis võetakse kõnealune mass arvestuslikult arvesse.

| 1.8.1.3. | Teatavad sõidukid, mille suhtes kohaldatakse ADRi (vt 5. lisa) |
| --- | --- |

1.8.1.3.

Teatavad sõidukid, mille suhtes kohaldatakse ADRi (vt 5. lisa)

1.8.2.   Katsetingimused ja tõhususnõuded

| 1.8.2.1. | Aeglusti tõhusust katsetatakse täismassiga sõidukil või autorongil. |
| --- | --- |

1.8.2.1.

Aeglusti tõhusust katsetatakse täismassiga sõidukil või autorongil.

| 1.8.2.2. | Täismassiga mootorsõidukite katsetamisel peab energiatoide vastama sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitele täismassiga sõiduki puhul, mis liigub keskmise kiirusega 30 km/h 6 km pikkusel teel langusega 7 %. Katse ajal peavad sõidupiduri-, rikkepiduri- ja seisupidurisüsteemid olema välja lülitatud. Käigu valik peab olema selline, et mootori pöörlemiskiirus ei ületaks tootja poolt ettenähtud suurimat väärtust. Integreeritud aeglustit võib kasutada juhul, kui see on reguleeritud nii, et sõidupidurisüsteemi ei rakendata; selle saab kindlaks teha kontrollides, kas kõnealused pidurid püsivad külmana, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 1.4.1.1. |
| --- | --- |

1.8.2.2.

Täismassiga mootorsõidukite katsetamisel peab energiatoide vastama sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitele täismassiga sõiduki puhul, mis liigub keskmise kiirusega 30 km/h 6 km pikkusel teel langusega 7 %. Katse ajal peavad sõidupiduri-, rikkepiduri- ja seisupidurisüsteemid olema välja lülitatud. Käigu valik peab olema selline, et mootori pöörlemiskiirus ei ületaks tootja poolt ettenähtud suurimat väärtust. Integreeritud aeglustit võib kasutada juhul, kui see on reguleeritud nii, et sõidupidurisüsteemi ei rakendata; selle saab kindlaks teha kontrollides, kas kõnealused pidurid püsivad külmana, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 1.4.1.1.

| 1.8.2.3. | Sõidukite puhul, milles energiat absorbeerib ainult mootori pidurdus, on lubatud hälve ± 5 km/h keskmisest kiirusest ning kasutatakse käiku, mis võimaldab stabiliseerida kiiruse võimalikult lähedaseks 30 km/h, kui tee langus on 7 %. Kui aeglustuse mõõtmise teel määratakse ainult mootori pidurdustõhusus, siis piisab mõõdetud keskmisest aeglustusest vähemalt 0,6 m/s2. |
| --- | --- |

1.8.2.3.

Sõidukite puhul, milles energiat absorbeerib ainult mootori pidurdus, on lubatud hälve ± 5 km/h keskmisest kiirusest ning kasutatakse käiku, mis võimaldab stabiliseerida kiiruse võimalikult lähedaseks 30 km/h, kui tee langus on 7 %. Kui aeglustuse mõõtmise teel määratakse ainult mootori pidurdustõhusus, siis piisab mõõdetud keskmisest aeglustusest vähemalt 0,6 m/s2.

2.   M2-, M3- JA N-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURISÜSTEEMIDE TÕHUSUS

2.1.   Sõidupidurisüsteem

| 2.1.1. | M2-, M3- ja N-kategooria sõidukite sõidupidureid katsetatakse järgmises tabelis esitatud tingimuste kohaselt: | Kategooria | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katse tüüp | 0-I | 0-I-II või IIA | 0-I | 0-I | 0-I-II |
| 0-tüübi katse lahutatud mootoriga | v | 60 km/h | 60 km/h | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 5,0 m/s2 |
| 0-tüübi katse ühendatud mootoriga | v = 0,80 vmax, kuid mitte rohkem kui | 100 km/h | 90 km/h | 120 km/h | 100 km/h | 90 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 4,0 m/s2 |
| | F≤ | 70 daN |

2.1.1.

M2-, M3- ja N-kategooria sõidukite sõidupidureid katsetatakse järgmises tabelis esitatud tingimuste kohaselt:

Kategooria

M2

M3

N1

N2

N3

Katse tüüp

0-I

0-I-II või IIA

0-I

0-I

0-I-II

0-tüübi katse lahutatud mootoriga

v

60 km/h

60 km/h

80 km/h

60 km/h

60 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

5,0 m/s2

0-tüübi katse ühendatud mootoriga

v = 0,80 vmax, kuid mitte rohkem kui

100 km/h

90 km/h

120 km/h

100 km/h

90 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

4,0 m/s2

F≤

70 daN

kus:

| v | = | ettenähtud kiirus (km/h), |
| --- | --- | --- |
| s | = | peatumisteekond (m), |
| dm | = | keskmine täisaeglustus (m/s2), |
| F | = | pedaalile rakendatav jõud (daN), |
| vmax | = | sõiduki suurim kiirus (km/h). |

v

=

ettenähtud kiirus (km/h),

s

=

peatumisteekond (m),

dm

=

keskmine täisaeglustus (m/s2),

F

=

pedaalile rakendatav jõud (daN),

vmax

=

sõiduki suurim kiirus (km/h).

| 2.1.2. | Mootorsõidukiga, millega on lubatud vedada mittepidurdatavat haagist, tuleb saavutada vastavale mootorsõidukite kategooriale (0 tüübi katses lahutatud mootoriga) ettenähtud minimaalne pidurdustõhusus koos piduriteta haagisega ning koos mootorsõiduki tootja poolt ettenähtud täismassiga piduriteta haagisega.
  Autorongi pidurdustõhusust kontrollitakse arvutuste abil, mis viitavad ainult (täismassiga mootorsõiduki) enda tegelikule maksimaalsele pidurdustõhususele 0 tüübi katses lahutatud mootoriga, kasutades järgmist valemit (tegelikke katseid ühendatud mittepidurdatava haagisega ei nõuta):



  kus:







  dM+R | = | mittepidurdatava haagisega ühendatud mootorsõiduki arvutamise teel saadud keskmine täisaeglustus (m/s2), |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | mootorsõiduki enda maksimaalne keskmine täisaeglustus (m/s2), mis on saadud 0 tüübi katses lahutatud mootoriga, |
| PM | = | mootorsõiduki täismass, |
| PR | = | mittepidurdatava haagise täismass, mis võib olla külge haagitud mootorsõiduki tootja poolt ettenähtud nõuete kohaselt. |

2.1.2.

Mootorsõidukiga, millega on lubatud vedada mittepidurdatavat haagist, tuleb saavutada vastavale mootorsõidukite kategooriale (0 tüübi katses lahutatud mootoriga) ettenähtud minimaalne pidurdustõhusus koos piduriteta haagisega ning koos mootorsõiduki tootja poolt ettenähtud täismassiga piduriteta haagisega.

Autorongi pidurdustõhusust kontrollitakse arvutuste abil, mis viitavad ainult (täismassiga mootorsõiduki) enda tegelikule maksimaalsele pidurdustõhususele 0 tüübi katses lahutatud mootoriga, kasutades järgmist valemit (tegelikke katseid ühendatud mittepidurdatava haagisega ei nõuta):

Formula

kus:

dM+R

=

mittepidurdatava haagisega ühendatud mootorsõiduki arvutamise teel saadud keskmine täisaeglustus (m/s2),

dM

=

mootorsõiduki enda maksimaalne keskmine täisaeglustus (m/s2), mis on saadud 0 tüübi katses lahutatud mootoriga,

PM

=

mootorsõiduki täismass,

PR

=

mittepidurdatava haagise täismass, mis võib olla külge haagitud mootorsõiduki tootja poolt ettenähtud nõuete kohaselt.

2.2.   Rikkepidurisüsteem

| 2.2.1. | Rikkepidurisüsteemi abil peab isegi juhul, kui seda käivitavat juhtseadist kasutatakse ka muudeks pidurdustoiminguteks, saama peatumisteekonna, mis ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmise täisaeglustuse, mis vastab vähemalt järgmistele väärtustele:






  M2-, M3-kategooria | 0,15 v + (2v2/130) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 2,5 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| N-kategooria | 0,15 v + (2v2/115) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 2,2 m/s2). |

2.2.1.

Rikkepidurisüsteemi abil peab isegi juhul, kui seda käivitavat juhtseadist kasutatakse ka muudeks pidurdustoiminguteks, saama peatumisteekonna, mis ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmise täisaeglustuse, mis vastab vähemalt järgmistele väärtustele:

M2-, M3-kategooria

0,15 v + (2v2/130) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 2,5 m/s2),

N-kategooria

0,15 v + (2v2/115) (teine liige vastab keskmisele täisaeglustusele dm = 2,2 m/s2).

| 2.2.2. | Kui juhtseadis on manuaalne, siis tuleb ettenähtud tõhususe saavutamiseks juhtseadisele rakendada jõudu kuni 60 daN ja juhtseadise asend peab võimaldama juhil seadist kergesti ja kiiresti käivitada. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kui juhtseadis on manuaalne, siis tuleb ettenähtud tõhususe saavutamiseks juhtseadisele rakendada jõudu kuni 60 daN ja juhtseadise asend peab võimaldama juhil seadist kergesti ja kiiresti käivitada.

| 2.2.3. | Kui juhtseadis on pedaaliga, siis tuleb ettenähtud tõhususe saavutamiseks juhtseadisele rakendada jõudu kuni 70 daN ja juhtseadise asend peab võimaldama juhil seadist kergesti ja kiiresti käivitada. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kui juhtseadis on pedaaliga, siis tuleb ettenähtud tõhususe saavutamiseks juhtseadisele rakendada jõudu kuni 70 daN ja juhtseadise asend peab võimaldama juhil seadist kergesti ja kiiresti käivitada.

| 2.2.4. | Rikkepidurisüsteemi tõhusust kontrollitakse 0 tüübi katses lahutatud mootoriga järgmisi algkiirusi kasutades:







  M2: 60 km/h | M3: 60 km/h | |
| --- | --- | --- | --- |
| N1: 70 km/h | N2: 50 km/h | N3: 40 km/h |

2.2.4.

Rikkepidurisüsteemi tõhusust kontrollitakse 0 tüübi katses lahutatud mootoriga järgmisi algkiirusi kasutades:

M2: 60 km/h

M3: 60 km/h

N1: 70 km/h

N2: 50 km/h

N3: 40 km/h

| 2.2.5. | Rikkepidurdustõhususe katses luuakse sõidupidurisüsteemi tegeliku rikke tingimused. |
| --- | --- |

2.2.5.

Rikkepidurdustõhususe katses luuakse sõidupidurisüsteemi tegeliku rikke tingimused.

| 2.2.6. | Elektrilist regeneratiivpidurdussüsteemi kasutavate sõidukite puhul kontrollitakse pidurdustõhusust lisaks kahe järgmise rikketingimuste korral:






  2.2.6.1. | sõidupiduri elektrilise väljundosa täielik rike; |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

Elektrilist regeneratiivpidurdussüsteemi kasutavate sõidukite puhul kontrollitakse pidurdustõhusust lisaks kahe järgmise rikketingimuste korral:

2.2.6.1.

sõidupiduri elektrilise väljundosa täielik rike;

| 2.2.6.2. | olukorras, kus elektriline väljundosa rakendab rikketingimuse tõttu suurimat pidurdusjõudu. |
| --- | --- |

2.2.6.2.

olukorras, kus elektriline väljundosa rakendab rikketingimuse tõttu suurimat pidurdusjõudu.

2.3.   Seisupidurisüsteem

| 2.3.1. | Seisupidurisüsteem peab ka juhul, kui see on kombineeritud ühega muudest pidurisüsteemidest, võimaldama täismassiga sõidukit seisvas asendis hoida 18 % tõusul või langusel. |
| --- | --- |

2.3.1.

Seisupidurisüsteem peab ka juhul, kui see on kombineeritud ühega muudest pidurisüsteemidest, võimaldama täismassiga sõidukit seisvas asendis hoida 18 % tõusul või langusel.

| 2.3.2. | Sõidukitel, millega on lubatud ühendada haagis, peab veduki seisupidurisüsteem võimaldama hoida autorongi seisvas asendis 12 % tõusul või langusel. |
| --- | --- |

2.3.2.

Sõidukitel, millega on lubatud ühendada haagis, peab veduki seisupidurisüsteem võimaldama hoida autorongi seisvas asendis 12 % tõusul või langusel.

| 2.3.3. | Kui juhtseadis on manuaalne, ei tohi sellele rakendatav jõud ületada 60 daN. |
| --- | --- |

2.3.3.

Kui juhtseadis on manuaalne, ei tohi sellele rakendatav jõud ületada 60 daN.

| 2.3.4. | Kui juhtseadis on pedaaliga, ei tohi sellele rakendatav jõud ületada 70 daN. |
| --- | --- |

2.3.4.

Kui juhtseadis on pedaaliga, ei tohi sellele rakendatav jõud ületada 70 daN.

| 2.3.5. | Ettenähtud tõhususe saavutamiseks mitut käivitamist vajava seisupidurisüsteemi võib lugeda vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

2.3.5.

Ettenähtud tõhususe saavutamiseks mitut käivitamist vajava seisupidurisüsteemi võib lugeda vastuvõetavaks.

| 2.3.6. | Vastavust käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.2.4 ettenähtud nõudele kontrollitakse 0 tüübi katses lahutatud mootoriga, algkiirusel 30 km/h. Keskmine täisaeglustus seisupidurisüsteemi juhtseadise rakendamisel ning aeglustus vahetult enne sõiduki peatumist ei tohi olla alla 1,5 m/s2. Katse tehakse täismassiga sõidukil.
  Pidurdusseadisele mõjuv jõud ei tohi olla suurem ettenähtud väärtustest. |
| --- | --- |

2.3.6.

Vastavust käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.2.4 ettenähtud nõudele kontrollitakse 0 tüübi katses lahutatud mootoriga, algkiirusel 30 km/h. Keskmine täisaeglustus seisupidurisüsteemi juhtseadise rakendamisel ning aeglustus vahetult enne sõiduki peatumist ei tohi olla alla 1,5 m/s2. Katse tehakse täismassiga sõidukil.

Pidurdusseadisele mõjuv jõud ei tohi olla suurem ettenähtud väärtustest.

2.4.   Sõidupidurisüsteemi jääktõhusus ajami rikke järel

| 2.4.1. | Sõidupidurisüsteemi jääktõhusus peab ajami rikke korral andma peatumisteekonna, mis juhtseadisele mõjuva jõu puhul mitte üle 70 daN ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmise täisaeglustuse, mis katsetamisel 0 tüübi katses lahutatud mootoriga vastab asjaomase sõidukikategooria järgmiste algkiiruste juures vähemalt järgmistele väärtustele:

  Peatumisteekond (m) ja keskmine täisaeglustus (dm) [m/s2]











  Sõiduki kategooria | v
  [km/h] | Peatumisteekond täismassi korral
  [m] | dm

  [m/s2] | Peatumisteekond tühimassi korral
  [m] | dm

  [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M2 | 60 | 0,15v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15v + (100/25) · (v2/130) | 1,3 |
| M3 | 60 | 0,15v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 |
| N1 | 70 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N2 | 50 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N3 | 40 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 |

2.4.1.

Sõidupidurisüsteemi jääktõhusus peab ajami rikke korral andma peatumisteekonna, mis juhtseadisele mõjuva jõu puhul mitte üle 70 daN ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmise täisaeglustuse, mis katsetamisel 0 tüübi katses lahutatud mootoriga vastab asjaomase sõidukikategooria järgmiste algkiiruste juures vähemalt järgmistele väärtustele:

Peatumisteekond (m) ja keskmine täisaeglustus (dm) [m/s2]

Sõiduki kategooria

v

[km/h]

Peatumisteekond täismassi korral

[m]

dm

[m/s2]

Peatumisteekond tühimassi korral

[m]

dm

[m/s2]

M2

60

0,15v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15v + (100/25) · (v2/130)

1,3

M3

60

0,15v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15v + (100/30) · (v2/130)

1,5

N1

70

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N2

50

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N3

40

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15v + (100/30) · (v2/115)

1,3

| 2.4.2. | Jääktõhususkatses luuakse sõidupidurisüsteemi tegeliku rikke tingimused. |
| --- | --- |

2.4.2.

Jääktõhususkatses luuakse sõidupidurisüsteemi tegeliku rikke tingimused.

3.0   O-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURISÜSTEEMIDE TÕHUSUS

3.1.   Sõidupidurisüsteem

| 3.1.1. | Säte O1-kategooria sõidukitega tehtavate katsete kohta
  Sõidupidurisüsteemi kohustuslikkuse korral peab süsteemi tõhusus vastama O2- ja O3-kategooria sõidukitele ettenähtud nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.1.

Säte O1-kategooria sõidukitega tehtavate katsete kohta

Sõidupidurisüsteemi kohustuslikkuse korral peab süsteemi tõhusus vastama O2- ja O3-kategooria sõidukitele ettenähtud nõuetele.

| 3.1.2. | Sätted O2- ja O3-kategooria sõidukitega tehtavate katsete kohta






  3.1.2.1. | Ahelpidurdus- ja osapidurdusega sõidupidurisüsteemi tüübi puhul peab pidurdatud rataste välispinnale mõjuvate jõudude summa olema vähemalt x % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest, kusjuures x väärtused on järgmised: | x [protsenti] |
| --- | --- | --- | --- |
| täishaagis, täis- ja tühimassiga: | 50 |
| poolhaagis, täis- ja tühimassiga: | 45 |
| kesktelghaagis, täis- ja tühimassiga: | 50 |

3.1.2.

Sätted O2- ja O3-kategooria sõidukitega tehtavate katsete kohta

3.1.2.1.

Ahelpidurdus- ja osapidurdusega sõidupidurisüsteemi tüübi puhul peab pidurdatud rataste välispinnale mõjuvate jõudude summa olema vähemalt x % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest, kusjuures x väärtused on järgmised:

x [protsenti]

täishaagis, täis- ja tühimassiga:

50

poolhaagis, täis- ja tühimassiga:

45

kesktelghaagis, täis- ja tühimassiga:

50

| 3.1.2.2. | Kui haagis on varustatud õhkpidurisüsteemiga, ei tohi toitetorustiku rõhk piduri katsetamise ajal olla üle 700 kPa ning juhtahela signaal ei tohi olenevalt ehitusest ületada järgmisi väärtusi:






  a) | pneumaatilises juhtahelas 650 kPa; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

Kui haagis on varustatud õhkpidurisüsteemiga, ei tohi toitetorustiku rõhk piduri katsetamise ajal olla üle 700 kPa ning juhtahela signaal ei tohi olenevalt ehitusest ületada järgmisi väärtusi:

a)

pneumaatilises juhtahelas 650 kPa;

| b) | elektrilises juhtahelas digitaalse nõudluse väärtus, mis vastab 650 kPa-le (nagu on määratletud standardis ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

b)

elektrilises juhtahelas digitaalse nõudluse väärtus, mis vastab 650 kPa-le (nagu on määratletud standardis ISO 11992:2003).

Kiirus on 60 km/h. Täismassiga haagisega tuleb teha lisakatse kiirusel 40 km/h ning võrrelda tulemusi I tüübi katse tulemustega.

| 3.1.2.3. | Pealejooksupidurdusega pidurisüsteemi tüübi puhul peavad olema täidetud käesoleva eeskirja 12. lisa nõuded. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Pealejooksupidurdusega pidurisüsteemi tüübi puhul peavad olema täidetud käesoleva eeskirja 12. lisa nõuded.

| 3.1.2.4. | Peale selle tehakse sõidukitega I tüübi katse. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Peale selle tehakse sõidukitega I tüübi katse.

| 3.1.2.5. | Poolhaagise I tüübi katses peab poolhaagise telje/telgede poolt pidurdatud mass vastama telje maksimaalse(te)le koormus(t)ele (välja arvatud veopoldi koormus). |
| --- | --- |

3.1.2.5.

Poolhaagise I tüübi katses peab poolhaagise telje/telgede poolt pidurdatud mass vastama telje maksimaalse(te)le koormus(t)ele (välja arvatud veopoldi koormus).

| 3.1.3. | Sätted O4-kategooria sõidukitega tehtavate katsete kohta






  3.1.3.1. | Ahelpidurdus- ja osapidurdusega sõidupidurisüsteemi tüübi puhul peab pidurdatud rataste välispinnale mõjuvate jõudude summa olema vähemalt x % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest, kusjuures x väärtused on järgmised: | x [protsenti] |
| --- | --- | --- | --- |
| täishaagis, täis- ja tühimassiga: | 50 |
| poolhaagis, täis- ja tühimassiga: | 45 |
| kesktelghaagis, täis- ja tühimassiga: | 50 |

3.1.3.

Sätted O4-kategooria sõidukitega tehtavate katsete kohta

3.1.3.1.

Ahelpidurdus- ja osapidurdusega sõidupidurisüsteemi tüübi puhul peab pidurdatud rataste välispinnale mõjuvate jõudude summa olema vähemalt x % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest, kusjuures x väärtused on järgmised:

x [protsenti]

täishaagis, täis- ja tühimassiga:

50

poolhaagis, täis- ja tühimassiga:

45

kesktelghaagis, täis- ja tühimassiga:

50

| 3.1.3.2. | Õhkpidurisüsteemiga haagise puhul ei tohi juhtahela rõhk piduri katsetamise ajal olla üle 650 kPa ning toitetorustiku rõhk olla üle 700 kPa. Kiirus on 60 km/h. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Õhkpidurisüsteemiga haagise puhul ei tohi juhtahela rõhk piduri katsetamise ajal olla üle 650 kPa ning toitetorustiku rõhk olla üle 700 kPa. Kiirus on 60 km/h.

| 3.1.3.3. | Peale selle tehakse sõidukitega III tüübi katse. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Peale selle tehakse sõidukitega III tüübi katse.

| 3.1.3.4. | Poolhaagise III tüübi katses peab poolhaagise telje/telgede poolt pidurdatav mass vastama telje maksimaalse(te)le koormus(t)ele. |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Poolhaagise III tüübi katses peab poolhaagise telje/telgede poolt pidurdatav mass vastama telje maksimaalse(te)le koormus(t)ele.

3.2.   Seisupidurisüsteem

| 3.2.1. | Haagise seisupidurisüsteem peab suutma hoida vedukist lahutatud, koormusega haagise seisvas asendis, kui tõus või langus on 18 %. Juhtseadisele mõjuv jõud ei tohi olla üle 60 daN. |
| --- | --- |

3.2.1.

Haagise seisupidurisüsteem peab suutma hoida vedukist lahutatud, koormusega haagise seisvas asendis, kui tõus või langus on 18 %. Juhtseadisele mõjuv jõud ei tohi olla üle 60 daN.

3.3.   Automaatpidurdussüsteem

| 3.3.1. | Automaatpidurduse tõhusus käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.18.3 kirjeldatud rikke korral, täismassiga sõiduki katsetamisel kiirusega 40 km/h, ei tohi olla alla 13,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest. Rattalukustus on lubatud tõhususel üle 13,5 %. |
| --- | --- |

3.3.1.

Automaatpidurduse tõhusus käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.18.3 kirjeldatud rikke korral, täismassiga sõiduki katsetamisel kiirusega 40 km/h, ei tohi olla alla 13,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest. Rattalukustus on lubatud tõhususel üle 13,5 %.

4.   REAKTSIOONIAEG

4.1.   Sõidukitel, mille sõidupidurisüsteem sõltub täielikult või osaliselt muust energiaallikast kui juhi lihaste energia, peavad olema täidetud järgmised nõuded:

| 4.1.1. | Kiirpidurduse puhul ei tohi ajavahemik juhtseadise aktiveerumise alguse ja hetke vahel, mil pidurdusjõud kõige ebasoodsama paigutusega teljel jõuab ettenähtud tõhususele vastavale tasemele, olla pikem kui 0,6 sekundit. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kiirpidurduse puhul ei tohi ajavahemik juhtseadise aktiveerumise alguse ja hetke vahel, mil pidurdusjõud kõige ebasoodsama paigutusega teljel jõuab ettenähtud tõhususele vastavale tasemele, olla pikem kui 0,6 sekundit.

| 4.1.2. | Õhkpidurisüsteemiga sõidukite puhul loetakse punkti 4.1.1 nõuded täidetuks, kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja 6. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.2.

Õhkpidurisüsteemiga sõidukite puhul loetakse punkti 4.1.1 nõuded täidetuks, kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja 6. lisa nõuetele.

| 4.1.3. | Hüdropidurisüsteemidega sõidukite puhul loetakse punkti 4.1.1 nõuded täidetuks, kui kiirpidurduse puhul jõuab sõiduki aeglustus või kõige ebasoodsamas asendis pidurisilindri rõhk ettenähtud tõhususeni 0,6 sekundi jooksul. |
| --- | --- |

4.1.3.

Hüdropidurisüsteemidega sõidukite puhul loetakse punkti 4.1.1 nõuded täidetuks, kui kiirpidurduse puhul jõuab sõiduki aeglustus või kõige ebasoodsamas asendis pidurisilindri rõhk ettenähtud tõhususeni 0,6 sekundi jooksul.

---

(1)  Rattalukustus on lubatud ainult konkreetselt sätestatud juhul.

(2)  Tootja esitab tehnilisele teenistusele kasutatava automaatse juhtstrateegiaga lubatud pidurduskõverate parve. Tehniline teenistus võib neid kõveraid kontrollida.

(3)  Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei nõuta laetuse taseme hindamist sõidukite puhul, millel on oma energiaallikas veoakude laadimiseks ja vahend veoakude laetuse taseme reguleerimiseks.

LIIDE

AKU LAETUSE TASEME JÄLGIMISE KORD

Käesolevat korda kohaldatakse sõidukite akude suhtes, mida kasutatakse veo ja regeneratiivpidurduse otstarbel.

Kasutada tuleb kahesuunalist alalisvoolu energiaarvestit.

1.   MENETLUS

| 1.1. | Kui akud on uued või neid on pikemat aega ladustatud, tuleb need tootja soovitatud viisil tsükliliselt laadida. Pärast laadimist lastakse akudel imbuda vähemalt 8 tundi ümbritseva õhu temperatuuril. |
| --- | --- |

1.1.

Kui akud on uued või neid on pikemat aega ladustatud, tuleb need tootja soovitatud viisil tsükliliselt laadida. Pärast laadimist lastakse akudel imbuda vähemalt 8 tundi ümbritseva õhu temperatuuril.

| 1.2. | Täielik laadimine tehakse tootja soovitatud laadimismeetodil. |
| --- | --- |

1.2.

Täielik laadimine tehakse tootja soovitatud laadimismeetodil.

| 1.3. | 4. lisa punktidega 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 ja 1.5.3.1.3 ettenähtud pidurduskatse tegemisel registreeritakse veomootorite tarbitud ja regeneratiivpidurdussüsteemist saadud vatt-tunnid jooksva kogusummana, mida seejärel kasutatakse laetuse taseme kindlaksmääramiseks konkreetse katse alguses või lõpus. |
| --- | --- |

1.3.

4. lisa punktidega 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 ja 1.5.3.1.3 ettenähtud pidurduskatse tegemisel registreeritakse veomootorite tarbitud ja regeneratiivpidurdussüsteemist saadud vatt-tunnid jooksva kogusummana, mida seejärel kasutatakse laetuse taseme kindlaksmääramiseks konkreetse katse alguses või lõpus.

| 1.4. | Võrdluskatsete, nt punktis 1.5.3.1.3 osutatud katsete jaoks vajaliku akude laetuse taseme saavutamiseks laetakse akud uuesti sama või kõrgema tasemeni ning tühjendatakse seejärel püsikoormusel ligikaudu püsival võimsusel kuni nõutava laetuse taseme saavutamiseni. Teise võimalusena võib ainult aku toitel elekterveoga sõidukite korral laetuse taset reguleerida sõidukit käitades. Katseid, mis tehakse katse alguses osaliselt laetud akuga, alustatakse niipea kui võimalik pärast soovitud laetuse taseme saavutamist. |
| --- | --- |

1.4.

Võrdluskatsete, nt punktis 1.5.3.1.3 osutatud katsete jaoks vajaliku akude laetuse taseme saavutamiseks laetakse akud uuesti sama või kõrgema tasemeni ning tühjendatakse seejärel püsikoormusel ligikaudu püsival võimsusel kuni nõutava laetuse taseme saavutamiseni. Teise võimalusena võib ainult aku toitel elekterveoga sõidukite korral laetuse taset reguleerida sõidukit käitades. Katseid, mis tehakse katse alguses osaliselt laetud akuga, alustatakse niipea kui võimalik pärast soovitud laetuse taseme saavutamist.

---

5. LISA

Teatavate ADRi kokkuleppes loetletud sõidukite suhtes kohaldatavad lisasätted

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse teatavate sõidukite suhtes, mille suhtes kehtivad rahvusvahelise autoveo ohtlike veoste Euroopa kokkuleppe (ADR) lisa B punkti 9.2.3 nõuded.

2.   NÕUDED

2.1.   Üldsätted

Ohtlike veoste vedamiseks mõeldud mootorsõidukid ja haagised peavad vastama kõigile käesoleva eeskirja asjakohastele tehnilistele nõuetele. Lisaks kehtivad nende suhtes vajaduse korral järgmised tehnilised nõuded.

2.2.   Haagiste mitteblokeeruv pidurisüsteem

| 2.2.1. | O4-kategooria haagised varustatakse käesoleva eeskirja 13. lisas määratletud A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga. |
| --- | --- |

2.2.1.

O4-kategooria haagised varustatakse käesoleva eeskirja 13. lisas määratletud A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga.

2.3.   Aeglusti

| 2.3.1. | Mootorsõidukid, mille täismass on üle 16 tonni või mis on kinnitatud O4-kategooria haagise vedamiseks, peavad olema vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.15 varustatud aeglustiga, mis vastab järgmistele nõuetele.






  2.3.1.1. | Aeglusti juhtimiskonfiguratsioonid on käesoleva eeskirja punktides 2.15.2.1 ja 2.15.2.3 kirjeldatud tüüpi. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Mootorsõidukid, mille täismass on üle 16 tonni või mis on kinnitatud O4-kategooria haagise vedamiseks, peavad olema vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.15 varustatud aeglustiga, mis vastab järgmistele nõuetele.

2.3.1.1.

Aeglusti juhtimiskonfiguratsioonid on käesoleva eeskirja punktides 2.15.2.1 ja 2.15.2.3 kirjeldatud tüüpi.

| 2.3.1.2. | Elektririkke korral mitteblokeeruvas pidurisüsteemis lülitub integreeritud või kombineeritud aeglusti automaatselt välja. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Elektririkke korral mitteblokeeruvas pidurisüsteemis lülitub integreeritud või kombineeritud aeglusti automaatselt välja.

| 2.3.1.3. | Mitteblokeeruv pidurisüsteem juhib aeglusti tööd nii, et aeglustiga pidurdatavad teljed ei saa lukustuda kiirustel üle 15 km/h. See nõue ei kehti mootori enda pidurduse kohta. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Mitteblokeeruv pidurisüsteem juhib aeglusti tööd nii, et aeglustiga pidurdatavad teljed ei saa lukustuda kiirustel üle 15 km/h. See nõue ei kehti mootori enda pidurduse kohta.

| 2.3.1.4. | Aeglusti töötab mitmes tõhususeastmes, sealhulgas tühimassiga töötamiseks kohane madal aste. Kui mootorsõiduki aeglusti funktsiooni täidab sõiduki mootor, tagatakse eri tõhususeastmed mootori jõuülekandearvude kaudu. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

Aeglusti töötab mitmes tõhususeastmes, sealhulgas tühimassiga töötamiseks kohane madal aste. Kui mootorsõiduki aeglusti funktsiooni täidab sõiduki mootor, tagatakse eri tõhususeastmed mootori jõuülekandearvude kaudu.

| 2.3.1.5. | Aeglusti töö vastab käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.8 nõuetele (II A tüübi katse), kus koormusega sõiduki mass koos kinnitatud haagise täismassiga on kuni 44 tonni. |
| --- | --- |

2.3.1.5.

Aeglusti töö vastab käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.8 nõuetele (II A tüübi katse), kus koormusega sõiduki mass koos kinnitatud haagise täismassiga on kuni 44 tonni.

| 2.3.2. | Kui haagis on varustatud aeglustiga, peab see vastama punktide 2.3.1.1–2.3.1.4 nõuetele (vastavalt vajadusele). |
| --- | --- |

2.3.2.

Kui haagis on varustatud aeglustiga, peab see vastama punktide 2.3.1.1–2.3.1.4 nõuetele (vastavalt vajadusele).

2.4.   O1- ja O2-kategooria EX/III tüüpi sõidukite pidurdusnõuded

| 2.4.1. | Vaatamata käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.9 sätetele peavad eeskirjas nr 105 määratletud O1- ja O2,-kategooria EX/III tüüpi sõidukid massist olenemata olema varustatud pidurisüsteemiga, mis peatab haagise automaatselt, kui haakeseadis sõidu ajal lahti läheb. |
| --- | --- |

2.4.1.

Vaatamata käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.9 sätetele peavad eeskirjas nr 105 määratletud O1- ja O2,-kategooria EX/III tüüpi sõidukid massist olenemata olema varustatud pidurisüsteemiga, mis peatab haagise automaatselt, kui haakeseadis sõidu ajal lahti läheb.

---

6. LISA

Õhkpidurisüsteemidega varustatud sõidukite reaktsiooniaja mõõtmise meetod

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Sõidupidurisüsteemi reaktsiooniaeg määratakse paigalseisval sõidukil, rõhk mõõdetakse kõige ebasoodsamas asendis pidurisilindri sisselaskeava juures. Kombineeritud õhk-/hüdropidurisüsteemidega sõidukitel võib rõhku mõõta kõige ebasoodsamas asendis pneumoüksuse ava juures. Sõidukite koormusregulaatorid tuleb panna asendisse „koormus”. |
| --- | --- |

1.1.

Sõidupidurisüsteemi reaktsiooniaeg määratakse paigalseisval sõidukil, rõhk mõõdetakse kõige ebasoodsamas asendis pidurisilindri sisselaskeava juures. Kombineeritud õhk-/hüdropidurisüsteemidega sõidukitel võib rõhku mõõta kõige ebasoodsamas asendis pneumoüksuse ava juures. Sõidukite koormusregulaatorid tuleb panna asendisse „koormus”.

| 1.2. | Katsetamise ajal peab eri telgede pidurisilindrite käigupikkus vastama kõige täpsemini reguleeritud pidurite käigupikkusele. |
| --- | --- |

1.2.

Katsetamise ajal peab eri telgede pidurisilindrite käigupikkus vastama kõige täpsemini reguleeritud pidurite käigupikkusele.

| 1.3. | Käesoleva lisa sätete kohaselt kindlaks määratud ajad ümardatakse sekundi lähima kümnendikosani. Kui sekundi sajandikosale vastav arv on viis või üle selle, siis reaktsiooniaeg ümardatakse järgmise suurima kümnendikosani. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva lisa sätete kohaselt kindlaks määratud ajad ümardatakse sekundi lähima kümnendikosani. Kui sekundi sajandikosale vastav arv on viis või üle selle, siis reaktsiooniaeg ümardatakse järgmise suurima kümnendikosani.

2.   MOOTORSÕIDUKID

| 2.1. | Iga katse alguses peab rõhk energiasalvestis olema võrdne rõhuga, mille juures pöörlemissageduse regulaator lülitab süsteemi toite uuesti sisse. Pöörlemissageduse regulaatorita süsteemides (näiteks rõhupiirajaga kompressor) peab iga käesolevas lisas ettenähtud katse alguses olema rõhk salvestis 90 % tootja poolt ettenähtud ja käesoleva eeskirja 7. lisa A osa punktis 1.2.2.1 määratletud rõhust. |
| --- | --- |

2.1.

Iga katse alguses peab rõhk energiasalvestis olema võrdne rõhuga, mille juures pöörlemissageduse regulaator lülitab süsteemi toite uuesti sisse. Pöörlemissageduse regulaatorita süsteemides (näiteks rõhupiirajaga kompressor) peab iga käesolevas lisas ettenähtud katse alguses olema rõhk salvestis 90 % tootja poolt ettenähtud ja käesoleva eeskirja 7. lisa A osa punktis 1.2.2.1 määratletud rõhust.

| 2.2. | Käitusaja (tf) funktsioonina väljendatud reaktsiooniajad arvutatakse täislöögiliste käitamiste seeriast, alustades võimalikult lühikestest kuni ligikaudu 0,4 sekundini. Mõõdetud väärtused kantakse joonisele. |
| --- | --- |

2.2.

Käitusaja (tf) funktsioonina väljendatud reaktsiooniajad arvutatakse täislöögiliste käitamiste seeriast, alustades võimalikult lühikestest kuni ligikaudu 0,4 sekundini. Mõõdetud väärtused kantakse joonisele.

| 2.3. | Katses võetakse arvesse reaktsiooniajad, mis vastavad käitusaja väärtusele 0,2 sekundit. Kõnealused reaktsiooniajad leitakse jooniselt interpoleerimise abil. |
| --- | --- |

2.3.

Katses võetakse arvesse reaktsiooniajad, mis vastavad käitusaja väärtusele 0,2 sekundit. Kõnealused reaktsiooniajad leitakse jooniselt interpoleerimise abil.

| 2.4. | Käitusaja väärtuse 0,2 sekundit puhul ei tohi pidurisüsteemi juhtseadise käitamise hetkest kuni hetkeni, mil rõhk pidurisilindris moodustab 75 % asümptootilisest väärtusest, kuluda üle 0,6 sekundi. |
| --- | --- |

2.4.

Käitusaja väärtuse 0,2 sekundit puhul ei tohi pidurisüsteemi juhtseadise käitamise hetkest kuni hetkeni, mil rõhk pidurisilindris moodustab 75 % asümptootilisest väärtusest, kuluda üle 0,6 sekundi.

| 2.5. | Mootorsõidukitel, millel on haagiste jaoks pneumaatiline juhtahel, mõõdetakse lisaks käesoleva lisa punkti 1.1 nõuetele reaktsiooniaega 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru otsas, mis ühendatakse sõidupidurisüsteemi juhtahela ühenduspeaga. Kõnealuse katse ajal ühendatakse mahuti mahuga 385 ± 5 cm3 (mis loetakse samaväärseks 2,5 m pikkuse, 13 mm siseläbimõõdu ja 650 kPa rõhu all oleva toru mahuga) toitetorustiku ühenduspeaga. Vedukeid poolhaagisega ühendavad torud peavad olema painduvad. Ühenduspead peavad seetõttu asuma kõnealuste painduvate torude otsa juures. Torude pikkus ja siseläbimõõt tuleb kanda käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastava vormi punkti 14.7.3. |
| --- | --- |

2.5.

Mootorsõidukitel, millel on haagiste jaoks pneumaatiline juhtahel, mõõdetakse lisaks käesoleva lisa punkti 1.1 nõuetele reaktsiooniaega 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru otsas, mis ühendatakse sõidupidurisüsteemi juhtahela ühenduspeaga. Kõnealuse katse ajal ühendatakse mahuti mahuga 385 ± 5 cm3 (mis loetakse samaväärseks 2,5 m pikkuse, 13 mm siseläbimõõdu ja 650 kPa rõhu all oleva toru mahuga) toitetorustiku ühenduspeaga. Vedukeid poolhaagisega ühendavad torud peavad olema painduvad. Ühenduspead peavad seetõttu asuma kõnealuste painduvate torude otsa juures. Torude pikkus ja siseläbimõõt tuleb kanda käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastava vormi punkti 14.7.3.

| 2.6. | Aeg, mis kulub piduripedaali käitamisest kuni hetkeni, kui






  a) | mõõdetud rõhk juhtahela ühenduspea juures, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Aeg, mis kulub piduripedaali käitamisest kuni hetkeni, kui

a)

mõõdetud rõhk juhtahela ühenduspea juures,

| b) | ISO 11992:2003 kohaselt elektrilises juhtahelas mõõdetud digitaalse nõudluse väärtus, |
| --- | --- |

b)

ISO 11992:2003 kohaselt elektrilises juhtahelas mõõdetud digitaalse nõudluse väärtus,

jõuab x %-ni oma asümptomaatilisest ja vastavalt lõplikust väärtusest, ei tohi ületada järgmises tabelis esitatud aegu:

| x (%) | t (s) |
| --- | --- |
| 10 | 0,2 |
| 75 | 0,4 |

x (%)

t (s)

10

0,2

75

0,4

| 2.7. | Mootorsõidukitel, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid, kontrollitakse lisaks eespool mainitud nõuetele käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.18.4.1 nõudeid järgmise katse abil:






  a) | mõõdetakse rõhk 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru otsa juures, mis on ühendatud toitetorustiku ühenduspeaga; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Mootorsõidukitel, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid, kontrollitakse lisaks eespool mainitud nõuetele käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.18.4.1 nõudeid järgmise katse abil:

a)

mõõdetakse rõhk 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru otsa juures, mis on ühendatud toitetorustiku ühenduspeaga;

| b) | jäljendatakse riket juhtahela ühenduspea juures; |
| --- | --- |

b)

jäljendatakse riket juhtahela ühenduspea juures;

| c) | käivitatakse sõidupidurisüsteemi juhtseadist 0,2 sekundi jooksul, nagu on kirjeldatud punktis 2.3. |
| --- | --- |

c)

käivitatakse sõidupidurisüsteemi juhtseadist 0,2 sekundi jooksul, nagu on kirjeldatud punktis 2.3.

3.   HAAGISED

3.1.   Haagiste reageerimisaegade mõõtmisel ei tohi haagis olla ühendatud mootorsõidukiga. Mootorsõiduki jäljendamiseks tuleb kasutada simulaatorit, millega ühendatakse haagise toitetorustiku, pneumaatilise juhtahela ja/või elektrilise juhtahela ühenduspead.

3.2.   Rõhk toitetorustikus peab olema 650 kPa.

3.3.   Pneumaatilise juhtahela simulaator peab olema järgmiste näitajatega:

| 3.3.1. | Mahuti mahuga 30 liitrit, mis täidetakse rõhuni 650 kPa enne iga katset; katsete toimumise ajal seda uuesti ei täideta. Simulaatoril on pidurdusseadise väljalaskeava juures avaus läbimõõduga 4,0–4,3 mm. Toru maht koos ühenduspeaga, mõõdetuna avausest ülespoole, on 385 ± 5 cm3 (loetakse võrdseks 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru mahuga, mille rõhk on 650 kPa). Juhtahela rõhkusid, mida on nimetatud käesoleva lisa punktis 3.3.3, mõõdetakse vahetult avause taga. |
| --- | --- |

3.3.1.

Mahuti mahuga 30 liitrit, mis täidetakse rõhuni 650 kPa enne iga katset; katsete toimumise ajal seda uuesti ei täideta. Simulaatoril on pidurdusseadise väljalaskeava juures avaus läbimõõduga 4,0–4,3 mm. Toru maht koos ühenduspeaga, mõõdetuna avausest ülespoole, on 385 ± 5 cm3 (loetakse võrdseks 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru mahuga, mille rõhk on 650 kPa). Juhtahela rõhkusid, mida on nimetatud käesoleva lisa punktis 3.3.3, mõõdetakse vahetult avause taga.

| 3.3.2. | Piduri juhtseadis peab olema projekteeritud nii, et tester ei mõjuta selle toimimist kasutamise ajal. |
| --- | --- |

3.3.2.

Piduri juhtseadis peab olema projekteeritud nii, et tester ei mõjuta selle toimimist kasutamise ajal.

| 3.3.3. | Simulaator tuleb, näiteks avause valiku abil käesoleva lisa punkti 3.3.1 kohaselt, reguleerida nii, et rõhu tõusule 65 kPa-lt 490 kPa-le (vastavalt 10 % ja 75 % nimirõhust 650 kPa) kuluv aeg oleks 0,2 ± 0,01 sekundit, kui simulaatoriga ühendatakse 385 ± 5 cm3 paak. Kui 1 155 ± 15 cm3 mahuti asendatakse eespool nimetatud mahutiga, siis peab aeg, mis kulub rõhu tõusule 65 kPa-lt 490 kPa-le, olema täiendava reguleerimiseta 0,38 ± 0,02 sekundit. Kõnealuse kahe väärtuse vahel peab rõhk tõusma peaaegu lineaarselt. Mahutid ühendatakse ühenduspeaga lõdvikuid kasutamata ning nende siseläbimõõt peab olema vähemalt 10 mm. |
| --- | --- |

3.3.3.

Simulaator tuleb, näiteks avause valiku abil käesoleva lisa punkti 3.3.1 kohaselt, reguleerida nii, et rõhu tõusule 65 kPa-lt 490 kPa-le (vastavalt 10 % ja 75 % nimirõhust 650 kPa) kuluv aeg oleks 0,2 ± 0,01 sekundit, kui simulaatoriga ühendatakse 385 ± 5 cm3 paak. Kui 1 155 ± 15 cm3 mahuti asendatakse eespool nimetatud mahutiga, siis peab aeg, mis kulub rõhu tõusule 65 kPa-lt 490 kPa-le, olema täiendava reguleerimiseta 0,38 ± 0,02 sekundit. Kõnealuse kahe väärtuse vahel peab rõhk tõusma peaaegu lineaarselt. Mahutid ühendatakse ühenduspeaga lõdvikuid kasutamata ning nende siseläbimõõt peab olema vähemalt 10 mm.

| 3.3.4. | Käesoleva lisa liites sisalduvatel diagrammidel on esitatud simulaatori õige konfiguratsiooni ja kasutamise näidis. |
| --- | --- |

3.3.4.

Käesoleva lisa liites sisalduvatel diagrammidel on esitatud simulaatori õige konfiguratsiooni ja kasutamise näidis.

3.4.   Simulaator, mille abil kontrollitakse elektrilise juhtahela kaudu edastatavate signaalide reaktsiooniaega, peab olema järgmiste näitajatega:

| 3.4.1. | Simulaator annab elektrilises juhtahelas standardile ISO 11992-2:2003 vastava digitaalse nõudluse ning edastab vastavad andmed haagisele ISO 7638:1997 kohase pistiku 6. ja 7. kontakti kaudu. Reaktsiooniaja mõõtmiseks võib simulaator tootja soovil edastada haagisele info, et pneumaatiline juhtahel puudub ning elektrilise juhtahela nõudlus antakse kahest eraldi toitetorustikust (vt ISO 11992–2:2003 punktid 6.4.2.2.24 ja 6.4.2.2.25). |
| --- | --- |

3.4.1.

Simulaator annab elektrilises juhtahelas standardile ISO 11992-2:2003 vastava digitaalse nõudluse ning edastab vastavad andmed haagisele ISO 7638:1997 kohase pistiku 6. ja 7. kontakti kaudu. Reaktsiooniaja mõõtmiseks võib simulaator tootja soovil edastada haagisele info, et pneumaatiline juhtahel puudub ning elektrilise juhtahela nõudlus antakse kahest eraldi toitetorustikust (vt ISO 11992–2:2003 punktid 6.4.2.2.24 ja 6.4.2.2.25).

| 3.4.2. | Piduri juhtseadis peab olema projekteeritud nii, et tester ei mõjuta selle toimimist kasutamise ajal. |
| --- | --- |

3.4.2.

Piduri juhtseadis peab olema projekteeritud nii, et tester ei mõjuta selle toimimist kasutamise ajal.

| 3.4.3. | Reaktsiooniaja mõõtmiseks peab elektrilise simulaatori antav signaal vastama suruõhu lineaarsele tõusule 0,0 kPa-lt 650 kPa-le 0,2 ± 0,01 sekundi jooksul. |
| --- | --- |

3.4.3.

Reaktsiooniaja mõõtmiseks peab elektrilise simulaatori antav signaal vastama suruõhu lineaarsele tõusule 0,0 kPa-lt 650 kPa-le 0,2 ± 0,01 sekundi jooksul.

| 3.4.4. | Käesoleva lisa liites sisalduvatel diagrammidel on esitatud simulaatori õige konfiguratsiooni ja kasutamise näidis. |
| --- | --- |

3.4.4.

Käesoleva lisa liites sisalduvatel diagrammidel on esitatud simulaatori õige konfiguratsiooni ja kasutamise näidis.

3.5.   Tõhususnõuded

| 3.5.1. | Simulaatori poolt haagise pneumaatilises juhtahelas tekitatava rõhu 65 kPa-ni jõudmise hetkest kuni hetkeni, mil rõhk haagise piduri tööseadmes jõuab 75 %-ni selle asümptootilisest väärtusest, ei tohi kuluda üle 0,4 sekundi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Simulaatori poolt haagise pneumaatilises juhtahelas tekitatava rõhu 65 kPa-ni jõudmise hetkest kuni hetkeni, mil rõhk haagise piduri tööseadmes jõuab 75 %-ni selle asümptootilisest väärtusest, ei tohi kuluda üle 0,4 sekundi.

| 3.5.1.1. | Pneumaatilise juhtahelaga ja elektrilise juhtahelaga haagisele antakse kontrollimisel elektrienergiat ISO 7638:1997 kohase pistiku kaudu (5. või 7. kontaktiga). |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Pneumaatilise juhtahelaga ja elektrilise juhtahelaga haagisele antakse kontrollimisel elektrienergiat ISO 7638:1997 kohase pistiku kaudu (5. või 7. kontaktiga).

| 3.5.2. | Hetkest, kui simulaatori poolt haagise elektrilises juhtahelas tekitatav signaal ületab 65 kPa-le vastava rõhu, kuni hetkeni, mil rõhk haagise piduri tööseadmes jõuab 75 %-ni selle asümptootilisest väärtusest, ei tohi kuluda üle 0,4 sekundi. |
| --- | --- |

3.5.2.

Hetkest, kui simulaatori poolt haagise elektrilises juhtahelas tekitatav signaal ületab 65 kPa-le vastava rõhu, kuni hetkeni, mil rõhk haagise piduri tööseadmes jõuab 75 %-ni selle asümptootilisest väärtusest, ei tohi kuluda üle 0,4 sekundi.

| 3.5.3. | Kui haagis on varustatud pneumaatilise juhtahelaga ja elektrilise juhtahelaga, määratakse kummagi reaktsiooniaeg eraldi eespool määratletud meetodil. |
| --- | --- |

3.5.3.

Kui haagis on varustatud pneumaatilise juhtahelaga ja elektrilise juhtahelaga, määratakse kummagi reaktsiooniaeg eraldi eespool määratletud meetodil.

LIIDE

SIMULAATORI NÄIDISED

(vt 6. lisa punkt 3.)

| 1. | Simulaatori paigaldamine |
| --- | --- |

1.

Simulaatori paigaldamine

Image

| 2. | Katsetamine haagisel |
| --- | --- |

2.

Katsetamine haagisel

Image

| 3. | Elektrilise juhtahela simulaatori näidis |
| --- | --- |

3.

Elektrilise juhtahela simulaatori näidis

Image

---

7. LISA

Energiaallikaid ja energiasalvesteid (energia akumulaatoreid) käsitlevad sätted

A.   ÕHKPIDURISÜSTEEMID

1.   ENERGIASALVESTITE (ENERGIAMAHUTITE) VÕIMSUS

1.1.   Üldosa

| 1.1.1. | Õhkpidurisüsteemiga sõidukid varustatakse energiasalvestitega (energiamahutitega), mille maht vastab käesoleva lisa (A osa) punktide 1.2 ja 1.3 nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.1.

Õhkpidurisüsteemiga sõidukid varustatakse energiasalvestitega (energiamahutitega), mille maht vastab käesoleva lisa (A osa) punktide 1.2 ja 1.3 nõuetele.

| 1.1.2. | Eri kontuuride mahutid peavad olema hõlpsalt identifitseeritavad. |
| --- | --- |

1.1.2.

Eri kontuuride mahutid peavad olema hõlpsalt identifitseeritavad.

| 1.1.3. | Ettenähtud mahuga energiasalvestid ei ole siiski vajalikud sellise pidurisüsteemi puhul, mis võimaldab mis tahes energiavaru puudumise korral saada pidurdustõhususe, mis on vähemalt võrdne rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhususega. |
| --- | --- |

1.1.3.

Ettenähtud mahuga energiasalvestid ei ole siiski vajalikud sellise pidurisüsteemi puhul, mis võimaldab mis tahes energiavaru puudumise korral saada pidurdustõhususe, mis on vähemalt võrdne rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhususega.

| 1.1.4. | Käesoleva lisa punktides 1.2 ja 1.3 ettenähtud nõuetele vastavuse kontrollimisel tuleb pidurid reguleerida võimalikult täpselt. |
| --- | --- |

1.1.4.

Käesoleva lisa punktides 1.2 ja 1.3 ettenähtud nõuetele vastavuse kontrollimisel tuleb pidurid reguleerida võimalikult täpselt.

1.2.   Mootorsõidukid

| 1.2.1. | Mootorsõidukite energiasalvestid (energiamahutid) peavad olema projekteeritud nii, et pärast kaheksat täielikku pidurdamist ei oleks rõhk energiasalvesti(te)s väiksem kui rõhk, mis on vajalik rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud tõhususe saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.2.1.

Mootorsõidukite energiasalvestid (energiamahutid) peavad olema projekteeritud nii, et pärast kaheksat täielikku pidurdamist ei oleks rõhk energiasalvesti(te)s väiksem kui rõhk, mis on vajalik rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud tõhususe saavutamiseks.

| 1.2.2. | Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.






  1.2.2.1. | Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja (1). See peab võimaldama saavutada sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususe; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.

1.2.2.1.

Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja (1). See peab võimaldama saavutada sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususe;

| 1.2.2.2. | Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi.

| 1.2.2.3. | Mootorsõiduki puhul, millega on lubatud ühendada haagist ja millel on pneumaatiline juhtahel, peab toitetorustik olema suletud ja 0,5 liitrine suruõhumahuti ühendatud otse pneumaatilise juhtahela ühendusotsikuga. Enne iga pidurdamist lastakse rõhk selles suruõhumahutis täiesti alla. Pärast punktis 1.2.1 nimetatud katset ei tohi energiatase pneumaatilises juhtahelas langeda madalamale kui pool esimesel pidurdamisel saadud väärtusest. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

Mootorsõiduki puhul, millega on lubatud ühendada haagist ja millel on pneumaatiline juhtahel, peab toitetorustik olema suletud ja 0,5 liitrine suruõhumahuti ühendatud otse pneumaatilise juhtahela ühendusotsikuga. Enne iga pidurdamist lastakse rõhk selles suruõhumahutis täiesti alla. Pärast punktis 1.2.1 nimetatud katset ei tohi energiatase pneumaatilises juhtahelas langeda madalamale kui pool esimesel pidurdamisel saadud väärtusest.

1.3.   Haagised

| 1.3.1. | Haagistele paigaldatavad energiasalvestid (energiamahutid) peavad olema sellised, et energiat kasutavate töötavate osade energiatase ei langeks pärast veduki kaheksat täielikku pidurdamist madalamale kui pool tasemest, mis vastab poolele väärtusest, mis saadakse esimesel pidurdamisel ilma haagise automaatpidurisüsteemi või seisupidurisüsteemi käivitamata. |
| --- | --- |

1.3.1.

Haagistele paigaldatavad energiasalvestid (energiamahutid) peavad olema sellised, et energiat kasutavate töötavate osade energiatase ei langeks pärast veduki kaheksat täielikku pidurdamist madalamale kui pool tasemest, mis vastab poolele väärtusest, mis saadakse esimesel pidurdamisel ilma haagise automaatpidurisüsteemi või seisupidurisüsteemi käivitamata.

| 1.3.2. | Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.






  1.3.2.1. | Iga katse alguses peab rõhk energiasalvestites olema 850 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.

1.3.2.1.

Iga katse alguses peab rõhk energiasalvestites olema 850 kPa.

| 1.3.2.2. | Toitejuhet ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

Toitejuhet ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi.

| 1.3.2.3. | Energiasalvesteid ei tohi katse ajal täita. |
| --- | --- |

1.3.2.3.

Energiasalvesteid ei tohi katse ajal täita.

| 1.3.2.4. | Igal pidurdamisel peab rõhk pneumaatilises juhtahelas olema 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.4.

Igal pidurdamisel peab rõhk pneumaatilises juhtahelas olema 750 kPa.

| 1.3.2.5. | Igal pidurdamisel peab digitaalse nõudluse väärtus elektrilises juhtahelas vastama rõhule 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.5.

Igal pidurdamisel peab digitaalse nõudluse väärtus elektrilises juhtahelas vastama rõhule 750 kPa.

2.   ENERGIAALLIKATE MAHUTAVUS

2.1.   Üldosa

Kompressorid peavad vastama järgmistes punktides sätestatud nõuetele.

2.2.   Mõisted

2.2.1.   „p1”– rõhk, mis vastab 65 protsendile punktis 2.2.2 määratletud rõhust (p2);

2.2.2.   „p2”– punktis 1.2.2.1 osutatud, tootja poolt kindlaksmääratud väärtus.

2.2.3.   „t1”– aeg, mis kulub suhtelise rõhu tõusmiseks 0-st p1-ni; „t2” – aeg, mis kulub suhtelise rõhu tõusmiseks 0-st p2-ni.

2.3.   Mõõtmistingimused

| 2.3.1. | Kõikidel juhtudel peab kompressori kiirus vastama kiirusele, mis saadakse mootori töötamisel nimivõimsusel või mis vastab pöörlemissageduse regulaatori poolt reguleeritud pöörete arvule. |
| --- | --- |

2.3.1.

Kõikidel juhtudel peab kompressori kiirus vastama kiirusele, mis saadakse mootori töötamisel nimivõimsusel või mis vastab pöörlemissageduse regulaatori poolt reguleeritud pöörete arvule.

| 2.3.2. | Aja t1 ja t2 määramise katsetes peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

2.3.2.

Aja t1 ja t2 määramise katsetes peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi.

| 2.3.3. | Haagiste vedamiseks projekteeritud mootorsõidukite puhul esindab haagist energiasalvesti, mille maksimaalne suhteline rõhk p (kPa / 100) vastab veduki toitetorustiku kaudu etteantavale rõhule ning mille maht V (liitrites) saadakse valemist p × V = 20 R (R on haagise tonnides väljendatud maksimaalne lubatud teljekoormus). |
| --- | --- |

2.3.3.

Haagiste vedamiseks projekteeritud mootorsõidukite puhul esindab haagist energiasalvesti, mille maksimaalne suhteline rõhk p (kPa / 100) vastab veduki toitetorustiku kaudu etteantavale rõhule ning mille maht V (liitrites) saadakse valemist p × V = 20 R (R on haagise tonnides väljendatud maksimaalne lubatud teljekoormus).

2.4.   Tulemuste tõlgendamine

| 2.4.1. | Kõige ebasoodsama energiasalvesti puhul mõõdetud aeg t1 ei tohi ületada






  2.4.1.1. | 3 minutit sõidukite puhul, millega ei ole lubatud ühendada haagist, või |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Kõige ebasoodsama energiasalvesti puhul mõõdetud aeg t1 ei tohi ületada

2.4.1.1.

3 minutit sõidukite puhul, millega ei ole lubatud ühendada haagist, või

| 2.4.1.2. | 6 minutit sõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

6 minutit sõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist.

| 2.4.2. | Kõige ebasoodsama energiasalvesti puhul mõõdetud aeg t2 ei tohi ületada






  2.4.2.1. | 6 minutit sõidukite puhul, millega ei ole lubatud ühendada haagist, või |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Kõige ebasoodsama energiasalvesti puhul mõõdetud aeg t2 ei tohi ületada

2.4.2.1.

6 minutit sõidukite puhul, millega ei ole lubatud ühendada haagist, või

| 2.4.2.2. | 9 minutit sõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

9 minutit sõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist.

2.5.   Lisakatse

| 2.5.1. | Kui mootorsõiduk on varustatud abiseadmete ühe või mitme energiasalvestiga, mille kogumaht ületab 20 % pidurisüsteemi energiasalvestite kogumahutavusest, tehakse lisakatse, mille käigus ei tohi abiseadmete energiamahuti(te) täitumist juhtivate klappide töös esineda ühtki kõrvalekallet. |
| --- | --- |

2.5.1.

Kui mootorsõiduk on varustatud abiseadmete ühe või mitme energiasalvestiga, mille kogumaht ületab 20 % pidurisüsteemi energiasalvestite kogumahutavusest, tehakse lisakatse, mille käigus ei tohi abiseadmete energiamahuti(te) täitumist juhtivate klappide töös esineda ühtki kõrvalekallet.

| 2.5.2. | Eespool osutatud katse käigus kontrollitakse, et aeg t3, mis kulub rõhu tõstmiseks 0-lt p2-le kõige ebasoodsamas energiasalvestis, on lühem kui:






  2.5.2.1. | 8 minutit sõidukite puhul, millega ei ole lubatud ühendada haagist, või |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Eespool osutatud katse käigus kontrollitakse, et aeg t3, mis kulub rõhu tõstmiseks 0-lt p2-le kõige ebasoodsamas energiasalvestis, on lühem kui:

2.5.2.1.

8 minutit sõidukite puhul, millega ei ole lubatud ühendada haagist, või

| 2.5.2.2. | 11 minutit sõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

11 minutit sõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist.

| 2.5.3. | Katse tehakse punktides 2.3.1 ja 2.3.3 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

2.5.3.

Katse tehakse punktides 2.3.1 ja 2.3.3 sätestatud tingimustel.

2.6.   Vedukid

| 2.6.1. | Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist, peavad vastama ka eespool esitatud nõuetele, mis kehtivad kõnealuse loata sõidukite kohta. Sellisel juhul tehakse käesoleva lisa punktides 2.4.1 ja 2.4.2 (ja 2.5.2) ettenähtud katsed ilma punktis 2.3.3 nimetatud energiasalvestita. |
| --- | --- |

2.6.1.

Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagist, peavad vastama ka eespool esitatud nõuetele, mis kehtivad kõnealuse loata sõidukite kohta. Sellisel juhul tehakse käesoleva lisa punktides 2.4.1 ja 2.4.2 (ja 2.5.2) ettenähtud katsed ilma punktis 2.3.3 nimetatud energiasalvestita.

B.   VAAKUMPIDURDUSSÜSTEEMID

1.   ENERGIASALVESTITE (ENERGIAMAHUTITE) MAHUTAVUS

1.1.   Üldosa

| 1.1.1. | Vaakumiga töötava pidurisüsteemiga sõidukid varustatakse energiasalvestitega (energiamahutitega), mille maht vastab käesoleva lisa (B osa) punktide 1.2 ja 1.3 nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.1.

Vaakumiga töötava pidurisüsteemiga sõidukid varustatakse energiasalvestitega (energiamahutitega), mille maht vastab käesoleva lisa (B osa) punktide 1.2 ja 1.3 nõuetele.

| 1.1.2. | Ettenähtud mahuga energiasalvestid ei ole siiski vajalikud sellise pidurisüsteemi puhul, mis võimaldab mis tahes energiavaru puudumise korral saada pidurdustõhususe, mis on võrdne vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhususega. |
| --- | --- |

1.1.2.

Ettenähtud mahuga energiasalvestid ei ole siiski vajalikud sellise pidurisüsteemi puhul, mis võimaldab mis tahes energiavaru puudumise korral saada pidurdustõhususe, mis on võrdne vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhususega.

| 1.1.3. | Punktides 1.2 ja 1.3 ettenähtud nõuetele vastavuse kontrollimisel tuleb pidurid reguleerida võimalikult täpselt. |
| --- | --- |

1.1.3.

Punktides 1.2 ja 1.3 ettenähtud nõuetele vastavuse kontrollimisel tuleb pidurid reguleerida võimalikult täpselt.

1.2.   Mootorsõidukid

| 1.2.1. | Mootorsõidukite energiasalvestid peavad siiski olema sellised, et oleks võimalik saada rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhusus






  1.2.1.1. | pärast sõidupidurisüsteemi kaheksat täielikku rakendamist, kusjuures energiaallikaks on vaakumpump, ja |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Mootorsõidukite energiasalvestid peavad siiski olema sellised, et oleks võimalik saada rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhusus

1.2.1.1.

pärast sõidupidurisüsteemi kaheksat täielikku rakendamist, kusjuures energiaallikaks on vaakumpump, ja

| 1.2.1.2. | pärast sõidupiduri juhtseadise nelja täielikku rakendamist, kusjuures energiaallikaks on mootor. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

pärast sõidupiduri juhtseadise nelja täielikku rakendamist, kusjuures energiaallikaks on mootor.

| 1.2.2. | Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.






  1.2.2.1. | Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja (2). See peab võimaldama saavutada sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususe ja vastama vaakumile, mis ei ületa 90 % energiaallika tekitatud maksimumvaakumist; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.

1.2.2.1.

Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja (2). See peab võimaldama saavutada sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhususe ja vastama vaakumile, mis ei ületa 90 % energiaallika tekitatud maksimumvaakumist;

| 1.2.2.2. | Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi.

| 1.2.2.3. | Mootorsõiduki puhul, millega on lubatud vedada haagist, toitetorustik suletakse ning juhtahelaga ühendatakse 0,5 liitrise mahuga energiasalvesti. Pärast punktis 1.2.1 nimetatud katset ei tohi vaakumi tase juhtahelas langeda madalamale kui pool esimesel pidurdusel saadud väärtusest. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

Mootorsõiduki puhul, millega on lubatud vedada haagist, toitetorustik suletakse ning juhtahelaga ühendatakse 0,5 liitrise mahuga energiasalvesti. Pärast punktis 1.2.1 nimetatud katset ei tohi vaakumi tase juhtahelas langeda madalamale kui pool esimesel pidurdusel saadud väärtusest.

1.3.   Haagised (ainult O1- ja O2-kategooria)

| 1.3.1. | Haagistele paigaldatud energiasalvesti(d) peab (peavad) olema selline (sellised), et pärast katset, mis koosneb haagise neljast täielikust pidurdamisest, ei saa vaakumi tase kasutuspunktides langeda madalamale kui pool esimesel pidurdusel saadud väärtusest. |
| --- | --- |

1.3.1.

Haagistele paigaldatud energiasalvesti(d) peab (peavad) olema selline (sellised), et pärast katset, mis koosneb haagise neljast täielikust pidurdamisest, ei saa vaakumi tase kasutuspunktides langeda madalamale kui pool esimesel pidurdusel saadud väärtusest.

| 1.3.2. | Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.






  1.3.2.1. | Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja (2). Kõnealune energiatase peab võimaldama saavutada sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhusust. |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.

1.3.2.1.

Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja (2). Kõnealune energiatase peab võimaldama saavutada sõidupidurisüsteemi ettenähtud tõhusust.

| 1.3.2.2. | Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi.

2.   ENERGIAALLIKATE MAHUTAVUS

2.1.   Üldosa

| 2.1.1. | Lähtudes ümbritsevast atmosfäärirõhust peab energiaallikas suutma saavutada energiasalvesti(te)s punktis 1.2.2.1 kindlaksmääratud algtaseme kolme minuti jooksul. Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagis, ei tohi kõnealuse taseme saavutamiseks kuluv aeg punktis 2.2 määratud tingimustel olla pikem kui 6 minutit. |
| --- | --- |

2.1.1.

Lähtudes ümbritsevast atmosfäärirõhust peab energiaallikas suutma saavutada energiasalvesti(te)s punktis 1.2.2.1 kindlaksmääratud algtaseme kolme minuti jooksul. Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud ühendada haagis, ei tohi kõnealuse taseme saavutamiseks kuluv aeg punktis 2.2 määratud tingimustel olla pikem kui 6 minutit.

2.2.   Mõõtmistingimused

| 2.2.1. | Vaakumiallika kiirus peab võrduma:






  2.2.1.1. | kui vaakumiallikaks on sõiduki mootor, seisval sõidukil saadud mootori pöörete arvuga, kusjuures käik on neutraalasendis ja mootor töötab tühikäigul; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Vaakumiallika kiirus peab võrduma:

2.2.1.1.

kui vaakumiallikaks on sõiduki mootor, seisval sõidukil saadud mootori pöörete arvuga, kusjuures käik on neutraalasendis ja mootor töötab tühikäigul;

| 2.2.1.2. | kui vaakumiallikaks on pump, töötaval mootoril saadud pöörete arvuga, mis moodustab 65 % maksimaalsele efektiivvõimsusele vastavast pöörete arvust, ja |
| --- | --- |

2.2.1.2.

kui vaakumiallikaks on pump, töötaval mootoril saadud pöörete arvuga, mis moodustab 65 % maksimaalsele efektiivvõimsusele vastavast pöörete arvust, ja

| 2.2.1.3. | kui vaakumiallikaks on pump ja mootor on varustatud pöörlemissageduse regulaatoriga, töötaval mootoril saadud pöörete arvuga, mis moodustab 65 % pöörlemissageduse regulaatori poolt võimaldatavast maksimaalsest pöörete arvust. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

kui vaakumiallikaks on pump ja mootor on varustatud pöörlemissageduse regulaatoriga, töötaval mootoril saadud pöörete arvuga, mis moodustab 65 % pöörlemissageduse regulaatori poolt võimaldatavast maksimaalsest pöörete arvust.

| 2.2.2. | Mootorsõiduki puhul, millega kavatsetakse ühendada vaakumil töötava sõidupidurisüsteemiga haagis, esindab haagist energiasalvesti, mille liitrites väljendatud maht määratakse valemi abil V = 15 R, kus R on haagise suurim lubatud teljekoormus tonnides. |
| --- | --- |

2.2.2.

Mootorsõiduki puhul, millega kavatsetakse ühendada vaakumil töötava sõidupidurisüsteemiga haagis, esindab haagist energiasalvesti, mille liitrites väljendatud maht määratakse valemi abil V = 15 R, kus R on haagise suurim lubatud teljekoormus tonnides.

C.   TALLETATUD ENERGIAGA HÜDROPIDURISÜSTEEMID

1.   ENERGIASALVESTITE (ENERGIA AKUMULAATORITE) MAHUTAVUS

1.1.   Üldosa

| 1.1.1. | Sõidukid, mille pidurisüsteem töötab surve all oleva hüdraulilise vedeliku tekitatud varuenergia abil, varustatakse käesoleva lisa (C osa) punkti 1.2 nõuetele vastava mahuga energiasalvestitega (energia akumulaatoritega). |
| --- | --- |

1.1.1.

Sõidukid, mille pidurisüsteem töötab surve all oleva hüdraulilise vedeliku tekitatud varuenergia abil, varustatakse käesoleva lisa (C osa) punkti 1.2 nõuetele vastava mahuga energiasalvestitega (energia akumulaatoritega).

| 1.1.2. | Energiasalvestid ei pea siiski olema ettenähtud võimsusega sellise pidurisüsteemi puhul, mille sõidupidurisüsteemi juhtseadisega on mis tahes energiavaru puudumise korral võimalik saada pidurdustõhusus, mis on võrdne vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhususega. |
| --- | --- |

1.1.2.

Energiasalvestid ei pea siiski olema ettenähtud võimsusega sellise pidurisüsteemi puhul, mille sõidupidurisüsteemi juhtseadisega on mis tahes energiavaru puudumise korral võimalik saada pidurdustõhusus, mis on võrdne vähemalt rikkepidurisüsteemi puhul ettenähtud pidurdustõhususega.

| 1.1.3. | Punktides 1.2.1, 1.2.2 ja 2.1 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimisel tuleb pidurid võimalikult täpselt reguleerida ning punkti 1.2.1 nõuete puhul peab täielike pidurdamiste järjestus olema selline, et iga pidurdamise vahele jääks vähemalt 60 sekundi pikkune ajavahemik. |
| --- | --- |

1.1.3.

Punktides 1.2.1, 1.2.2 ja 2.1 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimisel tuleb pidurid võimalikult täpselt reguleerida ning punkti 1.2.1 nõuete puhul peab täielike pidurdamiste järjestus olema selline, et iga pidurdamise vahele jääks vähemalt 60 sekundi pikkune ajavahemik.

1.2.   Mootorsõidukid

| 1.2.1. | Salvestatud energiaga hüdropidurisüsteemidega mootorsõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele.






  1.2.1.1. | Pärast sõidupidurisüsteemi juhtseadise kaheksat täielikku rakendamist peab üheksandal rakendamisel olema ikkagi võimalik saavutada rikkepidurisüsteemile ettenähtud tõhusus. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Salvestatud energiaga hüdropidurisüsteemidega mootorsõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele.

1.2.1.1.

Pärast sõidupidurisüsteemi juhtseadise kaheksat täielikku rakendamist peab üheksandal rakendamisel olema ikkagi võimalik saavutada rikkepidurisüsteemile ettenähtud tõhusus.

| 1.2.1.2. | Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.






  1.2.1.2.1. | Katsetamist alustatakse rõhul, mis võib vastata tootja poolt kindlaksmääratud rõhule, kuid ei tohi olla kõrgem kui sisselülitamisrõhk. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.

1.2.1.2.1.

Katsetamist alustatakse rõhul, mis võib vastata tootja poolt kindlaksmääratud rõhule, kuid ei tohi olla kõrgem kui sisselülitamisrõhk.

| 1.2.1.2.2. | Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

1.2.1.2.2.

Energiasalvestit (energiasalvesteid) ei toideta; peale selle peab (peavad) abiseadmete energiasalvesti(d) olema ajamist eraldi.

| 1.2.2. | Salvestatud energiaga hüdropidurisüsteemiga mootorsõidukid, mis ei vasta käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.5.1 nõuetele, loetakse kõnealusele punktile vastavaks, kui on täidetud järgmised nõuded.






  1.2.2.1. | Pärast iga üksikut ajamiga seotud riket peab siiski olema võimalik pärast sõidupidurisüsteemi juhtseadise kaheksat täielikku rakendamist üheksandal rakendamisel saavutada vähemalt rikkepidurisüsteemile ettenähtud tõhusus või, kui varutud energia kasutamist vajav rikkepidurdustõhusus saavutatakse eraldi juhtseadise abil, peab pärast kaheksat täielikku rakendamist olema üheksandal rakendamisel siiski võimalik saavutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4 ettenähtud jääktõhusus. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Salvestatud energiaga hüdropidurisüsteemiga mootorsõidukid, mis ei vasta käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.5.1 nõuetele, loetakse kõnealusele punktile vastavaks, kui on täidetud järgmised nõuded.

1.2.2.1.

Pärast iga üksikut ajamiga seotud riket peab siiski olema võimalik pärast sõidupidurisüsteemi juhtseadise kaheksat täielikku rakendamist üheksandal rakendamisel saavutada vähemalt rikkepidurisüsteemile ettenähtud tõhusus või, kui varutud energia kasutamist vajav rikkepidurdustõhusus saavutatakse eraldi juhtseadise abil, peab pärast kaheksat täielikku rakendamist olema üheksandal rakendamisel siiski võimalik saavutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4 ettenähtud jääktõhusus.

| 1.2.2.2. | Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.






  1.2.2.2.1. | Seisva või töötava mootori tühikäigule vastaval kiirusel töötava energiaallika puhul võib tekitada mis tahes ajami rikke. Enne sellise rikke tekitamist peab energiasalvesti(te) rõhk vastama tootja poolt kindlaksmääratud rõhule, kuid ei tohi olla suurem kui sisselülitamisrõhk. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2.

Katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.

1.2.2.2.1.

Seisva või töötava mootori tühikäigule vastaval kiirusel töötava energiaallika puhul võib tekitada mis tahes ajami rikke. Enne sellise rikke tekitamist peab energiasalvesti(te) rõhk vastama tootja poolt kindlaksmääratud rõhule, kuid ei tohi olla suurem kui sisselülitamisrõhk.

| 1.2.2.2.2. | Abiseade ning selle akumulaatorid, kui need on olemas, peavad olema ajamist eraldi. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2.

Abiseade ning selle akumulaatorid, kui need on olemas, peavad olema ajamist eraldi.

2.   HÜDRAULILISTE ENERGIAALLIKATE MAHUTAVUS

| 2.1. | Energiaallikad peavad vastama järgmistes punktides sätestatud nõuetele.






  2.1.1. | Mõisted
  2.1.1.1.   „p1”– süsteemi maksimaalne tootja poolt kindlaksmääratud töörõhk (väljalülitamisrõhk) energiasalvesti(te)s;
  2.1.1.2.   „p2”– rõhk pärast sõidupiduri juhtseadise nelja täielikku rakendamist, lähtudes rõhust p1, ilma energiasalvesti(te) toiteta;
  2.1.1.3.   „t”– aeg, mis kulub energiasalvesti(te) rõhu tõusuks väärtuselt p2 väärtusele p1 sõidupidurisüsteemi juhtseadist kasutamata. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Energiaallikad peavad vastama järgmistes punktides sätestatud nõuetele.

2.1.1.

Mõisted

2.1.1.1.   „p1”– süsteemi maksimaalne tootja poolt kindlaksmääratud töörõhk (väljalülitamisrõhk) energiasalvesti(te)s;

2.1.1.2.   „p2”– rõhk pärast sõidupiduri juhtseadise nelja täielikku rakendamist, lähtudes rõhust p1, ilma energiasalvesti(te) toiteta;

2.1.1.3.   „t”– aeg, mis kulub energiasalvesti(te) rõhu tõusuks väärtuselt p2 väärtusele p1 sõidupidurisüsteemi juhtseadist kasutamata.

| 2.1.2. | Mõõtmistingimused






  2.1.2.1. | Aja t määramiseks peab energiaallika toitekiirus vastama kiirusele, mis saadakse mootori töötamisel efektiivvõimsusele vastaval pöörete arvul või pöörlemissageduse regulaatori poolt reguleeritaval kiirusel. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Mõõtmistingimused

2.1.2.1.

Aja t määramiseks peab energiaallika toitekiirus vastama kiirusele, mis saadakse mootori töötamisel efektiivvõimsusele vastaval pöörete arvul või pöörlemissageduse regulaatori poolt reguleeritaval kiirusel.

| 2.1.2.2. | Aja t määramiseks ei tohi abiseadme energiasalvesti(d) olla katse ajal eraldatud muul viisil kui automaatselt. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Aja t määramiseks ei tohi abiseadme energiasalvesti(d) olla katse ajal eraldatud muul viisil kui automaatselt.

| 2.1.3. | Tulemuste tõlgendamine






  2.1.3.1. | Kõigi sõidukite, välja arvatud M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid, puhul ei tohi aeg t olla pikem kui 20 sekundit. |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Tulemuste tõlgendamine

2.1.3.1.

Kõigi sõidukite, välja arvatud M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid, puhul ei tohi aeg t olla pikem kui 20 sekundit.

| 2.1.3.2. | M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul ei tohi aeg t olla pikem kui 30 sekundit. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul ei tohi aeg t olla pikem kui 30 sekundit.

3.   HOIATUSSEADMETE KARAKTERISTIKUD

Seisva mootori ja mootori puhul, mis alustab töötamist rõhuga, mis võib olla tootja poolt kindlaks määratud, kuid ei ületa sisselülitamisrõhku, ei tohi hoiatusseade tööle hakata pärast sõidupidurisüsteemi juhtseadise kahte täielikku rakendamist.

---

(1)  Algne energiatase näidatakse ära tüübikinnitusdokumendis.

(2)  Algne energiatase näidatakse ära tüübikinnitusdokumendis.

---

8. LISA

Vedruakuga pidurisüsteemidele esitatavate eritingimustega seotud sätted

1.   MÕISTED

| 1.1. | „Vedruakuga pidurisüsteemid” – pidurisüsteemid, mis saavad pidurdamiseks vajaliku energia energiasalvestina (energia akumulaatorina) toimiva ühe või mitme vedru abil. |
| --- | --- |

1.1.

„Vedruakuga pidurisüsteemid” – pidurisüsteemid, mis saavad pidurdamiseks vajaliku energia energiasalvestina (energia akumulaatorina) toimiva ühe või mitme vedru abil.

| 1.1.1. | Pidurit vabastava vedru kokkusurumiseks vajalikku energiat toodetakse ja juhitakse „juhtseadise” abil, mida käitab juht (vaata määratlust käesoleva eeskirja punktis 2.4). |
| --- | --- |

1.1.1.

Pidurit vabastava vedru kokkusurumiseks vajalikku energiat toodetakse ja juhitakse „juhtseadise” abil, mida käitab juht (vaata määratlust käesoleva eeskirja punktis 2.4).

| 1.2. | „Vedruakuga pidurikamber” – kamber, milles tekitatakse vedru kokkusurumiseks vajalik rõhumuutus. |
| --- | --- |

1.2.

„Vedruakuga pidurikamber” – kamber, milles tekitatakse vedru kokkusurumiseks vajalik rõhumuutus.

| 1.3. | Kui vedrud surutakse kokku vaakumseadme abil, siis tähendab „rõhk” kõikjal käesolevas lisas alarõhku. |
| --- | --- |

1.3.

Kui vedrud surutakse kokku vaakumseadme abil, siis tähendab „rõhk” kõikjal käesolevas lisas alarõhku.

2.   ÜLDOSA

| 2.1. | Vedruakuga pidurisüsteemi ei kasutata sõidupidurisüsteemina. Kuid sõidupidurisüsteemi ajami rikke korral võib vedruakuga pidurisüsteemi kasutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4 ettenähtud jääktõhususe saamiseks, kui juht saab seda toimingut reguleerida. Mootorsõidukite puhul, välja arvatud käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4.1 kindlaksmääratud nõuetele vastavad poolhaagiste vedukid, ei pea vedruakuga pidurisüsteem olema ainus jääktõhususallikas. Vaakumvedruakuga pidurisüsteeme ei kasutata haagistel. |
| --- | --- |

2.1.

Vedruakuga pidurisüsteemi ei kasutata sõidupidurisüsteemina. Kuid sõidupidurisüsteemi ajami rikke korral võib vedruakuga pidurisüsteemi kasutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4 ettenähtud jääktõhususe saamiseks, kui juht saab seda toimingut reguleerida. Mootorsõidukite puhul, välja arvatud käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.4.1 kindlaksmääratud nõuetele vastavad poolhaagiste vedukid, ei pea vedruakuga pidurisüsteem olema ainus jääktõhususallikas. Vaakumvedruakuga pidurisüsteeme ei kasutata haagistel.

| 2.2. | Väike rõhutaseme varieerumine, mis vedruakuga pidurduskambri toiteahelas võib esineda, ei tohi tekitada märkimisväärset pidurdusjõu muutumist. |
| --- | --- |

2.2.

Väike rõhutaseme varieerumine, mis vedruakuga pidurduskambri toiteahelas võib esineda, ei tohi tekitada märkimisväärset pidurdusjõu muutumist.

| 2.3. | Järgmisi nõudeid kohaldatakse vedruakudega mootorsõidukite suhtes:






  2.3.1. | Vedruakuga pidurduskambri toiteahelas on kas oma energiavaru või seda toidetakse vähemalt kahest eraldi seisvast energiaallikast. Haagise toitetorustik võib hargneda kõnealusest toiteahelast tingimusel, et rõhulangus haagise toitetorustikus ei kutsu esile vedruaku ajamite rakendumist. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Järgmisi nõudeid kohaldatakse vedruakudega mootorsõidukite suhtes:

2.3.1.

Vedruakuga pidurduskambri toiteahelas on kas oma energiavaru või seda toidetakse vähemalt kahest eraldi seisvast energiaallikast. Haagise toitetorustik võib hargneda kõnealusest toiteahelast tingimusel, et rõhulangus haagise toitetorustikus ei kutsu esile vedruaku ajamite rakendumist.

| 2.3.2. | Abiseade võib võtta energiat vedruakude ajamite toiteahelast tingimusel, et selle töötamine ka energiaallika rikke puhul ei saa põhjustada vedruakude ajamite energiavaru langust alla taset, mille puhul on võimalik ühekordne vedruakude ajamite vabanemine. |
| --- | --- |

2.3.2.

Abiseade võib võtta energiat vedruakude ajamite toiteahelast tingimusel, et selle töötamine ka energiaallika rikke puhul ei saa põhjustada vedruakude ajamite energiavaru langust alla taset, mille puhul on võimalik ühekordne vedruakude ajamite vabanemine.

| 2.3.3. | Pidurisüsteemi uuesti laadimisel rõhu nullväärtusest peavad vedruakud juhtseadise asendist olenemata jääma rakendatuks, kuni sõidupidurisüsteemi rõhk on piisav, et sõidupidurisüsteemi juhtseadist kasutades saada vähemalt selline pidurdustõhusus, mis on ette nähtud täismassiga sõiduki rikkepidurisüsteemi puhul. |
| --- | --- |

2.3.3.

Pidurisüsteemi uuesti laadimisel rõhu nullväärtusest peavad vedruakud juhtseadise asendist olenemata jääma rakendatuks, kuni sõidupidurisüsteemi rõhk on piisav, et sõidupidurisüsteemi juhtseadist kasutades saada vähemalt selline pidurdustõhusus, mis on ette nähtud täismassiga sõiduki rikkepidurisüsteemi puhul.

| 2.3.4. | Rakendatud vedruakud ei või vabaneda enne, kui sõidupidurisüsteemi rõhk on piisav, et sõidupiduri juhtseadist kasutades tekitada vähemalt selline jääktõhusus, mis on ette nähtud täismassiga sõiduki puhul. |
| --- | --- |

2.3.4.

Rakendatud vedruakud ei või vabaneda enne, kui sõidupidurisüsteemi rõhk on piisav, et sõidupiduri juhtseadist kasutades tekitada vähemalt selline jääktõhusus, mis on ette nähtud täismassiga sõiduki puhul.

| 2.4. | Mootorsõidukitel peab süsteem olema projekteeritud nii, et pidureid oleks võimalik rakendada ja vabastada vähemalt kolm korda, kui algrõhk vedruakuga pidurikambris võrdub maksimaalse ettenähtud rõhuga. Haagiste puhul peab olema võimalik pidurid vabastada vähemalt kolm korda pärast haagise lahtiühendamist, kusjuures enne lahtiühendamist peab rõhk toitetorustikus olema 750 kPa. Enne kontrollimist tuleb siiski vabastada avariipidur. Kõnealuste tingimuste täitmisel peavad pidurid olema võimalikult täpselt reguleeritud. Ühtlasi peab olema võimalik rakendada ja vabastada seisupidurisüsteemi käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.10 kohaselt, kui haagis on vedukiga ühendatud. |
| --- | --- |

2.4.

Mootorsõidukitel peab süsteem olema projekteeritud nii, et pidureid oleks võimalik rakendada ja vabastada vähemalt kolm korda, kui algrõhk vedruakuga pidurikambris võrdub maksimaalse ettenähtud rõhuga. Haagiste puhul peab olema võimalik pidurid vabastada vähemalt kolm korda pärast haagise lahtiühendamist, kusjuures enne lahtiühendamist peab rõhk toitetorustikus olema 750 kPa. Enne kontrollimist tuleb siiski vabastada avariipidur. Kõnealuste tingimuste täitmisel peavad pidurid olema võimalikult täpselt reguleeritud. Ühtlasi peab olema võimalik rakendada ja vabastada seisupidurisüsteemi käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.10 kohaselt, kui haagis on vedukiga ühendatud.

| 2.5. | Rõhk mootorsõiduki vedruakuga pidurikambris, mille juures vedrud hakkavad käitama pidureid, kusjuures need on võimalikult täpseks reguleeritud, ei tohi olla suurem kui 80 % tavapäraselt kasutatava rõhu minimaalsest tasemest.
  Haagiste puhul ei tohi pidurikambris olev rõhk, mille juures vedrud hakkavad pidureid tööle rakendama, olla suurem rõhust, mis saadakse pärast nelja täielikku pidurdamist käesoleva eeskirja 7. lisa A osa punkti 1.3 kohaselt. Algrõhk peab olema 700 kPa. |
| --- | --- |

2.5.

Rõhk mootorsõiduki vedruakuga pidurikambris, mille juures vedrud hakkavad käitama pidureid, kusjuures need on võimalikult täpseks reguleeritud, ei tohi olla suurem kui 80 % tavapäraselt kasutatava rõhu minimaalsest tasemest.

Haagiste puhul ei tohi pidurikambris olev rõhk, mille juures vedrud hakkavad pidureid tööle rakendama, olla suurem rõhust, mis saadakse pärast nelja täielikku pidurdamist käesoleva eeskirja 7. lisa A osa punkti 1.3 kohaselt. Algrõhk peab olema 700 kPa.

| 2.6. | Kui vedruakuga pidurikambrit energiaga toitvas torus, välja arvatud rõhu all olevat vedelikku kasutav lisavabastusseadme torustik, langeb rõhk tasemeni, mille juures hakkavad piduriosad liikuma, peab käivituma optiline või helisignaalseadis. Selle tingimuse täitmisel võib hoiatusseadena kasutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.1 määratletud punast märgulampi. Käesolev säte ei kehti haagiste kohta. |
| --- | --- |

2.6.

Kui vedruakuga pidurikambrit energiaga toitvas torus, välja arvatud rõhu all olevat vedelikku kasutav lisavabastusseadme torustik, langeb rõhk tasemeni, mille juures hakkavad piduriosad liikuma, peab käivituma optiline või helisignaalseadis. Selle tingimuse täitmisel võib hoiatusseadena kasutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.1 määratletud punast märgulampi. Käesolev säte ei kehti haagiste kohta.

| 2.7. | Mootorsõidukitel, mis on varustatud vedruakudega pidurisüsteemiga ning millega on lubatud vedada ahel- või poolahelpiduritega haagiseid, kutsub vedruakude automaatne rakendamine esile haagisepidurite rakendumise. |
| --- | --- |

2.7.

Mootorsõidukitel, mis on varustatud vedruakudega pidurisüsteemiga ning millega on lubatud vedada ahel- või poolahelpiduritega haagiseid, kutsub vedruakude automaatne rakendamine esile haagisepidurite rakendumise.

3.   LISAVABASTUSSEADE

| 3.1. | Vedruakudega pidurisüsteem peab olema projekteeritud nii, et süsteemi rikke korral oleks siiski võimalik pidurid vabastada. See on võimalik lisavabastusseadme abil (pneumaatiline, mehaaniline jne).
  Lisavabastusseadmed, mis kasutavad vabastamiseks varuenergiat, peavad vajaliku energia saama energiavarust, mis on sõltumatu vedruakudega pidurisüsteemis tavapäraselt kasutatavast energiavarust. Pneumaatiline või hüdrauliline vedelik sellises lisavabastusseadmes võib toimida samal vedruakuga pidurikambri kolvi pinnal, mida kasutatakse tavapärases vedruakudega pidurisüsteemis, tingimusel et lisavabastusseadmes kasutatakse eraldi toru. Kõnealuse toru ja juhtseadist vedruakudega piduri ajameid ühendava tavapärase toru liitmik peab iga vedruakudega piduri ajami puhul asuma vahetult vedruakuga pidurikambri sisselaskeava ees, välja arvatud juhul, kui see on tööseadme korpusesse integreeritud. Liitmikus peab olema seade, mis ei lase torudel üksteist mõjutada. Käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.6 nõuded kehtivad ka kõnealuse seadme suhtes. |
| --- | --- |

3.1.

Vedruakudega pidurisüsteem peab olema projekteeritud nii, et süsteemi rikke korral oleks siiski võimalik pidurid vabastada. See on võimalik lisavabastusseadme abil (pneumaatiline, mehaaniline jne).

Lisavabastusseadmed, mis kasutavad vabastamiseks varuenergiat, peavad vajaliku energia saama energiavarust, mis on sõltumatu vedruakudega pidurisüsteemis tavapäraselt kasutatavast energiavarust. Pneumaatiline või hüdrauliline vedelik sellises lisavabastusseadmes võib toimida samal vedruakuga pidurikambri kolvi pinnal, mida kasutatakse tavapärases vedruakudega pidurisüsteemis, tingimusel et lisavabastusseadmes kasutatakse eraldi toru. Kõnealuse toru ja juhtseadist vedruakudega piduri ajameid ühendava tavapärase toru liitmik peab iga vedruakudega piduri ajami puhul asuma vahetult vedruakuga pidurikambri sisselaskeava ees, välja arvatud juhul, kui see on tööseadme korpusesse integreeritud. Liitmikus peab olema seade, mis ei lase torudel üksteist mõjutada. Käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.6 nõuded kehtivad ka kõnealuse seadme suhtes.

| 3.1.1. | Punkti 3.1 nõude kohaldamisel ei peeta tõenäoliseks rikke tekkimist pidurisüsteemi jõuülekandeosades, kui need loetakse käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.2.7 ettenähtud tingimustel purunematuteks, tingimusel et need on valmistatud metallist või samalaadsete omadustega materjalist ning tavapärasel pidurdamisel märkimisväärselt ei deformeeru. |
| --- | --- |

3.1.1.

Punkti 3.1 nõude kohaldamisel ei peeta tõenäoliseks rikke tekkimist pidurisüsteemi jõuülekandeosades, kui need loetakse käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.2.7 ettenähtud tingimustel purunematuteks, tingimusel et need on valmistatud metallist või samalaadsete omadustega materjalist ning tavapärasel pidurdamisel märkimisväärselt ei deformeeru.

| 3.2. | Kui punktis 3.1 nimetatud lisaseadme töölepanekuks on vaja kasutada tööriista või mutrivõtit, siis tuleb sellist riista või mutrivõtit sõidukis hoida. |
| --- | --- |

3.2.

Kui punktis 3.1 nimetatud lisaseadme töölepanekuks on vaja kasutada tööriista või mutrivõtit, siis tuleb sellist riista või mutrivõtit sõidukis hoida.

| 3.3. | Kui lisavabastusseade kasutab vedruakude vabastamiseks salvestatud energiat, kehtivad järgmised lisanõuded.






  3.3.1. | Kui vedruaku lisavabastusseadme juhtseadis on sama mis rikke- või seisupiduril, kehtivad kõikidel juhtudel punkti 2.3 nõuded. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Kui lisavabastusseade kasutab vedruakude vabastamiseks salvestatud energiat, kehtivad järgmised lisanõuded.

3.3.1.

Kui vedruaku lisavabastusseadme juhtseadis on sama mis rikke- või seisupiduril, kehtivad kõikidel juhtudel punkti 2.3 nõuded.

| 3.3.2. | Kui vedruaku lisavabastusseadmel on rikke- või seisupidurist eraldi juhtseadis, kehtivad mõlema juhtseadise suhtes punkti 2.3 nõuded. Punkti 2.3.4 nõuded ei kehti siiski vedruaku lisavabastusseadme suhtes. Peale selle peab lisavabastusseadme juhtseadis olema sellises kohas, et juht ei saa seda kasutada tavapärasest sõiduasendist. |
| --- | --- |

3.3.2.

Kui vedruaku lisavabastusseadmel on rikke- või seisupidurist eraldi juhtseadis, kehtivad mõlema juhtseadise suhtes punkti 2.3 nõuded. Punkti 2.3.4 nõuded ei kehti siiski vedruaku lisavabastusseadme suhtes. Peale selle peab lisavabastusseadme juhtseadis olema sellises kohas, et juht ei saa seda kasutada tavapärasest sõiduasendist.

| 3.4. | Kui lisavabastusseadmes kasutatakse suruõhku, peab süsteem olema käitatav eraldi juhtseadise abil, mis ei ole ühendatud vedruaku juhtseadisega. |
| --- | --- |

3.4.

Kui lisavabastusseadmes kasutatakse suruõhku, peab süsteem olema käitatav eraldi juhtseadise abil, mis ei ole ühendatud vedruaku juhtseadisega.

---

9. LISA

Pidurisilindrite mehaanilise lukustusseadmega varustatud seisupidurisüsteeme käsitlevad sätted (lukustusseadmed)

1.   MÕISTE

„Pidurisilindrite mehaaniline lukustusseade”– seade, mis tagab pidurikolvivarre mehaanilise lukustamise teel seisupidurisüsteemi pidurdusfunktsiooni. Mehaaniline lukustamine toimub lukustuskambris rõhu all oleva vedeliku väljalaskmise teel; seade peab olema projekteeritud nii, et lukustuse lõpetamine toimub rõhu taastamise teel lukustuskambris.

2.   ERINÕUDED

| 2.1. | Kui lukustuskambri rõhk läheneb mehaanilisele lukustusele vastavale tasemele, siis käivitub optiline või helisignaalseadis. Selle tingimuse täitmisel võib hoiatusseadena kasutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.1 määratletud punast märgulampi. Käesolev säte ei kehti haagiste kohta.
  Haagiste puhul võib mehaanilisele lukustumisele vastav rõhk olla kuni 400 kPa. Seisupidurdust peab olema võimalik tekitada pärast mis tahes riket haagise sõidupidurisüsteemis. Peale selle peab olema võimalik pidurid vabastada vähemalt kolm korda pärast haagise lahtiühendamist, kusjuures rõhk toitetorustikus peab enne lahtiühendamist olema 650 kPa. Kõnealuste tingimuste täitmisel peavad pidurid olema võimalikult täpselt reguleeritud. Ühtlasi peab olema võimalik rakendada ja vabastada seisupidurisüsteemi käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.10 kohaselt, kui haagis on vedukiga ühendatud. |
| --- | --- |

2.1.

Kui lukustuskambri rõhk läheneb mehaanilisele lukustusele vastavale tasemele, siis käivitub optiline või helisignaalseadis. Selle tingimuse täitmisel võib hoiatusseadena kasutada käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.1 määratletud punast märgulampi. Käesolev säte ei kehti haagiste kohta.

Haagiste puhul võib mehaanilisele lukustumisele vastav rõhk olla kuni 400 kPa. Seisupidurdust peab olema võimalik tekitada pärast mis tahes riket haagise sõidupidurisüsteemis. Peale selle peab olema võimalik pidurid vabastada vähemalt kolm korda pärast haagise lahtiühendamist, kusjuures rõhk toitetorustikus peab enne lahtiühendamist olema 650 kPa. Kõnealuste tingimuste täitmisel peavad pidurid olema võimalikult täpselt reguleeritud. Ühtlasi peab olema võimalik rakendada ja vabastada seisupidurisüsteemi käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.10 kohaselt, kui haagis on vedukiga ühendatud.

| 2.2. | Mehaanilise lukustusseadmega varustatud silindrites peab energiat pidurikolvi liikumiseks andma üks kahest iseseisvast energiasalvestist. |
| --- | --- |

2.2.

Mehaanilise lukustusseadmega varustatud silindrites peab energiat pidurikolvi liikumiseks andma üks kahest iseseisvast energiasalvestist.

| 2.3. | Lukustatud pidurisilinder peab olema vabastatav ainult juhul, kui pidur pärast nimetatud vabastamist kindlasti tööle hakkab. |
| --- | --- |

2.3.

Lukustatud pidurisilinder peab olema vabastatav ainult juhul, kui pidur pärast nimetatud vabastamist kindlasti tööle hakkab.

| 2.4. | Pidurduskambrit toitva energiaallika rikke korral kasutatakse lisalukustusseadet (näiteks mehaanilist või pneumaatilist, milles kasutatakse näiteks ühe ratta rehvis olevat õhku). |
| --- | --- |

2.4.

Pidurduskambrit toitva energiaallika rikke korral kasutatakse lisalukustusseadet (näiteks mehaanilist või pneumaatilist, milles kasutatakse näiteks ühe ratta rehvis olevat õhku).

| 2.5. | Kontrollseadis peab pärast käivitamist sooritama järgmised üksteisele järgnevad toimingud: rakendab pidurid, tekitades seisupidurduseks vajaliku pidurdustõhususe, lukustab pidurid kõnealuses asendis ning võtab seejärel ära pidurdusjõu. |
| --- | --- |

2.5.

Kontrollseadis peab pärast käivitamist sooritama järgmised üksteisele järgnevad toimingud: rakendab pidurid, tekitades seisupidurduseks vajaliku pidurdustõhususe, lukustab pidurid kõnealuses asendis ning võtab seejärel ära pidurdusjõu.

---

10. LISA

Pidurduse jaotumine sõidukite telgede vahel ning vedukite ja haagiste omavahelise vastavuse nõuded

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | M2-, M3-, N-, O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukid, mis ei ole varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 13. lisas, peavad vastama kõigile käesoleva lisa nõuetele. Eriseadme kasutamise korral peab seade töötama automaatselt (1).
  Eespool loetletud kategooriate sõidukid, mis on varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga, nagu on määratletud 13. lisas, peavad siiski vastama ka käesoleva lisa punktide 7 ja 8 nõuetele, juhul kui nad on lisaks varustatud eriautomaatseadmega, mis reguleerib pidurduse jagunemist telgede vahel. Kõnealuse seadme juhtseadise rikke korral peab olema võimalik sõiduk peatada käesoleva lisa punkti 6 kohaselt. |
| --- | --- |

1.1.

M2-, M3-, N-, O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukid, mis ei ole varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 13. lisas, peavad vastama kõigile käesoleva lisa nõuetele. Eriseadme kasutamise korral peab seade töötama automaatselt (1).

Eespool loetletud kategooriate sõidukid, mis on varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga, nagu on määratletud 13. lisas, peavad siiski vastama ka käesoleva lisa punktide 7 ja 8 nõuetele, juhul kui nad on lisaks varustatud eriautomaatseadmega, mis reguleerib pidurduse jagunemist telgede vahel. Kõnealuse seadme juhtseadise rikke korral peab olema võimalik sõiduk peatada käesoleva lisa punkti 6 kohaselt.

| 1.1.1. | Kui sõidukile on paigaldatud aeglusti, ei võeta aeglustusjõudu sõiduki käesoleva lisa sätetele vastavuse kindlaksmääramisel arvesse. |
| --- | --- |

1.1.1.

Kui sõidukile on paigaldatud aeglusti, ei võeta aeglustusjõudu sõiduki käesoleva lisa sätetele vastavuse kindlaksmääramisel arvesse.

| 1.2. | Käesoleva lisa punktides 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 esitatud joonistega seotud nõuded kehtivad nii käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.1 kohase pneumaatilise juhtahelaga sõidukite suhtes kui ka käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.3 kohase elektrilise juhtahelaga sõidukite suhtes. Mõlemal juhul on võrdlusväärtus (jooniste abstsiss) juhtahelas ülekantud rõhu väärtus:






  a) | käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.1 kohaselt varustatud sõidukite puhul tegelik pneumaatiline rõhk juhtahelas (pm); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Käesoleva lisa punktides 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 esitatud joonistega seotud nõuded kehtivad nii käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.1 kohase pneumaatilise juhtahelaga sõidukite suhtes kui ka käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.3 kohase elektrilise juhtahelaga sõidukite suhtes. Mõlemal juhul on võrdlusväärtus (jooniste abstsiss) juhtahelas ülekantud rõhu väärtus:

a)

käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.1 kohaselt varustatud sõidukite puhul tegelik pneumaatiline rõhk juhtahelas (pm);

| b) | käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.3 kohaselt varustatud sõidukite puhul elektrilise juhtahela edastatud digitaalse nõudluse (vastavalt standardile ISO 11992:2003) väärtusele vastav rõhk. |
| --- | --- |

b)

käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.3 kohaselt varustatud sõidukite puhul elektrilise juhtahela edastatud digitaalse nõudluse (vastavalt standardile ISO 11992:2003) väärtusele vastav rõhk.

Käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.2 kohaselt (nii pneumaatilise juhtahelaga kui ka elektrilise juhtahelaga) varustatud sõidukid peavad vastama nii pneumaatilise juhtahela kui ka elektrilise juhtahela joonise nõuetele. Pneumaatilise juhtahela ja elektrilise juhtahela pidurdusnäitajate kõverad ei pea aga olema identsed.

| 1.3. | Pidurdusjõu tekkimise kontroll |
| --- | --- |

1.3.

Pidurdusjõu tekkimise kontroll

| 1.3.1. | Tüübikinnituse andmise ajal kontrollitakse, et iga sõltumatu teljerühma (2) telje pidurdus kujuneb järgmistes rõhuvahemikes.






  a) | Täismassiga sõidukid | Vähemalt üks telg hakkab avaldama pidurdusjõudu siis, kui rõhk ühenduspeas on vahemikus 20–100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.1.

Tüübikinnituse andmise ajal kontrollitakse, et iga sõltumatu teljerühma (2) telje pidurdus kujuneb järgmistes rõhuvahemikes.

a)

Täismassiga sõidukid

Vähemalt üks telg hakkab avaldama pidurdusjõudu siis, kui rõhk ühenduspeas on vahemikus 20–100 kPa.

| | Vähemalt üks iga muu teljerühma telg hakkab pidurdusjõudu avaldama siis, kui rõhk ühenduspeas on ≤ 120 kPa. |
| --- | --- |

Vähemalt üks iga muu teljerühma telg hakkab pidurdusjõudu avaldama siis, kui rõhk ühenduspeas on ≤ 120 kPa.

| b) | Tühimassiga sõidukid
  Vähemalt üks telg hakkab tekitama pidurdusjõudu siis, kui rõhk ühenduspeas on vahemikus 20–100 kPa. |
| --- | --- |

b)

Tühimassiga sõidukid

Vähemalt üks telg hakkab tekitama pidurdusjõudu siis, kui rõhk ühenduspeas on vahemikus 20–100 kPa.

| 1.3.1.1. | Kui telje (telgede) ratas (rattad) on maapinnast kõrgemale tõstetud ja saab (saavad) vabalt pöörelda, rakendatakse suurenevat pidurdusnõudlust ja mõõdetakse ühenduspea rõhk siis, kui ratast (rattaid) ei saa enam käega pöörata. Seda tingimust loetakse pidurdusjõu tekkimiseks. |
| --- | --- |

1.3.1.1.

Kui telje (telgede) ratas (rattad) on maapinnast kõrgemale tõstetud ja saab (saavad) vabalt pöörelda, rakendatakse suurenevat pidurdusnõudlust ja mõõdetakse ühenduspea rõhk siis, kui ratast (rattaid) ei saa enam käega pöörata. Seda tingimust loetakse pidurdusjõu tekkimiseks.

| 1.4. | Kui õhkpidurisüsteemiga O-kategooria sõidukit puhul kasutatakse 20. lisas määratletud alternatiivset tüübikinnitusmenetlust, tehakse käesoleva lisaga nõutavad arvutused 19. lisa kohastest kontrolliaruannetest saadud pidurdustõhususe näitajatega ja 20. lisa 1. liites sätestatud meetodil määratud raskuskeskme kõrgusega. |
| --- | --- |

1.4.

Kui õhkpidurisüsteemiga O-kategooria sõidukit puhul kasutatakse 20. lisas määratletud alternatiivset tüübikinnitusmenetlust, tehakse käesoleva lisaga nõutavad arvutused 19. lisa kohastest kontrolliaruannetest saadud pidurdustõhususe näitajatega ja 20. lisa 1. liites sätestatud meetodil määratud raskuskeskme kõrgusega.

2.   TÄHISED

| i | = | teljeindeks (i = 1, esitelg; i = 2, teine telg jne), |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | teekatte põhjustatud normaaljõud teljele i staatilistes tingimustes, |
| Ni | = | teekatte põhjustatud normaaljõud teljele i pidurdamisel, |
| Ti | = | teljele i rakendatud pidurite jõud tavapärastes pidurdustingimustes teel, |
| fi | = | Ti/Ni, telje i haardumise kasutegur (3), |
| J | = | sõiduki aeglustus, |
| g | = | raskusjõust tingitud kiirendus, g = 9,81 m/s2, |
| z | = | sõiduki pidurdusjõu väärtus = J/g (4), |
| P | = | sõiduki mass, |
| h | = | tootja poolt kindlaksmääratud ning tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse poolt kinnitatud raskuskeskme kõrgus maapinnast, |
| E | = | teljevahe, |
| k | = | rehvi ja tee teoreetiline haardetegur, |
| Kc | = | parandustegur: täismassiga poolhaagis, |
| Kv | = | parandustegur: tühimassiga poolhaagis, |
| TM | = | haagise vedukite rataste välispindadele mõjuvate pidurdusjõudude summa, |
| PM | = | teepinna ja haagisega veduki rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (5), |
| pm | = | rõhk juhtahela ühenduspea juures, |
| TR | = | pidurdusjõudude summa haagise kõigi rataste välispinnal, |
| PR | = | teepinna kogu tavaline staatiline reaktsioon haagise kõigile ratastele (5), |
| PRmax | = | täismassiga haagise PR väärtus, |
| ER | = | veopoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus, |
| hR | = | poolhaagise tootja poolt kindlaksmääratud ning tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse poolt kinnitatud raskuskeskme kõrgus maapinnast. |

i

=

teljeindeks (i = 1, esitelg; i = 2, teine telg jne),

Pi

=

teekatte põhjustatud normaaljõud teljele i staatilistes tingimustes,

Ni

=

teekatte põhjustatud normaaljõud teljele i pidurdamisel,

Ti

=

teljele i rakendatud pidurite jõud tavapärastes pidurdustingimustes teel,

fi

=

Ti/Ni, telje i haardumise kasutegur (3),

J

=

sõiduki aeglustus,

g

=

raskusjõust tingitud kiirendus, g = 9,81 m/s2,

z

=

sõiduki pidurdusjõu väärtus = J/g (4),

P

=

sõiduki mass,

h

=

tootja poolt kindlaksmääratud ning tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse poolt kinnitatud raskuskeskme kõrgus maapinnast,

E

=

teljevahe,

k

=

rehvi ja tee teoreetiline haardetegur,

Kc

=

parandustegur: täismassiga poolhaagis,

Kv

=

parandustegur: tühimassiga poolhaagis,

TM

=

haagise vedukite rataste välispindadele mõjuvate pidurdusjõudude summa,

PM

=

teepinna ja haagisega veduki rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku (5),

pm

=

rõhk juhtahela ühenduspea juures,

TR

=

pidurdusjõudude summa haagise kõigi rataste välispinnal,

PR

=

teepinna kogu tavaline staatiline reaktsioon haagise kõigile ratastele (5),

PRmax

=

täismassiga haagise PR väärtus,

ER

=

veopoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus,

hR

=

poolhaagise tootja poolt kindlaksmääratud ning tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse poolt kinnitatud raskuskeskme kõrgus maapinnast.

3.   NÕUDED MOOTORSÕIDUKITELE

3.1.   Kaheteljelised sõidukid

3.1.1.   Kõigi sõidukikategooriate puhul k väärtusega vahemikus 0,2–0,8 (6):

z ≥ 0,10 + 0,85 (k – 0,20)

3.1.2.   Sõiduki kõigi koormustingimuste juures peab tagatelje haardumiskõver paiknema ülalpool esitelje haardumiskõverat:

| 3.1.2.1. | kõikide pidurdusjõu väärtuste puhul vahemikus 0,15–0,80 N1-kategooria sõidukite puhul, mille tagatelje koormusesuhe täismassiga/tühimassiga ei ületa 1,5 või mille täismass on alla 2 tonni, z väärtuste vahemikus 0,3–0,45 on lubatud haardumiskõvera inversioon juhul, kui tagatelje haardumiskõver ei ületa valemiga k = z määratletud sirget rohkem kui 0,05 võrra (ideaalne haardumissirge, vt joonis 1A); |
| --- | --- |

3.1.2.1.

kõikide pidurdusjõu väärtuste puhul vahemikus 0,15–0,80 N1-kategooria sõidukite puhul, mille tagatelje koormusesuhe täismassiga/tühimassiga ei ületa 1,5 või mille täismass on alla 2 tonni, z väärtuste vahemikus 0,3–0,45 on lubatud haardumiskõvera inversioon juhul, kui tagatelje haardumiskõver ei ületa valemiga k = z määratletud sirget rohkem kui 0,05 võrra (ideaalne haardumissirge, vt joonis 1A);

| 3.1.2.2. | kõikide pidurdusjõu väärtuste puhul vahemikus 0,15–0,50 loetakse see tingimus N1-kategooria sõidukite puhul täidetuks, kui pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30 asetsevad iga telje haardumiskõverad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandi k = z + 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud käesoleva lisa joonisel 1C, kusjuures tagatelje haardumiskõver võib lõikuda sirgega k = z – 0,08 ning pidurdusjõu väärtustel 0,3–0,5 vastab suhtele z ≥ k – 0,08 ning pidurdusjõu väärtustel 0,5–0,61 suhtele z ≥ 0,5 k + 0,21; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

kõikide pidurdusjõu väärtuste puhul vahemikus 0,15–0,50 loetakse see tingimus N1-kategooria sõidukite puhul täidetuks, kui pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30 asetsevad iga telje haardumiskõverad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandi k = z + 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud käesoleva lisa joonisel 1C, kusjuures tagatelje haardumiskõver võib lõikuda sirgega k = z – 0,08 ning pidurdusjõu väärtustel 0,3–0,5 vastab suhtele z ≥ k – 0,08 ning pidurdusjõu väärtustel 0,5–0,61 suhtele z ≥ 0,5 k + 0,21;

| 3.1.2.3. | muude kategooriate sõidukite puhul kõigi pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15-0,30.
  See tingimus loetakse täidetuks, kui pidurdusjõu väärtustel 0,15–0,30 asetsevad iga telje haardumiskõverad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandi k = z + 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud käesoleva lisa joonisel 1B, ning tagatelje haardumiskõver pidurdusjõu väärtuste z ≥ 0,3 korral vastab suhtele
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38) |
| --- | --- |

3.1.2.3.

muude kategooriate sõidukite puhul kõigi pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15-0,30.

See tingimus loetakse täidetuks, kui pidurdusjõu väärtustel 0,15–0,30 asetsevad iga telje haardumiskõverad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandi k = z + 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud käesoleva lisa joonisel 1B, ning tagatelje haardumiskõver pidurdusjõu väärtuste z ≥ 0,3 korral vastab suhtele

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38)

3.1.3.   Mootorsõidukid, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid

| 3.1.3.1. | Kui katsetamine toimub väljalülitatud energiaallikaga, suletud toitetorustikuga ning pneumaatilise juhtahelaga ühendatud 0,5-liitrise mahutiga ning süsteemi sisse- ja väljalülitusrõhkudega, siis peab pidurisüsteemi juhtseadise täielikul rakendamisel rõhk toitetorustiku ja pneumaatilise juhtahela ühenduspeade juures olema vahemikus 650–850 kPa olenemata sõiduki koormusest. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Kui katsetamine toimub väljalülitatud energiaallikaga, suletud toitetorustikuga ning pneumaatilise juhtahelaga ühendatud 0,5-liitrise mahutiga ning süsteemi sisse- ja väljalülitusrõhkudega, siis peab pidurisüsteemi juhtseadise täielikul rakendamisel rõhk toitetorustiku ja pneumaatilise juhtahela ühenduspeade juures olema vahemikus 650–850 kPa olenemata sõiduki koormusest.

| 3.1.3.2. | Elektrilise juhtahelaga varustatud sõidukite puhul peab sõidupidurisüsteemi juhtseadise täielik rakendamine andma digitaalse nõudluse väärtuse, mis vastab rõhule 650–850 kPa (vt ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Elektrilise juhtahelaga varustatud sõidukite puhul peab sõidupidurisüsteemi juhtseadise täielik rakendamine andma digitaalse nõudluse väärtuse, mis vastab rõhule 650–850 kPa (vt ISO 11992:2003).

| 3.1.3.3. | Need väärtused peavad haagisest eraldatud vedukil olema tõestatavalt mõõdetavad. Käesoleva lisa punktides 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 osutatud joonistel olevaid vastavusribasid ei tohi laiendada üle 750 kPa ja/või vastava digitaalse nõudluse väärtuse (vt ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Need väärtused peavad haagisest eraldatud vedukil olema tõestatavalt mõõdetavad. Käesoleva lisa punktides 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 osutatud joonistel olevaid vastavusribasid ei tohi laiendada üle 750 kPa ja/või vastava digitaalse nõudluse väärtuse (vt ISO 11992:2003).

| 3.1.3.4. | Tuleb tagada, et rõhk toitetorustiku ühenduspea juures oleks vähemalt 700 kPa, kui süsteemis on sisselülitusrõhk. Kõnealust rõhku näidatakse sõidupidureid rakendamata. |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Tuleb tagada, et rõhk toitetorustiku ühenduspea juures oleks vähemalt 700 kPa, kui süsteemis on sisselülitusrõhk. Kõnealust rõhku näidatakse sõidupidureid rakendamata.

3.1.4.   Punktide 3.1.1 ja 3.1.2 nõuete kontrollimine

| 3.1.4.1. | Käesoleva lisa punktide 3.1.1 ja 3.1.2 nõuete kontrollimiseks esitab tootja esi- ja tagatelgede haardumiskõverad, mis on välja arvutatud järgmiste valemite abil:






  Kõverad joonistatakse mõlema järgmise koormustingimuse kohta:






  3.1.4.1.1. | tühimassiga, töökorras, juhiga; kabiiniga rungana esitatud sõidukile võib kere massi jäljendamiseks lisada täiendava koormuse, mis ei ole suurem kui tootja poolt käesoleva eeskirja 2. lisas määratletud tühimass; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.1.

Käesoleva lisa punktide 3.1.1 ja 3.1.2 nõuete kontrollimiseks esitab tootja esi- ja tagatelgede haardumiskõverad, mis on välja arvutatud järgmiste valemite abil:

Formula

Formula

Kõverad joonistatakse mõlema järgmise koormustingimuse kohta:

3.1.4.1.1.

tühimassiga, töökorras, juhiga; kabiiniga rungana esitatud sõidukile võib kere massi jäljendamiseks lisada täiendava koormuse, mis ei ole suurem kui tootja poolt käesoleva eeskirja 2. lisas määratletud tühimass;

| 3.1.4.1.2. | täismassiga; kui on ette nähtud mitu massi jagunemise võimalust, siis võetakse arvesse võimalus, mille puhul kõige suurem koormus langeb esiteljele. |
| --- | --- |

3.1.4.1.2.

täismassiga; kui on ette nähtud mitu massi jagunemise võimalust, siis võetakse arvesse võimalus, mille puhul kõige suurem koormus langeb esiteljele.

| 3.1.4.2. | Kui (püsiva) täisveoga sõidukite puhul ei ole võimalik teha punktiga 3.1.4.1 ettenähtud matemaatilist kontrolli, võib tootja selle asemel rataste lukustumisjärjestuse katse abil kontrollida, kas esirataste lukustumine toimub kõikide pidurdusjõu väärtuste puhul vahemikus 0,15–0,8 samaaegselt tagarataste lukustumisega või enne tagarataste lukustumist. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Kui (püsiva) täisveoga sõidukite puhul ei ole võimalik teha punktiga 3.1.4.1 ettenähtud matemaatilist kontrolli, võib tootja selle asemel rataste lukustumisjärjestuse katse abil kontrollida, kas esirataste lukustumine toimub kõikide pidurdusjõu väärtuste puhul vahemikus 0,15–0,8 samaaegselt tagarataste lukustumisega või enne tagarataste lukustumist.

| 3.1.4.3. | Punkti 3.1.4.2 nõuete täitmise kontroll |
| --- | --- |

3.1.4.3.

Punkti 3.1.4.2 nõuete täitmise kontroll

| 3.1.4.3.1. | Rataste lukustumisjärjestuse katse tehakse teepindadel, mille haardetegur ei ole suurem kui 0,3 ja ligikaudu 0,8 (kuiv tee), ja punktis 3.1.4.3.2 osutatud algkiirustel. |
| --- | --- |

3.1.4.3.1.

Rataste lukustumisjärjestuse katse tehakse teepindadel, mille haardetegur ei ole suurem kui 0,3 ja ligikaudu 0,8 (kuiv tee), ja punktis 3.1.4.3.2 osutatud algkiirustel.

| 3.1.4.3.2. | Kiirused: | madala hõõrdeteguriga teepindadel aeglustamisel 60 km/h, kuid mitte rohkem kui 0,8 vmax; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2.

Kiirused:

madala hõõrdeteguriga teepindadel aeglustamisel 60 km/h, kuid mitte rohkem kui 0,8 vmax;

| | kõrge hõõrdeteguriga teepindadel aeglustamisel 80 km/h, kuid mitte rohkem kui vmax. |
| --- | --- |

kõrge hõõrdeteguriga teepindadel aeglustamisel 80 km/h, kuid mitte rohkem kui vmax.

| 3.1.4.3.3. | Rakendatud pedaalijõud võib ületada 4. lisa punktis 2.1.1 sätestatud lubatud jõu. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3.

Rakendatud pedaalijõud võib ületada 4. lisa punktis 2.1.1 sätestatud lubatud jõu.

| 3.1.4.3.4. | Pedaalijõudu rakendatakse ja suurendatakse nii, et sõiduki teine ratas lukustub 0,5–1 sekundit pärast piduri rakendamist, kuni ühe telje mõlemad rattad on lukustunud (katse ajal võivad lukustuda ka lisarattad, nt samaaegse lukustumise korral). |
| --- | --- |

3.1.4.3.4.

Pedaalijõudu rakendatakse ja suurendatakse nii, et sõiduki teine ratas lukustub 0,5–1 sekundit pärast piduri rakendamist, kuni ühe telje mõlemad rattad on lukustunud (katse ajal võivad lukustuda ka lisarattad, nt samaaegse lukustumise korral).

| 3.1.4.4. | Punktis 3.1.4.2 kirjeldatud katsed tehakse igal teepinnal kaks korda. Kui ühe katse tulemus on mitterahuldav, tehakse kolmas, otsustav katse. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

Punktis 3.1.4.2 kirjeldatud katsed tehakse igal teepinnal kaks korda. Kui ühe katse tulemus on mitterahuldav, tehakse kolmas, otsustav katse.

| 3.1.4.5. | B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul, kui elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi hetkevõimsust mõjutab aku laetuse tase, võetakse kõverate joonistamisel arvesse elektrilise generatiivpidurduse osa miinimum- ja maksimumpidurdusjõu korral. Seda nõuet ei kohaldata, kui sõiduk on varustatud mitteblokeeruva piduriseadmega, mis kontrollib elektrilise regeneratiivpidurdusega seotud rattaid. Kõnealuse nõude asemel kohaldatakse 13. lisa nõudeid. |
| --- | --- |

3.1.4.5.

B-kategooria elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukite puhul, kui elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemi hetkevõimsust mõjutab aku laetuse tase, võetakse kõverate joonistamisel arvesse elektrilise generatiivpidurduse osa miinimum- ja maksimumpidurdusjõu korral. Seda nõuet ei kohaldata, kui sõiduk on varustatud mitteblokeeruva piduriseadmega, mis kontrollib elektrilise regeneratiivpidurdusega seotud rattaid. Kõnealuse nõude asemel kohaldatakse 13. lisa nõudeid.

3.1.5.   Muud kui poolhaagiste vedukid

| 3.1.5.1. | Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4- kategooria haagiseid, peab pidurdusjõu väärtuse TM/PM ja rõhu pm vaheline suhe kõikide rõhkude puhul vahemikus 20–750 kPa olema käesoleva lisa joonisel 2 osutatud piirkondades. |
| --- | --- |

3.1.5.1.

Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud vedada õhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4- kategooria haagiseid, peab pidurdusjõu väärtuse TM/PM ja rõhu pm vaheline suhe kõikide rõhkude puhul vahemikus 20–750 kPa olema käesoleva lisa joonisel 2 osutatud piirkondades.

3.1.6.   Poolhaagiste vedukid

| 3.1.6.1. | Tühimassiga poolhaagisega vedukid. Tühimassiga autorong on töökorras veduk, kus on juht ning millega on ühendatud tühimassiga poolhaagis. Poolhaagise vedukile ülekantavat dünaamilist koormust esindab sadulseadmele avaldatav staatiline mass Ps, mis moodustab 15 % sadulseadmele rakenduvast täismassist. Pidurdusjõude reguleeritakse pidevalt „tühimassiga poolhaagisega veduki” ja „ainult veduki” koormustingimuste vahel; kontrollitakse „ainult veduki” pidurdusjõude. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Tühimassiga poolhaagisega vedukid. Tühimassiga autorong on töökorras veduk, kus on juht ning millega on ühendatud tühimassiga poolhaagis. Poolhaagise vedukile ülekantavat dünaamilist koormust esindab sadulseadmele avaldatav staatiline mass Ps, mis moodustab 15 % sadulseadmele rakenduvast täismassist. Pidurdusjõude reguleeritakse pidevalt „tühimassiga poolhaagisega veduki” ja „ainult veduki” koormustingimuste vahel; kontrollitakse „ainult veduki” pidurdusjõude.

| 3.1.6.2. | Täismassiga poolhaagisega vedukid. Täismassiga autorong on töökorras veduk, kus on juht ning millega on ühendatud täismassiga poolhaagis. Poolhaagise dünaamilist koormust vedukile väljendatakse sadulseadmele avaldatava staatilise massina Ps, mille valem on:
  Ps = Pso (1 + 0,45 z)
  kus:







  Pso | = | veduki suurima tehniliselt lubatud täismassi ja tühimassi vahet. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Täismassiga poolhaagisega vedukid. Täismassiga autorong on töökorras veduk, kus on juht ning millega on ühendatud täismassiga poolhaagis. Poolhaagise dünaamilist koormust vedukile väljendatakse sadulseadmele avaldatava staatilise massina Ps, mille valem on:

Ps = Pso (1 + 0,45 z)

kus:

Pso

=

veduki suurima tehniliselt lubatud täismassi ja tühimassi vahet.

h väärtus määratakse järgmiselt:

Formula

kus:

| ho | = | veduki raskuskeskme kõrgus, |
| --- | --- | --- |
| hs | = | haakeseadise kõrgus, millele poolhaagis toetub, |
| Po | = | poolhaagiseta veduki tühimass |

ho

=

veduki raskuskeskme kõrgus,

hs

=

haakeseadise kõrgus, millele poolhaagis toetub,

Po

=

poolhaagiseta veduki tühimass

ning:

Formula

| 3.1.6.3. | Õhkpidurisüsteemiga sõiduki puhul peab pidurdusjõu väärtuse TM/PM ja rõhu pm suhe kõikide rõhkude puhul vahemikus 20–750 kPa olema joonisel 3 osutatud piirkondades. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

Õhkpidurisüsteemiga sõiduki puhul peab pidurdusjõu väärtuse TM/PM ja rõhu pm suhe kõikide rõhkude puhul vahemikus 20–750 kPa olema joonisel 3 osutatud piirkondades.

3.2.   Sõidukid, millel on rohkem kui kaks telge

Käesoleva lisa punkti 3.1 nõudeid kohaldatakse sõidukite suhtes, millel on rohkem kui kaks telge. Punkti 3.1.2 nõuded seoses rataste lukustumisjärjestusega loetakse täidetuks, kui pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30 on vähemalt ühe esitelje rataste haardumine suurem kui vähemalt ühe tagatelje rataste haardumine.

4.   NÕUDED SEOSES POOLHAAGISTEGA

| 4.1. | Õhkpidurisüsteemidega varustatud poolhaagised






  4.1.1. | Pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja surve pm lubatud suhe nii tühimassi kui ka täismassi puhul peab kõikidel rõhkudel vahemikus 20–750 kPa jääma joonistest 4A ja 4B saadud kahte vahemikku. Kõnealune nõue peab olema täidetud poolhaagise telgede kõigi lubatud koormuste puhul. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Õhkpidurisüsteemidega varustatud poolhaagised

4.1.1.

Pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja surve pm lubatud suhe nii tühimassi kui ka täismassi puhul peab kõikidel rõhkudel vahemikus 20–750 kPa jääma joonistest 4A ja 4B saadud kahte vahemikku. Kõnealune nõue peab olema täidetud poolhaagise telgede kõigi lubatud koormuste puhul.

| 4.1.2. | Kui poolhaagiste puhul, mille koefitsient Kc on väiksem kui 0,8, ei ole võimalik täita käesoleva lisa punkti 4.1.1 nõudeid 4. lisa punkti 3.1.2.1 nõuete tõttu, siis peab poolhaagis vastama 4. lisa punktis 3.1.2.1 kindlaksmääratud minimaalse pidurdustõhususe nõuetele ning olema varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga, mis vastab 13. lisa nõuetele, välja arvatud kõnealuse lisa punktis 1 ettenähtud vastavusnõue. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kui poolhaagiste puhul, mille koefitsient Kc on väiksem kui 0,8, ei ole võimalik täita käesoleva lisa punkti 4.1.1 nõudeid 4. lisa punkti 3.1.2.1 nõuete tõttu, siis peab poolhaagis vastama 4. lisa punktis 3.1.2.1 kindlaksmääratud minimaalse pidurdustõhususe nõuetele ning olema varustatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga, mis vastab 13. lisa nõuetele, välja arvatud kõnealuse lisa punktis 1 ettenähtud vastavusnõue.

5.   NÕUDED SEOSES TÄIS- JA KESKTELGHAAGISTEGA

| 5.1. | Õhkpidurisüsteemidega varustatud täishaagised:






  5.1.1. | Kahe teljega täishaagiste suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  5.1.1.1. | k väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 0,2–0,8 (7):
  z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2) |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

Õhkpidurisüsteemidega varustatud täishaagised:

5.1.1.

Kahe teljega täishaagiste suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

5.1.1.1.

k väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 0,2–0,8 (7):

z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2)

| 5.1.1.2. | Sõiduki kõigi koormustingimuste juures peab esitelje haardumiskõver kõikide pidurdusjõu väärtuste korral vahemikus 0,15–0,30 paiknema ülalpool tagatelje haardumiskõverat. See tingimus loetakse täidetuks ka pidurdusjõu väärtustel 0,15–0,30, kui iga telje haardumiskõverad asetsevad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandite k = z + 0,08 ja k = z – 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud joonisel 1B, ning tagatelje haardumiskõver pidurdustel z ≥ 0,3 vastab suhtele
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38) |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Sõiduki kõigi koormustingimuste juures peab esitelje haardumiskõver kõikide pidurdusjõu väärtuste korral vahemikus 0,15–0,30 paiknema ülalpool tagatelje haardumiskõverat. See tingimus loetakse täidetuks ka pidurdusjõu väärtustel 0,15–0,30, kui iga telje haardumiskõverad asetsevad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandite k = z + 0,08 ja k = z – 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud joonisel 1B, ning tagatelje haardumiskõver pidurdustel z ≥ 0,3 vastab suhtele

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38)

| 5.1.1.3. | Punktide 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 täitmise kontrollimiseks kasutatakse punktis 3.1.4 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Punktide 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 täitmise kontrollimiseks kasutatakse punktis 3.1.4 sätestatud menetlust.

| 5.1.2. | Rohkem kui kahe teljega täishaagiste suhtes kohaldatakse käesoleva lisa punkti 5.1.1 nõudeid. Punkti 5.1.1 nõuded seoses rataste lukustumisjärjestusega loetakse täidetuks, kui pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30 on vähemalt ühe esitelje rataste haardumine suurem kui vähemalt ühe tagatelje rataste haardumine. |
| --- | --- |

5.1.2.

Rohkem kui kahe teljega täishaagiste suhtes kohaldatakse käesoleva lisa punkti 5.1.1 nõudeid. Punkti 5.1.1 nõuded seoses rataste lukustumisjärjestusega loetakse täidetuks, kui pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30 on vähemalt ühe esitelje rataste haardumine suurem kui vähemalt ühe tagatelje rataste haardumine.

| 5.1.3. | Pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja surve pm lubatud suhe nii tühimassi kui ka täismassi puhul peab kõikidel rõhkudel vahemikus 20–750 kPa jääma joonisel 2 näidatud piirkondadesse. |
| --- | --- |

5.1.3.

Pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja surve pm lubatud suhe nii tühimassi kui ka täismassi puhul peab kõikidel rõhkudel vahemikus 20–750 kPa jääma joonisel 2 näidatud piirkondadesse.

| 5.2. | Õhkpidurisüsteemidega varustatud kesktelghaagised






  5.2.1. | Pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja surve pm lubatud suhe peab jääma joonisest 2 tuletatud kahte piirkonda, mille saamiseks vertikaalskaala korrutatakse 0,95-ga. See nõue peab nii täis- kui ka tühimassiga olema täidetud kõigi rõhkude puhul vahemikus 20–750 kPa. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Õhkpidurisüsteemidega varustatud kesktelghaagised

5.2.1.

Pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja surve pm lubatud suhe peab jääma joonisest 2 tuletatud kahte piirkonda, mille saamiseks vertikaalskaala korrutatakse 0,95-ga. See nõue peab nii täis- kui ka tühimassiga olema täidetud kõigi rõhkude puhul vahemikus 20–750 kPa.

| 5.2.2. | Kui käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 3.1.2.1 nõudeid ei ole võimalik täita haardumise puudumise tõttu, siis tuleb kesktelghaagisele paigaldada käesoleva eeskirja 13. lisa nõuetele vastav mitteblokeeruv pidurisüsteem. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kui käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 3.1.2.1 nõudeid ei ole võimalik täita haardumise puudumise tõttu, siis tuleb kesktelghaagisele paigaldada käesoleva eeskirja 13. lisa nõuetele vastav mitteblokeeruv pidurisüsteem.

6.   NÕUDED, MIS TULEB TÄITA RIKKE PUHUL PIDURDUSJÕUDUDE JAOTUSSÜSTEEMIS

Kui käesoleva lisa nõuete täitmiseks kasutatakse eriseadet (näiteks sõiduki vedrustuse mehaanilist kontrolli), siis peab kõnealuse seadme juhtseadise rikke korral olema võimalik sõiduk peatada mootorsõidukite rikkepidurduse puhul kindlaksmääratud tingimustel; sõidukite puhul, millega on lubatud vedada õhkpiduritega haagiseid, peab olema võimalik saavutada juhtahela ühenduspea juures käesoleva lisa punktis 3.1.3 kindlaksmääratud vahemikule vastav rõhk. Haagiste puhul peab seadme juhtseadise rikke korral olema võimalik saada sõidupiduri pidurdustõhusus, mis moodustab vähemalt 30 % kõnealusele sõidukile ettenähtud pidurdustõhususest.

7.   MÄRGISTUS

| 7.1. | Sõidukid, mis vedrustuse abil mehaaniliselt reguleeritava seadme tõttu vastavad käesoleva lisa nõuetele, peavad olema varustatud märgistega, millel on esitatud seadme kasulik käigupikkus sõiduki tühi- ja täismassile vastavate asendite vahel, ning kogu lisateave, mis võimaldab kontrollida seadme seadistust. |
| --- | --- |

7.1.

Sõidukid, mis vedrustuse abil mehaaniliselt reguleeritava seadme tõttu vastavad käesoleva lisa nõuetele, peavad olema varustatud märgistega, millel on esitatud seadme kasulik käigupikkus sõiduki tühi- ja täismassile vastavate asendite vahel, ning kogu lisateave, mis võimaldab kontrollida seadme seadistust.

| 7.1.1. | Kui piduri koormusanduri reguleerimine vedrustuse abil toimub mõnel muul viisil, siis peab sõiduki märgis sisaldama teavet, mis võimaldab kontrollida seadme seadistust. |
| --- | --- |

7.1.1.

Kui piduri koormusanduri reguleerimine vedrustuse abil toimub mõnel muul viisil, siis peab sõiduki märgis sisaldama teavet, mis võimaldab kontrollida seadme seadistust.

| 7.2. | Kui vastavus käesoleva lisa nõuetele saavutatakse õhusurvet reguleeriva seadme abil, siis tuleb sõiduki märgisele kanda teljekoormused maapinnal, seadme väljalaskerõhu nimiväärtus ja sisselaskerõhk, mis on vähemalt 80 % maksimaalsest tootja poolt ettenähtud sisselaskerõhust järgmiste koormuste puhul:






  7.2.1. | seadet reguleeriva(te) telje (telgede) suurim tehniliselt lubatud teljekoormus; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Kui vastavus käesoleva lisa nõuetele saavutatakse õhusurvet reguleeriva seadme abil, siis tuleb sõiduki märgisele kanda teljekoormused maapinnal, seadme väljalaskerõhu nimiväärtus ja sisselaskerõhk, mis on vähemalt 80 % maksimaalsest tootja poolt ettenähtud sisselaskerõhust järgmiste koormuste puhul:

7.2.1.

seadet reguleeriva(te) telje (telgede) suurim tehniliselt lubatud teljekoormus;

| 7.2.2. | teljekoormus(ed), mis vastab (vastavad) töökorras sõiduki massile, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 2. lisa punktis 13; |
| --- | --- |

7.2.2.

teljekoormus(ed), mis vastab (vastavad) töökorras sõiduki massile, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 2. lisa punktis 13;

| 7.2.3. | teljekoormus(ed), mis vastab (vastavad) ligilähedaselt ettenähtud kerega töökorras sõidukile, kusjuures käesoleva lisa punktis 7.2.2 mainitud teljekoormus(ed) vastab(vastavad) sõidukile, millel on kabiiniga rung; |
| --- | --- |

7.2.3.

teljekoormus(ed), mis vastab (vastavad) ligilähedaselt ettenähtud kerega töökorras sõidukile, kusjuures käesoleva lisa punktis 7.2.2 mainitud teljekoormus(ed) vastab(vastavad) sõidukile, millel on kabiiniga rung;

| 7.2.4. | tootja poolt ettenähtud teljekoormus(ed), mis võimaldavad kontrollida seadme seadistust kasutamise ajal, kui koormus(ed) erineb (erinevad) käesoleva lisa punktides 7.2.1–7.2.3 nimetatud koormustest. |
| --- | --- |

7.2.4.

tootja poolt ettenähtud teljekoormus(ed), mis võimaldavad kontrollida seadme seadistust kasutamise ajal, kui koormus(ed) erineb (erinevad) käesoleva lisa punktides 7.2.1–7.2.3 nimetatud koormustest.

| 7.3. | Käesoleva eeskirja 2. lisa punkt 14.7 sisaldab teavet, mis võimaldab kontrollida vastavust käesoleva lisa punktide 7.1 ja 7.2 nõuetele. |
| --- | --- |

7.3.

Käesoleva eeskirja 2. lisa punkt 14.7 sisaldab teavet, mis võimaldab kontrollida vastavust käesoleva lisa punktide 7.1 ja 7.2 nõuetele.

| 7.4. | Käesoleva lisa punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud märgised peavad olema kustumatud ja kinnitatud nähtavale kohale. Õhkpidurisüsteemiga varustatud sõiduki mehaaniliselt reguleeritava seadme märgise näidis on esitatud käesoleva lisa joonisel 5. |
| --- | --- |

7.4.

Käesoleva lisa punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud märgised peavad olema kustumatud ja kinnitatud nähtavale kohale. Õhkpidurisüsteemiga varustatud sõiduki mehaaniliselt reguleeritava seadme märgise näidis on esitatud käesoleva lisa joonisel 5.

| 7.5. | Elektrooniliselt reguleeritavatel pidurdusjõu jagamise süsteemidel, mille puhul ei ole võimalik täita punktide 7.1, 7.2, 7.3 ja 7.4 nõudeid, peab olema pidurdusjõu jagunemist mõjutavaid funktsioone automaatselt kontrolliv menetlus. Peale selle peab punktis 1.3.1 osutatud kontrolli olema võimalik teha seisva sõiduki puhul, tekitades nõudluse nimirõhu, mis toimib pidurduse alustamisena nii täis- kui ka tühimassiga sõidukil. |
| --- | --- |

7.5.

Elektrooniliselt reguleeritavatel pidurdusjõu jagamise süsteemidel, mille puhul ei ole võimalik täita punktide 7.1, 7.2, 7.3 ja 7.4 nõudeid, peab olema pidurdusjõu jagunemist mõjutavaid funktsioone automaatselt kontrolliv menetlus. Peale selle peab punktis 1.3.1 osutatud kontrolli olema võimalik teha seisva sõiduki puhul, tekitades nõudluse nimirõhu, mis toimib pidurduse alustamisena nii täis- kui ka tühimassiga sõidukil.

8.   SÕIDUKI KATSETAMINE

Tüübikinnituse andmisel kontrollib tehniline teenistus vastavust käesoleva lisa nõuetele ning teeb vajaduse korral täiendavad katsed. Täiendavate katsete protokoll lisatakse tüübikinnitustunnistusele.

Joonis 1A

Teatavad N1-kategooria mootorsõidukid

(Vt käesoleva lisa punkt 3.1.2.1)

Image

Joonis 1B

Muud kui N1-kategooria sõidukid ja täishaagised

(Vt käesoleva lisa punktid 3.1.2.3 ja 5.1.1.2)

Image

Märkus: alumine piir k = z – 0,08 ei kehti tagatelje haardumisvõime suhtes.

Joonis 1C

N1-kategooria sõidukid

(teatavate eranditega alates 1. oktoobrist 1990)

(Vt käesoleva lisa punkt 3.1.2.2)

Image

Märkus: alumine piir k = z – 0,08 ei kehti tagatelje haardumisvõime suhtes.

Joonis 2

Vedukid ja haagised

(välja arvatud poolhaagiste vedukid ja poolhaagised)

(Vt käesoleva lisa punkt 3.1.5.1)

Image

Märkus: joonisel kujutatud suhteid rakendatakse järk-järgult täis- ja tühimassi vahelistes koormusastmetes ning need saadakse automaatselt.

Joonis 3

Poolhaagiste vedukid

(Vt käesoleva lisa punkt 3.1.6.3)

Image

Märkus: joonisel kujutatud suhteid rakendatakse järk-järgult täis- ja tühimassi vahelistes koormusastmetes ning need saadakse automaatselt.

Joonis 4A

Poolhaagised

(Vt käesoleva lisa punkt 4)

Image

Märkus: pidurdusjõu väärtuse TR/PR ja juhtahela rõhu vaheline suhe täis- ja tühimassi korral määratakse järgmiselt:

koefitsiendid Kc (täismass) ja Kv (tühimass) saadakse joonise 4B põhjal. Täis- ja tühimassile vastavate piirkondade saamiseks korrutatakse joonise 4A viirutatud ala ülem- ja alampiiri ordinaatide väärtused vastavalt teguritega Kc ja Kv.

Joonis 4B

(Vt käesoleva lisa punkt 4 ja joonis 4A)

Image

SELGITAV MÄRKUS JOONISE 4B KASUTAMISE KOHTA

| 1. | Joonis 4B on saadud järgmise valemi abil: |
| --- | --- |

1.

Joonis 4B on saadud järgmise valemi abil:

Formula

| 2. | Kasutusmeetodi kirjeldus koos näitega. |
| --- | --- |

2.

Kasutusmeetodi kirjeldus koos näitega.

| 2.1. | Katkendlikud jooned joonisel 4B väljendavad koefitsientide Kc ja Kv määramist järgmisel sõidukil, kui: | Täismassiga | Tühimassiga |
| --- | --- | --- | --- |
| P | 24 tonni (240 kN) | 4,2 tonni (42 kN) |
| PR | 150 kN | 30 kN |
| PRmax | 150 kN | 150 kN |
| hR | 1,8 m | 1,4 m |
| ER | 6,0 m | 6,0 m |

2.1.

Katkendlikud jooned joonisel 4B väljendavad koefitsientide Kc ja Kv määramist järgmisel sõidukil, kui:

Täismassiga

Tühimassiga

P

24 tonni (240 kN)

4,2 tonni (42 kN)

PR

150 kN

30 kN

PRmax

150 kN

150 kN

hR

1,8 m

1,4 m

ER

6,0 m

6,0 m

Järgmistes punktides on sulgudes olevad arvud esitatud ainult joonise 4B kasutamismeetodi illustreerimiseks.

| 2.2. | Suhete arvutamine






  a) | täismass (= 1,6) |
| --- | --- | --- |

2.2.

Suhete arvutamine

a)

Formula

| b) | tühimass (= 1,4) |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | tühimass (= 0,2) |
| --- | --- |

c)

Formula

| 2.3. | Parandusteguri KC kindlaksmääramine täismassi puhul:






  a) | alustada hR asjakohasest väärtusest (hR = 1,8 m); |
| --- | --- | --- |

2.3.

Parandusteguri KC kindlaksmääramine täismassi puhul:

a)

alustada hR asjakohasest väärtusest (hR = 1,8 m);

| b) | liikuda horisontaalselt asjakohase g · P/PR jooneni (g · P/PR = 1,6); |
| --- | --- |

b)

liikuda horisontaalselt asjakohase g · P/PR jooneni (g · P/PR = 1,6);

| c) | liikuda vertikaalselt asjakohase ER jooneni (ER = 6,0 m); |
| --- | --- |

c)

liikuda vertikaalselt asjakohase ER jooneni (ER = 6,0 m);

| d) | liikuda horisontaalselt KC skaalani; KC on nõutav täismassi parandustegur (KC = 1,04). |
| --- | --- |

d)

liikuda horisontaalselt KC skaalani; KC on nõutav täismassi parandustegur (KC = 1,04).

| 2.4. | Parandusteguri KC kindlaksmääramine tühimassi puhul






  2.4.1. | Teguri K2 kindlaksmääramine:






  a) | alustada hR asjakohasest väärtusest (hR = 1,4 m); |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

Parandusteguri KC kindlaksmääramine tühimassi puhul

2.4.1.

Teguri K2 kindlaksmääramine:

a)

alustada hR asjakohasest väärtusest (hR = 1,4 m);

| b) | liikuda horisontaalselt asjakohase PR/PRmax jooneni vertikaalteljele lähimas kõverate rühmas (PR/PRmax = 0,2); |
| --- | --- |

b)

liikuda horisontaalselt asjakohase PR/PRmax jooneni vertikaalteljele lähimas kõverate rühmas (PR/PRmax = 0,2);

| c) | liikuda vertikaalselt horisontaalteljeni ning võtta K2 väärtus (K2 = 0,13 m). |
| --- | --- |

c)

liikuda vertikaalselt horisontaalteljeni ning võtta K2 väärtus (K2 = 0,13 m).

| 2.4.2. | Teguri K1 kindlaksmääramine:






  a) | alustada hR asjakohasest väärtusest (hR = 1,4 m); |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Teguri K1 kindlaksmääramine:

a)

alustada hR asjakohasest väärtusest (hR = 1,4 m);

| b) | liikuda horisontaalselt asjakohase g · P/PR jooneni (g · P/PR = 1,4); |
| --- | --- |

b)

liikuda horisontaalselt asjakohase g · P/PR jooneni (g · P/PR = 1,4);

| c) | liikuda vertikaalselt asjakohase ER jooneni (ER = 6,0 m); |
| --- | --- |

c)

liikuda vertikaalselt asjakohase ER jooneni (ER = 6,0 m);

| b) | liikuda horisontaalselt asjakohase PR/PRmax jooneni vertikaalteljest kaugeimas kõverate rühmas (PR/PRmax = 0,2); |
| --- | --- |

b)

liikuda horisontaalselt asjakohase PR/PRmax jooneni vertikaalteljest kaugeimas kõverate rühmas (PR/PRmax = 0,2);

| e) | liikuda vertikaalselt horisontaalteljeni ning võtta K1 väärtus (K1 = 1,79). |
| --- | --- |

e)

liikuda vertikaalselt horisontaalteljeni ning võtta K1 väärtus (K1 = 1,79).

| 2.4.3. | Teguri KV kindlaksmääramine
  Tühimassi parandustegur KV saadakse järgmise valemi abil:
  KV = K1 – K2 · (KV = 1,66) |
| --- | --- |

2.4.3.

Teguri KV kindlaksmääramine

Tühimassi parandustegur KV saadakse järgmise valemi abil:

KV = K1 – K2 · (KV = 1,66)

Joonis 5

Piduri koormusandur

(Vt käesoleva lisa punkt 7.4)

| Kontrollandmed | Sõiduki koorem | Telje nr 2 koormus maapinnal
  [daN] | Sisselaskerõhk
  [kPa] | Väljalaskerõhu nimiväärtus
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Täismassiga | 10 000 | 600 | 600 |
| Tühimassiga | 1 500 | 600 | 240 |

Kontrollandmed

Sõiduki koorem

Telje nr 2 koormus maapinnal

[daN]

Sisselaskerõhk

[kPa]

Väljalaskerõhu nimiväärtus

[kPa]

Image

Täismassiga

10 000

600

600

Tühimassiga

1 500

600

240

---

(1)  Haagiste suhtes, mille pidurdusjõu jagunemist telgede vahel reguleeritakse elektrooniliselt, kohaldatakse käesoleva lisa nõudeid üksnes siis, kui haagis on elektriliselt ühendatud vedukiga standardi ISO 7638:1997 kohase pistiku abil.

(2)  Mitme telje korral, kui telgede vahe on suurem kui 2,0 m, loetakse iga telge sõltumatuks teljerühmaks.

(3)  Sõiduki „haardumiskõverad” on kõverad, mis näitavad konkreetsete koormustingimuste juures iga telje i haardumise kasutegurit sõiduki pidurdusjõu väärtuse suhtes.

(4)  Poolhaagiste puhul on z poolhaagise telje (telgede) staatilise massiga jagatud pidurdusjõud.

(5)  Nagu on osutatud käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.4.4.3.

(6)  Punktide 3.1.1 ja 5.1.1 nõuded ei mõjuta 4. lisa pidurdustõhusust käsitlevaid nõudeid. Kui punkti 3.1.1 või 5.1.1 sätetele vastavuse kontrollimisel saadakse siiski 4. lisas ettenähtud pidurdustõhususest kõrgemad väärtused, siis rakendatakse haardumiskõveratega seotud sätteid käesoleva lisa jooniste 1A, 1B ja 1C aladel, mille määratlevad sirgjooned k = 0,8 ja z = 0,8.

(7)  Punktide 3.1.1 ja 5.1.1 nõuded ei mõjuta 4. lisa pidurdustõhusust käsitlevaid nõudeid. Kui punkti 3.1.1 või 5.1.1 sätetele vastavuse kontrollimisel saadakse siiski 4. lisas ettenähtud pidurdustõhususest kõrgemad väärtused, siis rakendatakse haardumiskõveratega seotud sätteid käesoleva lisa jooniste 1A, 1B ja 1C aladel, mille määratlevad sirgjooned k = 0,8 ja z = 0,8.

---

11. LISA

Juhud, mil ei nõuta I ja/või II (või II A) või III tüübi katset

| 1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk ei vaja I ja/või II (või IIA) või III tüübi katset järgmistel juhtudel.






  1.1. | Tegemist on mootorsõiduki või haagisega, mis on rehvide poolest, energia neeldumise poolest igasse telge ning rehvide ja pidurite paigaldusviisi poolest pidurdamise seisukohast identne mootorsõiduki või haagisega, mis:






  1.1.1. | on läbinud I ja/või II (või IIA) või III tüübi katse; ja |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk ei vaja I ja/või II (või IIA) või III tüübi katset järgmistel juhtudel.

1.1.

Tegemist on mootorsõiduki või haagisega, mis on rehvide poolest, energia neeldumise poolest igasse telge ning rehvide ja pidurite paigaldusviisi poolest pidurdamise seisukohast identne mootorsõiduki või haagisega, mis:

1.1.1.

on läbinud I ja/või II (või IIA) või III tüübi katse; ja

| 1.1.2. | on saanud tüübikinnituse kulunud pidurdusenergia suhtes, mida arvestatakse teljele mõjuva vähemalt sama suure kui asjaomase sõiduki massi kohta. |
| --- | --- |

1.1.2.

on saanud tüübikinnituse kulunud pidurdusenergia suhtes, mida arvestatakse teljele mõjuva vähemalt sama suure kui asjaomase sõiduki massi kohta.

| 1.2. | Tegemist on mootorsõiduki või haagisega, mille telg või teljed on rehvide poolest, energia neeldumise poolest igasse telge ning rehvide ja pidurite paigaldusviisi poolest pidurdamise seisukohast identne või identsed telje või telgedega, millest igaüks on läbinud I ja/või II (või IIA) või III tüübi katse seoses massiga ühe telje kohta, mis ei ole väiksem kui asjaomasel sõidukil, tingimusel et igasse telge neelduv pidurdusenergia ei ole suurem energiast, mis neeldub kõnealusesse telge kontrollkatse või -katsete ajal, mis tehakse eraldi kõnealusel teljel. |
| --- | --- |

1.2.

Tegemist on mootorsõiduki või haagisega, mille telg või teljed on rehvide poolest, energia neeldumise poolest igasse telge ning rehvide ja pidurite paigaldusviisi poolest pidurdamise seisukohast identne või identsed telje või telgedega, millest igaüks on läbinud I ja/või II (või IIA) või III tüübi katse seoses massiga ühe telje kohta, mis ei ole väiksem kui asjaomasel sõidukil, tingimusel et igasse telge neelduv pidurdusenergia ei ole suurem energiast, mis neeldub kõnealusesse telge kontrollkatse või -katsete ajal, mis tehakse eraldi kõnealusel teljel.

| 1.3. | Asjaomane sõiduk on varustatud aeglustiga (v.a mootorpidur), mis on identne järgmistel tingimustel juba katsetatud aeglustiga:






  1.3.1. | vähemalt 6 % kaldel (II tüübi katse) või vähemalt 7 % kaldel (IIA tüübi katse) tehtud katses peab aeglusti omal jõul olema stabiliseerinud sõiduki, mille täismass katse ajal on vähemalt sama suur kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki täismass; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Asjaomane sõiduk on varustatud aeglustiga (v.a mootorpidur), mis on identne järgmistel tingimustel juba katsetatud aeglustiga:

1.3.1.

vähemalt 6 % kaldel (II tüübi katse) või vähemalt 7 % kaldel (IIA tüübi katse) tehtud katses peab aeglusti omal jõul olema stabiliseerinud sõiduki, mille täismass katse ajal on vähemalt sama suur kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki täismass;

| 1.3.2. | eespool osutatud katses tehti kindlaks, et kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk saavutab teel liikumiskiiruse 30 km/h, on aeglusti pöörlevate osade pöörlemissagedus selline, et aeglustusmoment on vähemalt sama suur kui punktis 1.3.1 osutatud katses. |
| --- | --- |

1.3.2.

eespool osutatud katses tehti kindlaks, et kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk saavutab teel liikumiskiiruse 30 km/h, on aeglusti pöörlevate osade pöörlemissagedus selline, et aeglustusmoment on vähemalt sama suur kui punktis 1.3.1 osutatud katses.

| 1.4. | Tegemist on õhkajamiga, S-pööraga või ketaspiduritega haagisega, (1) mis vastab käesoleva lisa 2. liite näitajate kontrollimisega seotud nõuetele võrreldes käesoleva lisa 3. liites esitatud võrdlusteljekatse protokollis esitatud näitajatega. |
| --- | --- |

1.4.

Tegemist on õhkajamiga, S-pööraga või ketaspiduritega haagisega, (1) mis vastab käesoleva lisa 2. liite näitajate kontrollimisega seotud nõuetele võrreldes käesoleva lisa 3. liites esitatud võrdlusteljekatse protokollis esitatud näitajatega.

| 2. | Punktides 1.1, 1.2 ja 1.3 kasutatud väljend „identne” tähendab nendes punktides osutatud sõiduki osade geomeetriliste ja mehaaniliste näitajate ning osade valmistamiseks kasutatud materjalide identsust. |
| --- | --- |

2.

Punktides 1.1, 1.2 ja 1.3 kasutatud väljend „identne” tähendab nendes punktides osutatud sõiduki osade geomeetriliste ja mehaaniliste näitajate ning osade valmistamiseks kasutatud materjalide identsust.

| 3. | Kui kohaldatakse eespool sätestatud nõudeid, esitatakse tüübikinnitust käsitlevas teatises (käesoleva eeskirja 2. lisa) järgmised andmed:






  3.1. | Punktis 1.1 osutatud juhul esitatakse I ja/või II (või IIA) või III tüübi võrdluskatseks esitatud sõiduki tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- | --- |

3.

Kui kohaldatakse eespool sätestatud nõudeid, esitatakse tüübikinnitust käsitlevas teatises (käesoleva eeskirja 2. lisa) järgmised andmed:

3.1.

Punktis 1.1 osutatud juhul esitatakse I ja/või II (või IIA) või III tüübi võrdluskatseks esitatud sõiduki tüübikinnitusnumber.

| 3.2. | Punktis 1.2 osutatud juhul täidetakse käesoleva lisa 1. liite tabel I. |
| --- | --- |

3.2.

Punktis 1.2 osutatud juhul täidetakse käesoleva lisa 1. liite tabel I.

| 3.3. | Punktis 1.3 osutatud juhul täidetakse käesoleva lisa 1. liite tabel II. |
| --- | --- |

3.3.

Punktis 1.3 osutatud juhul täidetakse käesoleva lisa 1. liite tabel II.

| 3.4. | Kui kohaldatakse punkti 1.4, täidetakse käesoleva lisa 1. liite tabel III. |
| --- | --- |

3.4.

Kui kohaldatakse punkti 1.4, täidetakse käesoleva lisa 1. liite tabel III.

| 4. | Kui tüübikinnituse taotleja, kes on pärit riigist, mis on käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osaline, osutab tüübikinnitusele, mis on antud muus riigis, mis on samuti käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osaline, esitab ta kõnealuse tüübikinnitusega seotud dokumendid. |
| --- | --- |

4.

Kui tüübikinnituse taotleja, kes on pärit riigist, mis on käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osaline, osutab tüübikinnitusele, mis on antud muus riigis, mis on samuti käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osaline, esitab ta kõnealuse tüübikinnitusega seotud dokumendid.

---

(1)  Muu disainilahendusega piduritele võib anda tüübikinnituse võrdväärsete andmete esitamise korral.

1. LIIDE

I   Tabel

| | Sõiduki teljed | Võrdlusteljed |
| --- | --- | --- |
| Mass telje kohta (1) | Ratastele vajalik pidurdus-jõud | Kiirus | Mass telje kohta (1) | Ratastele mõjuv pidurdusjõud | Kiirus |
| kg | N | km/h | kg | N | km/h |
| Telg 1 | | | | | | |
| Telg 2 | | | | | | |
| Telg 3 | | | | | | |
| Telg 4 | | | | | | |

Sõiduki teljed

Võrdlusteljed

Mass telje kohta (1)

Ratastele vajalik pidurdus-jõud

Kiirus

Mass telje kohta (1)

Ratastele mõjuv pidurdusjõud

Kiirus

kg

N

km/h

kg

N

km/h

Telg 1

Telg 2

Telg 3

Telg 4

II   Tabel

Kinnitamiseks esitatud sõiduki täismass ... kg

Ratastele vajalik pidurdusjõud ... N

Aeglusti peateljele vajalik aeglustusmoment ... Nm

Aeglusti peateljele rakenduv aeglustusmoment

(vastavalt joonisele) ... Nm

III   Tabel

| | VÕRDLUSTELG ...
  (koopia lisatud) |
| --- | --- |

VÕRDLUSTELG ...

(koopia lisatud)

| | PROTOKOLL NR. ... |
| --- | --- |

PROTOKOLL NR. ...

| | Kuupäev ... |
| --- | --- |

Kuupäev ...

| | I tüüp | III tüüp |
| --- | --- | --- |
| Ühele teljele mõjuv pidurdusjõud (N)
  (vt 2. liite punkt 4.2.1) |
| Telg 1 | T1 = ... % Pe
   (2) | T1 = ... % Pe |
| Telg 2 | T2 = ... % Pe | T2 = ... % Pe |
| Telg 3 | T3 = ... % Pe | T3 = ... % Pe |
| Eeldatav pidurimehhanismi käik (mm)
  (vaata 2. liite punkt 4.3.1.1) |
| Telg 1 | S1 = ... | s1 = ... |
| Telg 2 | S2 = ... | s2 = ... |
| Telg 3 | S3 = ... | s3 = ... |
| Keskmine survejõud (N)
  (vaata 2. liite punkt 4.3.1.2) |
| Telg 1 | ThA1 = ... | ThA1 = ... |
| Telg 2 | ThA2 = ... | ThA2 = ... |
| Telg 3 | ThA3 = ... | ThA3 = ... |
| Pidurdustõhusus (N)
  (vaata 2. liite punkt 4.3.1.4) |
| Telg 1 | T1 = ... | T1 = ... |
| Telg 2 | T2 = ... | T2 = ... |
| Telg 3 | T3 = ... | T3 = ... |
| | 0 tüübi katseks esitatud haagise katsetulemus
  (E) | I tüüpkuumenenud
  (eeldatav) | III tüüpkuumenenud
  (eeldatav) |
| Sõiduki pidurdustõhusus
  (vt 2. liite punkt 4.3.2) | | | |
| Nõuded pidurdamisel kuumenenud piduritega
  (vt 4. lisa punktid 1.5.3, 1.6.3 ja 1.7.2) | | ≥ 0,36
  ja
  ≥ 0,60 E | ≥ 0,40
  ja
  ≥ 0,60 E |

I tüüp

III tüüp

Ühele teljele mõjuv pidurdusjõud (N)

(vt 2. liite punkt 4.2.1)

Telg 1

T1 = ... % Pe
   (2)

T1 = ... % Pe

Telg 2

T2 = ... % Pe

T2 = ... % Pe

Telg 3

T3 = ... % Pe

T3 = ... % Pe

Eeldatav pidurimehhanismi käik (mm)

(vaata 2. liite punkt 4.3.1.1)

Telg 1

S1 = ...

s1 = ...

Telg 2

S2 = ...

s2 = ...

Telg 3

S3 = ...

s3 = ...

Keskmine survejõud (N)

(vaata 2. liite punkt 4.3.1.2)

Telg 1

ThA1 = ...

ThA1 = ...

Telg 2

ThA2 = ...

ThA2 = ...

Telg 3

ThA3 = ...

ThA3 = ...

Pidurdustõhusus (N)

(vaata 2. liite punkt 4.3.1.4)

Telg 1

T1 = ...

T1 = ...

Telg 2

T2 = ...

T2 = ...

Telg 3

T3 = ...

T3 = ...

0 tüübi katseks esitatud haagise katsetulemus

(E)

I tüüpkuumenenud

(eeldatav)

III tüüpkuumenenud

(eeldatav)

Sõiduki pidurdustõhusus

(vt 2. liite punkt 4.3.2)

Nõuded pidurdamisel kuumenenud piduritega

(vt 4. lisa punktid 1.5.3, 1.6.3 ja 1.7.2)

≥ 0,36

ja

≥ 0,60 E

≥ 0,40

ja

≥ 0,60 E

---

(1)  Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud mass.

(2)  Pe on teepinna tavaline staatiline reaktsioon vastavalt võrdlusteljele.

2. LIIDE

Haagise pidurite i ja iii tüübi katse alternatiivmeetodid

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Käesoleva lisa punkti 1.4 kohaselt võib sõiduki tüübikinnituse ajal tegemata jätta I või III tüübi katse, tingimusel et pidurisüsteemi osad vastavad käesoleva liite nõuetele ning eeldatav pidurdustõhusus vastab kõnealusele sõidukikategooriale käesoleva eeskirjaga ettenähtud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Käesoleva lisa punkti 1.4 kohaselt võib sõiduki tüübikinnituse ajal tegemata jätta I või III tüübi katse, tingimusel et pidurisüsteemi osad vastavad käesoleva liite nõuetele ning eeldatav pidurdustõhusus vastab kõnealusele sõidukikategooriale käesoleva eeskirjaga ettenähtud nõuetele.

| 1.2. | Katsed, mis on tehtud käesolevas liites kirjeldatud viisil, loetakse vastavaks eespool esitatud nõuetele.






  1.2.1. | Vastavalt käesoleva liite punktile 3.5.1 tehtud katsete puhul, mis on tehtud alates 09-seeria muudatuste 7. täienduse (k.a) alusel ja mille tulemus on positiivne, loetakse käesoleva liite punkti 3.5.1 (nagu seda on viimati muudetud) tingimused täidetuks. Kui kasutatakse käesolevat alternatiivset meetodit, viidatakse katseprotokollis algsele katseprotokollile, mille katsetulemusi uues ajakohastatud protokollis kasutati. Uued katsed tuleb aga teha käesoleva eeskirja uusima muudetud versiooni nõuete kohaselt. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Katsed, mis on tehtud käesolevas liites kirjeldatud viisil, loetakse vastavaks eespool esitatud nõuetele.

1.2.1.

Vastavalt käesoleva liite punktile 3.5.1 tehtud katsete puhul, mis on tehtud alates 09-seeria muudatuste 7. täienduse (k.a) alusel ja mille tulemus on positiivne, loetakse käesoleva liite punkti 3.5.1 (nagu seda on viimati muudetud) tingimused täidetuks. Kui kasutatakse käesolevat alternatiivset meetodit, viidatakse katseprotokollis algsele katseprotokollile, mille katsetulemusi uues ajakohastatud protokollis kasutati. Uued katsed tuleb aga teha käesoleva eeskirja uusima muudetud versiooni nõuete kohaselt.

| 1.3. | Vastavalt käesoleva liite punktile 3.6 tehtud katsed ja 3. liite 2. jaotises või 4. liites esitatud tulemused on vastuvõetavad tõendid käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.8.1 nõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

1.3.

Vastavalt käesoleva liite punktile 3.6 tehtud katsed ja 3. liite 2. jaotises või 4. liites esitatud tulemused on vastuvõetavad tõendid käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.8.1 nõuete täitmise kohta.

| 1.4. | Pidur(id) reguleeritakse enne allpool kirjeldatud III tüübi katset järgmiselt.






  1.1.4. | Haagiste õhkpidurid reguleeritakse nii, et on võimaldatud piduri automaatse reguleerimisseadme töötamine. Selleks reguleeritakse pidurimehhanismi käik järgmiselt:






  s0 ≥ 1,1 × sre-adjust | (ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust) |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Pidur(id) reguleeritakse enne allpool kirjeldatud III tüübi katset järgmiselt.

1.1.4.

Haagiste õhkpidurid reguleeritakse nii, et on võimaldatud piduri automaatse reguleerimisseadme töötamine. Selleks reguleeritakse pidurimehhanismi käik järgmiselt:

s0 ≥ 1,1 × sre-adjust

(ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust)

kus:

| sre-adjust | on piduri automaatse reguleerimisseadme tootja spetsifikatsioonis ettenähtud ümberreguleeritud käik, s.o käik, kui piduri lõtku hakatakse ümber reguleerima pidurdusrõhul 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

on piduri automaatse reguleerimisseadme tootja spetsifikatsioonis ettenähtud ümberreguleeritud käik, s.o käik, kui piduri lõtku hakatakse ümber reguleerima pidurdusrõhul 100 kPa.

Kui kokkuleppel tehnilise teenistusega peetakse pidurimehhanismi käigu mõõtmist ebaotstarbekaks, lepitakse algseadistus kokku tehnilise teenistusega.

Eespool kirjeldatud tingimustes rakendatakse pidurit 50 korda järjest pidurdusrõhuga 200 kPa. Seejärel pidurdatakse üks kord pidurdusrõhuga ≥ 650 kPa.

| 1.4.2. | Haagiste hüdroajamiga ketaspidurite puhul ei peeta seadistusnõudeid vajalikuks. |
| --- | --- |

1.4.2.

Haagiste hüdroajamiga ketaspidurite puhul ei peeta seadistusnõudeid vajalikuks.

| 1.4.3. | Haagiste hüdroajamiga trummelpidurite puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

1.4.3.

Haagiste hüdroajamiga trummelpidurite puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil.

| 1.5. | Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud haagiste korral reguleeritakse pidurid enne allpool osutatud I tüübi katset punktis 1.4 sätestatud viisil. |
| --- | --- |

1.5.

Piduri automaatsete reguleerimisseadmetega varustatud haagiste korral reguleeritakse pidurid enne allpool osutatud I tüübi katset punktis 1.4 sätestatud viisil.

2.   TÄHISED JA MÕISTED

| P | = | teekatte põhjustatud normaaljõud teljele staatilistes tingimustes |
| --- | --- | --- |
| C | = | sisendpöördemoment |
| Cmax | = | tehniliselt lubatud suurim sisendpöördemoment |
| CO | = | lävendpidurdusmoment, s.t minimaalne sisendpöördemoment, mis on vajalik mõõdetava väljundpöördemomendi tekitamiseks |
| R | = | rehvi veereraadius (dünaamiline) |
| T | = | rehvi ja teepinna vaheline pidurdusjõud |
| M | = | pidurdusmoment = T · R |
| z | = | pidurdusjõu väärtus = T/P või M/RP |
| s | = | pidurimehhanismi käik (töökäik + vabakäik) |
| sp | = | vt 19. lisa 7. liide |
| ThA | = | vt 19. lisa 7. liide |
| l | = | hoova pikkus |
| r | = | piduritrumlite raadius |
| P | = | pidurdusrõhk |

P

=

teekatte põhjustatud normaaljõud teljele staatilistes tingimustes

C

=

sisendpöördemoment

Cmax

=

tehniliselt lubatud suurim sisendpöördemoment

CO

=

lävendpidurdusmoment, s.t minimaalne sisendpöördemoment, mis on vajalik mõõdetava väljundpöördemomendi tekitamiseks

R

=

rehvi veereraadius (dünaamiline)

T

=

rehvi ja teepinna vaheline pidurdusjõud

M

=

pidurdusmoment = T · R

z

=

pidurdusjõu väärtus = T/P või M/RP

s

=

pidurimehhanismi käik (töökäik + vabakäik)

sp

=

vt 19. lisa 7. liide

ThA

=

vt 19. lisa 7. liide

l

=

hoova pikkus

r

=

piduritrumlite raadius

P

=

pidurdusrõhk

Märkus: võrdluspidurisümbolitel on järelliide „e”.

Image

3.   KATSEMEETODID

3.1.   Katsesõidud

| 3.1.1. | Pidurdustõhususe katsed tuleks teha ainult ühe teljega. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pidurdustõhususe katsed tuleks teha ainult ühe teljega.

| 3.1.2. | Telgede kombinatsiooni katsetamise tulemusi võib kasutada käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt juhul, kui veo- ja pidurite kuumenemise katses iga telje osa energiatoites on võrdne.






  3.1.2.1. | See on tagatud juhul, kui kõigil telgedel on järgmised identsed momendid: piduri ehitus ja kinemaatika, hõõrdkate, rattapaigaldus, rehvid, pidurisilindrite käitamine ja rõhu jaotus. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Telgede kombinatsiooni katsetamise tulemusi võib kasutada käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt juhul, kui veo- ja pidurite kuumenemise katses iga telje osa energiatoites on võrdne.

3.1.2.1.

See on tagatud juhul, kui kõigil telgedel on järgmised identsed momendid: piduri ehitus ja kinemaatika, hõõrdkate, rattapaigaldus, rehvid, pidurisilindrite käitamine ja rõhu jaotus.

| 3.1.2.2. | Telgede kombinatsiooni dokumenteeritud tulemus on telgede arvu keskmine, nagu oleks kasutatud ühtainsat telge. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Telgede kombinatsiooni dokumenteeritud tulemus on telgede arvu keskmine, nagu oleks kasutatud ühtainsat telge.

| 3.1.3. | Telge (telgi) tuleks eelistatavalt mõjutada maksimaalse staatilise koormusega, kuigi see ei ole oluline juhul, kui katsetamise ajal võetakse asjakohaselt arvesse katsetatava telje (telgede) eri koormusest tulenevat veeretakistusjõu erinevust. |
| --- | --- |

3.1.3.

Telge (telgi) tuleks eelistatavalt mõjutada maksimaalse staatilise koormusega, kuigi see ei ole oluline juhul, kui katsetamise ajal võetakse asjakohaselt arvesse katsetatava telje (telgede) eri koormusest tulenevat veeretakistusjõu erinevust.

| 3.1.4. | Kui katses kasutatakse autorongi, tuleb arvesse võtta sellest tulenevat suurenenud veeretakistusjõudu. |
| --- | --- |

3.1.4.

Kui katses kasutatakse autorongi, tuleb arvesse võtta sellest tulenevat suurenenud veeretakistusjõudu.

| 3.1.5. | Katse algkiirus on ettenähtud kiirus. Lõppkiirus arvutatakse järgmise valemi põhjal:



  kus:







  v1 | = | algkiirus (km/h), |
| --- | --- | --- | --- |
| v2 | = | lõppkiirus (km/h), |
| Po | = | veduki mass (kg) katsetingimustes, |
| P1 | = | mittepidurdava(te)le teljele (telgedele) langev haagise massi osa (kg), |
| P2 | = | pidurdavale(te)le teljele (telgedele) langev haagise massi osa (kg). |

3.1.5.

Katse algkiirus on ettenähtud kiirus. Lõppkiirus arvutatakse järgmise valemi põhjal:

Formula

kus:

v1

=

algkiirus (km/h),

v2

=

lõppkiirus (km/h),

Po

=

veduki mass (kg) katsetingimustes,

P1

=

mittepidurdava(te)le teljele (telgedele) langev haagise massi osa (kg),

P2

=

pidurdavale(te)le teljele (telgedele) langev haagise massi osa (kg).

3.2.   Inertsdünamomeeterkatsed

| 3.2.1. | Katseseadmel, mis on vajalik pidurite kuumenemise ja jahtumise katsetamiseks ning mida saab käesoleva liite punktides 3.5.2 ja 3.5.3 kirjeldatud katsetamisel rakendada püsikiirusel, peab olema pöörlemisinerts, mis simuleerib seda sõidukimassi lineaarinertsi osa, mis mõjub rattale. |
| --- | --- |

3.2.1.

Katseseadmel, mis on vajalik pidurite kuumenemise ja jahtumise katsetamiseks ning mida saab käesoleva liite punktides 3.5.2 ja 3.5.3 kirjeldatud katsetamisel rakendada püsikiirusel, peab olema pöörlemisinerts, mis simuleerib seda sõidukimassi lineaarinertsi osa, mis mõjub rattale.

| 3.2.2. | Katse tehakse komplektsel rattal, millel on rehv ning mis on monteeritud piduri liikuvale osale nii, nagu sõidukile monteeritakse. Inertne mass võib olla piduritega ühendatud vahetult või rehvide ja rataste kaudu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Katse tehakse komplektsel rattal, millel on rehv ning mis on monteeritud piduri liikuvale osale nii, nagu sõidukile monteeritakse. Inertne mass võib olla piduritega ühendatud vahetult või rehvide ja rataste kaudu.

| 3.2.3. | Soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna juures, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on
  vair = 0,33 v
  kus:







  v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.

Soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna juures, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on

vair = 0,33 v

kus:

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

| 3.2.4. | Kui katses ei kompenseerita automaatselt rehvi veeretakistusjõudu, siis korrigeeritakse pidurile rakendatav pöördemoment veeretakistuskoefitsiendile 0,01 vastava pöördemomendi lahutamise teel. |
| --- | --- |

3.2.4.

Kui katses ei kompenseerita automaatselt rehvi veeretakistusjõudu, siis korrigeeritakse pidurile rakendatav pöördemoment veeretakistuskoefitsiendile 0,01 vastava pöördemomendi lahutamise teel.

3.3.   Teekatsete rullstend

| 3.3.1. | Telge tuleks eelistatavalt mõjutada maksimaalse staatilise teljekoormusega, kuigi see ei ole oluline juhul, kui katsetamise ajal võetakse asjakohaselt arvesse katsetatavale teljele eri massist tulenevat veeretakistusjõu erinevust. |
| --- | --- |

3.3.1.

Telge tuleks eelistatavalt mõjutada maksimaalse staatilise teljekoormusega, kuigi see ei ole oluline juhul, kui katsetamise ajal võetakse asjakohaselt arvesse katsetatavale teljele eri massist tulenevat veeretakistusjõu erinevust.

| 3.3.2. | Soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna juures, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on
  vair = 0,33 v
  kus:







  v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2.

Soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna juures, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on

vair = 0,33 v

kus:

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

| 3.3.3. | Pidurdamisaja kestus peab olema 1 sekund pärast kuni 0,6 sekundilist rakendusaega. |
| --- | --- |

3.3.3.

Pidurdamisaja kestus peab olema 1 sekund pärast kuni 0,6 sekundilist rakendusaega.

3.4.   Katsetingimused

| 3.4.1. | Katsetatav(ad) pidur(id) peab (peavad) olema varustatud mõõteriistadega järgmiste mõõtmiste tegemiseks:






  3.4.1.1. | pidev mõõtmine, mis võimaldab kindlaks määrata pidurdusmomendi või -jõu rehvi välispinnal; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Katsetatav(ad) pidur(id) peab (peavad) olema varustatud mõõteriistadega järgmiste mõõtmiste tegemiseks:

3.4.1.1.

pidev mõõtmine, mis võimaldab kindlaks määrata pidurdusmomendi või -jõu rehvi välispinnal;

| 3.4.1.2. | õhusurve pidev mõõtmine piduri tööseadmes; |
| --- | --- |

3.4.1.2.

õhusurve pidev mõõtmine piduri tööseadmes;

| 3.4.1.3. | sõiduki kiirus katse ajal; |
| --- | --- |

3.4.1.3.

sõiduki kiirus katse ajal;

| 3.4.1.4. | algtemperatuur piduritrumli või piduriketta välispinnal; |
| --- | --- |

3.4.1.4.

algtemperatuur piduritrumli või piduriketta välispinnal;

| 3.4.1.5. | 0 ja I või III tüübi katses kasutatud pidurimehhanismi käik. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

0 ja I või III tüübi katses kasutatud pidurimehhanismi käik.

3.5.   Katsemenetlused

3.5.1.   Täiendav külmade pidurite pidurdustõhususkatse

Pidur valmistatakse ette vastavalt käesoleva eeskirja 19. lisa punktile 4.4.2.

Kui pidurdustegurit BF ja lävendpidurdusmomenti on kontrollitud vastavalt käesoleva eeskirja 19. lisa punktile 4.4.3, kasutatakse täiendavas külmade pidurite pidurdustõhususkatses sama sissesõitmismenetlust, mida kasutatakse 19. lisa punkti 4.4.3 kohase kontrolli puhul.

Külmade pidurite pidurdustõhususkatse võib teha pärast pidurdusteguri BF kontrollimist vastavalt käesoleva eeskirja 19. lisa punktile 4.

Ka kaks pidurdustõhususe vähenemiskatset (I ja III tüübi katsed) võib teha üksteise järel.

Mõned 19. lisa punkti 4.4.2.6 kohased pidurdamised võib teha pidurdustõhususe vähenemiskatsete vahel ning kontrolli ja külmade pidurite pidurdustõhususkatse vahel. Rakenduste arvu määrab pidurite tootja.

| 3.5.1.1. | Kõnealune katse tehakse algkiirusega 40 km/h I tüübi katsel ning algkiirusega 60 km/h III tüübi katsel, et hinnata kuumenenud pidurite pidurdustõhusust I ja III tüübi katse lõpus. I ja/või III tüübi pidurdustõhususe vähenemiskatse tuleb teha kohe pärast külmade pidurite pidurdustõhususkatset. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Kõnealune katse tehakse algkiirusega 40 km/h I tüübi katsel ning algkiirusega 60 km/h III tüübi katsel, et hinnata kuumenenud pidurite pidurdustõhusust I ja III tüübi katse lõpus. I ja/või III tüübi pidurdustõhususe vähenemiskatse tuleb teha kohe pärast külmade pidurite pidurdustõhususkatset.

| 3.5.1.2. | Tehakse kolm pidurdamist, kusjuures rõhk (p) jääb samaks ning algkiirus vastab kiirusele 40 km/h (I tüübi katses) või kiirusele 60 km/h (III tüübi katses) ning trumlite või ketaste välispinnal mõõdetud temperatuur peab olema ligilähedaselt võrdne piduri algtemperatuuriga, kuid mitte üle 100 °C. Pidurdatakse sellisel pidurdusrõhul, et tekiks vähemalt 50 % pidurdusjõu väärtusele (z) vastav pidurdusmoment või -jõud. Pidurdusrõhk ei tohi olla üle 650 kPa ning sisendpöördemoment (C) ei tohi olla suurem kui tehniliselt lubatud suurim sisendpöördemoment (Cmax). Kolmel pidurdusel saadud keskmine väärtus moodustab külmade pidurite pidurdustõhususe. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Tehakse kolm pidurdamist, kusjuures rõhk (p) jääb samaks ning algkiirus vastab kiirusele 40 km/h (I tüübi katses) või kiirusele 60 km/h (III tüübi katses) ning trumlite või ketaste välispinnal mõõdetud temperatuur peab olema ligilähedaselt võrdne piduri algtemperatuuriga, kuid mitte üle 100 °C. Pidurdatakse sellisel pidurdusrõhul, et tekiks vähemalt 50 % pidurdusjõu väärtusele (z) vastav pidurdusmoment või -jõud. Pidurdusrõhk ei tohi olla üle 650 kPa ning sisendpöördemoment (C) ei tohi olla suurem kui tehniliselt lubatud suurim sisendpöördemoment (Cmax). Kolmel pidurdusel saadud keskmine väärtus moodustab külmade pidurite pidurdustõhususe.

3.5.2.   Pidurdustõhususe vähenemiskatse (I tüübi katse)

| 3.5.2.1. | Katse tehakse kiirusel 40 km/h, kusjuures piduri algtemperatuur, mõõdetuna trumli või piduriketta välispinnal, on kuni 100 °C. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Katse tehakse kiirusel 40 km/h, kusjuures piduri algtemperatuur, mõõdetuna trumli või piduriketta välispinnal, on kuni 100 °C.

| 3.5.2.2. | Pidurdusjõu väärtus koos veeretakistusjõuga peab püsima 7 % juures (vt käesoleva liite punkt 3.2.4). |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Pidurdusjõu väärtus koos veeretakistusjõuga peab püsima 7 % juures (vt käesoleva liite punkt 3.2.4).

| 3.5.2.3. | Katse tehakse 2 minuti ja 33 sekundi jooksul või 1,7 km lõigul sõiduki kiirusel 40 km/h. Kui seda kiirust ei ole võimalik saavutada, siis pikendatakse katse kestust käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.5.2.2 kohaselt. |
| --- | --- |

3.5.2.3.

Katse tehakse 2 minuti ja 33 sekundi jooksul või 1,7 km lõigul sõiduki kiirusel 40 km/h. Kui seda kiirust ei ole võimalik saavutada, siis pikendatakse katse kestust käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.5.2.2 kohaselt.

| 3.5.2.4. | Hiljemalt 60 sekundit pärast I tüübi katse lõppu tehakse pidurite kuumenemise katse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.5.3 kohaselt, algkiirusega 40 km/h. Pidurdusrõhk peab olema võrdne 0 tüübi katses kasutatava rõhuga. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Hiljemalt 60 sekundit pärast I tüübi katse lõppu tehakse pidurite kuumenemise katse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.5.3 kohaselt, algkiirusega 40 km/h. Pidurdusrõhk peab olema võrdne 0 tüübi katses kasutatava rõhuga.

3.5.3.   Pidurdustõhususe vähenemiskatse (III tüübi katse)

3.5.3.1.   Korduspidurduse katsemeetodid

3.5.3.1.1.   Katsesõidud (vt 4. lisa punkt 1.7)

3.5.3.1.2.   Inertsdünamomeeterkatse

2. lisa 11. liite punktis 3.2 nimetatud stendikatse tingimused võivad olla samad, mis punkti 1.7.1 kohases teekatses, kus:

Formula

3.5.3.1.3.   Teekatsete rullstend

11. lisa 2. liite punktis 3.3 nimetatud stendikatse tingimused on järgmised:

| Pidurdamiste arv | 20 |
| --- | --- |
| Pidurdustsükli kestus
  (pidurdusaeg 25 s ja taastumisaeg 35 s) | 60 s |
| Kiirus | 30 km/h |
| Pidurdusjõu väärtus | 0,06 |
| Veeretakistusjõud | 0,01 |

Pidurdamiste arv

20

Pidurdustsükli kestus

(pidurdusaeg 25 s ja taastumisaeg 35 s)

60 s

Kiirus

30 km/h

Pidurdusjõu väärtus

0,06

Veeretakistusjõud

0,01

3.5.3.2.   Hiljemalt 60 sekundit pärast III tüübi katse lõppu tehakse pidurite kuumenemise katse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.7.2 kohaselt. Pidurdusrõhk peab olema võrdne 0 tüübi katses kasutatava rõhuga.

3.6.   Piduri automaatsetele reguleerimisseadmetele esitatavad tõhususnõuded

3.6.1.   Järgmisi nõudeid kohaldatakse pidurile paigaldatud automaatse reguleerimisseadme suhtes, mille tõhusust kontrollitakse vastavalt käesoleva liite sätetele.

Punktis 3.5.2.4 (I tüübi katse) või punktis 3.5.3.2 (III tüübi katse) määratletud katsete lõpuleviimisel kontrollitakse punkti 3.6.3 nõuete täitmist.

3.6.2.   Järgmisi nõudeid kohaldatakse pidurile paigaldatud alternatiivse automaatse reguleerimisseadme suhtes, mille kohta 3. liite kohane katseprotokoll on juba olemas.

3.6.2.1.   Pidurdustõhusus

Pärast piduri kuumenemist vastavalt punktis 3.5.2 (I tüübi katse) või punktis 3.5.3 (III tüübi katse) sätestatud menetlusele kohaldatakse vastavalt üht järgmistest sätetest:

| a) | kuumenenud sõidupiduri pidurdustõhusus peab olema ≥ 80 % 0 tüübi katse pidurdustõhususest või |
| --- | --- |

a)

kuumenenud sõidupiduri pidurdustõhusus peab olema ≥ 80 % 0 tüübi katse pidurdustõhususest või

| b) | pidurdatakse 0 tüübi katses kasutatud pidurdusrõhuga; sel rõhul mõõdetakse pidurimehhanismi maksimaalset käiku (sA) ning see peab olema ≤ 0,9 sp pidurikambri väärtusest.







  sp | = | töökäik on käigupikkus, mille puhul väljundsurvejõud moodustab 90 % keskmisest survejõust (ThA) – vt käesoleva eeskirja 11. lisa 2. liite punkt 2. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pidurdatakse 0 tüübi katses kasutatud pidurdusrõhuga; sel rõhul mõõdetakse pidurimehhanismi maksimaalset käiku (sA) ning see peab olema ≤ 0,9 sp pidurikambri väärtusest.

sp

=

töökäik on käigupikkus, mille puhul väljundsurvejõud moodustab 90 % keskmisest survejõust (ThA) – vt käesoleva eeskirja 11. lisa 2. liite punkt 2.

3.6.2.2.   Punktis 3.6.2.1 kirjeldatud katsete lõpuleviimisel kontrollitakse punkti 3.6.3 nõuete täitmist.

3.6.3.   Vabakäigukatse

Pärast punktis 3.6.1 või 3.6.2 kirjeldatud katsete tegemist tohivad pidurid jahtuda külma piduri temperatuurini (s.o ≤ 100 °C) ning tuleb kontrollida, kas haagis / ratas (rattad) täidab vabakäigul ühe järgmistest tingimustest:

| a) | rattad pöörlevad vabalt (s.o neid võib käega pöörata); |
| --- | --- |

a)

rattad pöörlevad vabalt (s.o neid võib käega pöörata);

| b) | tehakse kindlaks, et vabastatud piduri(te)ga püsival kiirusel v = 60 km/h sõitmisel ei ületa asümptootiline temperatuur trumli/ketta temperatuuritõusu 80 °C. Sel juhul loetakse seda jääkpidurdusmomenti vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks, et vabastatud piduri(te)ga püsival kiirusel v = 60 km/h sõitmisel ei ületa asümptootiline temperatuur trumli/ketta temperatuuritõusu 80 °C. Sel juhul loetakse seda jääkpidurdusmomenti vastuvõetavaks.

3.7.   Katseprotokoll

| 3.7.1. | Käesoleva liite punktide 3.5 ja 3.6.1 kohaste katsete tulemus kantakse aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 3. liites. |
| --- | --- |

3.7.1.

Käesoleva liite punktide 3.5 ja 3.6.1 kohaste katsete tulemus kantakse aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 3. liites.

| 3.7.2. | Pidur ja telg tuleb märgistada. Teljele kantakse pidurite ja telje üksikasjalikud andmed, tehniliselt lubatud mass ning 3. liite kohase katseprotokolli number. |
| --- | --- |

3.7.2.

Pidur ja telg tuleb märgistada. Teljele kantakse pidurite ja telje üksikasjalikud andmed, tehniliselt lubatud mass ning 3. liite kohase katseprotokolli number.

| 3.7.3. | Piduri korral, millele on paigaldatud alternatiivne reguleerimisseade, kantakse käesoleva liite punkti 3.6.2 kohaste katsete tulemused aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 4. liites. |
| --- | --- |

3.7.3.

Piduri korral, millele on paigaldatud alternatiivne reguleerimisseade, kantakse käesoleva liite punkti 3.6.2 kohaste katsete tulemused aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 4. liites.

4.   KONTROLLIMINE

4.1.   Osade kontrollimine

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki pidurite tehnilist vastavust kontrollitakse järgmiste kriteeriumide kohaselt:

| Punkt | Kriteeriumid |
| --- | --- |
| 4.1.1 | a) | Piduritrumli silindriosa |

Punkt

Kriteeriumid

4.1.1

a)

Piduritrumli silindriosa

Muudatused ei ole lubatud

| b) | Piduritrumli või -ketta materjal |
| --- | --- |

b)

Piduritrumli või -ketta materjal

Muudatused ei ole lubatud

| c) | Piduritrumli või -ketta mass |
| --- | --- |

c)

Piduritrumli või -ketta mass

Võib suureneda kuni + 20 % võrreldes võrdlustrumli või -ketta massiga.

4.1.2.

| a) | Ratta lähedus piduritrumli välispinnale või piduriketta välisele diameetrile (mõõde E) |
| --- | --- |

a)

Ratta lähedus piduritrumli välispinnale või piduriketta välisele diameetrile (mõõde E)

Lubatud hälbed määrab kindlaks katseid tegev tehniline teenistus.

| b) | Piduritrumli või -ketta see osa, mida ratas ei kata (mõõde F) |
| --- | --- |

b)

Piduritrumli või -ketta see osa, mida ratas ei kata (mõõde F)

4.1.3.

| a) | Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi materjal |
| --- | --- |

a)

Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi materjal

Muudatused ei ole lubatud

| b) | Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi laius |
| --- | --- |

b)

Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi laius

| c) | Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi paksus |
| --- | --- |

c)

Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi paksus

| d) | Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi tegelik pindala |
| --- | --- |

d)

Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi tegelik pindala

| e) | Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi kinnitusmeetod |
| --- | --- |

e)

Piduri hõõrdkatte või piduriklotsi kinnitusmeetod

4.1.4.

Piduri ehitus ja kinemaatika (vastavalt 3. liite joonis 2A või 2B)

Muudatused ei ole lubatud

4.1.5.

R rehvi veereraadius (R)

Võib muutuda vastavalt käesoleva liite punkti 4.3.1.4 nõuetele

4.1.6.

| a) | Keskmine telgjõud (THA) |
| --- | --- |

a)

Keskmine telgjõud (THA)

Võib muutuda, tingimusel et eeldatav pidurdustõhusus vastab käesoleva liite punkti 4.3 nõuetele.

| b) | Kogukäik (s) |
| --- | --- |

b)

Kogukäik (s)

| c) | Pidurihoova pikkus (l) |
| --- | --- |

c)

Pidurihoova pikkus (l)

| d) | Pidurdusrõhk (p) |
| --- | --- |

d)

Pidurdusrõhk (p)

4.1.7.

Staatiline mass (P)

P ei ületa Pe (vt punkt 2).

4.2.   Neelduva pidurdusenergia kontrollimine

| 4.2.1. | Igale kontrollitavale pidurile (juhtahela sama rõhu pm juures) mõjuv pidurdusjõud (T), mis on vajalik nii I kui III tüübi katses ettenähtud tõmbejõu tekitamiseks, ei tohi olla suurem kui väärtus Te, mis on osutatud 11. lisa 3. liite punktides 2.1 ja 2.2 ning millest lähtutakse võrdluspiduri katsetamisel. |
| --- | --- |

4.2.1.

Igale kontrollitavale pidurile (juhtahela sama rõhu pm juures) mõjuv pidurdusjõud (T), mis on vajalik nii I kui III tüübi katses ettenähtud tõmbejõu tekitamiseks, ei tohi olla suurem kui väärtus Te, mis on osutatud 11. lisa 3. liite punktides 2.1 ja 2.2 ning millest lähtutakse võrdluspiduri katsetamisel.

4.3.   Kuumenenud pidurite pidurdustõhususe kontrollimine

| 4.3.1. | Igale kontrollitavale pidurile mõjuv pidurdusjõud (T) kindlaksmääratud rõhu (p) juures tööseadmetes ning juhtahela rõhu (pm) juures, mida kasutatakse katsetatava haagise 0 tüübi katse ajal, määratakse kindlaks järgmiselt.






  4.3.1.1. | Asjaomase pidurimehhanismi eeldatav käik (s) arvutatakse järgmiselt.

  See väärtus ei tohi olla suurem kui sp, kus sp on kontrollitud ja esitatud käesoleva eeskirja 19. lisa punktis 2 sätestatud korras ja seda tohib kohaldada üksnes 19. lisa 1. liites määratletud katseprotokolli punktis 3.3.1 registreeritud rõhuvahemikus. |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Igale kontrollitavale pidurile mõjuv pidurdusjõud (T) kindlaksmääratud rõhu (p) juures tööseadmetes ning juhtahela rõhu (pm) juures, mida kasutatakse katsetatava haagise 0 tüübi katse ajal, määratakse kindlaks järgmiselt.

4.3.1.1.

Asjaomase pidurimehhanismi eeldatav käik (s) arvutatakse järgmiselt.

See väärtus ei tohi olla suurem kui sp, kus sp on kontrollitud ja esitatud käesoleva eeskirja 19. lisa punktis 2 sätestatud korras ja seda tohib kohaldada üksnes 19. lisa 1. liites määratletud katseprotokolli punktis 3.3.1 registreeritud rõhuvahemikus.

| 4.3.1.2. | Mõõdetakse asjaomase töösilindri keskmine survejõud (ThA) punktis 4.3.1 kindlaksmääratud rõhu juures. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Mõõdetakse asjaomase töösilindri keskmine survejõud (ThA) punktis 4.3.1 kindlaksmääratud rõhu juures.

| 4.3.1.3. | Seejärel arvutatakse sisendpöördemoment järgmiselt:
  C = ThA · l

  C ei tohi olla suurem kui Cmax. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Seejärel arvutatakse sisendpöördemoment järgmiselt:

C = ThA · l

C ei tohi olla suurem kui Cmax.

| 4.3.1.4. | Kontrollitava piduri eeldatav pidurdustõhusus saadakse järgmiselt:

  R ei tohi olla väiksem kui 0,8 Re. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Kontrollitava piduri eeldatav pidurdustõhusus saadakse järgmiselt:

R ei tohi olla väiksem kui 0,8 Re.

| 4.3.2. | Kontrollitava haagise eeldatav pidurdustõhusus saadakse järgmiselt: |
| --- | --- |

4.3.2.

Kontrollitava haagise eeldatav pidurdustõhusus saadakse järgmiselt:

Formula

| 4.3.3. | Pärast I või III tüübi katset määratakse kuumenenud pidurite pidurdustõhusus punktide 4.3.1.1–4.3.1.4 kohaselt. Punkti 4.3.2 kohaselt arvutatavad väärtused peavad vastama katsetatava haagise suhtes käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Väärtus, mida kasutatakse
  „4. lisa punktiga 1.5.3 või 1.7.2 ettenähtud 0 tüübi katses registreeritud näitajana,”
  on katsetatava haagise 0 tüübi katses registreeritud näitaja. |
| --- | --- |

4.3.3.

Pärast I või III tüübi katset määratakse kuumenenud pidurite pidurdustõhusus punktide 4.3.1.1–4.3.1.4 kohaselt. Punkti 4.3.2 kohaselt arvutatavad väärtused peavad vastama katsetatava haagise suhtes käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Väärtus, mida kasutatakse

„4. lisa punktiga 1.5.3 või 1.7.2 ettenähtud 0 tüübi katses registreeritud näitajana,”

on katsetatava haagise 0 tüübi katses registreeritud näitaja.

3. LIIDE

Käesoleva lisa 2. liite punktidega 3.7.1 ja 3.7.2 ettenähtud katseprotokolli näidis

KATSEPROTOKOLL nr ...

1.   IDENTIFITSEERIMINE

| 1.1. | Telg:
  Tootja (nimi ja aadress)
  Mark ...
  Tüüp ...
  Mudel ...
  Tehniliselt lubatud teljekoormus (Pe) ...daN |
| --- | --- |

1.1.

Telg:

Tootja (nimi ja aadress)

Mark ...

Tüüp ...

Mudel ...

Tehniliselt lubatud teljekoormus (Pe) ...daN

| 1.2. | Pidur:
  Tootja (nimi ja aadress)
  Mark ...
  Tüüp ...
  Mudel ...
  Tehniliselt lubatud sisendpöördemoment Cmax ...
  Automaatne reguleerimisseade: integreeritud/mitteintegreeritud (1)

  Piduritrummel või -ketas (1)

  Trumli siseläbimõõt või ketta väline läbimõõt (1) ...
  Efektiivne raadius ...
  Paksus (2) ...
  Mass ...
  Materjal ...
  Piduri hõõrdkate või piduriklots (1):
  Tootja ...
  Tüüp ...
  Märgistus (peab olema nähtav, kui hõõrdkate/piduriklots on piduriklotsile/pidurikilbile paigaldatud) ...
  ...
  Laius ...
  Paksus ...
  Pindala ...
  Kinnitusviis ...
  Piduri ehitus ja kinemaatika, lisada joonis koos mõõtmetega järgmiselt:
  Trummelpidurid, vt käesoleva liite joonis 2A
  Ketaspidurid, vt käesoleva liite joonis 2B |
| --- | --- |

1.2.

Pidur:

Tootja (nimi ja aadress)

Mark ...

Tüüp ...

Mudel ...

Tehniliselt lubatud sisendpöördemoment Cmax ...

Automaatne reguleerimisseade: integreeritud/mitteintegreeritud (1)

Piduritrummel või -ketas (1)

Trumli siseläbimõõt või ketta väline läbimõõt (1) ...

Efektiivne raadius ...

Paksus (2) ...

Mass ...

Materjal ...

Piduri hõõrdkate või piduriklots (1):

Tootja ...

Tüüp ...

Märgistus (peab olema nähtav, kui hõõrdkate/piduriklots on piduriklotsile/pidurikilbile paigaldatud) ...

...

Laius ...

Paksus ...

Pindala ...

Kinnitusviis ...

Piduri ehitus ja kinemaatika, lisada joonis koos mõõtmetega järgmiselt:

Trummelpidurid, vt käesoleva liite joonis 2A

Ketaspidurid, vt käesoleva liite joonis 2B

| 1.3. | Ratas (rattad):
  Üksik/paaris (1)

  Velje läbimõõt (D) ...
  (Lisada mõõtmetega joonis nagu käesoleva liite joonisel 1A või 1B) |
| --- | --- |

1.3.

Ratas (rattad):

Üksik/paaris (1)

Velje läbimõõt (D) ...

(Lisada mõõtmetega joonis nagu käesoleva liite joonisel 1A või 1B)

| 1.4. | Rehvid:
  Võrdlusveereraadius (Re) võrdlusreaktsiooni puhul (Pe) ... |
| --- | --- |

1.4.

Rehvid:

Võrdlusveereraadius (Re) võrdlusreaktsiooni puhul (Pe) ...

| 1.5. | Töösilinder:
  Tootja ...
  Tüüp (silinder/diafragma) (1) ...
  Mudel ...
  Hoova pikkus (le) ... |
| --- | --- |

1.5.

Töösilinder:

Tootja ...

Tüüp (silinder/diafragma) (1) ...

Mudel ...

Hoova pikkus (le) ...

| 1.6. | Piduri automaatne reguleerimisseade (ei kohaldata piduri integreeritud automaatse reguleerimisseadme korral) (3)

  Tootja (nimi ja aadress): ...
  Mark: ...
  Tüüp: ...
  Versioon: ... |
| --- | --- |

1.6.

Piduri automaatne reguleerimisseade (ei kohaldata piduri integreeritud automaatse reguleerimisseadme korral) (3)

Tootja (nimi ja aadress): ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Versioon: ...

2.   KATSETULEMUSED

(Parandatud, et võtta arvesse veeretakistusjõudu 0,01 . Pe)

Katsesõit / inertsdünamomeeter / Teekatsete rullstend (1)

| 2.1. | O2 ja O3-kategooria sõidukite puhul:









  Katse tüüp: | 0 | I |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. lisa 2. liite punkt: | 3.5.1.2 | 3.5.2.2/3 | 3.5.2.4 |
| Kiirus | km/h | 40 | 40 | 40 |
| Pidurdusrõhk pe | kPa | — | — | — |
| Pidurdusaeg | min | | 2,55 | — |
| Arendatud pidurdusjõud Te | N | | | |
| Piduri kasutegur Te/9,81Pe (Pe kilogrammides) | — | | | |
| Pidurimehhanismi käik se | mm | | — | |
| Sisendpöördemoment Ce | Nm | | — | |
| Lävendpidurdusmoment Co, e | Nm | | — | |

2.1.

O2 ja O3-kategooria sõidukite puhul:

Katse tüüp:

0

I

11. lisa 2. liite punkt:

3.5.1.2

3.5.2.2/3

3.5.2.4

Kiirus

km/h

40

40

40

Pidurdusrõhk pe

kPa

—

—

—

Pidurdusaeg

min

2,55

—

Arendatud pidurdusjõud Te

N

Piduri kasutegur Te/9,81Pe (Pe kilogrammides)

—

Pidurimehhanismi käik se

mm

—

Sisendpöördemoment Ce

Nm

—

Lävendpidurdusmoment Co, e

Nm

—

| 2.2. | O4-kategooria sõidukite puhul:









  Katse tüüp: | 0 | III |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. lisa 2. liite punkt: | 3.5.1.2 | 3.5.3.1 | 3.5.3.2 |
| Algkiirus | km/h | 60 | | 60 |
| Lõppkiirus | km/h | | | |
| Pidurdusrõhk pe | kPa | | — | |
| Pidurdamiste arv | — | — | 20 | — |
| Pidurdustsükli kestus | s | — | 60 | — |
| Arendatud pidurdusjõud Te | N | | | |
| Piduri kasutegur Te/9,81Pe (Pe kilogrammides) | — | | | |
| Pidurimehhanismi käik se | mm | | — | |
| Sisendpöördemoment Ce | Nm | | — | |
| Lävendpidurdusmoment Co, e | Nm | | — | |

2.2.

O4-kategooria sõidukite puhul:

Katse tüüp:

0

III

11. lisa 2. liite punkt:

3.5.1.2

3.5.3.1

3.5.3.2

Algkiirus

km/h

60

60

Lõppkiirus

km/h

Pidurdusrõhk pe

kPa

—

Pidurdamiste arv

—

—

20

—

Pidurdustsükli kestus

s

—

60

—

Arendatud pidurdusjõud Te

N

Piduri kasutegur Te/9,81Pe (Pe kilogrammides)

—

Pidurimehhanismi käik se

mm

—

Sisendpöördemoment Ce

Nm

—

Lävendpidurdusmoment Co, e

Nm

—

| 2.3. | See punkt täidetakse üksnes juhul, kui pidur on läbinud käesoleva eeskirja 19. lisa punktiga 4 ettenähtud katsemenetluse, et kontrollida külma piduri pidurdustõhusust pidurdusteguri (BF) abil, kusjuures pidurdustegur on piduri sisendi ja väljundi vaheline võimendus. |
| --- | --- |

2.3.

See punkt täidetakse üksnes juhul, kui pidur on läbinud käesoleva eeskirja 19. lisa punktiga 4 ettenähtud katsemenetluse, et kontrollida külma piduri pidurdustõhusust pidurdusteguri (BF) abil, kusjuures pidurdustegur on piduri sisendi ja väljundi vaheline võimendus.

| 2.3.1. | Pidurdustegur BF: ... |
| --- | --- |

2.3.1.

Pidurdustegur BF: ...

3.   PIDURI AUTOMAATSE REGULEERIMISSEADME TÕHUSUS (kui seda kohaldatakse).

| 3.1. | Vabakäik vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.6.3: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.1.

Vabakäik vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.6.3: jah/ei (1)

4.   Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt 11. lisa 2. liitele ning, kui see on asjakohane, eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 19. lisa punktile 4.

Katsed teinud tehniline teenistus (4)

Allkiri: ...Kuupäev: ...

5.   Tüübikinnitusasutus (4)

Allkiri: ...Kuupäev: ...

6.   2. lisa 11. liite punktiga 3.6 ettenähtud katse (3) lõpus loeti / ei loetud eeskirja nr 13 punkti 5.2.2.8.1 nõuded täidetuks (1).

Allkiri: ...Kuupäev: ...

Joonis 1A

Image

| Trumli laius
  (Xe) | Reaktsioon
  (Pe) | Rehv | Velg | Be

  (mm) | Re

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Trumli laius

(Xe)

Reaktsioon

(Pe)

Rehv

Velg

Be

(mm)

Re

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Joonis 1B

Image

| Be
  (mm) | De
  (mm) | Ee
  (mm) | Fe
  (mm) | Re
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Be

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Re

(mm)

Joonis 2A

Piduri ehitus ja kinemaatika

l = muudetavad pikkused (mm)

Image

| Piduritüüp | ae | he | ce | de | ee | αoe | α1e | be | re | Fe | S1e | S2e | S3e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | |

Piduritüüp

ae

he

ce

de

ee

αoe

α1e

be

re

Fe

S1e

S2e

S3e

Joonis 2B

Image

| le
  (mm) | ee
  (mm) | de
  (mm) | xe
  (mm) | re
  (mm) | be
  (mm) | Fe
  (cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

le

(mm)

ee

(mm)

de

(mm)

xe

(mm)

re

(mm)

be

(mm)

Fe

(cm2)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Kohaldatakse üksnes ketaspidurite suhtes.

(3)  Täidetakse üksnes juhul, kui on paigaldatud piduriklotside kulumist kompenseeriv automaatne seade.

(4)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

4. LIIDE

Käesoleva lisa 2. liite punktiga 3.7.3 ettenähtud piduri alternatiivse automaatse reguleerimisseadme katseprotokolli näidis

KATSEPROTOKOLL nr ...

1.   IDENTIFITSEERIMINE

| 1.1. | Telg:
  Mark: ...
  Tüüp: ...
  Mudel: ...
  Tehniliselt lubatud teljekoormus (Pe) ... daN
  11. lisa 3. liite katseprotokoll nr ... |
| --- | --- |

1.1.

Telg:

Mark: ...

Tüüp: ...

Mudel: ...

Tehniliselt lubatud teljekoormus (Pe) ... daN

11. lisa 3. liite katseprotokoll nr ...

| 1.2. | Pidur:
  Mark: ...
  Tüüp: ...
  Mudel: ...
  Piduri hõõrdkate: ...
  Mark/tüüp: ... |
| --- | --- |

1.2.

Pidur:

Mark: ...

Tüüp: ...

Mudel: ...

Piduri hõõrdkate: ...

Mark/tüüp: ...

| 1.3. | Töösilinder: ...
  Tootja: ...
  Tüüp (silinder/diafragma) (1): ...
  Mudel: ...
  Hoova pikkus (l): ...mm |
| --- | --- |

1.3.

Töösilinder: ...

Tootja: ...

Tüüp (silinder/diafragma) (1): ...

Mudel: ...

Hoova pikkus (l): ...mm

| 1.4. | Piduri automaatne reguleerimisseade:
  Tootja (nimi ja aadress): ...
  Mark: ...
  Tüüp: ...
  Versioon: ... |
| --- | --- |

1.4.

Piduri automaatne reguleerimisseade:

Tootja (nimi ja aadress): ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Versioon: ...

2.   KATSETULEMUSTE REGISTREERIMINE

| 2.1. | Piduri automaatse reguleerimisseadme tõhusus |
| --- | --- |

2.1.

Piduri automaatse reguleerimisseadme tõhusus

| 2.1.1. | Kuumenenud sõidupidurisüsteemide pidurdustõhusus, mis on kindlaks määratud 11. lisa 2. liite punkti 3.6.2.1 alapunktiga a ettenähtud katse teel: ... %
  või
  Pidurimehhanismi käik sA, mis on kindlaks määratud 11. lisa 2. liite punkti 3.6.2.1 alapunktiga b ettenähtud katse teel: ... mm |
| --- | --- |

2.1.1.

Kuumenenud sõidupidurisüsteemide pidurdustõhusus, mis on kindlaks määratud 11. lisa 2. liite punkti 3.6.2.1 alapunktiga a ettenähtud katse teel: ... %

või

Pidurimehhanismi käik sA, mis on kindlaks määratud 11. lisa 2. liite punkti 3.6.2.1 alapunktiga b ettenähtud katse teel: ... mm

| 2.1.2. | Vabakäik vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.6.3: jah/ei (1) |
| --- | --- |

2.1.2.

Vabakäik vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.6.3: jah/ei (1)

3.   Katse teinud tehniline teenistus / tüübikinnitusasutus (1):

...

4.   Katse kuupäev: ...

5.   Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 11. lisa 2. liite punktile 3.6.2.

6.   Punktis 5 osutatud katse lõpus loeti / ei loetud eeskirja nr 13 punkti 5.2.2.8.1 nõuded täidetuks / mitte täidetuks (1).

7.   Katse teinud tehniline teenistus (2)

Allkiri: ...Kuupäev: ...

8.   Tüübikinnitusasutus (2)

Allkiri: ...Kuupäev: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

---

12. LISA

Inerts-(pealejooksu)pidurisüsteemidega varustatud sõidukite katsetamise tingimused

1.   ÜLDSÄTTED

1.1.   Haagise pealejooksupidurisüsteem koosneb juhtseadisest, ajamist ja rattapiduritest, edaspidi „pidurid”.

1.2.   Juhtseadise moodustavad tõmbeseadme (ühenduspea) juurde kuuluvad osad.

1.3.   Ülekande moodustavad ühenduspea viimase ja piduri esimese osa vahel paiknevad osad.

1.4.   Pidur on osa, milles kujunevad välja sõiduki liikumisele vastumõju avaldavad jõud. Piduri esimene osa on kas hoob, mis käivitab piduripööra, või samalaadsed osad (pealejooksupidurisüsteem) või pidurisilinder (hüdroajamiga inertspidur).

1.5.   Pidurisüsteemid, mille puhul akumuleeritud energia (näiteks elektri-, pneumo- või hüdroenergia) kantakse üle vedukilt haagisele, kusjuures seda reguleeritakse ainult haakeseadisele mõjuva telgjõuga, ei ole pealejooksupidurisüsteemid käesoleva eeskirja tähenduses.

1.6.   Katsed

| 1.6.1. | Piduri põhiosade määramine |
| --- | --- |

1.6.1.

Piduri põhiosade määramine

| 1.6.2. | Juhtseadise põhiosade määramine ja juhtseadise käesoleva eeskirja sätetele vastavuse kontrollimine |
| --- | --- |

1.6.2.

Juhtseadise põhiosade määramine ja juhtseadise käesoleva eeskirja sätetele vastavuse kontrollimine

| 1.6.3. | Sõidukil kontrollitakse:






  a) | juhtseadise ja piduri vastavust ning |
| --- | --- | --- |

1.6.3.

Sõidukil kontrollitakse:

a)

juhtseadise ja piduri vastavust ning

| b) | ajamit. |
| --- | --- |

b)

ajamit.

2.   TÄHISED JA MÄÄRATLUSED

2.1.   Kasutatud ühikud

2.1.1.   Mass: kg;

2.1.2.   Jõud: N;

2.1.3.   Raskuskiirendus: g = 9,81 m/s2;

2.1.4.   Pöördemomendid ja momendid: Nm;

2.1.5.   Pindalad: cm2;

2.1.6.   Rõhud: kPa;

2.1.7.   Pikkused: mõõtühik täpsustatakse igal üksikjuhul.

2.2.   Kõigi piduritüüpide suhtes kehtivad tähised (vaata käesoleva lisa 1. liite joonis 1)

| 2.2.1. | : | GA | : | tootja deklareeritud, haagise tehniliselt lubatud „täismass”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.2. | : | G′A | : | tootja deklareeritud haagise „täismass”, mida juhtseadis suudab pidurdada; |
| 2.2.3. | : | GB | : | haagise „täismass”, mida suudavad pidurdada haagise kõik pidurid ühiselt rakendatuna
  GB = n · GBo; |
| 2.2.4. | : | GBo | : | tootja deklareeritud haagise „täismassi” osa, mida suudab pidurdada üks pidur; |
| 2.2.5. | : | B* | : | vajalik pidurdusjõud; |
| 2.2.6. | : | B | : | nõutav pidurdusjõud veeretakistusjõudu arvesse võttes; |
| 2.2.7. | : | D* | : | haakeseadisele avalduv lubatud telgjõud; |
| 2.2.8. | : | D | : | haakeseadisele avalduv telgjõud; |
| 2.2.9. | : | P′ | : | juhtseadise väljundjõud; |
| 2.2.10. | : | K | : | juhtseadise täiendav jõud, mida tavaliselt määratletakse jõuna D, mis vastab ekstrapolatsioonikõvera abstsisside telje lõikepunktile, mis väljendab jõudu P′ jõu D suhtes, mõõdetuna juhtseadise käigupikkuse keskasendis (vt käesoleva lisa 1. liite joonised 2 ja 3); |
| 2.2.11. | : | KA | : | juhtseadise lävijõud, s.o ühenduspeale avalduv suurim telgjõud, millega saab juhtseadise väljundjõudu tekitamata ühenduspead lühiajaliselt mõjutada. Tavaliselt tähistatakse tähisega KA jõudu, mis mõõdetakse siis, kui ühenduspea liigub sõiduki poole kiirusega 10–15 mm/s, kusjuures juhtseadise ajam on lahti ühendatud; |
| 2.2.12. | : | D1 | : | ühenduspeale mõjuv suurim jõud ühenduspea surumisel taha kiirusega s mm/s ± 10 %, kui ajam on lahti ühendatud; |
| 2.2.13. | : | D2 | : | ühenduspeale mõjuv suurim jõud maksimaalse kokkusrurutuse asendist välja tõmbamisel kiirusega s mm/s ± 10 %, kui ajam on lahti ühendatud; |
| 2.2.14. | : | ηHo | : | inertsjuhtseadise kasutegur; |
| 2.2.15. | : | ηH1 | : | ajami kasutegur; |
| 2.2.16. | : | ηH | : | juhtseadise ja ajami kogukasutegur ηH = ηHo · ηH1; |
| 2.2.17. | : | s | : | juhtseadise käigupikkus millimeetrites; |
| 2.2.18. | : | s′ | : | juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus millimeetrites, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 9.4; |
| 2.2.19. | : | s′′ | : | piduri peasilindri ajami liikumisvaru, mõõdetuna millimeetrites ühenduspea juures; |
| 2.2.19.1. | : | sHz | : | piduri peasilindri käik millimeetrites vastavale käesoleva lisa 1. liite joonisele 8; |
| 2.2.19.2. | : | s′′Hz | : | piduri peasilindri liikumisvaru millimeetrites kolvivarre juures vastavalt joonisele 8; |
| 2.2.20. | : | so | : | käigupikkuse kadu ehk ühenduspea käigupikkus millimeetrites, kui ühenduspea pannakse liikuma 300 mm horisontaaltasandist ülalpool asuvast punktist 300 mm allpool asuvasse punkti, kusjuures ajam jääb liikumatuks; |
| 2.2.21. | : | 2sB | : | piduriklotsi käik (piduriklotsi käigupikkus) millimeetrites, mõõdetuna rakendusseadisega paralleelsel läbimõõdul, katse ajal pidureid reguleerimata; |
| 2.2.22. | : | 2sB
  - | : | piduriklotsi vähim keskme käik (piduriklotsi vähim käigupikkus) millimeetrites, trummelpiduritega varustatud rattapiduritel



  2r on piduritrumli läbimõõt millimeetrites (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4).
  Hüdroajamiga ketaspiduritega varustatud rattapiduritel:



  kus:







  V60 | = | ühes rattapiduris imenduva vedeliku maht pidurdusjõule 1,2 B* = 0,6 · GBo ning rehvi suurimale raadiusele vastava rõhu juures |

2.2.1.

:

GA

:

tootja deklareeritud, haagise tehniliselt lubatud „täismass”;

2.2.2.

:

G′A

:

tootja deklareeritud haagise „täismass”, mida juhtseadis suudab pidurdada;

2.2.3.

:

GB

:

haagise „täismass”, mida suudavad pidurdada haagise kõik pidurid ühiselt rakendatuna

GB = n · GBo;

2.2.4.

:

GBo

:

tootja deklareeritud haagise „täismassi” osa, mida suudab pidurdada üks pidur;

2.2.5.

:

B*

:

vajalik pidurdusjõud;

2.2.6.

:

B

:

nõutav pidurdusjõud veeretakistusjõudu arvesse võttes;

2.2.7.

:

D*

:

haakeseadisele avalduv lubatud telgjõud;

2.2.8.

:

D

:

haakeseadisele avalduv telgjõud;

2.2.9.

:

P′

:

juhtseadise väljundjõud;

2.2.10.

:

K

:

juhtseadise täiendav jõud, mida tavaliselt määratletakse jõuna D, mis vastab ekstrapolatsioonikõvera abstsisside telje lõikepunktile, mis väljendab jõudu P′ jõu D suhtes, mõõdetuna juhtseadise käigupikkuse keskasendis (vt käesoleva lisa 1. liite joonised 2 ja 3);

2.2.11.

:

KA

:

juhtseadise lävijõud, s.o ühenduspeale avalduv suurim telgjõud, millega saab juhtseadise väljundjõudu tekitamata ühenduspead lühiajaliselt mõjutada. Tavaliselt tähistatakse tähisega KA jõudu, mis mõõdetakse siis, kui ühenduspea liigub sõiduki poole kiirusega 10–15 mm/s, kusjuures juhtseadise ajam on lahti ühendatud;

2.2.12.

:

D1

:

ühenduspeale mõjuv suurim jõud ühenduspea surumisel taha kiirusega s mm/s ± 10 %, kui ajam on lahti ühendatud;

2.2.13.

:

D2

:

ühenduspeale mõjuv suurim jõud maksimaalse kokkusrurutuse asendist välja tõmbamisel kiirusega s mm/s ± 10 %, kui ajam on lahti ühendatud;

2.2.14.

:

ηHo

:

inertsjuhtseadise kasutegur;

2.2.15.

:

ηH1

:

ajami kasutegur;

2.2.16.

:

ηH

:

juhtseadise ja ajami kogukasutegur ηH = ηHo · ηH1;

2.2.17.

:

s

:

juhtseadise käigupikkus millimeetrites;

2.2.18.

:

s′

:

juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus millimeetrites, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 9.4;

2.2.19.

:

s′′

:

piduri peasilindri ajami liikumisvaru, mõõdetuna millimeetrites ühenduspea juures;

2.2.19.1.

:

sHz

:

piduri peasilindri käik millimeetrites vastavale käesoleva lisa 1. liite joonisele 8;

2.2.19.2.

:

s′′Hz

:

piduri peasilindri liikumisvaru millimeetrites kolvivarre juures vastavalt joonisele 8;

2.2.20.

:

so

:

käigupikkuse kadu ehk ühenduspea käigupikkus millimeetrites, kui ühenduspea pannakse liikuma 300 mm horisontaaltasandist ülalpool asuvast punktist 300 mm allpool asuvasse punkti, kusjuures ajam jääb liikumatuks;

2.2.21.

:

2sB

:

piduriklotsi käik (piduriklotsi käigupikkus) millimeetrites, mõõdetuna rakendusseadisega paralleelsel läbimõõdul, katse ajal pidureid reguleerimata;

2.2.22.

:

2sB
  *

:

piduriklotsi vähim keskme käik (piduriklotsi vähim käigupikkus) millimeetrites, trummelpiduritega varustatud rattapiduritel

Formula

2r on piduritrumli läbimõõt millimeetrites (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4).

Hüdroajamiga ketaspiduritega varustatud rattapiduritel:

Formula

kus:

V60

=

ühes rattapiduris imenduva vedeliku maht pidurdusjõule 1,2 B* = 0,6 · GBo ning rehvi suurimale raadiusele vastava rõhu juures

ja

| 2rA | = | piduriketta välisläbimõõt. |
| --- | --- | --- |

2rA

=

piduriketta välisläbimõõt.

(V60 [cm3], FRZ [cm2] ja rA [mm])

2.2.23.

:

M*

:

tootja poolt 3. liite punktis 5 esitatud pidurdusmoment. See pidurdusmoment peab tagama vähemalt ettenähtud pidurdusjõu B*;

2.2.23.1.

:

MT

:

katsepidurdusmoment juhul, kui ei ole paigaldatud ülekoormuskaitset (vastavalt punktile 6.2.1);

2.2.24.

:

R

:

rehvi dünaamiline veereraadius (m);

2.2.25.

:

n

:

pidurite arv;

2.2.26.

:

Mr

:

suurimast lubatud käigupikkusest sr või suurimast lubatud vedelikumahust Vr tulenev suurim pidurdusmoment, kui haagis liigub tahapoole (sh veeretakistusjõud = 0,01 · g · GBo);

2.2.27.

:

sr

:

piduri juhthoova suurim lubatud käigupikkus, kui haagis liigub tahapoole;

2.2.28.

:

Vr

:

ühes pidurdavas rattas imenduv suurim lubatud vedelikumaht, kui haagis liigub tahapoole.

2.3.   Mehaanilise ajamiga pidurisüsteemide suhtes kehtivad tähised (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 5):

| 2.3.1. | : | iHo | : | ülekandearv ühenduspea käigupikkuse ja juhtseadise välisküljel asuva hoova käigupikkuse vahel; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.3.2. | : | iH1 | : | ülekandearv juhtseadise välisküljel asuva hoova käigupikkuse ja pidurihoova käigupikkuse vahel (vahetus madalamale käigule); |
| 2.3.3. | : | iH | : | ülekandearv ühenduspea käigupikkuse ja pidurihoova käigupikkuse vahel
  iH = iHo · iH1 |
| 2.3.4. | : | ig | : | ülekandearv pidurihoova käigupikkuse ja piduriklotsi keskme käigu (käigupikkuse) vahel (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4); |
| 2.3.5. | : | P | : | piduri juhthoovale mõjuv jõud; (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4); |
| 2.3.6. | : | Po | : | piduriajamile rakendatav jõud, kui haagis liigub ettepoole; s.o graafikul M = f(P) jõu P väärtus selle funktsiooni ekstrapolatsiooni ja abstsisstelje lõikepunktis (vaata käesoleva lisa 1. liite joonist 6); |
| 2.3.6.1. | : | Por | : | piduriajamile rakendatav jõud, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6); |
| 2.3.7. | : | P* | : | piduri juhthoovale pidurdusjõu B* tekitamiseks rakendatav jõud; |
| 2.3.8. | : | PT | : | katsejõud vastavalt punktile 6.2.1; |
| 2.3.9. | : | ρ | : | piduri näitaja haagise ettepoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:
  M = ρ (P – Po) |
| 2.3.9.1 | : | ρr | : | piduri näitaja haagise tahapoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:
  Mr = ρr (Pr – Por) |

2.3.1.

:

iHo

:

ülekandearv ühenduspea käigupikkuse ja juhtseadise välisküljel asuva hoova käigupikkuse vahel;

2.3.2.

:

iH1

:

ülekandearv juhtseadise välisküljel asuva hoova käigupikkuse ja pidurihoova käigupikkuse vahel (vahetus madalamale käigule);

2.3.3.

:

iH

:

ülekandearv ühenduspea käigupikkuse ja pidurihoova käigupikkuse vahel

iH = iHo · iH1

2.3.4.

:

ig

:

ülekandearv pidurihoova käigupikkuse ja piduriklotsi keskme käigu (käigupikkuse) vahel (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4);

2.3.5.

:

P

:

piduri juhthoovale mõjuv jõud; (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4);

2.3.6.

:

Po

:

piduriajamile rakendatav jõud, kui haagis liigub ettepoole; s.o graafikul M = f(P) jõu P väärtus selle funktsiooni ekstrapolatsiooni ja abstsisstelje lõikepunktis (vaata käesoleva lisa 1. liite joonist 6);

2.3.6.1.

:

Por

:

piduriajamile rakendatav jõud, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6);

2.3.7.

:

P*

:

piduri juhthoovale pidurdusjõu B* tekitamiseks rakendatav jõud;

2.3.8.

:

PT

:

katsejõud vastavalt punktile 6.2.1;

2.3.9.

:

ρ

:

piduri näitaja haagise ettepoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:

M = ρ (P – Po)

2.3.9.1

:

ρr

:

piduri näitaja haagise tahapoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:

Mr = ρr (Pr – Por)

2.4.   Hüdroajamiga pidurisüsteemide suhtes kehtivad tähised (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 8)

| 2.4.1. | : | ih | : | ülekandearv ühenduspea käigupikkuse ja piduri peasilindri kolvi käigupikkuse vahel; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4.2. | : | i′g | : | ülekandearv silindri telgjõu rakenduspunkti käigupikkuse ja piduriklotsi keskme käigupikkuse vahel; |
| 2.4.3. | : | FRZ | : | ühe rattasilindri kolvi pindala trummelpiduri(te) puhul; ketaspiduri(te) puhul ketta ühe poole sadulakolvi (sadulakolbide) pindalade summa; |
| 2.4.4. | : | FHZ | : | piduri peasilindri kolvi pindala; |
| 2.4.5. | : | p | : | hüdrauliline rõhk pidurisilindris; |
| 2.4.6. | : | po | : | tagasitõmberõhk pidurisilindris, kui haagis liigub ettepoole; s.o graafikul M = f(P) jõu p väärtus selle funktsiooni ekstrapolatsiooni ja abstsisstelje lõikepunktis (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7); |
| 2.4.6.1. | : | Por | : | piduri tagasitõmberõhk, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7); |
| 2.4.7. | : | p* | : | pidurisilindrile pidurdusjõu B* tekitamiseks avaldatav hüdrauliline rõhk; |
| 2.4.8. | : | pT | : | katserõhk vastavalt punktile 6.2.1; |
| 2.4.9. | : | ρ′ | : | piduri näitaja haagise ettepoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:
  M = ρ′ (p – po) |
| 2.4.9.1. | : | ρ′r | : | piduri näitaja haagise tahapoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:
  Mr = ρ′r (pr – por) |

2.4.1.

:

ih

:

ülekandearv ühenduspea käigupikkuse ja piduri peasilindri kolvi käigupikkuse vahel;

2.4.2.

:

i′g

:

ülekandearv silindri telgjõu rakenduspunkti käigupikkuse ja piduriklotsi keskme käigupikkuse vahel;

2.4.3.

:

FRZ

:

ühe rattasilindri kolvi pindala trummelpiduri(te) puhul; ketaspiduri(te) puhul ketta ühe poole sadulakolvi (sadulakolbide) pindalade summa;

2.4.4.

:

FHZ

:

piduri peasilindri kolvi pindala;

2.4.5.

:

p

:

hüdrauliline rõhk pidurisilindris;

2.4.6.

:

po

:

tagasitõmberõhk pidurisilindris, kui haagis liigub ettepoole; s.o graafikul M = f(P) jõu p väärtus selle funktsiooni ekstrapolatsiooni ja abstsisstelje lõikepunktis (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7);

2.4.6.1.

:

Por

:

piduri tagasitõmberõhk, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7);

2.4.7.

:

p*

:

pidurisilindrile pidurdusjõu B* tekitamiseks avaldatav hüdrauliline rõhk;

2.4.8.

:

pT

:

katserõhk vastavalt punktile 6.2.1;

2.4.9.

:

ρ′

:

piduri näitaja haagise ettepoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:

M = ρ′ (p – po)

2.4.9.1.

:

ρ′r

:

piduri näitaja haagise tahapoole liikumisel, mis arvutatakse järgmisest valemist:

Mr = ρ′r (pr – por)

2.5.   Ülekoormuskaitsetega seotud pidurdusnõuete puhul kasutatavad tähised

| 2.5.1. | : | Dop | : | juhtseadise sisendküljele mõjuv rakendusjõud, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5.2. | : | Mop | : | (tootja deklareeritud) pidurdusmoment, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse; |
| 2.5.3. | : | MTop | : | vähim katsepidurdusmoment juhul, kui ei ole paigaldatud ülekoormuskaitset (vastavalt punktile 6.2.2.2); |
| 2.5.4. | : | Pop_min | : | pidurile mõjuv jõud, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.1); |
| 2.5.5. | : | Pop_max | : | suurim jõud (kui ühenduspea on täielikult kokku surutud), mida ülekoormuskaitse avaldab pidurile (vastavalt punktile 6.2.2.3); |
| 2.5.6. | : | pop_min | : | pidurile mõjuv rõhk, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.1); |
| 2.5.7. | : | pop_max | : | suurim hüdrauliline rõhk (kui ühenduspea on täielikult kokku surutud), mida ülekoormuskaitse avaldab piduri töösilindrile (vastavalt punktile 6.2.2.3); |
| 2.5.8. | : | PTop | : | vähim katsepidurdusjõud juhul, kui on paigaldatud ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.2); |
| 2.5.9. | : | pTop | : | vähim katsepidurdusrõhk juhul, kui on paigaldatud ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.2). |

2.5.1.

:

Dop

:

juhtseadise sisendküljele mõjuv rakendusjõud, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse;

2.5.2.

:

Mop

:

(tootja deklareeritud) pidurdusmoment, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse;

2.5.3.

:

MTop

:

vähim katsepidurdusmoment juhul, kui ei ole paigaldatud ülekoormuskaitset (vastavalt punktile 6.2.2.2);

2.5.4.

:

Pop_min

:

pidurile mõjuv jõud, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.1);

2.5.5.

:

Pop_max

:

suurim jõud (kui ühenduspea on täielikult kokku surutud), mida ülekoormuskaitse avaldab pidurile (vastavalt punktile 6.2.2.3);

2.5.6.

:

pop_min

:

pidurile mõjuv rõhk, mille puhul aktiveeritakse ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.1);

2.5.7.

:

pop_max

:

suurim hüdrauliline rõhk (kui ühenduspea on täielikult kokku surutud), mida ülekoormuskaitse avaldab piduri töösilindrile (vastavalt punktile 6.2.2.3);

2.5.8.

:

PTop

:

vähim katsepidurdusjõud juhul, kui on paigaldatud ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.2);

2.5.9.

:

pTop

:

vähim katsepidurdusrõhk juhul, kui on paigaldatud ülekoormuskaitse (vastavalt punktile 6.2.2.2).

3.   ÜLDNÕUDED

| 3.1. | Jõu ülekanne ühenduspealt haagise piduritele toimub ühendushoovastiku või ühe või mitme pidurivooliku abil. Ülekande osana võib ka kasutada mantelkaablit (kõritrossi), mis peab olema võimalikult lühike. |
| --- | --- |

3.1.

Jõu ülekanne ühenduspealt haagise piduritele toimub ühendushoovastiku või ühe või mitme pidurivooliku abil. Ülekande osana võib ka kasutada mantelkaablit (kõritrossi), mis peab olema võimalikult lühike.

| 3.2. | Kõik poldid liitekohtades peavad olema nõuetekohaselt kaitstud. Peale selle peavad liitekohad olema iseõlituvad või õlitamiseks kergesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

3.2.

Kõik poldid liitekohtades peavad olema nõuetekohaselt kaitstud. Peale selle peavad liitekohad olema iseõlituvad või õlitamiseks kergesti ligipääsetavad.

| 3.3. | Pealejooksupiduriseadmed peavad olema paigaldatud nii, et ühenduspea täispikal liikumisel ei esineks üheski ülekande osas takistusi, püsivat deformeerumist ega rikkeid. Selle kontrollimiseks tuleb ajami ots piduri juhtseadise hoovastikust lahti ühendada. |
| --- | --- |

3.3.

Pealejooksupiduriseadmed peavad olema paigaldatud nii, et ühenduspea täispikal liikumisel ei esineks üheski ülekande osas takistusi, püsivat deformeerumist ega rikkeid. Selle kontrollimiseks tuleb ajami ots piduri juhtseadise hoovastikust lahti ühendada.

| 3.4. | Pealejooksupidurisüsteem peab võimaldama vedukiga haagisele tagasikäiku anda ilma püsivat, üle 0,08 g · GA hõõrdejõudu rakendamata. Selleks kasutatavad seadmed peavad töötama automaatselt ning vabastama piduri automaatselt, kui haagis liigub ettepoole. |
| --- | --- |

3.4.

Pealejooksupidurisüsteem peab võimaldama vedukiga haagisele tagasikäiku anda ilma püsivat, üle 0,08 g · GA hõõrdejõudu rakendamata. Selleks kasutatavad seadmed peavad töötama automaatselt ning vabastama piduri automaatselt, kui haagis liigub ettepoole.

| 3.5. | Ükski käesoleva lisa punktis 3.4 nimetatud eesmärgil ühendatud eriseade ei tohi tõusu korral halvendada seisupidurite tõhusust. |
| --- | --- |

3.5.

Ükski käesoleva lisa punktis 3.4 nimetatud eesmärgil ühendatud eriseade ei tohi tõusu korral halvendada seisupidurite tõhusust.

| 3.6. | Pealejooksupidurisüsteemid võivad sisaldada ülekoormuskaitsmeid. Need ei tohi aktiveeruda alla Dop = 1,2 · D* (kui ülekoormuskaitse on paigaldatud juhtseadisele) või alla Pop = 1,2 · P* jõu rakendamisel ega rõhul alla pop = 1,2 · p* (kui ülekoormuskaitse on paigaldatud rattapidurile), kus jõud P* või rõhk p* vastab pidurdusjõule B* = 0,5 · g · GBo. |
| --- | --- |

3.6.

Pealejooksupidurisüsteemid võivad sisaldada ülekoormuskaitsmeid. Need ei tohi aktiveeruda alla Dop = 1,2 · D* (kui ülekoormuskaitse on paigaldatud juhtseadisele) või alla Pop = 1,2 · P* jõu rakendamisel ega rõhul alla pop = 1,2 · p* (kui ülekoormuskaitse on paigaldatud rattapidurile), kus jõud P* või rõhk p* vastab pidurdusjõule B* = 0,5 · g · GBo.

4.   NÕUDED JUHTSEADISTELE

| 4.1. | Juhtseadise liugurid peavad olema piisava pikkusega, et võimaldada täielikku käigupikkust ka ühendatud haagise puhul. |
| --- | --- |

4.1.

Juhtseadise liugurid peavad olema piisava pikkusega, et võimaldada täielikku käigupikkust ka ühendatud haagise puhul.

| 4.2. | Liugureid kaitstakse lõõtsa või muu samaväärse seadme abil. Need on kas õlitatavad või valmistatud iseõlituvast materjalist. Hõõrdepinnad tehakse materjalist, mis ei lase liuguritel elektrokeemilise reaktsiooni või mehaanilise kokkusobimatuse tõttu kinni kiiluda. |
| --- | --- |

4.2.

Liugureid kaitstakse lõõtsa või muu samaväärse seadme abil. Need on kas õlitatavad või valmistatud iseõlituvast materjalist. Hõõrdepinnad tehakse materjalist, mis ei lase liuguritel elektrokeemilise reaktsiooni või mehaanilise kokkusobimatuse tõttu kinni kiiluda.

| 4.3. | Juhtseadise lävendkoormus (KA) on vähemalt 0,02 g · G′A ja mitte rohkem kui 0,04 g · G′A. |
| --- | --- |

4.3.

Juhtseadise lävendkoormus (KA) on vähemalt 0,02 g · G′A ja mitte rohkem kui 0,04 g · G′A.

| 4.4. | Suurim rakendatud jõud D1 ei tohi jäikade tiislitega haagiste puhul olla suurem kui 0,10 g · G′A ja liigendtiislitega mitmeteljelistel haagistel suurem kui 0,067 g · G′A. |
| --- | --- |

4.4.

Suurim rakendatud jõud D1 ei tohi jäikade tiislitega haagiste puhul olla suurem kui 0,10 g · G′A ja liigendtiislitega mitmeteljelistel haagistel suurem kui 0,067 g · G′A.

| 4.5. | Suurim tõmbejõud D2 on vähemalt 0,1 g · G′A ja mitte rohkem kui 0,5 g · G′A. |
| --- | --- |

4.5.

Suurim tõmbejõud D2 on vähemalt 0,1 g · G′A ja mitte rohkem kui 0,5 g · G′A.

5.   JUHTSEADISTE KATSETAMINE JA MÕÕTMISED

| 5.1. | Katseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatud juhtseadiste vastavust käesoleva lisa punktide 3 ja 4 nõuetele kontrollitakse. |
| --- | --- |

5.1.

Katseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatud juhtseadiste vastavust käesoleva lisa punktide 3 ja 4 nõuetele kontrollitakse.

| 5.2. | Kõigile piduritüüpidele tehakse järgmised mõõtmised:






  5.2.1. | käigupikkus s ning kasulik käigupikkus s′; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Kõigile piduritüüpidele tehakse järgmised mõõtmised:

5.2.1.

käigupikkus s ning kasulik käigupikkus s′;

| 5.2.2. | täiendav jõud K; |
| --- | --- |

5.2.2.

täiendav jõud K;

| 5.2.3. | lävijõud KA; |
| --- | --- |

5.2.3.

lävijõud KA;

| 5.2.4. | rakendatud jõud D1; |
| --- | --- |

5.2.4.

rakendatud jõud D1;

| 5.2.5. | tõmbejõud D2. |
| --- | --- |

5.2.5.

tõmbejõud D2.

| 5.3. | Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul määratakse:






  5.3.1. | ülekandearv iHo, mõõdetuna juhtseadise käigupikkuse keskasendis; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul määratakse:

5.3.1.

ülekandearv iHo, mõõdetuna juhtseadise käigupikkuse keskasendis;

| 5.3.2. | juhtseadise väljundjõud P′ veotiislile mõjuva telgjõu D funktsioonina.
  Täiendav jõud K ning kasutegur tuletatakse kõnealuste mõõtmiste põhjal saadud vastava kõvera abil

  (vt käesoleva eeskirja 1. lisa joonis 2) |
| --- | --- |

5.3.2.

juhtseadise väljundjõud P′ veotiislile mõjuva telgjõu D funktsioonina.

Täiendav jõud K ning kasutegur tuletatakse kõnealuste mõõtmiste põhjal saadud vastava kõvera abil

(vt käesoleva eeskirja 1. lisa joonis 2)

| 5.4. | Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul määratakse:






  5.4.1. | ülekandearv ih, mõõdetuna juhtseadme käigupikkuse keskasendis; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul määratakse:

5.4.1.

ülekandearv ih, mõõdetuna juhtseadme käigupikkuse keskasendis;

| 5.4.2. | piduri peasilindri väljundrõhk p veotiislitele mõjuva telgjõu D ja tootja poolt kindlaksmääratud piduri peasilindri kolvi pindala FHZ funktsioonina. Täiendav jõud K ning kasutegur tuletatakse kõnealuste mõõtmiste põhjal saadud vastava kõvera abil

  (vt käesoleva eeskirja 1. lisa joonis 3) |
| --- | --- |

5.4.2.

piduri peasilindri väljundrõhk p veotiislitele mõjuva telgjõu D ja tootja poolt kindlaksmääratud piduri peasilindri kolvi pindala FHZ funktsioonina. Täiendav jõud K ning kasutegur tuletatakse kõnealuste mõõtmiste põhjal saadud vastava kõvera abil

(vt käesoleva eeskirja 1. lisa joonis 3)

| 5.4.3. | piduri peasilindri liikumisvaru s′′, nagu on osutatud käesoleva lisa punktis 2.2.19; |
| --- | --- |

5.4.3.

piduri peasilindri liikumisvaru s′′, nagu on osutatud käesoleva lisa punktis 2.2.19;

| 5.4.4. | piduri peasilindri kolvi pindala FHZ; |
| --- | --- |

5.4.4.

piduri peasilindri kolvi pindala FHZ;

| 5.4.5. | piduri peasilindri käik sHz millimeetrites; |
| --- | --- |

5.4.5.

piduri peasilindri käik sHz millimeetrites;

| 5.4.6. | piduri peasilindri liikumisvaru s′′Hz millimeetrites. |
| --- | --- |

5.4.6.

piduri peasilindri liikumisvaru s′′Hz millimeetrites.

| 5.5. | Liigendtiisliga mitmeteljeliste haagiste pealejooksupidurisüsteemi puhul mõõdetakse punktis 9.4.1 osutatud käigupikkuse kadu so. |
| --- | --- |

5.5.

Liigendtiisliga mitmeteljeliste haagiste pealejooksupidurisüsteemi puhul mõõdetakse punktis 9.4.1 osutatud käigupikkuse kadu so.

6.   PIDURITELE ESITATAVAD NÕUDED

6.1.   Tootja esitab katseid tegevale tehnilisele teenistusele peale katsetatavate pidurite ka pidurite joonised, millel on näidatud pidurite tüübi, mõõtmete ja põhiosade materjali ning hõõrdkatete margi ja tüübi andmed. Hüdropidurite puhul peab kõnealustele joonistele olema märgitud pidurisilindrite pindala FRZ. Tootja peab märkima ka käesoleva lisa punktis 2.2.4 määratletud pidurdusmomendi M* ja massi GBo.

6.2.   Katsetingimused

| 6.2.1. | Kui pealejooksupidurisüsteemi ei ole paigaldatud ega kavatseta paigaldada ülekoormuskaitset, katsetatakse rattapidurit järgmiste katsejõudude või -rõhkudega:
  vastavalt vajadusele kas PT = 1,8 P* või pT = 1,8 p* ja MT = 1,8 M*. |
| --- | --- |

6.2.1.

Kui pealejooksupidurisüsteemi ei ole paigaldatud ega kavatseta paigaldada ülekoormuskaitset, katsetatakse rattapidurit järgmiste katsejõudude või -rõhkudega:

vastavalt vajadusele kas PT = 1,8 P* või pT = 1,8 p* ja MT = 1,8 M*.

| 6.2.2. | Kui pealejooksupidurisüsteemi on paigaldatud või kavatsetakse paigaldada ülekoormuskaitse, katsetatakse rattapidurit järgmiste katsejõudude või -rõhkudega:






  6.2.2.1. | Ülekoormuskaitse ettenähtud miinimumnäitajad määrab kindlaks tootja ning need peavad olema vähemalt
  Pop = 1,2 P* või pop = 1.2 p* |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Kui pealejooksupidurisüsteemi on paigaldatud või kavatsetakse paigaldada ülekoormuskaitse, katsetatakse rattapidurit järgmiste katsejõudude või -rõhkudega:

6.2.2.1.

Ülekoormuskaitse ettenähtud miinimumnäitajad määrab kindlaks tootja ning need peavad olema vähemalt

Pop = 1,2 P* või pop = 1.2 p*

| 6.2.2.2. | Vähima katsejõu PTop või vähima katserõhu pTop vahemik ja vähim katsemoment MTop on:
  PTop = 1,1 kuni 1,2 P* või pTop = 1,1 kuni 1,2 p*
  ja MTop = 1,1 kuni 1,2 M* |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Vähima katsejõu PTop või vähima katserõhu pTop vahemik ja vähim katsemoment MTop on:

PTop = 1,1 kuni 1,2 P* või pTop = 1,1 kuni 1,2 p*

ja MTop = 1,1 kuni 1,2 M*

| 6.2.2.3. | Ülekoormuskaitse maksimumväärtused (Pop_max või pop_max) määrab kindlaks tootja ning need ei tohi olla suuremad kui vastavalt PT või pT. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

Ülekoormuskaitse maksimumväärtused (Pop_max või pop_max) määrab kindlaks tootja ning need ei tohi olla suuremad kui vastavalt PT või pT.

7.   PIDURITE KATSETAMINE JA MÕÕTMISED

7.1.   Katseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatud pidurite ja osade vastavust käesoleva lisa punkti 6 nõuetele kontrollitakse.

7.2.   Määratakse:

| 7.2.1. | piduriklotsi vähim käik (piduriklotsi vähim käigupikkus), 2sB*; |
| --- | --- |

7.2.1.

piduriklotsi vähim käik (piduriklotsi vähim käigupikkus), 2sB*;

| 7.2.2. | piduriklotsi keskme käik (piduriklotsi käigupikkus) 2sB (mis peab olema suurem kui 2sB*) |
| --- | --- |

7.2.2.

piduriklotsi keskme käik (piduriklotsi käigupikkus) 2sB (mis peab olema suurem kui 2sB*)

7.3.   Mehaanilise ajamiga pidurite puhul määratakse:

| 7.3.1. | ülekandearv ig (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4); |
| --- | --- |

7.3.1.

ülekandearv ig (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 4);

| 7.3.2. | jõud P* pidurdusmomendi M* puhul; |
| --- | --- |

7.3.2.

jõud P* pidurdusmomendi M* puhul;

| 7.3.3. | pidurdusmoment M* mehaanilise ajamiga süsteemide juhthoovale avaldatud jõu P* funktsioonina.
  Pidurdavate pindade pöörlemiskiirus peab vastama sõiduki algkiirusele 60 km/h, kui haagis liigub ettepoole, ja 6 km/h, kui haagis liigub tagapoole. Nende mõõtmete põhjal saadud kõverast tuletatakse järgmised näitajad (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6);






  7.3.3.1. | piduriajamile rakendatav jõud Po ja tunnussuurus ρ, kui haagis liigub ettepoole; |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

pidurdusmoment M* mehaanilise ajamiga süsteemide juhthoovale avaldatud jõu P* funktsioonina.

Pidurdavate pindade pöörlemiskiirus peab vastama sõiduki algkiirusele 60 km/h, kui haagis liigub ettepoole, ja 6 km/h, kui haagis liigub tagapoole. Nende mõõtmete põhjal saadud kõverast tuletatakse järgmised näitajad (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6);

7.3.3.1.

piduriajamile rakendatav jõud Po ja tunnussuurus ρ, kui haagis liigub ettepoole;

| 7.3.3.2. | piduriajamile rakendatav jõud Por ja tunnussuurus ρr, kui haagis liigub tahapoole; |
| --- | --- |

7.3.3.2.

piduriajamile rakendatav jõud Por ja tunnussuurus ρr, kui haagis liigub tahapoole;

| 7.3.3.3. | suurim pidurdusmoment Mr kuni suurima lubatud käigupikkuseni sr, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6); |
| --- | --- |

7.3.3.3.

suurim pidurdusmoment Mr kuni suurima lubatud käigupikkuseni sr, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6);

| 7.3.3.4. | piduri juhthoova suurim lubatud käigupikkus, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6). |
| --- | --- |

7.3.3.4.

piduri juhthoova suurim lubatud käigupikkus, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 6).

7.4.   Hüdropidurite puhul määratakse:

| 7.4.1. | ülekandearv ig′ (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 8); |
| --- | --- |

7.4.1.

ülekandearv ig′ (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 8);

| 7.4.2. | rõhk p* pidurdusmomendi M* puhul; |
| --- | --- |

7.4.2.

rõhk p* pidurdusmomendi M* puhul;

| 7.4.3. | pidurdusmoment M* hüdroajamiga süsteemide pidurisilindrile avaldatud rõhu p* funktsioonina.
  Pidurdavate pindade pöörlemiskiirus peab vastama sõiduki algkiirusele 60 km/h, kui haagis liigub ettepoole, ja 6 km/h, kui haagis liigub tagapoole. Nende mõõtmete põhjal saadud kõverast tuletatakse järgmised näitajad (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7);






  7.4.3.1. | tagasitõmberõhk po ja näitaja ρ′, kui haagis liigub ettepoole; |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

pidurdusmoment M* hüdroajamiga süsteemide pidurisilindrile avaldatud rõhu p* funktsioonina.

Pidurdavate pindade pöörlemiskiirus peab vastama sõiduki algkiirusele 60 km/h, kui haagis liigub ettepoole, ja 6 km/h, kui haagis liigub tagapoole. Nende mõõtmete põhjal saadud kõverast tuletatakse järgmised näitajad (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7);

7.4.3.1.

tagasitõmberõhk po ja näitaja ρ′, kui haagis liigub ettepoole;

| 7.4.3.2. | tagasitõmberõhk por ja näitaja ρ′r, kui haagis liigub tahapoole; |
| --- | --- |

7.4.3.2.

tagasitõmberõhk por ja näitaja ρ′r, kui haagis liigub tahapoole;

| 7.4.3.3. | suurim pidurdusmoment Mr kuni suurima lubatud vedelikumahuni Vr, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7); |
| --- | --- |

7.4.3.3.

suurim pidurdusmoment Mr kuni suurima lubatud vedelikumahuni Vr, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 7);

| 7.4.3.4. | ühes pidurdavas rattas imenduv suurim lubatud vedelikumaht Vr, kui haagis liigub tahapoole (vt 1. liite joonis 7); |
| --- | --- |

7.4.3.4.

ühes pidurdavas rattas imenduv suurim lubatud vedelikumaht Vr, kui haagis liigub tahapoole (vt 1. liite joonis 7);

| 7.4.4. | pidurisilindri kolvi pindala FRZ. |
| --- | --- |

7.4.4.

pidurisilindri kolvi pindala FRZ.

7.5.   I-tüübi katse alternatiivmenetlus

| 7.5.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukiga ei pea tegema 4. lisa punkti 1.5 kohast I-tüübi katset, kui pidurisüsteemi osade vastavust 4. lisa punktide 1.5.2 ja 1.5.3 nõuetele katsetatakse inertskatsestendil. |
| --- | --- |

7.5.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukiga ei pea tegema 4. lisa punkti 1.5 kohast I-tüübi katset, kui pidurisüsteemi osade vastavust 4. lisa punktide 1.5.2 ja 1.5.3 nõuetele katsetatakse inertskatsestendil.

| 7.5.2. | I-tüübi katse alternatiivmenetlus tehakse vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.5.2 (kohaldatakse analoogia põhjal ka ketaspidurite suhtes). |
| --- | --- |

7.5.2.

I-tüübi katse alternatiivmenetlus tehakse vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.5.2 (kohaldatakse analoogia põhjal ka ketaspidurite suhtes).

8.   KATSEPROTOKOLLID

Koos pealejooksupidurisüsteemiga varustatud haagiste tüübikinnitustaotlusega esitatakse juhtseadise ja pidurite katsetamise protokollid ning inertsjuhtseadise, ajamiseadise ja haagise pidurite vastavuskatsete protokoll; kõnealused protokollid peavad sisaldama vähemalt käesoleva lisa 2., 3. ja 4. liitega ettenähtud andmeid.

9.   JUHTSEADISE JA SÕIDUKI PIDURITE KOKKUSOBIVUS

9.1.   Võttes arvesse juhtseadise (2. liide), pidurite (3. liide) ja haagise 4. liite punktis 4 osutatud näitajaid, kontrollitakse sõidukil haagise pealejooksupidurisüsteemi vastavust ettenähtud nõuetele.

9.2.   Kõigi piduritüüpide üldine kontroll

9.2.1.   Ülekande osi, mida ei ole kontrollitud koos juhtseadise või piduritega, kontrollitakse sõidukil. Kontrolli tulemused kantakse käesoleva lisa 4. liitesse (nt iH1 ja ηH1).

9.2.2.   Mass

| 9.2.2.1. | Haagise täismass GA ei tohi olla suurem juhtseadise lubatud täismassist G′A. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Haagise täismass GA ei tohi olla suurem juhtseadise lubatud täismassist G′A.

| 9.2.2.2. | Haagise täismass GA ei tohi olla suurem täismassist GB, mida on võimalik pidurdada haagise kõigi pidurite koostoimel. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

Haagise täismass GA ei tohi olla suurem täismassist GB, mida on võimalik pidurdada haagise kõigi pidurite koostoimel.

9.2.3.   Jõud

| 9.2.3.1. | Lävijõud (KA) on vähemalt 0,02 g · GA ja mitte rohkem kui 0,04 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Lävijõud (KA) on vähemalt 0,02 g · GA ja mitte rohkem kui 0,04 g · GA.

| 9.2.3.2. | Suurim käivitusjõud D1 ei tohi jäiga tiisliga haagiste puhul olla suurem kui 0,10 g · GA ja liigendtiislitega mitmeteljelistel haagistel suurem kui 0,067 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Suurim käivitusjõud D1 ei tohi jäiga tiisliga haagiste puhul olla suurem kui 0,10 g · GA ja liigendtiislitega mitmeteljelistel haagistel suurem kui 0,067 g · GA.

| 9.2.3.3. | Suurim tõmbejõud D2 on vahemikus 0,1 g · GA kuni 0,5 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.3.

Suurim tõmbejõud D2 on vahemikus 0,1 g · GA kuni 0,5 g · GA.

9.3.   Pidurdustõhususe kontrollimine

| 9.3.1. | Haagise rataste välisringjoonele mis tahes suunas mõjuvate pidurdusjõudude summa peab olema vähemalt B* = 0,50 g · GA, kaasa arvatud veeretakistus 0,01 g · GA; see vastab pidurdusjõu B väärtusele 0,49 g · GA. Sellisel juhul on suurim haakeseadmele lubatud jõud:






  D* = 0,067 g · GA | liigendtiisliga mitmeteljeliste haagiste puhul ning |
| --- | --- | --- |
| D* = 0,10 g · GA | jäiga tiisliga haagiste puhul. |

9.3.1.

Haagise rataste välisringjoonele mis tahes suunas mõjuvate pidurdusjõudude summa peab olema vähemalt B* = 0,50 g · GA, kaasa arvatud veeretakistus 0,01 g · GA; see vastab pidurdusjõu B väärtusele 0,49 g · GA. Sellisel juhul on suurim haakeseadmele lubatud jõud:

D* = 0,067 g · GA

liigendtiisliga mitmeteljeliste haagiste puhul ning

D* = 0,10 g · GA

jäiga tiisliga haagiste puhul.

Kõnealustele tingimustele vastavuse kontrollimisel kasutatakse järgmisi võrratusi:

| 9.3.1.1. | Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul: |
| --- | --- |

9.3.1.1.

Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul:

| 9.3.1.2. | Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul: |
| --- | --- |

9.3.1.2.

Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul:

9.4.   Juhtseadise käigupikkuse kontrollimine

| 9.4.1. | Liigendtiislitega mitmeteljeliste haagiste juhtseadiste puhul, mille pidurihoovastik sõltub veoseadme asendist, peab juhtseadise käigupikkus s olema pikem kui juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus s′, kusjuures erinevus peab olema vähemalt võrdväärne käigupikkuse kaoga so. Käigupikkuse kadu so ei tohi ületada 10 % efektiivsest käigupikkusest s′. |
| --- | --- |

9.4.1.

Liigendtiislitega mitmeteljeliste haagiste juhtseadiste puhul, mille pidurihoovastik sõltub veoseadme asendist, peab juhtseadise käigupikkus s olema pikem kui juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus s′, kusjuures erinevus peab olema vähemalt võrdväärne käigupikkuse kaoga so. Käigupikkuse kadu so ei tohi ületada 10 % efektiivsest käigupikkusest s′.

| 9.4.2. | Juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus s′ määratakse ühe- ja mitmeteljeliste haagiste puhul järgmiselt:






  9.4.2.1. | kui pidurihoovastikku mõjutab veoseadme nurgaasend, siis:
  s′ = s – so; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.

Juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus s′ määratakse ühe- ja mitmeteljeliste haagiste puhul järgmiselt:

9.4.2.1.

kui pidurihoovastikku mõjutab veoseadme nurgaasend, siis:

s′ = s – so;

| 9.4.2.2. | kui käigupikkuse kadu ei ole, siis:
  s′ = s; |
| --- | --- |

9.4.2.2.

kui käigupikkuse kadu ei ole, siis:

s′ = s;

| 9.4.2.3. | hüdroajamiga pidurisüsteemide puhul:
  s′ = s – s′′. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

hüdroajamiga pidurisüsteemide puhul:

s′ = s – s′′.

| 9.4.3. | Juhtseadise käigupikkuse piisavuse kontrollimisel kasutatakse järgmisi võrratusi:






  9.4.3.1. | mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul: |
| --- | --- | --- |

9.4.3.

Juhtseadise käigupikkuse piisavuse kontrollimisel kasutatakse järgmisi võrratusi:

9.4.3.1.

mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul:

| 9.4.3.2. | hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul: |
| --- | --- |

9.4.3.2.

hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul:

9.5.   Täiendav kontroll

| 9.5.1. | Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul kontrollitakse, kas juhtseadiselt jõudude pidurile ülekandmiseks kasutatav pidurihoovastik on õigesti paigaldatud. |
| --- | --- |

9.5.1.

Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul kontrollitakse, kas juhtseadiselt jõudude pidurile ülekandmiseks kasutatav pidurihoovastik on õigesti paigaldatud.

| 9.5.2. | Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul kontrollitakse, kas piduri peasilindri käigupikkus on vähemalt s/ih. Lühem käigupikkus ei ole lubatud. |
| --- | --- |

9.5.2.

Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide puhul kontrollitakse, kas piduri peasilindri käigupikkus on vähemalt s/ih. Lühem käigupikkus ei ole lubatud.

| 9.5.3. | Sõiduki üldist käitumist pidurdamisel kontrollitakse teekatsel eri kiirustel, eri pidurdusjõu ja erinevate pidurduskordade juures. Summutamatud isevõnked ei ole lubatud. |
| --- | --- |

9.5.3.

Sõiduki üldist käitumist pidurdamisel kontrollitakse teekatsel eri kiirustel, eri pidurdusjõu ja erinevate pidurduskordade juures. Summutamatud isevõnked ei ole lubatud.

10.   ÜLDISED MÄRKUSED

Eespool esitatud nõudeid kohaldatakse kõige tavalisemate mehaanilise või hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteemide suhtes, mille puhul kõik haagise rattad on eelkõige varustatud sama tüüpi pidurite ja rehvidega. Vähem tavaliste süsteemide kontrollimisel kohandatakse eespool esitatud nõudeid vastavalt konkreetsele olukorrale.

1. LIIDE

Joonis 1

Kõigi piduritüüpide puhul kehtivad tähised

(vt käesoleva lisa punkti 2.2)

Image

Joonis 2

Mehaaniline ajam

(vt käesoleva lisa punkte 2.2.10 ja 5.3.2)

Image

Joonis 3

Hüdroajam

(vt käesoleva eeskirja punkte 2.2.10 ja 5.4.2)

Image

Joonis 4

Piduri kontrollimine

(vt käesoleva lisa punkte 2.2.22 ja 2.3.4)

Image

Joonis 5

Mehaanilise ajamiga pidurisüsteem

(vt käesoleva lisa punkti 2.3)

Image

Joonis 6

Mehaaniline pidur

(vt käesoleva lisa punkti 2)

Image

Joonis 7

Hüdropidur

(vt käesoleva lisa punkti 2)

Image

Joonis 8

Hüdroajamiga pidurisüsteem

(vt käesoleva lisa punkti 2)

Image

2. LIIDE

PEALEJOOKSUPIDURISÜSTEEMI JUHTSEADISE KATSEPROTOKOLL

| 1. | Tootja ... |
| --- | --- |

1.

Tootja ...

| 2. | Mark ... |
| --- | --- |

2.

Mark ...

| 3. | Tüüp ... |
| --- | --- |

3.

Tüüp ...

| 4. | Nende haagiste karakteristikud, millele juhtseadis on tootja poolt ette nähtud: |
| --- | --- |

4.

Nende haagiste karakteristikud, millele juhtseadis on tootja poolt ette nähtud:

| 4.1. | Mass G′A = ...kg |
| --- | --- |

4.1.

Mass G′A = ...kg

| 4.2. | Veoseadmele vertikaalselt mõjuv suurim lubatud staatiline jõud ... N |
| --- | --- |

4.2.

Veoseadmele vertikaalselt mõjuv suurim lubatud staatiline jõud ... N

| 4.3. | Jäiga tiisliga haagis/liigendtiisliga mitmeteljeline haagis (1) |
| --- | --- |

4.3.

Jäiga tiisliga haagis/liigendtiisliga mitmeteljeline haagis (1)

| 5. | Lühikirjeldus
  (Lisatud diagrammide ja mõõtmeid sisaldavate jooniste loetelu) |
| --- | --- |

5.

Lühikirjeldus

(Lisatud diagrammide ja mõõtmeid sisaldavate jooniste loetelu)

| 6. | Juhtseadise tööpõhimõtte joonis |
| --- | --- |

6.

Juhtseadise tööpõhimõtte joonis

| 7. | Käigupikkus s = ... mm |
| --- | --- |

7.

Käigupikkus s = ... mm

| 8. | Juhtseadise ülekandearv: |
| --- | --- |

8.

Juhtseadise ülekandearv:

| 8.1. | Mehaanilise ajamiga seade (1)

  iHo = alates ... kuni ... (2) |
| --- | --- |

8.1.

Mehaanilise ajamiga seade (1)

iHo = alates ... kuni ... (2)

| 8.2. | Hüdroajamiga seade (1)

  ih = alates ...kuni ... (2)

  FHZ = ...cm2

  Piduri peasilindri käigupikkus sHz ... mm
  Piduri peasilindri liikumisvaru s′′Hz ... mm |
| --- | --- |

8.2.

Hüdroajamiga seade (1)

ih = alates ...kuni ... (2)

FHZ = ...cm2

Piduri peasilindri käigupikkus sHz ... mm

Piduri peasilindri liikumisvaru s′′Hz ... mm

| 9. | Katsetulemused: |
| --- | --- |

9.

Katsetulemused:

| 9.1. | Kasutegur
  Mehaanilise ajamiga seade (1) ηH = ...
  Hüdroajamiga seade (1) ηH = ... |
| --- | --- |

9.1.

Kasutegur

Mehaanilise ajamiga seade (1) ηH = ...

Hüdroajamiga seade (1) ηH = ...

| 9.2. | Täiendav jõud K = ...N |
| --- | --- |

9.2.

Täiendav jõud K = ...N

| 9.3. | Suurim survejõud D1 = ...N |
| --- | --- |

9.3.

Suurim survejõud D1 = ...N

| 9.4. | Suurim tõmbejõud D2 = ...N |
| --- | --- |

9.4.

Suurim tõmbejõud D2 = ...N

| 9.5. | Lävijõud KA = ...N |
| --- | --- |

9.5.

Lävijõud KA = ...N

| 9.6. | Käigupikkuse kadu ja liikumisvaru:
  kui veoseadme asendi
  mõju on so
   (1) = ... mm
  Hüdroajamiga seade s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm |
| --- | --- |

9.6.

Käigupikkuse kadu ja liikumisvaru:

kui veoseadme asendi

mõju on so
   (1) = ... mm

Hüdroajamiga seade s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm

| 9.7. | Juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus s′ = ... mm |
| --- | --- |

9.7.

Juhtseadise efektiivne (kasulik) käigupikkus s′ = ... mm

| 9.8. | Käesoleva lisa punktis 3.6 nimetatud ülekoormuskaitse on paigaldatud/ei ole paigaldatud (1) |
| --- | --- |

9.8.

Käesoleva lisa punktis 3.6 nimetatud ülekoormuskaitse on paigaldatud/ei ole paigaldatud (1)

| 9.8.1. | Kui ülekoormuskaitse on paigaldatud juhtseadise ajamihoova ette |
| --- | --- |

9.8.1.

Kui ülekoormuskaitse on paigaldatud juhtseadise ajamihoova ette

| 9.8.1.1. | Ülekoormuskaitse lävijõud
  Dop = ... N |
| --- | --- |

9.8.1.1.

Ülekoormuskaitse lävijõud

Dop = ... N

| 9.8.1.2. | Mehaanilise ülekoormuskaitse puhul (1)

  suurim jõud, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada
  P′max/iHo = Pop_max = ...N |
| --- | --- |

9.8.1.2.

Mehaanilise ülekoormuskaitse puhul (1)

suurim jõud, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada

P′max/iHo = Pop_max = ...N

| 9.8.1.3. | Hüdraulilise ülekoormuskaitse puhul (1)

  rõhk, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada
  p′max/ih = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.1.3.

Hüdraulilise ülekoormuskaitse puhul (1)

rõhk, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada

p′max/ih = pop_max = ... N/cm2

| 9.8.2. | Kui ülekoormuskaitse on paigaldatud juhtseadise ajamihoova taha |
| --- | --- |

9.8.2.

Kui ülekoormuskaitse on paigaldatud juhtseadise ajamihoova taha

| 9.8.2.1. | Ülekoormuskaitse lävijõud
  mehaanilise ülekoormuskaitse puhul (1)

  Dop.iHo = ... N
  hüdraulilise ülekoormuskaitse puhul (1)

  Dop.ih = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.1.

Ülekoormuskaitse lävijõud

mehaanilise ülekoormuskaitse puhul (1)

Dop.iHo = ... N

hüdraulilise ülekoormuskaitse puhul (1)

Dop.ih = ... N

| 9.8.2.2. | Mehaanilise ülekoormuskaitse puhul (1)

  suurim jõud, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada
  P′max = Pop_max = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.2.

Mehaanilise ülekoormuskaitse puhul (1)

suurim jõud, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada

P′max = Pop_max = ... N

| 9.8.2.3. | Hüdraulilise ülekoormuskaitse puhul (1)

  rõhk, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada
  p′max = pop_max = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.2.3.

Hüdraulilise ülekoormuskaitse puhul (1)

rõhk, mida inertsjuhtseadis suudab tekitada

p′max = pop_max = ...N/cm2

| 10. | Eespool kirjeldatud juhtseadis vastab / ei vasta (1) käesoleva lisa punktide 3, 4 ja 5 nõuetele.
  Kuupäev ...
  Allkiri ... |
| --- | --- |

10.

Eespool kirjeldatud juhtseadis vastab / ei vasta (1) käesoleva lisa punktide 3, 4 ja 5 nõuetele.

Kuupäev ...

Allkiri ...

| 11. | Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 12. lisa asjakohastele sätetele.
  Katse teinud tehniline teenistus (3)

  Allkiri: ... Kuupäev: ... |
| --- | --- |

11.

Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 12. lisa asjakohastele sätetele.

Katse teinud tehniline teenistus (3)

Allkiri: ... Kuupäev: ...

| 12. | Tüübikinnitusasutus (3)

  Allkiri: ... Kuupäev: ... |
| --- | --- |

12.

Tüübikinnitusasutus (3)

Allkiri: ... Kuupäev: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Märkida iHo or ih määramisel kasutatud pikkused.

(3)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

3. LIIDE

PIDURI KATSEPROTOKOLL

| 1. | Tootja ... |
| --- | --- |

1.

Tootja ...

| 2. | Mark ... |
| --- | --- |

2.

Mark ...

| 3. | Tüüp ... |
| --- | --- |

3.

Tüüp ...

| 4. | Lubatud „täismass” ratta kohta GBo = ... kg |
| --- | --- |

4.

Lubatud „täismass” ratta kohta GBo = ... kg

| 5. | Pidurdusmoment M* (mille on kindlaks määranud tootja vastavalt käesoleva lisa
  punktile 2.2.23) = ... Nm |
| --- | --- |

5.

Pidurdusmoment M* (mille on kindlaks määranud tootja vastavalt käesoleva lisa

punktile 2.2.23) = ... Nm

| 6. | Rehvi dünaamiline veereraadius
  Rmin = ... m; Rmax = ...m |
| --- | --- |

6.

Rehvi dünaamiline veereraadius

Rmin = ... m; Rmax = ...m

| 7. | Lühikirjeldus
  (Loetelu lisatud diagrammidest ja mõõtmeid sisaldavatest joonistest) |
| --- | --- |

7.

Lühikirjeldus

(Loetelu lisatud diagrammidest ja mõõtmeid sisaldavatest joonistest)

| 8. | Piduri tööpõhimõtte joonis |
| --- | --- |

8.

Piduri tööpõhimõtte joonis

| 9. | Katsetulemus: |
| --- | --- |

9.

Katsetulemus:

Mehaaniline pidur (1)

Hüdropidur (1)

| 9.1. | Ülekandearv
  ig = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.

Ülekandearv

ig = ... (2)

| 9.1.A. | Ülekandearv
  i′g = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.A.

Ülekandearv

i′g = ... (2)

| 9.2. | Käik (käigupikkus)
  sB = ...mm |
| --- | --- |

9.2.

Käik (käigupikkus)

sB = ...mm

| 9.2.A. | Käik (käigupikkus)
  sB = ...m |
| --- | --- |

9.2.A.

Käik (käigupikkus)

sB = ...m

| 9.3. | Ettenähtud käik
  (ettenähtud käigupikkus) sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.

Ettenähtud käik

(ettenähtud käigupikkus) sB* = ...mm

| 9.3.A. | Ettenähtud käik
  (ettenähtud käigupikkus) sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.A.

Ettenähtud käik

(ettenähtud käigupikkus) sB* = ...mm

| 9.4. | Rakendusjõud
  Po = ...N |
| --- | --- |

9.4.

Rakendusjõud

Po = ...N

| 9.4.A. | Tagasitõmberõhk
  po = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.4.A.

Tagasitõmberõhk

po = ... N/cm2

| 9.5. | Koefitsient (näitaja)
  ρ = ... m |
| --- | --- |

9.5.

Koefitsient (näitaja)

ρ = ... m

| 9.5.A. | Koefitsient (näitaja)
  ρ′ = ...m |
| --- | --- |

9.5.A.

Koefitsient (näitaja)

ρ′ = ...m

| 9.6. | Ülekoormuskaitse käesoleva lisa punkti 3.6 kohaselt paigaldatud/paigaldamata (1) |
| --- | --- |

9.6.

Ülekoormuskaitse käesoleva lisa punkti 3.6 kohaselt paigaldatud/paigaldamata (1)

| 9.6.A. | Ülekoormuskaitse käesoleva lisa punkti 3.6 kohaselt paigaldatud/paigaldamata (1) |
| --- | --- |

9.6.A.

Ülekoormuskaitse käesoleva lisa punkti 3.6 kohaselt paigaldatud/paigaldamata (1)

| 9.6.1. | Ülekoormuskaitset aktiveeriv pidurdusmoment
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.

Ülekoormuskaitset aktiveeriv pidurdusmoment

Mop = ... Nm

| 9.6.1.A. | Ülekoormuskaitset aktiveeriv pidurdusmoment
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.A.

Ülekoormuskaitset aktiveeriv pidurdusmoment

Mop = ... Nm

| 9.7. | M* jõud
  P* = ...N |
| --- | --- |

9.7.

M* jõud

P* = ...N

| 9.7.A. | M* rõhk
  p* = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.7.A.

M* rõhk

p* = ... N/cm2

| 9.8.A. | Rattasilindri pindala
  FRZ = ...cm2 |
| --- | --- |

9.8.A.

Rattasilindri pindala

FRZ = ...cm2

| 9.9.A. | (ketaspidurite puhul)
  Vedeliku imendumine
  V60 = ...cm3 |
| --- | --- |

9.9.A.

(ketaspidurite puhul)

Vedeliku imendumine

V60 = ...cm3

| 9.10. | Sõidupiduri pidurdustõhusus, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonised 6 ja 7) |
| --- | --- |

9.10.

Sõidupiduri pidurdustõhusus, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonised 6 ja 7)

| 9.10.1. | Joonise 6 kohane suurim pidurdusmoment Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.

Joonise 6 kohane suurim pidurdusmoment Mr = ... Nm

| 9.10.1.A. | Joonise 7 kohane suurim pidurdusmoment Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.A.

Joonise 7 kohane suurim pidurdusmoment Mr = ... Nm

| 9.10.2. | Suurim lubatud käigupikkus sr = ... mm |
| --- | --- |

9.10.2.

Suurim lubatud käigupikkus sr = ... mm

| 9.10.2.A. | Suurim lubatud imendunud vedelikuhulk Vr = ... cm3 |
| --- | --- |

9.10.2.A.

Suurim lubatud imendunud vedelikuhulk Vr = ... cm3

| 9.11. | Piduri täiendavad näitajad, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonised 6 ja 7) |
| --- | --- |

9.11.

Piduri täiendavad näitajad, kui haagis liigub tahapoole (vt käesoleva lisa 1. liite joonised 6 ja 7)

| 9.11.1. | Piduriajamile rakendatav jõud Por = ... N |
| --- | --- |

9.11.1.

Piduriajamile rakendatav jõud Por = ... N

| 9.11.1.A. | Piduri tagasitõmberõhk por = ... N |
| --- | --- |

9.11.1.A.

Piduri tagasitõmberõhk por = ... N

| 9.11.2. | Piduri näitaja ρr = ... m |
| --- | --- |

9.11.2.

Piduri näitaja ρr = ... m

| 9.11.2.A. | Piduri näitaja ρ′r = ... m |
| --- | --- |

9.11.2.A.

Piduri näitaja ρ′r = ... m

| 9.12. | Käesoleva lisa punkti 7.5 kohased katsed (kui neid kohaldatakse) (korrigeeritud, et võtta arvesse 0,01 · g · GBo vastavat veeretakistust) |
| --- | --- |

9.12.

Käesoleva lisa punkti 7.5 kohased katsed (kui neid kohaldatakse) (korrigeeritud, et võtta arvesse 0,01 · g · GBo vastavat veeretakistust)

| 9.12.1. | 0 tüübi pidurikatse
  Kontrollkiirus = ... km/h
  Pidurdustegur = ... %
  Juhtjõud = ... N |
| --- | --- |

9.12.1.

0 tüübi pidurikatse

Kontrollkiirus = ... km/h

Pidurdustegur = ... %

Juhtjõud = ... N

| 9.12.2. | I tüübi pidurikatse
  Kontrollkiirus = ... km/h
  Püsiv pidurdustegur = ... %
  Pidurdusaeg = ... min
  Kuumenenud pidurite pidurdustõhusus = ... %
  (protsentidena punktis 9.12.1 osutatud 0 tüübi katse tulemusest)
  Juhtjõud = ... N |
| --- | --- |

9.12.2.

I tüübi pidurikatse

Kontrollkiirus = ... km/h

Püsiv pidurdustegur = ... %

Pidurdusaeg = ... min

Kuumenenud pidurite pidurdustõhusus = ... %

(protsentidena punktis 9.12.1 osutatud 0 tüübi katse tulemusest)

Juhtjõud = ... N

| 10. | Kõnealune pidur vastab / ei vasta (1) käesolevas lisas kirjeldatud pealejooksupidurisüsteemiga varustatud sõiduki punktides 3 ja 6 ettenähtud katsenõuetele.
  Pidurit on lubatud / ei ole lubatud (1) kasutada ülekoormuskaitseta pealejooksupidurisüsteemis.
  Kuupäev: ...
  Allkiri: ... |
| --- | --- |

10.

Kõnealune pidur vastab / ei vasta (1) käesolevas lisas kirjeldatud pealejooksupidurisüsteemiga varustatud sõiduki punktides 3 ja 6 ettenähtud katsenõuetele.

Pidurit on lubatud / ei ole lubatud (1) kasutada ülekoormuskaitseta pealejooksupidurisüsteemis.

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

| 11. | Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ...seeria muudatustega) 12. lisa asjakohastele sätetele.
  Katse teinud tehniline teenistus (3)

  Kuupäev: ...
  Allkiri: ... |
| --- | --- |

11.

Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ...seeria muudatustega) 12. lisa asjakohastele sätetele.

Katse teinud tehniline teenistus (3)

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

| 12. | Tüübikinnitusasutus (3)

  Kuupäev: ...
  Allkiri: ... |
| --- | --- |

12.

Tüübikinnitusasutus (3)

Kuupäev: ...

Allkiri: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Märkida ig or i′g määramisel kasutatud pikkused.

(3)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

4. LIIDE

Haagise pealejooksupiduri juhtseadise, ajami ja pidurite vastavuse katseprotokoll

| 1. | Juhtseadis, ...
  mida on kirjeldatud lisatud katseprotokollis (vt käesoleva lisa 2. liide)
  Valitud ülekandearv:
  iHo
   (1) = ... (2) või ih
   (1) = ... (2)

  (Need peavad jääma käesoleva lisa 2. liite punktis 8.1 või 8.2 osutatud piiridesse.) |
| --- | --- |

1.

Juhtseadis, ...

mida on kirjeldatud lisatud katseprotokollis (vt käesoleva lisa 2. liide)

Valitud ülekandearv:

iHo
   (1) = ... (2) või ih
   (1) = ... (2)

(Need peavad jääma käesoleva lisa 2. liite punktis 8.1 või 8.2 osutatud piiridesse.)

| 2. | Pidurid,
  mida on kirjeldatud lisatud katseprotokollis (vt käesoleva lisa 3. liide) |
| --- | --- |

2.

Pidurid,

mida on kirjeldatud lisatud katseprotokollis (vt käesoleva lisa 3. liide)

| 3. | Haagise ajamiseadmed |
| --- | --- |

3.

Haagise ajamiseadmed

| 3.1. | Lühikirjeldus koos tööpõhimõtte joonisega |
| --- | --- |

3.1.

Lühikirjeldus koos tööpõhimõtte joonisega

| 3.2. | Haagise mehaanilise ajami ülekandearv ja kasutegur
  iH1
   (1) = ... (2)

  ηH1
   (1) = ... |
| --- | --- |

3.2.

Haagise mehaanilise ajami ülekandearv ja kasutegur

iH1
   (1) = ... (2)

ηH1
   (1) = ...

| 4. | Haagis |
| --- | --- |

4.

Haagis

| 4.1. | Tootja ... |
| --- | --- |

4.1.

Tootja ...

| 4.2. | Mark ... |
| --- | --- |

4.2.

Mark ...

| 4.3. | Tüüp ... |
| --- | --- |

4.3.

Tüüp ...

| 4.4. | Veotiisliühenduse tüüp: jäiga tiisliga haagis / liigendtiisliga mitmeteljeline haagis (1) |
| --- | --- |

4.4.

Veotiisliühenduse tüüp: jäiga tiisliga haagis / liigendtiisliga mitmeteljeline haagis (1)

| 4.5. | Pidurite arv n = ... |
| --- | --- |

4.5.

Pidurite arv n = ...

| 4.6. | Tehniliselt lubatud täismass GA = ...kg |
| --- | --- |

4.6.

Tehniliselt lubatud täismass GA = ...kg

| 4.7. | Rehvi dünaamiline veereraadius R = ...m |
| --- | --- |

4.7.

Rehvi dünaamiline veereraadius R = ...m

| 4.8. | Haakeseadisele mõjuv lubatud telgjõud
  D* = 0,10 g GA
   (1) = ...N
  või
  D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N |
| --- | --- |

4.8.

Haakeseadisele mõjuv lubatud telgjõud

D* = 0,10 g GA
   (1) = ...N

või

D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N

| 4.9. | Nõutav pidurdusjõud B* = 0,50 g GA = ...N |
| --- | --- |

4.9.

Nõutav pidurdusjõud B* = 0,50 g GA = ...N

| 4.10. | Pidurdusjõud B = 0,49 g GA = ...N |
| --- | --- |

4.10.

Pidurdusjõud B = 0,49 g GA = ...N

| 5. | Vastavus – katsetulemused |
| --- | --- |

5.

Vastavus – katsetulemused

| 5.1. | Lävijõud 100 · KA/(g · GA) = ...
  (peab olema 2 ja 4 vahel) |
| --- | --- |

5.1.

Lävijõud 100 · KA/(g · GA) = ...

(peab olema 2 ja 4 vahel)

| 5.2. | Suurim survejõud 100 · D1/(g · GA) = ...
  (ei tohi jäiga tiisliga haagiste puhul olla üle 10 ega liigendtiisliga mitmeteljeliste haagiste puhul üle 6,7) |
| --- | --- |

5.2.

Suurim survejõud 100 · D1/(g · GA) = ...

(ei tohi jäiga tiisliga haagiste puhul olla üle 10 ega liigendtiisliga mitmeteljeliste haagiste puhul üle 6,7)

| 5.3. | Suurim tõmbejõud 100 · D2/(g · GA) = ...
  (peab olema 10 ja 50 vahel) |
| --- | --- |

5.3.

Suurim tõmbejõud 100 · D2/(g · GA) = ...

(peab olema 10 ja 50 vahel)

| 5.4. | Inertsjuhtseadisele tehniliselt lubatud suurim mass
  G′A = ...kg
  (ei tohi olla väiksem kui GA) |
| --- | --- |

5.4.

Inertsjuhtseadisele tehniliselt lubatud suurim mass

G′A = ...kg

(ei tohi olla väiksem kui GA)

| 5.5. | Haagise kõikidele piduritele tehniliselt lubatud suurim mass
  GB = n · GBo = ...kg
  (ei tohi olla väiksem kui GA) |
| --- | --- |

5.5.

Haagise kõikidele piduritele tehniliselt lubatud suurim mass

GB = n · GBo = ...kg

(ei tohi olla väiksem kui GA)

| 5.6. | Pidurite pidurdusmoment
  n · M* /(B · R) = ...
  (ei tohi olla väiksem kui 1,0) |
| --- | --- |

5.6.

Pidurite pidurdusmoment

n · M* /(B · R) = ...

(ei tohi olla väiksem kui 1,0)

| 5.6.1. | Ülekoormuskaitse käesoleva lisa punkti 3.6 tähenduses on paigaldatud / ei ole paigaldatud (1) inertsjuhtseadisele / piduritele (1) |
| --- | --- |

5.6.1.

Ülekoormuskaitse käesoleva lisa punkti 3.6 tähenduses on paigaldatud / ei ole paigaldatud (1) inertsjuhtseadisele / piduritele (1)

| 5.6.1.1. | kui inertsjuhtseadise ülekoormuskaitse on mehaaniline (1)

  n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...
  (ei tohi olla väiksem kui 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.1.

kui inertsjuhtseadise ülekoormuskaitse on mehaaniline (1)

n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...

(ei tohi olla väiksem kui 1,2)

| 5.6.1.2. | kui inertsjuhtseadise ülekoormuskaitse on hüdrauliline (1)

  p* / p′max = ...
  (ei tohi olla väiksem kui 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.2.

kui inertsjuhtseadise ülekoormuskaitse on hüdrauliline (1)

p* / p′max = ...

(ei tohi olla väiksem kui 1,2)

| 5.6.1.3. | kui ülekoormuskaitse on paigaldatud inertsjuhtseadisele
  lävijõud Dop/D* = ...
  (ei tohi olla väiksem kui 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.3.

kui ülekoormuskaitse on paigaldatud inertsjuhtseadisele

lävijõud Dop/D* = ...

(ei tohi olla väiksem kui 1,2)

| 5.6.1.4. | kui ülekoormuskaitse on paigaldatud pidurile
  lävendpidurdusmoment n Mop/(B · R) = ...
  (ei tohi olla väiksem kui 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.4.

kui ülekoormuskaitse on paigaldatud pidurile

lävendpidurdusmoment n Mop/(B · R) = ...

(ei tohi olla väiksem kui 1,2)

| 5.7. | Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteem (1) |
| --- | --- |

5.7.

Mehaanilise ajamiga pealejooksupidurisüsteem (1)

| 5.7.1. | iH = iHo · iH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.1.

iH = iHo · iH1 = ...

| 5.7.2. | ηH = ηHo · ηH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.2.

ηH = ηHo · ηH1 = ...

| 5.7.3. | (ei tohi olla suurem kui iH) |
| --- | --- |

5.7.3.

Formula

(ei tohi olla suurem kui iH)

| 5.7.4. | (ei tohi olla väiksem kui iH) |
| --- | --- |

5.7.4.

Formula

(ei tohi olla väiksem kui iH)

| 5.7.5. | Suhe s'/iH = ...
  kui haagis liigub tahapoole (ei tohi olla suurem kui sr) |
| --- | --- |

5.7.5.

Suhe s'/iH = ...

kui haagis liigub tahapoole (ei tohi olla suurem kui sr)

| 5.7.6. | Pidurdusmoment, kui haagis liigub tahapoole, sealhulgas veeretakistus
  0,08 · g · GA · R = ... Nm
  (ei tohi olla suurem kui n · Mr) |
| --- | --- |

5.7.6.

Pidurdusmoment, kui haagis liigub tahapoole, sealhulgas veeretakistus

0,08 · g · GA · R = ... Nm

(ei tohi olla suurem kui n · Mr)

| 5.8. | Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteem (1) |
| --- | --- |

5.8.

Hüdroajamiga pealejooksupidurisüsteem (1)

| 5.8.1. | ih/FHZ = ... |
| --- | --- |

5.8.1.

ih/FHZ = ...

| 5.8.2. | (ei tohi olla suurem kui ih/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.2.

Formula

(ei tohi olla suurem kui ih/FHZ)

| 5.8.3. | (ei tohi olla väiksem kui ig/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.3.

Formula

(ei tohi olla väiksem kui ig/FHZ)

| 5.8.4. | s/ih = ...
  (ei tohi olla suurem kui peasilindri ajami käigupikkus, nagu osutatud käesoleva lisa 2. liite punktis 8.2) |
| --- | --- |

5.8.4.

s/ih = ...

(ei tohi olla suurem kui peasilindri ajami käigupikkus, nagu osutatud käesoleva lisa 2. liite punktis 8.2)

| 5.8.5. | suhe s′/FHZ = ...
  kui haagis liigub tahapoole (ei tohi olla suurem kui Vr) |
| --- | --- |

5.8.5.

suhe s′/FHZ = ...

kui haagis liigub tahapoole (ei tohi olla suurem kui Vr)

| 5.8.6. | pidurdusmoment, kui haagis liigub tahapoole, sealhulgas veeretakistus
  0,08 · g · GA · R = ... Nm
  (ei tohi olla suurem kui n · Mr) |
| --- | --- |

5.8.6.

pidurdusmoment, kui haagis liigub tahapoole, sealhulgas veeretakistus

0,08 · g · GA · R = ... Nm

(ei tohi olla suurem kui n · Mr)

| 6. | Eespool kirjeldatud pealejooksupidurisüsteem vastab / ei vasta (1) käesoleva lisa punktide 3–9 nõuetele.
  Allkiri ...Kuupäev ... |
| --- | --- |

6.

Eespool kirjeldatud pealejooksupidurisüsteem vastab / ei vasta (1) käesoleva lisa punktide 3–9 nõuetele.

Allkiri ...Kuupäev ...

| 7. | Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 12. lisa asjakohastele sätetele.
  Katsed teinud tehniline teenistus (3)

  Allkiri ...Kuupäev ... |
| --- | --- |

7.

Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 12. lisa asjakohastele sätetele.

Katsed teinud tehniline teenistus (3)

Allkiri ...Kuupäev ...

| 8. | Tüübikinnitusasutus (3)

  Allkiri ...Kuupäev ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnitusasutus (3)

Allkiri ...Kuupäev ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Märkida iHo, ih, iH1 määramisel kasutatud pikkused.

(3)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

---

13. LISA

MITTEBLOKEERUVATE PIDURISÜSTEEMIDEGA VARUSTATUD SÕIDUKITE KATSETAMISNÕUDED

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Käesolevas lisas määratletakse mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud teel kasutatavate sõidukite pidurdustõhusus. Peale selle peavad haagise vedamiseks ettenähtud mootorsõidukid ning õhkpidurisüsteemidega varustatud haagised, kui sõidukid on täismassiga, vastama käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele. Kõigis koormustingimustes peab siiski tekkima pidurdusjõud, kui rõhk juhtahela ühenduspea juures on 20–100 kPa või sellele vastav digitaalne nõudlus. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas määratletakse mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud teel kasutatavate sõidukite pidurdustõhusus. Peale selle peavad haagise vedamiseks ettenähtud mootorsõidukid ning õhkpidurisüsteemidega varustatud haagised, kui sõidukid on täismassiga, vastama käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele. Kõigis koormustingimustes peab siiski tekkima pidurdusjõud, kui rõhk juhtahela ühenduspea juures on 20–100 kPa või sellele vastav digitaalne nõudlus.

| 1.2. | Praegu kasutusel olevad mitteblokeeruvad pidurisüsteemid koosnevad andurist või anduritest, juhtseadisest või juhtseadistest ning modulaatorist või modulaatoritest. Mis tahes teistsuguse konstruktsiooniga seade, mis võidakse kasutusele võtta tulevikus või mille mitteblokeeruv pidurisüsteem on integreeritud mõnda muusse süsteemi, loetakse mitteblokeerivaks pidurisüsteemiks käesoleva lisa ja käesoleva eeskirja 10. lisa tähenduses, kui see tagab käesolevas lisaga ette nähtud pidurdustõhususe. |
| --- | --- |

1.2.

Praegu kasutusel olevad mitteblokeeruvad pidurisüsteemid koosnevad andurist või anduritest, juhtseadisest või juhtseadistest ning modulaatorist või modulaatoritest. Mis tahes teistsuguse konstruktsiooniga seade, mis võidakse kasutusele võtta tulevikus või mille mitteblokeeruv pidurisüsteem on integreeritud mõnda muusse süsteemi, loetakse mitteblokeerivaks pidurisüsteemiks käesoleva lisa ja käesoleva eeskirja 10. lisa tähenduses, kui see tagab käesolevas lisaga ette nähtud pidurdustõhususe.

2.   MÕISTED

| 2.1. | „Mitteblokeeruv pidurisüsteem” – sõidupidurisüsteemi osa, millega automaatselt kontrollitakse libisemisastet ratta (rataste) pöörlemissuunas sõiduki ühel või mitmel rattal pidurdamise ajal. |
| --- | --- |

2.1.

„Mitteblokeeruv pidurisüsteem” – sõidupidurisüsteemi osa, millega automaatselt kontrollitakse libisemisastet ratta (rataste) pöörlemissuunas sõiduki ühel või mitmel rattal pidurdamise ajal.

| 2.2. | „Andur” – osa, mille abil määratakse kindlaks ja kantakse juhtseadisele üle andmed ratta (rataste) pöörlemise ning sõiduki dünaamilise seisundi kohta. |
| --- | --- |

2.2.

„Andur” – osa, mille abil määratakse kindlaks ja kantakse juhtseadisele üle andmed ratta (rataste) pöörlemise ning sõiduki dünaamilise seisundi kohta.

| 2.3. | „Juhtseadis” – osa, mida kasutatakse andurilt (anduritelt) edastatud andmete hindamiseks ning signaali edastamiseks modulaatorisse. |
| --- | --- |

2.3.

„Juhtseadis” – osa, mida kasutatakse andurilt (anduritelt) edastatud andmete hindamiseks ning signaali edastamiseks modulaatorisse.

| 2.4. | „Modulaator” – osa, mille abil muudetakse pidurdusjõudu (pidurdusjõude) vastavalt juhtseadiselt saadud signaalile. |
| --- | --- |

2.4.

„Modulaator” – osa, mille abil muudetakse pidurdusjõudu (pidurdusjõude) vastavalt juhtseadiselt saadud signaalile.

| 2.5. | „Otsereguleeritav ratas” – ratas, mille pidurdusjõudu moduleeritakse ratta oma sensorilt saabuvate andmete kohaselt (1). |
| --- | --- |

2.5.

„Otsereguleeritav ratas” – ratas, mille pidurdusjõudu moduleeritakse ratta oma sensorilt saabuvate andmete kohaselt (1).

| 2.6. | „Kaudselt reguleeritav ratas” – ratas, mille pidurdusjõudu moduleeritakse muu ratta (muude rataste) sensorilt (sensoritelt) saabuvate andmete kohaselt (1). |
| --- | --- |

2.6.

„Kaudselt reguleeritav ratas” – ratas, mille pidurdusjõudu moduleeritakse muu ratta (muude rataste) sensorilt (sensoritelt) saabuvate andmete kohaselt (1).

| 2.7. | „Täistsükkel” – mitteblokeeruv pidurisüsteem moduleerib pidurdusjõudu korduvalt, et vältida otsereguleeritavate rataste lukustumist. Pidurdusi, kus moduleerimine toimub peatuse ajal ainult ühe korra, ei loeta sellele määratlusele vastavaks.
  Pneumopidurisüsteemidega haagiste puhul on mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsükkel tagatud ainult siis, kui rõhk otsereguleeritava ratta mis tahes pidurisilindris on kogu katse ajal rohkem kui 100 kPa üle maksimaalse tsüklirõhu. Rõhk toitetorustikus ei tohi tõusta üle 800 kPa. |
| --- | --- |

2.7.

„Täistsükkel” – mitteblokeeruv pidurisüsteem moduleerib pidurdusjõudu korduvalt, et vältida otsereguleeritavate rataste lukustumist. Pidurdusi, kus moduleerimine toimub peatuse ajal ainult ühe korra, ei loeta sellele määratlusele vastavaks.

Pneumopidurisüsteemidega haagiste puhul on mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsükkel tagatud ainult siis, kui rõhk otsereguleeritava ratta mis tahes pidurisilindris on kogu katse ajal rohkem kui 100 kPa üle maksimaalse tsüklirõhu. Rõhk toitetorustikus ei tohi tõusta üle 800 kPa.

3.   MITTEBLOKEERUVATE PIDURISÜSTEEMIDE TÜÜBID

3.1.   Mootorsõiduk loetakse varustatuks mitteblokeeruva pidurisüsteemiga käesoleva eeskirja 10. lisa punkti 1 tähenduses, kui tal on üks järgmistest süsteemidest:

3.1.1.   1. kategooria mitteblokeeruv pidurisüsteem

1. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduk peab vastama kõigile käesoleva lisa asjakohastele nõuetele.

3.1.2.   2. kategooria mitteblokeeruv pidurisüsteem

2. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduk peab vastama kõigile käesoleva lisa asjakohastele nõuetele, välja arvatud punktis 5.3.5 ettenähtud nõuded.

3.1.3.   3. kategooria mitteblokeeruv pidurisüsteem

3. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduk peab vastama kõigile käesoleva lisa asjakohastele nõuetele, välja arvatud punktides 5.3.4 ja 5.3.5 ettenähtud nõuded. Sellistel sõidukitel peab iga üksiktelg (või kandevanker), mille ükski ratas ei ole otse reguleeritav, vastama käesoleva eeskirja 10. lisas ettenähtud haardumisvõime ja ratta lukustumisjärjestuse tingimustele vastavalt pidurdusjõu ja koormuse osas. Kõnealustele nõuetele vastavust saab kontrollida maksimaalse ja minimaalse haardeteguriga teepindadel (ligikaudu 0,8 ning maksimaalselt 0,3) sõidupidurit reguleeriva jõu muutmise teel.

3.2.   Haagis loetakse varustatuks mitteblokeeruva pidurisüsteemiga käesoleva eeskirja 10. lisa punkti 1 tähenduses, kui vähemalt kaks ratast sõiduki vastaskülgedel on mitteblokeeruva pidurisüsteemi poolt otse reguleeritavad ning kõik ülejäänud rattad on kas otse või kaudselt reguleeritavad. Täishaagistel peavad vähemalt kaks ühe esitelje ratast ja kaks ühe tagatelje ratast olema otse reguleeritavad nii, et igal teljel kõnealustest telgedest peab olema vähemalt üks iseseisev modulaator, ning kõik ülejäänud rattad peavad olema kas otse või kaudselt reguleeritavad. Peale selle peab mitteblokeeruva piduriseadmega haagis vastama ühele järgmistest nõuetest.

3.2.1.   A-kategooria mitteblokeeruv pidurisüsteem

A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud haagis peab vastama kõigile käesoleva lisa asjakohastele nõuetele.

3.2.2.   B-kategooria mitteblokeeruv pidurisüsteem

B-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud haagis peab vastama kõigile käesoleva lisa asjakohastele nõuetele, välja arvatud punkt 6.3.2.

4.   ÜLDNÕUDED

| 4.1. | Kõigist elektri- või anduririketest, mis avaldavad mõju käesolevas lisas ettenähtud toime- või tõhususnõuetele, kaasa arvatud süsteemi elektrivarustuse, juhtseadis(t)e trossi, juhtseadis(t)e ja modulaatori(te) rikked, (2) teatatakse juhile spetsiaalse märgulambi abil. Selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollast märgulampi. |
| --- | --- |

4.1.

Kõigist elektri- või anduririketest, mis avaldavad mõju käesolevas lisas ettenähtud toime- või tõhususnõuetele, kaasa arvatud süsteemi elektrivarustuse, juhtseadis(t)e trossi, juhtseadis(t)e ja modulaatori(te) rikked, (2) teatatakse juhile spetsiaalse märgulambi abil. Selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollast märgulampi.

| 4.1.1. | Anduririkked, mida ei ole võimalik avastada staatiliste tingimuste korral, tuleb avastada hiljemalt siis, kui sõiduki sõidukiirus ületab 10 km/h (3). Et aga vältida valenäitu, kui andur ei registreeri kiirust, kuna ratas ei pöörle, võib kontrollimise edasi lükata hetkeni, kui sõiduki sõidukiirus ületab 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1.

Anduririkked, mida ei ole võimalik avastada staatiliste tingimuste korral, tuleb avastada hiljemalt siis, kui sõiduki sõidukiirus ületab 10 km/h (3). Et aga vältida valenäitu, kui andur ei registreeri kiirust, kuna ratas ei pöörle, võib kontrollimise edasi lükata hetkeni, kui sõiduki sõidukiirus ületab 15 km/h.

| 4.1.2. | Kui mitteblokeeruv pidurisüsteem saab sõidukilt energiat seisu ajal, peab (peavad) elektriliselt reguleeritav(ad) pneumaatilise modulaatori ventiil(id) sooritama vähemalt ühe töötsükli. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kui mitteblokeeruv pidurisüsteem saab sõidukilt energiat seisu ajal, peab (peavad) elektriliselt reguleeritav(ad) pneumaatilise modulaatori ventiil(id) sooritama vähemalt ühe töötsükli.

| 4.2. | Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud mootorsõidukitel, mis on kinnitatud kõnealuse süsteemiga varustatud haagise vedamiseks, peab olema eraldiseisev haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi märgulamp, mis vastab käesoleva lisa punkti 4.1 nõuetele. Selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.2. osutatud eraldiseisvat kollast märgulampi, mis lülitatakse sisse standardi ISO 7638:1997 kohase elektripistiku viienda kontakti kaudu (4). |
| --- | --- |

4.2.

Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud mootorsõidukitel, mis on kinnitatud kõnealuse süsteemiga varustatud haagise vedamiseks, peab olema eraldiseisev haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi märgulamp, mis vastab käesoleva lisa punkti 4.1 nõuetele. Selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.2. osutatud eraldiseisvat kollast märgulampi, mis lülitatakse sisse standardi ISO 7638:1997 kohase elektripistiku viienda kontakti kaudu (4).

| 4.3. | Mitteblokeeruva pidurisüsteemi rikke puhul peab pidurduse jääktõhusus vastama kõnealusele sõidukile ettenähtud jääktõhususele sõidupidurisüsteemi ajami rikke korral (vt käesoleva eeskirja punkt 5.2.1.4). Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena rikkepidurdusega seotud nõuetest. Haagiste puhul peab pidurduse jääktõhusus mitteblokeeruva pidurisüsteemi rikke korral käesoleva lisa punkti 4.1 kohaselt olema vähemalt 80 % asjaomase haagise sõidupidurisüsteemile ettenähtud pidurdustõhususest täiskoormusel. |
| --- | --- |

4.3.

Mitteblokeeruva pidurisüsteemi rikke puhul peab pidurduse jääktõhusus vastama kõnealusele sõidukile ettenähtud jääktõhususele sõidupidurisüsteemi ajami rikke korral (vt käesoleva eeskirja punkt 5.2.1.4). Kõnealust nõuet ei tõlgendata kõrvalekaldumisena rikkepidurdusega seotud nõuetest. Haagiste puhul peab pidurduse jääktõhusus mitteblokeeruva pidurisüsteemi rikke korral käesoleva lisa punkti 4.1 kohaselt olema vähemalt 80 % asjaomase haagise sõidupidurisüsteemile ettenähtud pidurdustõhususest täiskoormusel.

| 4.4. | Magnet- või elektriväljad ei tohi mitteblokeeruva pidurisüsteemi tööd häirida. Seda tõendatakse vastavusega eeskirja nr 10 02-seeria muudatustele. |
| --- | --- |

4.4.

Magnet- või elektriväljad ei tohi mitteblokeeruva pidurisüsteemi tööd häirida. Seda tõendatakse vastavusega eeskirja nr 10 02-seeria muudatustele.

| 4.5. | Mitteblokeeruva pidurisüsteemi juhtimismooduse (5) lahtiühendamiseks või muutmiseks ei tohi kasutada käsiseadet, välja arvatud N2- ja N3-kategooria maastikusõidukite puhul, nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas; käsiseadme paigaldamisel N2- või N3- kategooria maastikusõidukitele peavad olema täidetud järgmised nõuded:






  4.5.1. | mootorsõiduk, mille mitteblokeeruv pidurisüsteem on punktis 4.5 nimetatud seadme abil lahutatud või muudetud, peab vastama kõigile käesoleva eeskirja 10. lisas ettenähtud asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Mitteblokeeruva pidurisüsteemi juhtimismooduse (5) lahtiühendamiseks või muutmiseks ei tohi kasutada käsiseadet, välja arvatud N2- ja N3-kategooria maastikusõidukite puhul, nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas; käsiseadme paigaldamisel N2- või N3- kategooria maastikusõidukitele peavad olema täidetud järgmised nõuded:

4.5.1.

mootorsõiduk, mille mitteblokeeruv pidurisüsteem on punktis 4.5 nimetatud seadme abil lahutatud või muudetud, peab vastama kõigile käesoleva eeskirja 10. lisas ettenähtud asjakohastele nõuetele;

| 4.5.2. | märgulamp teatab juhile mitteblokeeruva pidurisüsteemi lahutamisest või juhtimismooduse muutmisest; selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud kollast mitteblokeeruva pidurisüsteemi märgulampi.
  Märgulamp võib pidevalt põleda või vilkuda; |
| --- | --- |

4.5.2.

märgulamp teatab juhile mitteblokeeruva pidurisüsteemi lahutamisest või juhtimismooduse muutmisest; selleks kasutatakse punktis 5.2.1.29.2.1 osutatud kollast mitteblokeeruva pidurisüsteemi märgulampi.

Märgulamp võib pidevalt põleda või vilkuda;

| 4.5.3. | mitteblokeeruv pidurisüsteem lülitatakse automaatselt uuesti sisse / lülitatakse uuesti töömoodusele, kui süüteseade (käivitusseade) pannakse tööasendisse; |
| --- | --- |

4.5.3.

mitteblokeeruv pidurisüsteem lülitatakse automaatselt uuesti sisse / lülitatakse uuesti töömoodusele, kui süüteseade (käivitusseade) pannakse tööasendisse;

| 4.5.4. | tootja poolt kasutajale mõeldud juhend peaks hoiatama juhti mitteblokeeruva pidurisüsteemi käsitsi lahtiühendamise või muutmise tagajärgede eest; |
| --- | --- |

4.5.4.

tootja poolt kasutajale mõeldud juhend peaks hoiatama juhti mitteblokeeruva pidurisüsteemi käsitsi lahtiühendamise või muutmise tagajärgede eest;

| 4.5.5. | eespool punktis 4.5 nimetatud seadme abil võib lahti ühendada / muuta koos vedukiga haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi juhtimismooduse. Eraldi seadis haagisel ei ole lubatud. |
| --- | --- |

4.5.5.

eespool punktis 4.5 nimetatud seadme abil võib lahti ühendada / muuta koos vedukiga haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi juhtimismooduse. Eraldi seadis haagisel ei ole lubatud.

| 4.6. | Sõidukitel, mis on varustatud integreeritud aeglustiga, peab samuti olema mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis toimib vähemalt aeglusti poolt juhitava telje sõidupiduritele ning aeglustile ning vastab käesoleva lisa asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

4.6.

Sõidukitel, mis on varustatud integreeritud aeglustiga, peab samuti olema mitteblokeeruv pidurisüsteem, mis toimib vähemalt aeglusti poolt juhitava telje sõidupiduritele ning aeglustile ning vastab käesoleva lisa asjakohastele nõuetele.

5.   MOOTORSÕIDUKEID KÄSITLEVAD ERISÄTTED

5.1.   Energiatarve

Mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud pidurisüsteemide tõhusus peab sõidupiduri juhtseadise täielikul rakendamisel säilima pikka aega. Sellele nõudele vastavust kontrollitakse järgmistes katsetes:

5.1.1.   Katsemenetlus

| 5.1.1.1. | Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja. Kõnealune tase peab olema vähemalt selline, mis tagab sõidupidurite ettenähtud tõhususe täismassiga sõidukil.
  Pneumaatiliste abiseadmete energiasalvesti(d) peab (peavad) paiknema eraldi. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Algse energiataseme energiasalvesti(te)s määrab kindlaks tootja. Kõnealune tase peab olema vähemalt selline, mis tagab sõidupidurite ettenähtud tõhususe täismassiga sõidukil.

Pneumaatiliste abiseadmete energiasalvesti(d) peab (peavad) paiknema eraldi.

| 5.1.1.2. | Algkiirusel vähemalt 50 km/h ning pinnal, mille haardetegur on 0,3 või sellest väiksem, (6) rakendatakse täismassiga sõiduki pidureid täielikult ajavahemiku t kestel ning võetakse arvesse kaudselt reguleeritavate rataste tarbitav energia, kusjuures kõik otse reguleeritavad rattad jäetakse mitteblokeeruva pidurisüsteemi reguleerida. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Algkiirusel vähemalt 50 km/h ning pinnal, mille haardetegur on 0,3 või sellest väiksem, (6) rakendatakse täismassiga sõiduki pidureid täielikult ajavahemiku t kestel ning võetakse arvesse kaudselt reguleeritavate rataste tarbitav energia, kusjuures kõik otse reguleeritavad rattad jäetakse mitteblokeeruva pidurisüsteemi reguleerida.

| 5.1.1.3. | Seejärel sõiduki mootor seisatakse või ühendus energiasalvesti(te)ga katkestatakse. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Seejärel sõiduki mootor seisatakse või ühendus energiasalvesti(te)ga katkestatakse.

| 5.1.1.4. | Seejärel rakendatakse sõidupiduri juhtseadist täielikult neli korda järjest, kusjuures sõiduk seisab. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

Seejärel rakendatakse sõidupiduri juhtseadist täielikult neli korda järjest, kusjuures sõiduk seisab.

| 5.1.1.5. | Juhtseadise aktiveerimisel viiendat korda peab saama sõiduki pidurdada vähemalt täismassiga sõiduki rikkepiduritele ettenähtud tõhususega. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

Juhtseadise aktiveerimisel viiendat korda peab saama sõiduki pidurdada vähemalt täismassiga sõiduki rikkepiduritele ettenähtud tõhususega.

| 5.1.1.6. | Õhkpidurisüsteemiga varustatud haagise vedamiseks kinnitatud mootorsõiduki toitetorustik lahutatakse katsete ajal ning pneumaatilise juhtahelaga ühendatakse olemasolu korral 0,5liitrise mahuga energiasalvesti (käesoleva eeskirja 7. lisa A osa punkti 1.2.2.3 kohaselt). Pidurite rakendamisel viiendat korda, nagu on ette nähtud punktis 5.1.1.5, ei tohi pneumaatilist juhtahelat varustava energia tase olla alla poole tasemest, mis saadi täielikul rakendamisel lähtetaseme juures. |
| --- | --- |

5.1.1.6.

Õhkpidurisüsteemiga varustatud haagise vedamiseks kinnitatud mootorsõiduki toitetorustik lahutatakse katsete ajal ning pneumaatilise juhtahelaga ühendatakse olemasolu korral 0,5liitrise mahuga energiasalvesti (käesoleva eeskirja 7. lisa A osa punkti 1.2.2.3 kohaselt). Pidurite rakendamisel viiendat korda, nagu on ette nähtud punktis 5.1.1.5, ei tohi pneumaatilist juhtahelat varustava energia tase olla alla poole tasemest, mis saadi täielikul rakendamisel lähtetaseme juures.

5.1.2.   Lisanõuded

| 5.1.2.1. | Teepinna haardetegurit katsetataval sõidukil mõõdetakse käesoleva lisa 2. liite punktis 1.1 kirjeldatud meetodil. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Teepinna haardetegurit katsetataval sõidukil mõõdetakse käesoleva lisa 2. liite punktis 1.1 kirjeldatud meetodil.

| 5.1.2.2. | Pidurduskatse tehakse lahutatud mootoriga, vabal pöörlemiskiirusel ning täismassiga sõidukil. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Pidurduskatse tehakse lahutatud mootoriga, vabal pöörlemiskiirusel ning täismassiga sõidukil.

| 5.1.2.3. | Pidurdusaeg t leitakse järgmise valemi abil:



  (kuid mitte vähem kui 15 sekundit)
  kus t on antud sekundites ning vmax näitab maksimaalset valmistajakiirust (km/h) ülemise piirväärtusega 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Pidurdusaeg t leitakse järgmise valemi abil:

Formula

(kuid mitte vähem kui 15 sekundit)

kus t on antud sekundites ning vmax näitab maksimaalset valmistajakiirust (km/h) ülemise piirväärtusega 160 km/h.

| 5.1.2.4. | Kui aeg t ei ole saavutatav ühe pidurdusfaasi jooksul, siis võib kasutada maksimaalselt nelja lisafaasi. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Kui aeg t ei ole saavutatav ühe pidurdusfaasi jooksul, siis võib kasutada maksimaalselt nelja lisafaasi.

| 5.1.2.5. | Mitmest faasist koosneva katse puhul ei tohi katsefaaside vahel energiat juurde anda.
  Alates teisest faasist saab arvesse võtta piduri esialgsele rakendamisele vastava energiakulu, lahutades piduri ühe täieliku rakenduse käesoleva lisa punktis 5.1.1.4 (ning punktides 5.1.1.5, 5.1.1.6 ja 5.1.2.6) ettenähtud neljast täisrakendusest, mis on vajaduse korral ette nähtud käesoleva lisa punktis 5.1.1 ettenähtud katse igas teises, kolmandas ja neljandas faasis. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Mitmest faasist koosneva katse puhul ei tohi katsefaaside vahel energiat juurde anda.

Alates teisest faasist saab arvesse võtta piduri esialgsele rakendamisele vastava energiakulu, lahutades piduri ühe täieliku rakenduse käesoleva lisa punktis 5.1.1.4 (ning punktides 5.1.1.5, 5.1.1.6 ja 5.1.2.6) ettenähtud neljast täisrakendusest, mis on vajaduse korral ette nähtud käesoleva lisa punktis 5.1.1 ettenähtud katse igas teises, kolmandas ja neljandas faasis.

| 5.1.2.6. | Käesoleva lisa punktis 5.1.1.5 ettenähtud pidurdustõhusus loetakse nõuetekohaseks juhul, kui neljanda rakenduse lõpus seisval sõidukil on energiatase energiasalvesti(te)s võrdne täismassiga sõiduki rikkepidurite puhul nõutava tasemega või sellest kõrgem. |
| --- | --- |

5.1.2.6.

Käesoleva lisa punktis 5.1.1.5 ettenähtud pidurdustõhusus loetakse nõuetekohaseks juhul, kui neljanda rakenduse lõpus seisval sõidukil on energiatase energiasalvesti(te)s võrdne täismassiga sõiduki rikkepidurite puhul nõutava tasemega või sellest kõrgem.

5.2.   Haardumisvõime

| 5.2.1. | Mitteblokeeruv pidurisüsteem peab haarde kasutamisel võtma arvesse pidurdusteekonna tegelikku suurenemist üle teoreetilise miinimumi. Mitteblokeeruv pidurisüsteem loetakse nõuetele vastavaks, kui tingimus ε ≥ 0,75 on täidetud, kusjuures ε tähistab haardumisvõimet, nagu on määratletud käesoleva lisa 2. liite punktis 1.2. |
| --- | --- |

5.2.1.

Mitteblokeeruv pidurisüsteem peab haarde kasutamisel võtma arvesse pidurdusteekonna tegelikku suurenemist üle teoreetilise miinimumi. Mitteblokeeruv pidurisüsteem loetakse nõuetele vastavaks, kui tingimus ε ≥ 0,75 on täidetud, kusjuures ε tähistab haardumisvõimet, nagu on määratletud käesoleva lisa 2. liite punktis 1.2.

| 5.2.2. | Haardumisvõime ε mõõdetakse teepinnal, mille haardetegur on kõige rohkem 0,3 (6) ning ligikaudu 0,8 (kuiv tee) algkiirusel 50 km/h. Piduri temperatuuride vahe mõju kõrvaldamiseks soovitatakse zAL kindlaks määrata enne k määramist. |
| --- | --- |

5.2.2.

Haardumisvõime ε mõõdetakse teepinnal, mille haardetegur on kõige rohkem 0,3 (6) ning ligikaudu 0,8 (kuiv tee) algkiirusel 50 km/h. Piduri temperatuuride vahe mõju kõrvaldamiseks soovitatakse zAL kindlaks määrata enne k määramist.

| 5.2.3. | Katsemenetlus haardeteguri (k) määramiseks ning valemid, mille abil arvutatakse haardumisvõime (ε), on esitatud kaesoleva lisa 2. liites. |
| --- | --- |

5.2.3.

Katsemenetlus haardeteguri (k) määramiseks ning valemid, mille abil arvutatakse haardumisvõime (ε), on esitatud kaesoleva lisa 2. liites.

| 5.2.4. | Haardumisvõime mitteblokeeruvas pidurisüsteemis kontrollitakse valmissõidukitel, mis on varustatud 1. või 2. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega. 3. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud sõidukite puhul peab (peavad) ainult see telg (need teljed), millel on vähemalt üks otse reguleeritav ratas, vastama käesolevale nõudele. |
| --- | --- |

5.2.4.

Haardumisvõime mitteblokeeruvas pidurisüsteemis kontrollitakse valmissõidukitel, mis on varustatud 1. või 2. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega. 3. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud sõidukite puhul peab (peavad) ainult see telg (need teljed), millel on vähemalt üks otse reguleeritav ratas, vastama käesolevale nõudele.

| 5.2.5. | Eeltingimust ε ≥ 0,75 kontrollitakse täis- ja tühimassiga sõidukil (7).
  Täismassiga katse maksimaalse haardumisega pinnal võib tegemata jätta, kui juhtseadisele mõjuva ettenähtud jõuga ei saavutata mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsüklit.
  Tühimassiga katses võib juhtseadisele mõjuvat jõudu suurendada väärtuseni 100 daN, kui tsüklit täisjõuga ei saavutata (8). Kui jõust 100 daN ei piisa süsteemi tsükli tekitamiseks, siis võib katse tegemata jätta. Õhkpidurisüsteemides ei tohi käesolevas katses õhurõhk tõusta üle katkestusrõhu väärtuse. |
| --- | --- |

5.2.5.

Eeltingimust ε ≥ 0,75 kontrollitakse täis- ja tühimassiga sõidukil (7).

Täismassiga katse maksimaalse haardumisega pinnal võib tegemata jätta, kui juhtseadisele mõjuva ettenähtud jõuga ei saavutata mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsüklit.

Tühimassiga katses võib juhtseadisele mõjuvat jõudu suurendada väärtuseni 100 daN, kui tsüklit täisjõuga ei saavutata (8). Kui jõust 100 daN ei piisa süsteemi tsükli tekitamiseks, siis võib katse tegemata jätta. Õhkpidurisüsteemides ei tohi käesolevas katses õhurõhk tõusta üle katkestusrõhu väärtuse.

5.3.   Täiendav kontroll

Täiendav kontroll tehakse lahutatud mootoriga, täis- ja tühimassiga sõidukil.

| 5.3.1. | Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga otse reguleeritavad rattad ei tohi lukustuda täisjõu (8) äkilisel rakendamisel juhtseadisele käesoleva lisa punktis 5.2.2 kindlaksmääratud teepindadel, kui algkiirus on 40 km/h ning maksimaalne algpöörlemiskiirus vastab järgmises tabelis esitatud väärtustele (9), (10). | Sõidukikategooria | Maksimaalne kiirus |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksimaalse haarduvusega pind | Kõik kategooriad, välja arvatud N2, N3, täismassiga | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| N2, N3, täismassiga | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| Minimaalse haarduvusega pind | N1 | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| M2, M3, N2, välja arvatud poolhaagiste vedukid | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| N3 ja N2 poolhaagiste vedukid | 0,8 vmax ≤ 70 km/h |

5.3.1.

Mitteblokeeruva pidurisüsteemiga otse reguleeritavad rattad ei tohi lukustuda täisjõu (8) äkilisel rakendamisel juhtseadisele käesoleva lisa punktis 5.2.2 kindlaksmääratud teepindadel, kui algkiirus on 40 km/h ning maksimaalne algpöörlemiskiirus vastab järgmises tabelis esitatud väärtustele (9), (10).

Sõidukikategooria

Maksimaalne kiirus

Maksimaalse haarduvusega pind

Kõik kategooriad, välja arvatud N2, N3, täismassiga

0,8 vmax ≤ 120 km/h

N2, N3, täismassiga

0,8 vmax ≤ 80 km/h

Minimaalse haarduvusega pind

N1

0,8 vmax ≤ 120 km/h

M2, M3, N2, välja arvatud poolhaagiste vedukid

0,8 vmax ≤ 80 km/h

N3 ja N2 poolhaagiste vedukid

0,8 vmax ≤ 70 km/h

| 5.3.2. | Telje üleminekul maksimaalse haardumisega (kH) pinnalt minimaalse haardumisega (kL) pinnale, mille kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11) ning juhtseadisele mõjuva täisjõu (8) puhul ei tohi otse reguleeritavad rattad lukustuda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk tuleb välja arvutada nii, et täistsüklis mitteblokeeruva pidurisüsteemiga maksimaalse haardumisega pinnal toimuks üleminek ühelt pinnalt teisele maksimaalsel ja minimaalsel pöörlemiskiirusel käesoleva lisa punkti 5.3.1 nõuete kohaselt (10). |
| --- | --- |

5.3.2.

Telje üleminekul maksimaalse haardumisega (kH) pinnalt minimaalse haardumisega (kL) pinnale, mille kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11) ning juhtseadisele mõjuva täisjõu (8) puhul ei tohi otse reguleeritavad rattad lukustuda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk tuleb välja arvutada nii, et täistsüklis mitteblokeeruva pidurisüsteemiga maksimaalse haardumisega pinnal toimuks üleminek ühelt pinnalt teisele maksimaalsel ja minimaalsel pöörlemiskiirusel käesoleva lisa punkti 5.3.1 nõuete kohaselt (10).

| 5.3.3. | Sõiduki üleminekul minimaalse haarduvusega pinnalt (kL) maksimaalse haarduvusega pinnale (kH), kui kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2, (11) ja rakendades juhtseadisele täisjõudu (8), peab sõiduki aeglustus kasvama asjaomase maksimaalse väärtuseni mõistliku aja jooksul ning sõiduk ei tohi algsuunast kõrvale kalduda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk tuleb välja arvutada nii, et täistsüklis mitteblokeeruva pidurisüsteemiga minimaalse haardumisega pinnal toimuks üleminek ühelt pinnalt teisele kiirusel ligikaudu 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.3.

Sõiduki üleminekul minimaalse haarduvusega pinnalt (kL) maksimaalse haarduvusega pinnale (kH), kui kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2, (11) ja rakendades juhtseadisele täisjõudu (8), peab sõiduki aeglustus kasvama asjaomase maksimaalse väärtuseni mõistliku aja jooksul ning sõiduk ei tohi algsuunast kõrvale kalduda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk tuleb välja arvutada nii, et täistsüklis mitteblokeeruva pidurisüsteemiga minimaalse haardumisega pinnal toimuks üleminek ühelt pinnalt teisele kiirusel ligikaudu 50 km/h.

| 5.3.4. | 1. ja 2. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud sõidukitel, kui sõiduki parem- ja vasakpoolsed rattad asuvad erinevate haardeteguritega (kH ja kL) pindadel, mille kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2, (11) ei tohi otse reguleeritavad rattad lukustuda äkilise täisjõu (8) mõjul juhtseadisele kiirusega 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.4.

1. ja 2. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud sõidukitel, kui sõiduki parem- ja vasakpoolsed rattad asuvad erinevate haardeteguritega (kH ja kL) pindadel, mille kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2, (11) ei tohi otse reguleeritavad rattad lukustuda äkilise täisjõu (8) mõjul juhtseadisele kiirusega 50 km/h.

| 5.3.5. | Peale selle peavad 1. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud täismassiga sõidukid käesoleva lisa punkti 5.3.4 nõuete kohaselt vastama käesoleva lisa 3. liites ettenähtud pidurdusjõu väärtusele. |
| --- | --- |

5.3.5.

Peale selle peavad 1. kategooria mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud täismassiga sõidukid käesoleva lisa punkti 5.3.4 nõuete kohaselt vastama käesoleva lisa 3. liites ettenähtud pidurdusjõu väärtusele.

| 5.3.6. | Käesoleva lisa punktides 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 ettenähtud katsetes on siiski lubatud rattalukustus lühikeseks ajaks. Peale selle on rattalukustus lubatud juhul, kui sõiduki kiirus on alla 15 km/h; samuti on kaudselt reguleeritavate rataste lukustumine lubatud mis tahes kiirusel, kuid see ei tohi mõjutada sõiduki stabiilsust ja juhitavust. |
| --- | --- |

5.3.6.

Käesoleva lisa punktides 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 ettenähtud katsetes on siiski lubatud rattalukustus lühikeseks ajaks. Peale selle on rattalukustus lubatud juhul, kui sõiduki kiirus on alla 15 km/h; samuti on kaudselt reguleeritavate rataste lukustumine lubatud mis tahes kiirusel, kuid see ei tohi mõjutada sõiduki stabiilsust ja juhitavust.

| 5.3.7. | Käesoleva lisa punktides 5.3.4 ja 5.3.5 ettenähtud katsete ajal on lubatud korrigeerida rooli, kui roolimehhanismi pöörlemisnurk on esimese kahe sekundi jooksul kuni 120° ning kokku mitte üle 240°. Peale selle peab kõnealuste katsete alguses sõiduki pikisuunaline kesktasand ulatuma üle maksimaalse ja minimaalse haardumisega pindade piirjoone ning kõnealuste katsete ajal ei tohi ükski (välis)rehvide osa ületada kõnealust piirjoont (7). |
| --- | --- |

5.3.7.

Käesoleva lisa punktides 5.3.4 ja 5.3.5 ettenähtud katsete ajal on lubatud korrigeerida rooli, kui roolimehhanismi pöörlemisnurk on esimese kahe sekundi jooksul kuni 120° ning kokku mitte üle 240°. Peale selle peab kõnealuste katsete alguses sõiduki pikisuunaline kesktasand ulatuma üle maksimaalse ja minimaalse haardumisega pindade piirjoone ning kõnealuste katsete ajal ei tohi ükski (välis)rehvide osa ületada kõnealust piirjoont (7).

6.   HAAGISTEGA SEOTUD ERINÕUDED

6.1.   Energiatarve

Mitteblokeeruvate pidurisüsteemidega varustatud haagised peavad olema projekteeritud nii, et isegi pärast sõidupiduri juhtseadise täielikku rakendamist teatava aja jooksul säiliks sõidukil piisav kogus energiat selle seiskamiseks mõistliku pikkusega teekonnal.

| 6.1.1. | Vastavust eespool nimetatud nõudele kontrollitakse allpool kindlaksmääratud meetodil, tühimassiga sõidukil, sirgel ja tasasel hea haardeteguriga (12) teel ning võimalikult täpselt reguleeritud piduritega ning pidurdusjõu regulaatoriga / koormustundliku klapiga (kui see on paigaldatud), mis on asendis „täismass” kogu katse ajal. |
| --- | --- |

6.1.1.

Vastavust eespool nimetatud nõudele kontrollitakse allpool kindlaksmääratud meetodil, tühimassiga sõidukil, sirgel ja tasasel hea haardeteguriga (12) teel ning võimalikult täpselt reguleeritud piduritega ning pidurdusjõu regulaatoriga / koormustundliku klapiga (kui see on paigaldatud), mis on asendis „täismass” kogu katse ajal.

| 6.1.2. | Õhkpidurisüsteemide puhul peab algne energiatase energiasalvesti(te)s võrduma rõhu väärtusega 800 kPa haagise toitetorustiku ühenduspea juures. |
| --- | --- |

6.1.2.

Õhkpidurisüsteemide puhul peab algne energiatase energiasalvesti(te)s võrduma rõhu väärtusega 800 kPa haagise toitetorustiku ühenduspea juures.

| 6.1.3. | Sõiduki algkiirusel vähemalt 30 km/h rakendatakse pidureid täielikult ajavahemikuks t = 15 s, mille kestel jäetakse kõik otsereguleeritavad rattad mitteblokeeruva pidurisüsteemi reguleerida. Kõnealuse katse ajal lülitatakse energiasalvesti(te) toide välja.
  Kui aeg t = 15 s ei ole saavutatav ühe pidurdusfaasiga, siis võib kasutata täiendavaid faase. Kõnealuste faaside kestel ei toideta energiasalvestit (-salvesteid) uue energiaga ning alates teisest faasist tuleb arvesse võtta tööseadmete täitmise täiendavat energiakulu, näiteks järgmise katsemeetodi abil.
  Esimese faasi alguses peab rõhk mahuti(te)s vastama käesoleva lisa punktis 6.1.2 nimetatud rõhule. Järgmis(t)e faasi(de) alguses ei tohi rõhk mahuti(te)s pidurite rakendamise järel olla väiksem kui eelmise faasi lõpus mahuti(te)s olnud rõhk.
  Järgneva(te)s faasi(de)s tuleb ainsana arvesse võtta aega, mis kulub hetkest, mil rõhk mahuti(te)s on võrdne rõhuga eelmise faasi lõpus. |
| --- | --- |

6.1.3.

Sõiduki algkiirusel vähemalt 30 km/h rakendatakse pidureid täielikult ajavahemikuks t = 15 s, mille kestel jäetakse kõik otsereguleeritavad rattad mitteblokeeruva pidurisüsteemi reguleerida. Kõnealuse katse ajal lülitatakse energiasalvesti(te) toide välja.

Kui aeg t = 15 s ei ole saavutatav ühe pidurdusfaasiga, siis võib kasutata täiendavaid faase. Kõnealuste faaside kestel ei toideta energiasalvestit (-salvesteid) uue energiaga ning alates teisest faasist tuleb arvesse võtta tööseadmete täitmise täiendavat energiakulu, näiteks järgmise katsemeetodi abil.

Esimese faasi alguses peab rõhk mahuti(te)s vastama käesoleva lisa punktis 6.1.2 nimetatud rõhule. Järgmis(t)e faasi(de) alguses ei tohi rõhk mahuti(te)s pidurite rakendamise järel olla väiksem kui eelmise faasi lõpus mahuti(te)s olnud rõhk.

Järgneva(te)s faasi(de)s tuleb ainsana arvesse võtta aega, mis kulub hetkest, mil rõhk mahuti(te)s on võrdne rõhuga eelmise faasi lõpus.

| 6.1.4. | Pidurdamise lõpus rakendatakse seisva sõiduki sõidupiduri juhtseadist täielikult neli korda. Viienda pidurdamise ajal peab rõhk töösüsteemis olema piisav, et rataste välispinnal tekiks täielik pidurdusjõud, mis on võrdne vähemalt 22,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest ning mis ei põhjusta ühegi sellise pidurisüsteemi automaatset rakendumist, mis ei ole mitteblokeeruva pidurisüsteemi poolt kontrollitav. |
| --- | --- |

6.1.4.

Pidurdamise lõpus rakendatakse seisva sõiduki sõidupiduri juhtseadist täielikult neli korda. Viienda pidurdamise ajal peab rõhk töösüsteemis olema piisav, et rataste välispinnal tekiks täielik pidurdusjõud, mis on võrdne vähemalt 22,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest ning mis ei põhjusta ühegi sellise pidurisüsteemi automaatset rakendumist, mis ei ole mitteblokeeruva pidurisüsteemi poolt kontrollitav.

6.2.   Haardumisvõime

| 6.2.1. | Mitteblokeeruv pidurisüsteem loetakse vastuvõetavaks, kui tingimus ε ≥ 0,75 on täidetud, kusjuures ε tähistab haardumisvõimet, nagu on määratletud käesoleva lisa 2. liite punktis 2. Vastavust kõnealusele tingimusele kontrollitakse täismassiga sõidukil, sirgel ja tasasel hea haardeteguriga teel (12), (13). |
| --- | --- |

6.2.1.

Mitteblokeeruv pidurisüsteem loetakse vastuvõetavaks, kui tingimus ε ≥ 0,75 on täidetud, kusjuures ε tähistab haardumisvõimet, nagu on määratletud käesoleva lisa 2. liite punktis 2. Vastavust kõnealusele tingimusele kontrollitakse täismassiga sõidukil, sirgel ja tasasel hea haardeteguriga teel (12), (13).

| 6.2.2. | Piduri temperatuuride vahe mõju kõrvaldamiseks soovitatakse ZRAL määrata enne kR määramist. |
| --- | --- |

6.2.2.

Piduri temperatuuride vahe mõju kõrvaldamiseks soovitatakse ZRAL määrata enne kR määramist.

6.3.   Täiendav kontroll

| 6.3.1. | Kiirusel üle 15 km/h ei tohi mitteblokeeruva pidurisüsteemiga otse reguleeritavad rattad lukustuda, kui veduki juhtseadisele mõjub äkiline täisjõud (8). Seda kontrollitakse käesoleva lisa punktis 6.2 ettenähtud tingimustel algkiirustel 40 km/h ja 80 km/h. |
| --- | --- |

6.3.1.

Kiirusel üle 15 km/h ei tohi mitteblokeeruva pidurisüsteemiga otse reguleeritavad rattad lukustuda, kui veduki juhtseadisele mõjub äkiline täisjõud (8). Seda kontrollitakse käesoleva lisa punktis 6.2 ettenähtud tingimustel algkiirustel 40 km/h ja 80 km/h.

| 6.3.2. | Käesolevat punkti kohaldatakse ainult A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud haagiste suhtes. Kui parem- ja vasakpoolsed rattad asuvad pindadel, mis tekitavad erinevaid maksimaalse pidurdusjõu väärtusi (ZRALH ja ZRALL), kus




  ei tohi otsereguleeritavad rattad lukustuda täisjõu (8) äkilisel mõjumisel veduki juhtseadisele kiirusega 50 km/h. Suhte ZRALH/ZRALL saab kindlaks määrata käesoleva lisa 2. liite punkti 2 kohaselt või suhte ZRALH/ZRALL väljaarvutamise teel. Kõnealuse tingimuse kohaselt peab tühimassiga sõiduk vastama käesoleva lisa 3. liites ettenähtud pidurdusjõu väärtusele (13). |
| --- | --- |

6.3.2.

Käesolevat punkti kohaldatakse ainult A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud haagiste suhtes. Kui parem- ja vasakpoolsed rattad asuvad pindadel, mis tekitavad erinevaid maksimaalse pidurdusjõu väärtusi (ZRALH ja ZRALL), kus

Formula
  Formula

ei tohi otsereguleeritavad rattad lukustuda täisjõu (8) äkilisel mõjumisel veduki juhtseadisele kiirusega 50 km/h. Suhte ZRALH/ZRALL saab kindlaks määrata käesoleva lisa 2. liite punkti 2 kohaselt või suhte ZRALH/ZRALL väljaarvutamise teel. Kõnealuse tingimuse kohaselt peab tühimassiga sõiduk vastama käesoleva lisa 3. liites ettenähtud pidurdusjõu väärtusele (13).

| 6.3.3. | Sõiduki kiirustel ≥ 15 km/h võivad otsereguleeritavad rattad lukustuda lühikeseks ajaks, kuid kiirustel < 15 km/h on mis tahes lukustumine lubatud. Kaudselt reguleeritavate rataste lukustumine on lubatud mis tahes kiirusel, kuid sõiduki stabiilsus ei tohi kannatada. |
| --- | --- |

6.3.3.

Sõiduki kiirustel ≥ 15 km/h võivad otsereguleeritavad rattad lukustuda lühikeseks ajaks, kuid kiirustel < 15 km/h on mis tahes lukustumine lubatud. Kaudselt reguleeritavate rataste lukustumine on lubatud mis tahes kiirusel, kuid sõiduki stabiilsus ei tohi kannatada.

---

(1)  Mitteblokeeruvad pidurisüsteemid koos maksimaalse haardumise valiku seadisega loetakse sisaldavat nii otse kui kaudselt reguleeritavaid rattaid; minimaalse haardumise valiku seadisega pidurisüsteemides loetakse kõik anduriga rattad otse reguleeritavateks ratasteks.

(2)  Tootja esitab tehnilisele teenistusele juhtseadis(t)e kohta dokumendid 18. lisas esitatud vormi kohaselt.

(3)  Märgulamp võib seisval sõidukil uuesti süttida juhul, kui see kustub enne kiiruse jõudmist vastavalt 10 km/h-ni või 15 km/h-ni, kui riket ei esine.

(4)  ISO 7638:1997 kohast pistikut võib kasutada vastavalt vajadusele viie või seitsme kontaktiga rakendustes.

(5)  Käesoleva lisa punkti 4.5 ei kohaldata mitteblokeeruva pidurisüsteemi juhtimismoodust muutvate seadmete suhtes juhul, kui muudetud juhtimismooduse tingimustes on täidetud kõik sõidukile paigaldatud mitteblokeeruva pidurisüsteemi kategooriale ettenähtud nõuded. Sellisel juhul peavad siiski olema täidetud käesoleva lisa punktide 4.5.2, 4.5.3 ja 4.5.4 nõuded.

(6)  Selliste katsepindade kättesaadavaks muutumiseni on tehnilise teenistuse nõusolekul lubatud kulumispiirini kasutatud rehvid ning haardetegurid kuni 0,4. Saadud tegelik väärtus ning rehvide ja pinna tüüp tuleb registreerida.

(7)  Seni, kuni ei ole kokku lepitud ühtset katsemetoodikat, võib käesolevas punktis ettenähtud katseid korrata elektrilise regeneratiivpidurdussüsteemiga varustatud sõidukitega, et määrata kindlaks sõiduki automaatfunktsioonide poolt tekitatud pidurdusjõudude erinevate jaotumisväärtuste toime.

(8)  „Täisjõud” – sõidukikategooriale käesoleva eeskirja 4. lisas ettenähtud maksimaalne jõud; vajaduse korral võib suuremat jõudu kasutada mitteblokeeruva pidurisüsteemi aktiveerimiseks.

(9)  Käesolevat punkti kohaldatakse alates 13. märtsist 1992 (sõidukite ehituse töörühma otsus, TRANS/SC.1/WP.29/341, punkt 23).

(10)  Kõnealuste katsete eesmärk on kontrollida, et rattad ei lukustu ning sõiduk püsib stabiilsena; seetõttu ei ole vaja täielikke peatumisi ning sõiduki täielikku seiskamist minimaalse haardumisega pinnal.

(11)  kH on maksimaalse haardumisega pinna haardetegur.

kL on minimaalse haardumisega pinna haardetegur.

kH ja kL mõõtmine toimub käesoleva lisa 2. liite kohaselt.

(12)  Kui katseraja haardetegur on liiga kõrge ega võimalda mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsükli kujunemist, siis võib katse teha madalama haardeteguriga pinnal.

(13)  Pidurikoormuse regulaatoriga varustatud haagiste puhul võib nende rõhuseadistust täistsükli tagamiseks suurendada.

1. LIIDE

Tabel

Tähised ja määratlused

| TÄHIS | MÄRKUSED |
| --- | --- |
| E | teljevahe |
| ER | veopoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus (või veotiisli haakeseadme ja kesktelghaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus) |
| ε | sõiduki haardumisvõime: toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemi maksimaalse pidurdusjõu (zAL) ja haardeteguri (k) jagatis |
| εi | ε väärtus teljel i (3. kategooria mitteblokeeriva pidurisüsteemiga mootorsõiduki korral) |
| εH | ε väärtus maksimaalse haarduvusega pinnal |
| εL | ε väärtus minimaalse haarduvusega pinnal |
| F | jõud [N] |
| FbR | lahtiühendatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga haagise pidurdusjõud |
| FbRmax | FbR maksimaalväärtus |
| FbRmaxi | FbRmax väärtus ainult haagise telje i pidurdamisel |
| FbRAL | toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga haagise pidurdusjõud |
| FCnd | muutumatute tingimuste korral teepinna normaalne reaktsioonijõud autorongi pidurdamata vabatelgedele kokku |
| FCd | muutumatute tingimuste korral teepinna normaalne reaktsioonijõud autorongi pidurdamata veotelgedele kokku |
| Fdyn | dünaamiliste tingimuste ja mitteblokeeruva pidurisüsteemi toimimise korral teepinna normaalne reaktsioonijõud |
| Fidyn | Fdyn teljele i mootorsõidukite või täishaagiste korral |
| Fi | muutumatute tingimuste korral teepinna normaalne reaktsioonijõud teljele i |
| FM | teekatte normaalne staatiline reaktsioonijõud mootorsõiduki (veduki) kõigile ratastele kokku |
| FMnd
   (1) | teepinna normaalne staatiline reaktsioonijõud mootorsõiduki pidurdamata vabatelgedele kokku |
| FMd
   (1) | teepinna normaalne staatiline reaktsioonijõud mootorsõiduki pidurdamata veotelgedele kokku |
| FR | teepinna normaalne staatiline reaktsioonijõud haagise kõigile ratastele kokku |
| FRdyn | teepinna normaalne dünaamiline reaktsioonijõud poolhaagise või kesktelghaagise teljele (telgedele) kokku |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| G | raskuskiirendus (9,81 m/s2) |
| H | tootja poolt kindlaksmääratud ning tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse poolt kinnitatud raskuskeskme kõrgus |
| hD | veotiisli kõrgus (haagisel liigendi koht) |
| hK | sadulseadme (veopoldi) kõrgus |
| hR | haagise raskuskeskme kõrgus |
| K | rehvi ja tee haardetegur |
| kf | ühe esitelje k kordaja |
| kH | k väärtus määratuna maksimaalse haarduvusega pinnal |
| kI | k väärtus teljel i 3. kategooria mitteblokeeriva pidurisüsteemiga mootorsõiduki korral |
| kL | k väärtus määratuna minimaalse haarduvusega pinnal |
| klock | haarduvus 100 % libisevuse korral |
| kM | mootorsõiduki k kordaja |
| kpeak | haardeteguri ja libisevuse kõvera maksimaalne väärtus |
| kr | ühe tagatelje k kordaja |
| kR | haagise k kordaja |
| P | üksiksõiduki mass [kg] |
| R | kpeak/klock |
| t | ajavahemik [s] |
| tm | t keskmine väärtus |
| tmin | t minimaalne väärtus |
| z | pidurdusjõud |
| zAL | toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõiduki pidurdusjõud z |
| zC | autorongi pidurdusjõud z, kui pidurdab ainult haagis ja mitteblokeeruv pidurisüsteem on lahti ühendatud |
| zCAL | autorongi pidurdusjõud z, kui pidurdab ainult haagis ja mitteblokeeruv pidurisüsteem toimib |
| zCmax | zC maksimaalväärtus |
| zCmaxi | zC maksimaalväärtus ainult haagise telje i pidurdamisel |
| zm | keskmine pidurdusjõud |
| zmax | z maksimaalväärtus |
| zMALS | mootorsõiduki zAL„vahelduval pinnal” |
| zR | lahtiühendatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga haagise pidurdusjõud z |
| zRAL | haagise zAL, mis saadakse kõigi telgede pidurdamisel, kui veduk jääb pidurdamata ning selle mootor on välja lülitatud |
| zRALH | zRAL kõrge haardeteguriga pinnal |
| zRALL | zRAL madala haardeteguriga pinnal |
| zRALS | zRAL vahelduval pinnal |
| zRH | zR kõrge haardeteguriga pinnal |
| zRL | zR madala haardeteguriga pinnal |
| zRHmax | zRH maksimaalväärtus |
| zRLmax | zRL maksimaalväärtus |
| zRmax | zR maksimaalväärtus |

TÄHIS

MÄRKUSED

E

teljevahe

ER

veopoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus (või veotiisli haakeseadme ja kesktelghaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus)

ε

sõiduki haardumisvõime: toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemi maksimaalse pidurdusjõu (zAL) ja haardeteguri (k) jagatis

εi

ε väärtus teljel i (3. kategooria mitteblokeeriva pidurisüsteemiga mootorsõiduki korral)

εH

ε väärtus maksimaalse haarduvusega pinnal

εL

ε väärtus minimaalse haarduvusega pinnal

F

jõud [N]

FbR

lahtiühendatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga haagise pidurdusjõud

FbRmax

FbR maksimaalväärtus

FbRmaxi

FbRmax väärtus ainult haagise telje i pidurdamisel

FbRAL

toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga haagise pidurdusjõud

FCnd

muutumatute tingimuste korral teepinna normaalne reaktsioonijõud autorongi pidurdamata vabatelgedele kokku

FCd

muutumatute tingimuste korral teepinna normaalne reaktsioonijõud autorongi pidurdamata veotelgedele kokku

Fdyn

dünaamiliste tingimuste ja mitteblokeeruva pidurisüsteemi toimimise korral teepinna normaalne reaktsioonijõud

Fidyn

Fdyn teljele i mootorsõidukite või täishaagiste korral

Fi

muutumatute tingimuste korral teepinna normaalne reaktsioonijõud teljele i

FM

teekatte normaalne staatiline reaktsioonijõud mootorsõiduki (veduki) kõigile ratastele kokku

FMnd
   (1)

teepinna normaalne staatiline reaktsioonijõud mootorsõiduki pidurdamata vabatelgedele kokku

FMd
   (1)

teepinna normaalne staatiline reaktsioonijõud mootorsõiduki pidurdamata veotelgedele kokku

FR

teepinna normaalne staatiline reaktsioonijõud haagise kõigile ratastele kokku

FRdyn

teepinna normaalne dünaamiline reaktsioonijõud poolhaagise või kesktelghaagise teljele (telgedele) kokku

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

G

raskuskiirendus (9,81 m/s2)

H

tootja poolt kindlaksmääratud ning tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse poolt kinnitatud raskuskeskme kõrgus

hD

veotiisli kõrgus (haagisel liigendi koht)

hK

sadulseadme (veopoldi) kõrgus

hR

haagise raskuskeskme kõrgus

K

rehvi ja tee haardetegur

kf

ühe esitelje k kordaja

kH

k väärtus määratuna maksimaalse haarduvusega pinnal

kI

k väärtus teljel i 3. kategooria mitteblokeeriva pidurisüsteemiga mootorsõiduki korral

kL

k väärtus määratuna minimaalse haarduvusega pinnal

klock

haarduvus 100 % libisevuse korral

kM

mootorsõiduki k kordaja

kpeak

haardeteguri ja libisevuse kõvera maksimaalne väärtus

kr

ühe tagatelje k kordaja

kR

haagise k kordaja

P

üksiksõiduki mass [kg]

R

kpeak/klock

t

ajavahemik [s]

tm

t keskmine väärtus

tmin

t minimaalne väärtus

z

pidurdusjõud

zAL

toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõiduki pidurdusjõud z

zC

autorongi pidurdusjõud z, kui pidurdab ainult haagis ja mitteblokeeruv pidurisüsteem on lahti ühendatud

zCAL

autorongi pidurdusjõud z, kui pidurdab ainult haagis ja mitteblokeeruv pidurisüsteem toimib

zCmax

zC maksimaalväärtus

zCmaxi

zC maksimaalväärtus ainult haagise telje i pidurdamisel

zm

keskmine pidurdusjõud

zmax

z maksimaalväärtus

zMALS

mootorsõiduki zAL„vahelduval pinnal”

zR

lahtiühendatud mitteblokeeruva pidurisüsteemiga haagise pidurdusjõud z

zRAL

haagise zAL, mis saadakse kõigi telgede pidurdamisel, kui veduk jääb pidurdamata ning selle mootor on välja lülitatud

zRALH

zRAL kõrge haardeteguriga pinnal

zRALL

zRAL madala haardeteguriga pinnal

zRALS

zRAL vahelduval pinnal

zRH

zR kõrge haardeteguriga pinnal

zRL

zR madala haardeteguriga pinnal

zRHmax

zRH maksimaalväärtus

zRLmax

zRL maksimaalväärtus

zRmax

zR maksimaalväärtus

---

(1)  FMnd ja FMd kaheteljeliste mootorsõidukite korral: nende tähiste asemel võib lihtsuse mõttes kasutada vastavaid Fi tähiseid.

2. LIIDE

HAARDUMISVÕIME

1.   MOOTORSÕIDUKITE MÕÕTMISMEETOD

1.1.   Haardeteguri (k) määramine

| 1.1.1. | Haardetegur (k) määratakse rataste lukustumiseta saadud maksimaalsete pidurdusjõudude ja vastavale pidurdusega teljele langeva dünaamilise koormuse jagatisena. |
| --- | --- |

1.1.1.

Haardetegur (k) määratakse rataste lukustumiseta saadud maksimaalsete pidurdusjõudude ja vastavale pidurdusega teljele langeva dünaamilise koormuse jagatisena.

| 1.1.2. | Pidureid rakendatakse katse ajal ainult sõiduki ühele teljele, algkiirusel 50 km/h. Pidurdusjõud jaotatakse telje rataste vahel nii, et oleks võimalik saada suurim tõhusus. Mitteblokeeruv pidurisüsteem ühendatakse lahti või ei toimi kiirusel vahemikus 40 km/h ja 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2.

Pidureid rakendatakse katse ajal ainult sõiduki ühele teljele, algkiirusel 50 km/h. Pidurdusjõud jaotatakse telje rataste vahel nii, et oleks võimalik saada suurim tõhusus. Mitteblokeeruv pidurisüsteem ühendatakse lahti või ei toimi kiirusel vahemikus 40 km/h ja 20 km/h.

| 1.1.3. | Sõiduki maksimaalse pidurdusjõu väärtuse (zmax) kindlakstegemiseks tehakse rida katseid, suurendades astmeliselt torustiku rõhku. Iga katse ajal säilitatakse püsiv sisendjõud ning pidurdusjõu väärtus määratakse arvesse võttes ajavahemikku (t), mis kulub kiiruse vähendamisele 40 km/h kuni 20 km/h. Seejuures kasutatakse järgmist valemit:
  zmax on z maksimaalväärtus; t on sekundites. |
| --- | --- |

1.1.3.

Sõiduki maksimaalse pidurdusjõu väärtuse (zmax) kindlakstegemiseks tehakse rida katseid, suurendades astmeliselt torustiku rõhku. Iga katse ajal säilitatakse püsiv sisendjõud ning pidurdusjõu väärtus määratakse arvesse võttes ajavahemikku (t), mis kulub kiiruse vähendamisele 40 km/h kuni 20 km/h. Seejuures kasutatakse järgmist valemit:

zmax on z maksimaalväärtus; t on sekundites.

Formula

| 1.1.3.1. | Rattad võivad lukustuda kiirusel alla 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Rattad võivad lukustuda kiirusel alla 20 km/h.

| 1.1.3.2. | Alustatakse t mõõdetud miinimumväärtusest tmin, seejärel valitakse kolm t väärtust vahemikust tmin kuni 1,05 tmin ning arvutatakse nende aritmeetiline keskmine tm, siis arvutatakse



  Kui tõestatakse, et praktilistel põhjustel ei ole võimalik eespool kindlaksmääratud kolme väärtust määrata, siis võib kasutada aja miinimumväärtust tmin. Seejuures kehtivad siiski punkti 1.3 nõuded. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Alustatakse t mõõdetud miinimumväärtusest tmin, seejärel valitakse kolm t väärtust vahemikust tmin kuni 1,05 tmin ning arvutatakse nende aritmeetiline keskmine tm, siis arvutatakse

Formula

Kui tõestatakse, et praktilistel põhjustel ei ole võimalik eespool kindlaksmääratud kolme väärtust määrata, siis võib kasutada aja miinimumväärtust tmin. Seejuures kehtivad siiski punkti 1.3 nõuded.

| 1.1.4. | Pidurdusjõud arvutatakse mõõdetud pidurdusjõu väärtuse ja pidurduseta telje (telgede) veeretakistusjõu põhjal, mis võrdub 0,015 veotelje ja 0,010 vabatelje staatilisest teljekoormusest. |
| --- | --- |

1.1.4.

Pidurdusjõud arvutatakse mõõdetud pidurdusjõu väärtuse ja pidurduseta telje (telgede) veeretakistusjõu põhjal, mis võrdub 0,015 veotelje ja 0,010 vabatelje staatilisest teljekoormusest.

| 1.1.5. | Telje dünaamiline koormus leitakse käesoleva eeskirja 10. lisas esitatud valemite abil. |
| --- | --- |

1.1.5.

Telje dünaamiline koormus leitakse käesoleva eeskirja 10. lisas esitatud valemite abil.

| 1.1.6. | k väärtus ümardatakse kolme kümnendkohani. |
| --- | --- |

1.1.6.

k väärtus ümardatakse kolme kümnendkohani.

| 1.1.7. | Seejärel korratakse katset teis(t)e teljega (telgedega), nagu on määratletud punktides 1.1.1–1.1.6 (erandite kohta vt punktid 1.4 ja 1.5). |
| --- | --- |

1.1.7.

Seejärel korratakse katset teis(t)e teljega (telgedega), nagu on määratletud punktides 1.1.1–1.1.6 (erandite kohta vt punktid 1.4 ja 1.5).

| 1.1.8. | Näiteks kaheteljelise tagaveoga sõiduki puhul, mille esitelge (1) pidurdatakse, saadakse haardetegur (k) järgmiselt: |
| --- | --- |

1.1.8.

Näiteks kaheteljelise tagaveoga sõiduki puhul, mille esitelge (1) pidurdatakse, saadakse haardetegur (k) järgmiselt:

Formula

| 1.1.9. | Esiteljele määratakse üks tegur kf ning tagateljele teine tegur kr. |
| --- | --- |

1.1.9.

Esiteljele määratakse üks tegur kf ning tagateljele teine tegur kr.

1.2.   Haardumisvõime (ε) määramine

| 1.2.1. | Haardumisvõime (ε) on toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemi maksimaalse pidurdusjõu (zAL) ja haardeteguri (kM) jagatis, s.o |
| --- | --- |

1.2.1.

Haardumisvõime (ε) on toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemi maksimaalse pidurdusjõu (zAL) ja haardeteguri (kM) jagatis, s.o

Formula

| 1.2.2. | Maksimaalset pidurdusjõu väärtust (zAL) mõõdetakse alates sõiduki algkiirusest 55 km/h, kui mitteblokeeruv pidurisüsteem töötab, ja see põhineb kolme katse keskmisel väärtusel, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktis 1.1.3, kusjuures võetakse arvesse aega, mis kulub kiiruse vähenemiseks 45 km/h kuni 15 km/h vastavalt järgmisele valemile: |
| --- | --- |

1.2.2.

Maksimaalset pidurdusjõu väärtust (zAL) mõõdetakse alates sõiduki algkiirusest 55 km/h, kui mitteblokeeruv pidurisüsteem töötab, ja see põhineb kolme katse keskmisel väärtusel, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktis 1.1.3, kusjuures võetakse arvesse aega, mis kulub kiiruse vähenemiseks 45 km/h kuni 15 km/h vastavalt järgmisele valemile:

Formula

| 1.2.3. | Haardetegur kM määratakse telje dünaamiliste koormuste kaalumise teel:



  kus: |
| --- | --- |

1.2.3.

Haardetegur kM määratakse telje dünaamiliste koormuste kaalumise teel:

Formula

kus:

Formula

Formula

| 1.2.4. | ε väärtus ümardatakse kahe kümnendkohani. |
| --- | --- |

1.2.4.

ε väärtus ümardatakse kahe kümnendkohani.

| 1.2.5. | 1. või 2. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduki puhul põhineb väärtus zAL kogu sõidukil, mille mitteblokeeruv pidurisüsteem töötab, ning haardumisvõime (ε) leitakse käesoleva liite punktis 1.2.1 esitatud valemi abil. |
| --- | --- |

1.2.5.

1. või 2. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduki puhul põhineb väärtus zAL kogu sõidukil, mille mitteblokeeruv pidurisüsteem töötab, ning haardumisvõime (ε) leitakse käesoleva liite punktis 1.2.1 esitatud valemi abil.

| 1.2.6. | 3. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduki puhul mõõdetakse zAL väärtus igal teljel, millel on vähemalt üks otsereguleeritav ratas. Näiteks kaheteljelisel tagaveoga sõidukil, mille mitteblokeeruv pidurisüsteem toimib ainult tagateljel (2), leitakse haardumisvõime (ε) järgmise valemi abil:



  See arvutus tehakse iga telje kohta, millel on vähemalt üks otse reguleeritav ratas. |
| --- | --- |

1.2.6.

3. kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga varustatud sõiduki puhul mõõdetakse zAL väärtus igal teljel, millel on vähemalt üks otsereguleeritav ratas. Näiteks kaheteljelisel tagaveoga sõidukil, mille mitteblokeeruv pidurisüsteem toimib ainult tagateljel (2), leitakse haardumisvõime (ε) järgmise valemi abil:

Formula

See arvutus tehakse iga telje kohta, millel on vähemalt üks otse reguleeritav ratas.

1.3.   Kui ε > 1,00, tuleb haardeteguri mõõtmisi korrata. Lubatud hälve on 10 %.

1.4.   Kolmeteljelistel mootorsõidukitel kasutatakse k väärtuse määramiseks ainult telge, mis ei ole ühendatud tandemtelje kandevankriga (1).

1.5.   N2- ja N3-kategooria sõidukitel teljevahega alla 3,80 m ja laiusega h/E ≥ 0,25 jäetakse tagatelje haardetegur määramata.

| 1.5.1. | Sellisel juhul on haardumisvõime (ε) toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemi maksimaalse pidurdusjõu (zAL) ja haardeteguri (kf) jagatis, s.o |
| --- | --- |

1.5.1.

Sellisel juhul on haardumisvõime (ε) toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemi maksimaalse pidurdusjõu (zAL) ja haardeteguri (kf) jagatis, s.o

Formula

2.   HAAGISTE MÕÕTMISMEETOD

2.1.   Üldosa

| 2.1.1. | Haardetegur (k) määratakse rataste lukustumiseta saadud maksimaalsete pidurdusjõudude ja vastavale pidurdusega teljele langeva dünaamilise koormuse jagatisena. |
| --- | --- |

2.1.1.

Haardetegur (k) määratakse rataste lukustumiseta saadud maksimaalsete pidurdusjõudude ja vastavale pidurdusega teljele langeva dünaamilise koormuse jagatisena.

| 2.1.2. | Pidureid rakendatakse katse ajal ainult haagise ühele teljele, algkiirusel 50 km/h. Pidurdusjõud jaotatakse telje rataste vahel nii, et oleks võimalik saada suurim tõhusus. Mitteblokeeruv pidurisüsteem ühendatakse lahti või ei toimi kiirusel vahemikus 40 km/h ja 20 km/h. |
| --- | --- |

2.1.2.

Pidureid rakendatakse katse ajal ainult haagise ühele teljele, algkiirusel 50 km/h. Pidurdusjõud jaotatakse telje rataste vahel nii, et oleks võimalik saada suurim tõhusus. Mitteblokeeruv pidurisüsteem ühendatakse lahti või ei toimi kiirusel vahemikus 40 km/h ja 20 km/h.

| 2.1.3. | Autorongi maksimaalse pidurdusjõu väärtuse (zCmax) kindlakstegemiseks tehakse rida katseid, suurendades astmeliselt torustiku rõhku. Iga katse ajal säilitatakse püsiv sisendjõud ning pidurdusjõu väärtus määratakse arvesse võttes ajavahemikku (t), mis kulub kiiruse vähendamisele 40 km/h kuni 20 km/h. Seejuures kasutatakse järgmist valemit: |
| --- | --- |

2.1.3.

Autorongi maksimaalse pidurdusjõu väärtuse (zCmax) kindlakstegemiseks tehakse rida katseid, suurendades astmeliselt torustiku rõhku. Iga katse ajal säilitatakse püsiv sisendjõud ning pidurdusjõu väärtus määratakse arvesse võttes ajavahemikku (t), mis kulub kiiruse vähendamisele 40 km/h kuni 20 km/h. Seejuures kasutatakse järgmist valemit:

Formula

| 2.1.3.1. | Rattad võivad lukustuda kiirusel alla 20 km/h. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Rattad võivad lukustuda kiirusel alla 20 km/h.

| 2.1.3.2. | Alustatakse t mõõdetud miinimumväärtusest tmin, seejärel valitakse kolm t väärtust vahemikust tmin kuni 1,05 tmin ning arvutatakse nende aritmeetiline keskmine tm, siis arvutatakse



  Kui tõestatakse, et praktilistel põhjustel ei ole võimalik eespool kindlaksmääratud kolme väärtust määrata, siis võib kasutada aja miinimumväärtust tmin. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Alustatakse t mõõdetud miinimumväärtusest tmin, seejärel valitakse kolm t väärtust vahemikust tmin kuni 1,05 tmin ning arvutatakse nende aritmeetiline keskmine tm, siis arvutatakse

Formula

Kui tõestatakse, et praktilistel põhjustel ei ole võimalik eespool kindlaksmääratud kolme väärtust määrata, siis võib kasutada aja miinimumväärtust tmin.

| 2.1.4. | Haardumisvõime (ε) arvutatakse järgmise valemi abil:



  k väärtus tuleb määrata täishaagiste korral vastavalt käesoleva liite punktile 2.2.3 või poolhaagiste korral vastavalt käesoleva liite punktile 2.3.1. |
| --- | --- |

2.1.4.

Haardumisvõime (ε) arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

k väärtus tuleb määrata täishaagiste korral vastavalt käesoleva liite punktile 2.2.3 või poolhaagiste korral vastavalt käesoleva liite punktile 2.3.1.

| 2.1.5. | Kui ε > 1,00, tuleb haardeteguri mõõtmisi korrata. Lubatud hälve on 10 %. |
| --- | --- |

2.1.5.

Kui ε > 1,00, tuleb haardeteguri mõõtmisi korrata. Lubatud hälve on 10 %.

| 2.1.6. | Maksimaalne pidurdusjõu väärtus (zRAL) mõõdetakse mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsükli ajal ning kui vedukit ei pidurdata, võttes aluseks kolme katse keskmise väärtuse, nagu on ette nähtud käesoleva liite punktis 2.1.3. |
| --- | --- |

2.1.6.

Maksimaalne pidurdusjõu väärtus (zRAL) mõõdetakse mitteblokeeruva pidurisüsteemi täistsükli ajal ning kui vedukit ei pidurdata, võttes aluseks kolme katse keskmise väärtuse, nagu on ette nähtud käesoleva liite punktis 2.1.3.

2.2.   Täishaagised

| 2.2.1. | k väärtus (mitteblokeeruv pidurisüsteem lahutatud või ei toimi, kiiruste vahemik 40 km/h–20 km/h) mõõdetakse esi- ja tagateljel.
  Ühel esiteljel i:









  Ühel tagateljel i: |
| --- | --- |

2.2.1.

k väärtus (mitteblokeeruv pidurisüsteem lahutatud või ei toimi, kiiruste vahemik 40 km/h–20 km/h) mõõdetakse esi- ja tagateljel.

Ühel esiteljel i:

Formula

Formula

Formula

Ühel tagateljel i:

Formula

Formula

Formula

| 2.2.2. | kf ja kr väärtused ümardatakse kolme kümnendkohani. |
| --- | --- |

2.2.2.

kf ja kr väärtused ümardatakse kolme kümnendkohani.

| 2.2.3. | Haardetegur kR määratakse proportsionaalselt vastavalt telje dünaamilistele koormustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Haardetegur kR määratakse proportsionaalselt vastavalt telje dünaamilistele koormustele.

Formula

| 2.2.4. | zRAL mõõtmine (toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga)



  zRAL määratakse kõrge haardeteguriga pinnal, A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukitel ka madala haardeteguriga pinnal. |
| --- | --- |

2.2.4.

zRAL mõõtmine (toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga)

Formula

zRAL määratakse kõrge haardeteguriga pinnal, A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukitel ka madala haardeteguriga pinnal.

2.3.   Poolhaagised ja kesktelghaagised

| 2.3.1. | k väärtus (mitteblokeeruv pidurisüsteem lahutatud või ei toimi, kiiruste vahemik 40 km/h-20 km/h) mõõdetakse ainult ühele teljele paigaldatud ratastel, teis(t)e telje (telgede) rattad eemaldatakse. |
| --- | --- |

2.3.1.

k väärtus (mitteblokeeruv pidurisüsteem lahutatud või ei toimi, kiiruste vahemik 40 km/h-20 km/h) mõõdetakse ainult ühele teljele paigaldatud ratastel, teis(t)e telje (telgede) rattad eemaldatakse.

Formula

Formula

Formula

| 2.3.2. | zRAL mõõdetakse (toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga) järgmiselt, kui kõik rattad on paigaldatud.









  zRAL määratakse kõrge haardeteguriga pinnal, A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukitel ka madala haardeteguriga pinnal. |
| --- | --- |

2.3.2.

zRAL mõõdetakse (toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga) järgmiselt, kui kõik rattad on paigaldatud.

Formula

Formula

Formula

zRAL määratakse kõrge haardeteguriga pinnal, A-kategooria mitteblokeeruva pidurisüsteemiga sõidukitel ka madala haardeteguriga pinnal.

---

(1)  Seni, kuni ei ole kokku lepitud ühtset katsemetoodikat, tuleb rohkem kui kolmeteljeliste ja erisõidukite puhul konsulteerida tehnilise teenistusega.

3. LIIDE

PIDURDUSTÕHUSUS MUUTUVA HAARDUMISEGA PINDADEL

1.   MOOTORSÕIDUKID

| 1.1. | Käesoleva lisa punktis 5.3.5 osutatud pidurdusjõu väärtuse võib välja arvutada käesolevas katses kasutatud kahe pinna mõõdetud haardeteguri põhjal. Kõnealused kaks pinda peavad vastama käesoleva lisa punkti 5.3.4 nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Käesoleva lisa punktis 5.3.5 osutatud pidurdusjõu väärtuse võib välja arvutada käesolevas katses kasutatud kahe pinna mõõdetud haardeteguri põhjal. Kõnealused kaks pinda peavad vastama käesoleva lisa punkti 5.3.4 nõuetele.

| 1.2. | Maksimaalse ja minimaalse haardumisega pindade haardetegurid (kH ja kL) määratakse käesoleva lisa 2. liite punkti 1.1 kohaselt. |
| --- | --- |

1.2.

Maksimaalse ja minimaalse haardumisega pindade haardetegurid (kH ja kL) määratakse käesoleva lisa 2. liite punkti 1.1 kohaselt.

| 1.3. | Täismassiga mootorsõiduki pidurdusjõud (zMALS) on:

  and zMALS ≥ kL |
| --- | --- |

1.3.

Täismassiga mootorsõiduki pidurdusjõud (zMALS) on:

Formula and zMALS ≥ kL

2.   HAAGISED

| 2.1. | Käesoleva lisa punktis 6.3.2 osutatud pidurdusjõu võib välja arvutada käesolevas katses kahel pinnal toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga mõõdetud pidurdusjõudude zRALH ja zRALL põhjal. Kõnealused kaks pinda peavad vastama käesoleva lisa punkti 6.3.2 nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.

Käesoleva lisa punktis 6.3.2 osutatud pidurdusjõu võib välja arvutada käesolevas katses kahel pinnal toimiva mitteblokeeruva pidurisüsteemiga mõõdetud pidurdusjõudude zRALH ja zRALL põhjal. Kõnealused kaks pinda peavad vastama käesoleva lisa punkti 6.3.2 nõuetele.

| 2.2. | Pidurdusjõud zRALS on:



  ja



  kui εH > 0,95, võtta εH = 0,95. |
| --- | --- |

2.2.

Pidurdusjõud zRALS on:

Formula

ja

Formula

kui εH > 0,95, võtta εH = 0,95.

4. LIIDE

MINIMAALSE HAARDUMISEGA PINNA VALIKU MEETOD

| 1. | Tehnilisele teenistusele tuleb esitada käesoleva lisa punkti 5.1.1.2 kohaselt valitud pinna haardeteguri üksikasjalikud andmed. |
| --- | --- |

1.

Tehnilisele teenistusele tuleb esitada käesoleva lisa punkti 5.1.1.2 kohaselt valitud pinna haardeteguri üksikasjalikud andmed.

| 1.1. | Kõnealustes andmetes peab sisalduma haardeteguri ja libisemise (0–100 %) suhet väljendav kõver kiirusel ligikaudu 40 km/h (1). |
| --- | --- |

1.1.

Kõnealustes andmetes peab sisalduma haardeteguri ja libisemise (0–100 %) suhet väljendav kõver kiirusel ligikaudu 40 km/h (1).

| 1.1.1. | Kõvera maksimumväärtus vastab väärtusele kpeak ning 100 % libisemise väärtus on klock. |
| --- | --- |

1.1.1.

Kõvera maksimumväärtus vastab väärtusele kpeak ning 100 % libisemise väärtus on klock.

| 1.1.2. | Suhet R väljendatakse kpeak ja klock jagatisena. |
| --- | --- |

1.1.2.

Suhet R väljendatakse kpeak ja klock jagatisena.

Formula

| 1.1.3. | R väärtus ümardatakse ühe kümnendkohani. |
| --- | --- |

1.1.3.

R väärtus ümardatakse ühe kümnendkohani.

| 1.1.4. | Kasutatava pinna R väärtus peab olema vahemikus 1,0–2,0 (2). |
| --- | --- |

1.1.4.

Kasutatava pinna R väärtus peab olema vahemikus 1,0–2,0 (2).

| 2. | Enne katsetamist peab tehniline teenistus veenduma, et valitud pind vastab kindlaksmääratud nõuetele ning teenistusele peavad olema esitatud järgmised andmed:






  a) | katsemeetod R määramiseks, |
| --- | --- | --- |

2.

Enne katsetamist peab tehniline teenistus veenduma, et valitud pind vastab kindlaksmääratud nõuetele ning teenistusele peavad olema esitatud järgmised andmed:

a)

katsemeetod R määramiseks,

| b) | sõiduki tüüp (mootorsõiduk, haagis jne), |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüüp (mootorsõiduk, haagis jne),

| c) | teljekoormus ja rehvid (katsetada tuleb eri koormusi ja eri rehve ning tulemused esitada tehnilisele teenistusele, kes otsustab nende sobivuse üle esindada kinnitatavat sõidukit). |
| --- | --- |

c)

teljekoormus ja rehvid (katsetada tuleb eri koormusi ja eri rehve ning tulemused esitada tehnilisele teenistusele, kes otsustab nende sobivuse üle esindada kinnitatavat sõidukit).

| 2.1. | R väärtus tuleb kanda katseprotokolli.
  Pind tuleb kalibreerida vähemalt kord aastas representatiivsõidukiga, et kontrollida R väärtuse stabiilsust. |
| --- | --- |

2.1.

R väärtus tuleb kanda katseprotokolli.

Pind tuleb kalibreerida vähemalt kord aastas representatiivsõidukiga, et kontrollida R väärtuse stabiilsust.

---

(1)  Seni, kui ei ole kokku lepitud ühtset katsemetoodikat haardumiskõvera määramiseks sõidukitel täismassiga üle 3,5 tonni, võib kasutada sõiduautode kohta kindlaks määratud kõverat. Sellisel juhul võetakse selliste sõidukite kpeak ja klock suhte määramisel kpeak väärtuseks käesoleva lisa 2. liites määratletud väärtus. Tehnilise teenistuse nõusolekul võib käesolevas punktis kirjeldatud haardeteguri määrata mõnel muul meetodil, kui kpeak ja klock väärtuste samaväärsus on tõendatud.

(2)  Seni, kuni sellised katsepinnad pole üldiselt kättesaadavad, loetakse tehnilise teenistuse otsuse kohaselt vastuvõetavaks suhe R väärtusega kuni 2,5.

---

14. LISA

Elektriliste pidurisüsteemidega haagiste katsetamise tingimused

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Järgmistes sätetes on elektrilised pidurisüsteemid sõidupidurisüsteemid, mis koosnevad juhtseadisest, elektromehaanilisest ajamist ja hõõrdpiduritest. Haagise elektripinget reguleeriv elektriline juhtseadis paikneb haagisel. |
| --- | --- |

1.1.

Järgmistes sätetes on elektrilised pidurisüsteemid sõidupidurisüsteemid, mis koosnevad juhtseadisest, elektromehaanilisest ajamist ja hõõrdpiduritest. Haagise elektripinget reguleeriv elektriline juhtseadis paikneb haagisel.

| 1.2. | Elektrilise pidurisüsteemi tööks vajaliku elektrienergiaga varustab haagist veduk. |
| --- | --- |

1.2.

Elektrilise pidurisüsteemi tööks vajaliku elektrienergiaga varustab haagist veduk.

| 1.3. | Elektrilise pidurisüsteemi rakendab veduki sõidupidurisüsteemi käitamine. |
| --- | --- |

1.3.

Elektrilise pidurisüsteemi rakendab veduki sõidupidurisüsteemi käitamine.

| 1.4. | Nimipinge on 12 V. |
| --- | --- |

1.4.

Nimipinge on 12 V.

| 1.5. | Maksimaalne voolukulu on kuni 15 A. |
| --- | --- |

1.5.

Maksimaalne voolukulu on kuni 15 A.

| 1.6. | Elektrilise pidurisüsteemi ja veduki elektriühendus toimib spetsiaalse pistiku ja pistikupesa ühenduse kaudu, mis vastab ..., (1) kusjuures pistik ei vasta sõiduki valgustusseadme pistikupesadele. Pistik ja kaabel asuvad haagisel. |
| --- | --- |

1.6.

Elektrilise pidurisüsteemi ja veduki elektriühendus toimib spetsiaalse pistiku ja pistikupesa ühenduse kaudu, mis vastab ..., (1) kusjuures pistik ei vasta sõiduki valgustusseadme pistikupesadele. Pistik ja kaabel asuvad haagisel.

2.   HAAGISEGA SEOTUD TINGIMUSED

| 2.1. | Kui haagisel on veduki toiteplokist toidetav aku, siis lahutatakse see toitetorustikust haagise sõidupidurduse ajal. |
| --- | --- |

2.1.

Kui haagisel on veduki toiteplokist toidetav aku, siis lahutatakse see toitetorustikust haagise sõidupidurduse ajal.

| 2.2. | Haagistel, mille tühimass on alla 75 % nende täismassist, peab pidurdusjõud olema automaatselt reguleeritav sõltuvalt haagise koormusest. |
| --- | --- |

2.2.

Haagistel, mille tühimass on alla 75 % nende täismassist, peab pidurdusjõud olema automaatselt reguleeritav sõltuvalt haagise koormusest.

| 2.3. | Elektrilised pidurisüsteemid peavad olema sellised, et isegi juhul, kui pinge ühendustorustikus langeb kuni 7 V, säiliks pidurdustõhusus, mis moodustab 20 % telje suurimast staatilisest teljekoormusest (koormuste summast). |
| --- | --- |

2.3.

Elektrilised pidurisüsteemid peavad olema sellised, et isegi juhul, kui pinge ühendustorustikus langeb kuni 7 V, säiliks pidurdustõhusus, mis moodustab 20 % telje suurimast staatilisest teljekoormusest (koormuste summast).

| 2.4. | Pidurdusjõudu reguleerivad juhtseadised, mis reageerivad sõidusuuna kaldele (pendel, vedrumass-süsteem, vedelikinertslüliti), kinnitatakse šassiile juhul, kui haagisel on rohkem kui üks telg ning vertikaalselt reguleeritav veoseade. Üheteljelistel haagistel ning tandemtelgedega haagistel, mille telgede vahe on alla ühe meetri, peavad kõnealused juhtseadised olema varustatud seadise horisontaalasendit (nt vedeliku taset) näitava mehhanismiga ning käsitsi reguleeritavad, mis võimaldab seada mehhanismi sõiduki liikumissuunale vastavasse horisontaalasendisse. |
| --- | --- |

2.4.

Pidurdusjõudu reguleerivad juhtseadised, mis reageerivad sõidusuuna kaldele (pendel, vedrumass-süsteem, vedelikinertslüliti), kinnitatakse šassiile juhul, kui haagisel on rohkem kui üks telg ning vertikaalselt reguleeritav veoseade. Üheteljelistel haagistel ning tandemtelgedega haagistel, mille telgede vahe on alla ühe meetri, peavad kõnealused juhtseadised olema varustatud seadise horisontaalasendit (nt vedeliku taset) näitava mehhanismiga ning käsitsi reguleeritavad, mis võimaldab seada mehhanismi sõiduki liikumissuunale vastavasse horisontaalasendisse.

| 2.5. | Käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.19.2 kohaselt peab pidurdusvoolu aktiveeriv relee, mis on ühendatud rakendusjuhtmestikuga, asetsema haagisel. |
| --- | --- |

2.5.

Käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.19.2 kohaselt peab pidurdusvoolu aktiveeriv relee, mis on ühendatud rakendusjuhtmestikuga, asetsema haagisel.

| 2.6. | Pistikule on ette nähtud pistikupesa hoidik. |
| --- | --- |

2.6.

Pistikule on ette nähtud pistikupesa hoidik.

| 2.7. | Juhtseadise juures peab olema märgulamp, mis süttib igal piduri rakendamisel ning näitab haagise elektrilise pidurisüsteemi nõuetekohast töötamist. |
| --- | --- |

2.7.

Juhtseadise juures peab olema märgulamp, mis süttib igal piduri rakendamisel ning näitab haagise elektrilise pidurisüsteemi nõuetekohast töötamist.

3.   TÕHUSUS

| 3.1. | Elektriline pidurisüsteem peab reageerima vedukist ja haagisest koosneva autorongi aeglustusele kuni 0,4 m/s2. |
| --- | --- |

3.1.

Elektriline pidurisüsteem peab reageerima vedukist ja haagisest koosneva autorongi aeglustusele kuni 0,4 m/s2.

| 3.2. | Pidurdus peab algama esialgse pidurdusjõuga, mis ei tohi olla suurem kui 10 % telje suurimast staatilisest koormusest (koormuste summast) ega suurem kui 13 % tühimassiga haagise telje suurimast staatilisest koormusest (koormuste summast). |
| --- | --- |

3.2.

Pidurdus peab algama esialgse pidurdusjõuga, mis ei tohi olla suurem kui 10 % telje suurimast staatilisest koormusest (koormuste summast) ega suurem kui 13 % tühimassiga haagise telje suurimast staatilisest koormusest (koormuste summast).

| 3.3. | Pidurdusjõudusid tohib samuti suurendada astmeliselt. Kõrgemal kui käesoleva lisa punktis 3.2 nimetatud pidurdusjõudude tasemel ei tohi kõnealused astmed moodustada üle 6 % telje suurimate staatiliste koormuste summast ega üle 8 % tühimassiga haagise telje suurimast staatilisest koormusest (koormuste summast).
  Üheteljeliste haagiste puhul täismassiga kuni 1,5 tonni ei tohi esimene aste olla siiski üle 7 % haagise telje suurimast staatilisest koormusest summast (koormuste summast). Järgmistel astmetel on lubatud kõnealusest väärtusest 1 % võrra suurem väärtus (näiteks esimene aste 7 %, teine aste 8 %, kolmas aste 9 % jne; ühelgi järgmisel astmel ei tohi kõnealune väärtus olla üle 10 %). Lühema kui 1-meetrise teljevahega kaheteljeline haagis loetakse siin üheteljeliseks haagiseks. |
| --- | --- |

3.3.

Pidurdusjõudusid tohib samuti suurendada astmeliselt. Kõrgemal kui käesoleva lisa punktis 3.2 nimetatud pidurdusjõudude tasemel ei tohi kõnealused astmed moodustada üle 6 % telje suurimate staatiliste koormuste summast ega üle 8 % tühimassiga haagise telje suurimast staatilisest koormusest (koormuste summast).

Üheteljeliste haagiste puhul täismassiga kuni 1,5 tonni ei tohi esimene aste olla siiski üle 7 % haagise telje suurimast staatilisest koormusest summast (koormuste summast). Järgmistel astmetel on lubatud kõnealusest väärtusest 1 % võrra suurem väärtus (näiteks esimene aste 7 %, teine aste 8 %, kolmas aste 9 % jne; ühelgi järgmisel astmel ei tohi kõnealune väärtus olla üle 10 %). Lühema kui 1-meetrise teljevahega kaheteljeline haagis loetakse siin üheteljeliseks haagiseks.

| 3.4. | Haagisele ettenähtud pidurdusjõud, mis vastab vähemalt 50 % telje maksimaalsest kogukoormusest, peab – täismassi juures – vedukist ja üheteljelisest haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse puhul olema kuni 5,9 m/s2 ning vedukist ja mitmeteljelisest haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse puhul kuni 5,6 m/s2. Tandemtelgedega haagised, mille telgede vahe on alla ühe meetri, loetakse siin samuti üheteljelisteks haagisteks. Peale selle tuleb kinni pidada käesoleva lisa liites määratletud piirväärtustest. Astmeliselt reguleeritava pidurdusjõu puhul asuvad need käesoleva lisa liites esitatud vahemikus. |
| --- | --- |

3.4.

Haagisele ettenähtud pidurdusjõud, mis vastab vähemalt 50 % telje maksimaalsest kogukoormusest, peab – täismassi juures – vedukist ja üheteljelisest haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse puhul olema kuni 5,9 m/s2 ning vedukist ja mitmeteljelisest haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse puhul kuni 5,6 m/s2. Tandemtelgedega haagised, mille telgede vahe on alla ühe meetri, loetakse siin samuti üheteljelisteks haagisteks. Peale selle tuleb kinni pidada käesoleva lisa liites määratletud piirväärtustest. Astmeliselt reguleeritava pidurdusjõu puhul asuvad need käesoleva lisa liites esitatud vahemikus.

| 3.5. | Katse tehakse algkiirusel 60 km/h. |
| --- | --- |

3.5.

Katse tehakse algkiirusel 60 km/h.

| 3.6. | Haagise automaatpidurdus peab toimuma käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.9 ettenähtud tingimustel. Kui automaatpidurdus vajab elektrienergiat, siis peab kõnealuste tingimuste täitmiseks olema vähemalt 15 minutiks kindlustatud haagise pidurdusjõud, mis moodustab vähemalt 25 % telje maksimaalsest kogukoormusest. |
| --- | --- |

3.6.

Haagise automaatpidurdus peab toimuma käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.9 ettenähtud tingimustel. Kui automaatpidurdus vajab elektrienergiat, siis peab kõnealuste tingimuste täitmiseks olema vähemalt 15 minutiks kindlustatud haagise pidurdusjõud, mis moodustab vähemalt 25 % telje maksimaalsest kogukoormusest.

---

(1)  Selle üle peetakse nõu. Kõnealuse spetsiaalse ühenduse karakteristikute kindlaksmääramiseni otsustab kasutatava tüübi üle siseriiklik tüübikinnitusasutus.

LIIDE

Haagise pidurdusjõu väärtuse ning vedukist ja haagisest koosneva autorongi keskmise täieliku aeglustuse ühilduvus (tühi- ja täismassiga haagis)

Image

Märkused

| 1. | Diagrammil esitatud piirväärtused kehtivad täis- ja tühimassiga haagiste kohta. Kui haagise tühimass ületab täismassi 75 %, siis kohaldatakse piirväärtusi üksnes täismassi puhul. |
| --- | --- |

1.

Diagrammil esitatud piirväärtused kehtivad täis- ja tühimassiga haagiste kohta. Kui haagise tühimass ületab täismassi 75 %, siis kohaldatakse piirväärtusi üksnes täismassi puhul.

| 2. | Diagrammil esitatud piirväärtused ei piira käesolevas lisas esitatud eeldatavat minimaalset pidurdustõhusust käsitlevate sätete kohaldamist. Kui katse ajal käesoleva lisa punktis 3.4 nimetatud sätete kohaselt saadud pidurdustõhususe väärtused on eeldatavatest suuremad, ei tohi need siiski ületada diagrammil esitatud piirväärtusi.







  TR | = | pidurdusjõudude summa haagise kõigi rataste välispinnal. |
| --- | --- | --- | --- |
| PR | = | teepinna kogu tavaline staatiline reaktsioon haagise ratastele. |
| dm | = | vedukist ja haagisest koosneva autorongi keskmine täielik aeglustus. |

2.

Diagrammil esitatud piirväärtused ei piira käesolevas lisas esitatud eeldatavat minimaalset pidurdustõhusust käsitlevate sätete kohaldamist. Kui katse ajal käesoleva lisa punktis 3.4 nimetatud sätete kohaselt saadud pidurdustõhususe väärtused on eeldatavatest suuremad, ei tohi need siiski ületada diagrammil esitatud piirväärtusi.

TR

=

pidurdusjõudude summa haagise kõigi rataste välispinnal.

PR

=

teepinna kogu tavaline staatiline reaktsioon haagise ratastele.

dm

=

vedukist ja haagisest koosneva autorongi keskmine täielik aeglustus.

---

15. LISA

PIDURI HÕÕRDKATETE INERTSDÜNAMOMEETERKATSE MEETOD

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust võib rakendada sõidukitüübi muutmisel, kui sõidukile paigaldatakse käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud muu sõidukitüübi piduri hõõrdkatted. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust võib rakendada sõidukitüübi muutmisel, kui sõidukile paigaldatakse käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud muu sõidukitüübi piduri hõõrdkatted.

| 1.2. | Teist tüüpi piduri hõõrdkatete kontrollimisel võrreldakse nende tõhusust nende piduri hõõrdkatete tõhususega, mis olid sõidukil kinnitamise ajal, ning kokkusobivust osadega, mis on märgitud teatises, mille näidis on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

1.2.

Teist tüüpi piduri hõõrdkatete kontrollimisel võrreldakse nende tõhusust nende piduri hõõrdkatete tõhususega, mis olid sõidukil kinnitamise ajal, ning kokkusobivust osadega, mis on märgitud teatises, mille näidis on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

| 1.3. | Tüübikinnituskatsed teostanud tehniline teenistus võib oma äranägemisel nõuda piduri hõõrdkatete tõhususe võrdlemist käesoleva eeskirja 4. lisa asjaomaste sätete kohaselt. |
| --- | --- |

1.3.

Tüübikinnituskatsed teostanud tehniline teenistus võib oma äranägemisel nõuda piduri hõõrdkatete tõhususe võrdlemist käesoleva eeskirja 4. lisa asjaomaste sätete kohaselt.

| 1.4. | Taotluse tüübikinnituse saamiseks võrdluse teel esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

1.4.

Taotluse tüübikinnituse saamiseks võrdluse teel esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 1.5. | Käesolevas lisas tähendab mõiste „sõiduk” sõidukitüüpi, mis on kinnitatud käesoleva eeskirja kohaselt ning mille võrdlemise tulemused on nõuetele vastavad. |
| --- | --- |

1.5.

Käesolevas lisas tähendab mõiste „sõiduk” sõidukitüüpi, mis on kinnitatud käesoleva eeskirja kohaselt ning mille võrdlemise tulemused on nõuetele vastavad.

2.   KATSESEADMED

| 2.1. | Katseteks kasutatakse järgmiste karakteristikutega dünamomeetrit:






  2.1.1. | Dünamomeetril on suutlikkus tekitada käesoleva lisa punktis 3.1 nõutavat inertsi ning võimsus täita käesoleva eeskirja 4. lisa punktide 1.5, 1.6 ja 1.7 nõudeid seoses I, II ja III tüübi katsetega. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Katseteks kasutatakse järgmiste karakteristikutega dünamomeetrit:

2.1.1.

Dünamomeetril on suutlikkus tekitada käesoleva lisa punktis 3.1 nõutavat inertsi ning võimsus täita käesoleva eeskirja 4. lisa punktide 1.5, 1.6 ja 1.7 nõudeid seoses I, II ja III tüübi katsetega.

| 2.1.2. | Katses paigaldatavad pidurid peavad olema identsed asjaomase algse sõidukitüübi piduritega. |
| --- | --- |

2.1.2.

Katses paigaldatavad pidurid peavad olema identsed asjaomase algse sõidukitüübi piduritega.

| 2.1.3. | Õhkjahutus, olemasolu korral, peab vastama käesoleva lisa punkti 3.4 nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.3.

Õhkjahutus, olemasolu korral, peab vastama käesoleva lisa punkti 3.4 nõuetele.

| 2.1.4. | Katsetamisel kasutatavate mõõteriistadega peab saama vähemalt järgmised andmed:






  2.1.4.1. | ketta või trumli pöörlemiskiiruse pidev salvestus; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Katsetamisel kasutatavate mõõteriistadega peab saama vähemalt järgmised andmed:

2.1.4.1.

ketta või trumli pöörlemiskiiruse pidev salvestus;

| 2.1.4.2. | lõpetatud pöörete arv ühe peatumise ajal täpsusega kuni üks kaheksandik pööret; |
| --- | --- |

2.1.4.2.

lõpetatud pöörete arv ühe peatumise ajal täpsusega kuni üks kaheksandik pööret;

| 2.1.4.3. | peatumisaeg; |
| --- | --- |

2.1.4.3.

peatumisaeg;

| 2.1.4.4. | temperatuuri pidev salvestus, mõõdetuna hõõrdkatte hõõrdepinna keskel või ketta või trumli või hõõrdkatte keskmisel paksusel; |
| --- | --- |

2.1.4.4.

temperatuuri pidev salvestus, mõõdetuna hõõrdkatte hõõrdepinna keskel või ketta või trumli või hõõrdkatte keskmisel paksusel;

| 2.1.4.5. | piduri juhtahela rõhu või jõu pidev salvestus; |
| --- | --- |

2.1.4.5.

piduri juhtahela rõhu või jõu pidev salvestus;

| 2.1.4.6. | väljundpöördemomendi pidev salvestus. |
| --- | --- |

2.1.4.6.

väljundpöördemomendi pidev salvestus.

3.   KATSETINGIMUSED

| 3.1. | Dünamomeeter tuleb asetada võimalikult täpselt, tolerantsiga ± 5 %, pöörlemisinertsile, mis vastab sõiduki koguinertsi sellele osale, mida pidurdatakse asjaomase (asjaomaste) rattaga (ratastega); kasutatakse järgmist valemit:
  I = MR2

  kus:







  I | = | pöörlemisinerts [kg · m2] |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | rehvi dünaamiline veereraadius [m] |
| M | = | sõiduki täismassi asjaomase (asjaomaste) rattaga (ratastega) pidurdatud osa. Ühevõllise dünamomeetri puhul arvutatakse kõnealune osa M2-, M3- ja N-kategooria sõidukite korral projekteeritud pidurdusjõu jagunemise põhjal, kui aeglustus vastab käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.1 esitatud asjakohasele väärtusele; O-kategooria sõidukite (haagiste) korral peab M väärtus vastama seisva ja täismassiga sõiduki asjaomase ratta massile maapinnal. |

3.1.

Dünamomeeter tuleb asetada võimalikult täpselt, tolerantsiga ± 5 %, pöörlemisinertsile, mis vastab sõiduki koguinertsi sellele osale, mida pidurdatakse asjaomase (asjaomaste) rattaga (ratastega); kasutatakse järgmist valemit:

I = MR2

kus:

I

=

pöörlemisinerts [kg · m2]

R

=

rehvi dünaamiline veereraadius [m]

M

=

sõiduki täismassi asjaomase (asjaomaste) rattaga (ratastega) pidurdatud osa. Ühevõllise dünamomeetri puhul arvutatakse kõnealune osa M2-, M3- ja N-kategooria sõidukite korral projekteeritud pidurdusjõu jagunemise põhjal, kui aeglustus vastab käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.1 esitatud asjakohasele väärtusele; O-kategooria sõidukite (haagiste) korral peab M väärtus vastama seisva ja täismassiga sõiduki asjaomase ratta massile maapinnal.

| 3.2. | Inertsdünamomeetri algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki lineaarkiirusele, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas, ning põhinema rehvi dünaamilisel veereraadiusel. |
| --- | --- |

3.2.

Inertsdünamomeetri algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki lineaarkiirusele, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas, ning põhinema rehvi dünaamilisel veereraadiusel.

| 3.3. | Piduri hõõrdkatted peavad olema vähemalt 80 % ulatuses sisse sõidetud ning need ei tohi ületada temperatuuri 180 °C sissesõitmise ajal; teise võimalusena peavad need olema tootja taotluse korral tootja soovituste kohaselt sisse sõidetud. |
| --- | --- |

3.3.

Piduri hõõrdkatted peavad olema vähemalt 80 % ulatuses sisse sõidetud ning need ei tohi ületada temperatuuri 180 °C sissesõitmise ajal; teise võimalusena peavad need olema tootja taotluse korral tootja soovituste kohaselt sisse sõidetud.

| 3.4. | Kasutada võib jahutusõhku, mille voolusuund üle piduri on risti pöörlemisteljega. Üle piduri voolava jahutusõhu kiirus peab olema:
  võhk = 0,33 v
  kus







  v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.

Kasutada võib jahutusõhku, mille voolusuund üle piduri on risti pöörlemisteljega. Üle piduri voolava jahutusõhu kiirus peab olema:

võhk = 0,33 v

kus

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

4.   KATSEMENETLUS

4.1.   Võrdluskatseks võetakse viis piduri hõõrdkatte näidist; neid võrreldakse viie hõõrdkattenäidisega, mis vastavad asjaomase sõidukitüübi esimese tüübikinnitusega seotud teatises nimetatud originaalosadele.

4.2.   Piduri hõõrdkatte samaväärsus rajaneb nende tulemuste võrdlemisel, mis on saadud käesolevas lisaga ettenähtud katsemetoodikat kasutades ning järgmiste nõuete kohaselt.

4.3.   0 tüübi külmade pidurite pidurdustõhususkatse

| 4.3.1. | Tehakse kolm pidurdamist algtemperatuuril alla 100 °C. Temperatuuri mõõdetakse käesoleva lisa punkti 2.1.4.4 sätete kohaselt. |
| --- | --- |

4.3.1.

Tehakse kolm pidurdamist algtemperatuuril alla 100 °C. Temperatuuri mõõdetakse käesoleva lisa punkti 2.1.4.4 sätete kohaselt.

| 4.3.2. | M2-, M3- ja N-kategooria sõidukitel kasutamiseks mõeldud piduri hõõrdkatete katsetamisel tehakse pidurdamised alates käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.1 antud pöörlemissagedusele vastavast algpöörlemissagedusest ning rakendatakse pidurit keskmise pöördemomendi saamiseks, mis vastab kõnealuses punktis ettenähtud keskmisele aeglustusele. Peale selle tehakse ka katsed mitmel pöörlemissagedusel, millest madalaim on 30 % sõiduki suurimast kiirusest ning kõrgeim moodustab 80 % kõnealusest kiirusest. |
| --- | --- |

4.3.2.

M2-, M3- ja N-kategooria sõidukitel kasutamiseks mõeldud piduri hõõrdkatete katsetamisel tehakse pidurdamised alates käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 2.1 antud pöörlemissagedusele vastavast algpöörlemissagedusest ning rakendatakse pidurit keskmise pöördemomendi saamiseks, mis vastab kõnealuses punktis ettenähtud keskmisele aeglustusele. Peale selle tehakse ka katsed mitmel pöörlemissagedusel, millest madalaim on 30 % sõiduki suurimast kiirusest ning kõrgeim moodustab 80 % kõnealusest kiirusest.

| 4.3.3. | O-kategooria sõidukitel kasutamiseks mõeldud piduri hõõrdkatete katsetamisel pidurdatakse alates algpöörlemissagedusest, mis vastab kiirusele 60 km/h, ning rakendatakse pidurit nii, et tekiks käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1 ettenähtud pöördemomendile vastav keskmine pöördemoment. Täiendav jahtunud pidurite pidurdustõhususkatse alates 40 km/h vastavast algpöörlemissagedusest tehakse I tüübi katse tulemustega võrdlemiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.2.2. |
| --- | --- |

4.3.3.

O-kategooria sõidukitel kasutamiseks mõeldud piduri hõõrdkatete katsetamisel pidurdatakse alates algpöörlemissagedusest, mis vastab kiirusele 60 km/h, ning rakendatakse pidurit nii, et tekiks käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1 ettenähtud pöördemomendile vastav keskmine pöördemoment. Täiendav jahtunud pidurite pidurdustõhususkatse alates 40 km/h vastavast algpöörlemissagedusest tehakse I tüübi katse tulemustega võrdlemiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.2.2.

| 4.3.4. | Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud jahtunud pidurite pidurdustõhususkatsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega ± 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses nimetatud vastavale osale. |
| --- | --- |

4.3.4.

Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud jahtunud pidurite pidurdustõhususkatsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega ± 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses nimetatud vastavale osale.

4.4.   I tüübi katse (pidurdustõhususe vähenemiskatse)

4.4.1.   Korduspidurdus

| 4.4.1.1. | M2-, M3- ja N-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.5.1 ettenähtud meetodil. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

M2-, M3- ja N-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.5.1 ettenähtud meetodil.

4.4.2.   Ahelpidurdus

| 4.4.2.1. | O-kategooria haagiste piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.5.2 kohaselt. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

O-kategooria haagiste piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.5.2 kohaselt.

4.4.3.   Pidurite kuumenemine

| 4.4.3.1. | Pärast käesoleva lisa punktides 4.4.1 ja 4.4.2 ettenähtud katsete lõppemist tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.5.3 kindlaksmääratud pidurite kuumenemise katse. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Pärast käesoleva lisa punktides 4.4.1 ja 4.4.2 ettenähtud katsete lõppemist tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.5.3 kindlaksmääratud pidurite kuumenemise katse.

| 4.4.3.2. | Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud pidurite kuumenemise katsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega ± 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses identifitseeritud osale. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud pidurite kuumenemise katsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega ± 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses identifitseeritud osale.

4.5.   II tüübi katse (pidurdamise katse teekaldel)

4.5.1.   Katse on vajalik ainult juhul, kui kõnealusel sõidukil kasutatakse II tüübi katses hõõrdpidureid.

4.5.2.   M3-kategooria mootorsõidukite (välja arvatud sõidukite puhul, mis käesoleva eeskirja 4. lisa punkti 1.6.4 kohaselt peavad läbima IIA tüübi katse) ja N3-kategooria mootorsõidukite ning O4-kategooria haagiste piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.6.1 ettenähtud meetodil.

4.5.3.   Pidurite kuumenemine

| 4.5.3.1. | Pärast käesoleva lisa punktis 4.5.1 ettenähtud katse lõppemist tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.6.3 kindlaksmääratud pidurite kuumenemise katse. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Pärast käesoleva lisa punktis 4.5.1 ettenähtud katse lõppemist tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.6.3 kindlaksmääratud pidurite kuumenemise katse.

| 4.5.3.2. | Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud pidurite kuumenemise katsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega ± 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses identifitseeritud osale. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud pidurite kuumenemise katsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega ± 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses identifitseeritud osale.

4.6.   III tüübi katse (pidurdustõhususe vähenemiskatse)

4.6.1.   Katse korduspidurdusel

| 4.6.1.1. | O4-kategooria haagiste piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktides 1.7.1 ja 1.7.2 ettenähtud meetodil. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

O4-kategooria haagiste piduri hõõrdkatteid katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktides 1.7.1 ja 1.7.2 ettenähtud meetodil.

4.6.2.   Pidurite kuumenemine

| 4.6.2.1. | Pärast käesoleva lisa punktides 4.6.1 ja 4.6.2 ettenähtud katsete lõppemist tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.7.2 kindlaksmääratud pidurite kuumenemise katse. |
| --- | --- |

4.6.2.1.

Pärast käesoleva lisa punktides 4.6.1 ja 4.6.2 ettenähtud katsete lõppemist tehakse käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 1.7.2 kindlaksmääratud pidurite kuumenemise katse.

| 4.6.2.2. | Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud pidurite kuumenemise katsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma katse sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses identifitseeritud osale. |
| --- | --- |

4.6.2.2.

Keskmine pidurdusmoment, mis registreeriti hõõrdkatetega võrdlemise eesmärgil tehtud pidurite kuumenemise katsetes, peab sama sisendväärtuse juures mõõtmisel asuma katse sellises keskmiste väärtuste vahemikus (hälbega 15 %), mis registreeriti olukorras, kus piduri hõõrdkatted vastavad asjakohases sõiduki tüübikinnitustaotluses identifitseeritud osale.

5.   PIDURI HÕÕRDKATETE KONTROLLIMINE

| 5.1. | Pärast eespool kirjeldatud katsetamise lõppu kontrollitakse piduri hõõrdkatteid vaatluse teel, et kindlaks teha, kas nende seisund vastab pideva tavapärase kasutamise nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.

Pärast eespool kirjeldatud katsetamise lõppu kontrollitakse piduri hõõrdkatteid vaatluse teel, et kindlaks teha, kas nende seisund vastab pideva tavapärase kasutamise nõuetele.

---

16. LISA

(Reserveeritud)

---

17. LISA

Elektriliste juhtahelatega varustatud sõidukite talitluse vastavuse hindamise katsemenetlus

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Käesolevas lisas on määratletud menetlus, mille abil võib kontrollida elektriliste juhtahelatega varustatud vedukite ja haagismasinate vastavust käesoleva eeskirja punktis 5.1.3.6.1 osutatud talitlus- ja tõhususnõuetele. Tehniline teenistus võib oma äranägemisel kasutada muud menetlust, kui sellega saavutatakse samaväärne kontrollimise terviklikkus. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas on määratletud menetlus, mille abil võib kontrollida elektriliste juhtahelatega varustatud vedukite ja haagismasinate vastavust käesoleva eeskirja punktis 5.1.3.6.1 osutatud talitlus- ja tõhususnõuetele. Tehniline teenistus võib oma äranägemisel kasutada muud menetlust, kui sellega saavutatakse samaväärne kontrollimise terviklikkus.

| 1.2. | Käesolevas lisas sisalduvad viited standardile ISO 7638 on mõeldud 24V elektrisüsteemide puhul viidetena standardile ISO 7638-1:1997 ja 12V elektrisüsteemide puhul standardile ISO 7638-2:1997. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevas lisas sisalduvad viited standardile ISO 7638 on mõeldud 24V elektrisüsteemide puhul viidetena standardile ISO 7638-1:1997 ja 12V elektrisüsteemide puhul standardile ISO 7638-2:1997.

2.   TEATIS

| 2.1. | Sõiduki tootja või süsteemi tarnija esitab tehnilisele teenistusele teatise, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  2.1.1. | sõiduki pidurisüsteemi skeem; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Sõiduki tootja või süsteemi tarnija esitab tehnilisele teenistusele teatise, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

2.1.1.

sõiduki pidurisüsteemi skeem;

| 2.1.2. | tõend selle kohta, et liides, mis hõlmab nii füüsilist kihti, andmesidekihti kui ka rakenduse kihti, ja toetatavate sõnumite ja parameetrite vastav positsioon vastab standardile ISO 11992; |
| --- | --- |

2.1.2.

tõend selle kohta, et liides, mis hõlmab nii füüsilist kihti, andmesidekihti kui ka rakenduse kihti, ja toetatavate sõnumite ja parameetrite vastav positsioon vastab standardile ISO 11992;

| 2.1.3. | toetatavate sõnumite ja parameetrite loetelu; ning |
| --- | --- |

2.1.3.

toetatavate sõnumite ja parameetrite loetelu; ning

| 2.1.4. | mootorsõiduki nende juhtahelate arvu täpsustus, mis annavad edasi signaale pneumaatilistele ja/või elektrilistele juhtahelatele. |
| --- | --- |

2.1.4.

mootorsõiduki nende juhtahelate arvu täpsustus, mis annavad edasi signaale pneumaatilistele ja/või elektrilistele juhtahelatele.

3.   VEDUKID

3.1.   ISO 11992 kohane haagisesimulaator

Simulaator vastab järgmistele nõuetele:

| 3.1.1. | tal on ISO 7638:1997 kohane (7 kontaktiga) pistik katsetatava sõiduki ühendamiseks. Pistiku 6. ja 7. kontakti kaudu vahetatakse ISO 11992:2003 kohaseid sõnumeid; |
| --- | --- |

3.1.1.

tal on ISO 7638:1997 kohane (7 kontaktiga) pistik katsetatava sõiduki ühendamiseks. Pistiku 6. ja 7. kontakti kaudu vahetatakse ISO 11992:2003 kohaseid sõnumeid;

| 3.1.2. | ta on suuteline võtma vastu kõik tüübikinnitust taotleva mootorsõiduki antavad sõnumid ning edastama kõik standardis ISO 11992-2:2003 määratletud haagise sõnumid; |
| --- | --- |

3.1.2.

ta on suuteline võtma vastu kõik tüübikinnitust taotleva mootorsõiduki antavad sõnumid ning edastama kõik standardis ISO 11992-2:2003 määratletud haagise sõnumid;

| 3.1.3. | ta võimaldab sõnumeid otseselt või kaudselt lugeda, nii et andmeväljal kuvatakse parameetreid õiges ajalises järjekorras; ning |
| --- | --- |

3.1.3.

ta võimaldab sõnumeid otseselt või kaudselt lugeda, nii et andmeväljal kuvatakse parameetreid õiges ajalises järjekorras; ning

| 3.1.4. | ta sisaldab seadet, mille abil on võimalik mõõta haakeseadme reaktsiooniaega vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2.6. |
| --- | --- |

3.1.4.

ta sisaldab seadet, mille abil on võimalik mõõta haakeseadme reaktsiooniaega vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2.6.

3.2.   Kontrollimenetlus

3.2.1.   Kinnitada, et tootja/tarnija teatise kohaselt vastab füüsiline kiht, andmesidekiht ja rakenduse kiht ISO 11992 sätetele.

3.2.2.   Kui simulaator on ISO 7638 kohase liidese abil ühendatud mootorsõidukiga ning toimub kõigi liidese puhul oluliste haagise sõnumite ülekanne, kontrollida järgmist:

| 3.2.2.1. | Juhtahela signaalid






  3.2.2.1.1. | ISO 11992-2:2003 EBS 12 bait 3-s määratletud parameetreid võrreldakse sõiduki spetsifikatsioonis esitatud andmetega järgmiselt:







  Juhtahela signaalid | EBS 12 bait 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bitid 1–2 | Bitid 5–6 |
| Ühest elektriahelast antud sõidupidurduse signaal | 00b | |
| Kahest elektriahelast antud sõidupidurduse signaal | 01b | |
| Sõiduk ei ole varustatud pneumaatilise juhtahelaga (1) | | 00b |
| Sõiduk on varustatud pneumaatilise juhtahelaga | | 01b |

3.2.2.1.

Juhtahela signaalid

3.2.2.1.1.

ISO 11992-2:2003 EBS 12 bait 3-s määratletud parameetreid võrreldakse sõiduki spetsifikatsioonis esitatud andmetega järgmiselt:

Juhtahela signaalid

EBS 12 bait 3

Bitid 1–2

Bitid 5–6

Ühest elektriahelast antud sõidupidurduse signaal

00b

Kahest elektriahelast antud sõidupidurduse signaal

01b

Sõiduk ei ole varustatud pneumaatilise juhtahelaga (1)

00b

Sõiduk on varustatud pneumaatilise juhtahelaga

01b

| 3.2.2.2. | Sõidu-/rikkepidurduse signaal






  3.2.2.2.1 | ISO 11992-2:2003 EBS 11-s määratletud parameetreid kontrollitakse järgmiselt:







  Katsetingimused | Baidi viide | Elektrilise juhtahela signaali väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõidupiduri pedaal ja rikkepiduri juhtseadis vabastatud | 3–4 | 0 |
| Sõidupiduri pedaal täielikult rakendatud | 3–4 | 33 280d–43 520d(650–850 kPa) |
| Rikkepidur täielikult rakendatud (2) | 3–4 | 33 280d–43 520d(650–850 kPa) |

3.2.2.2.

Sõidu-/rikkepidurduse signaal

3.2.2.2.1

ISO 11992-2:2003 EBS 11-s määratletud parameetreid kontrollitakse järgmiselt:

Katsetingimused

Baidi viide

Elektrilise juhtahela signaali väärtus

Sõidupiduri pedaal ja rikkepiduri juhtseadis vabastatud

3–4

0

Sõidupiduri pedaal täielikult rakendatud

3–4

33 280d–43 520d(650–850 kPa)

Rikkepidur täielikult rakendatud (2)

3–4

33 280d–43 520d(650–850 kPa)

| 3.2.2.3. | Rikkehoiatus






  3.2.2.3.1. | Simuleerida alaline rike sideliinis, mis viib ISO 7638 kohase pistiku 6. kontaktini, ning kontrollida, kas käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp süttib. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3.

Rikkehoiatus

3.2.2.3.1.

Simuleerida alaline rike sideliinis, mis viib ISO 7638 kohase pistiku 6. kontaktini, ning kontrollida, kas käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp süttib.

| 3.2.2.3.2. | Simuleerida alaline rike sideliinis, mis viib ISO 7638 kohase pistiku 7. kontaktini, ning kontrollida, kas käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp süttib. |
| --- | --- |

3.2.2.3.2.

Simuleerida alaline rike sideliinis, mis viib ISO 7638 kohase pistiku 7. kontaktini, ning kontrollida, kas käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.2 osutatud kollane märgulamp süttib.

| 3.2.2.3.3. | Simuleerida sõnum EBS 22 bait 2, nii et bittide 3 ja 4 väärtuseks on määratud 01b, ning kontrollida, kas käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp süttib. |
| --- | --- |

3.2.2.3.3.

Simuleerida sõnum EBS 22 bait 2, nii et bittide 3 ja 4 väärtuseks on määratud 01b, ning kontrollida, kas käesoleva eeskirja punktis 5.2.1.29.1.1 osutatud punane märgulamp süttib.

| 3.2.2.4. | Toitetorustiku pidurdustaotlus
  Mootorsõidukite puhul, mida saab käitada ainult elektrilise juhtahela kaudu ühendatud haagistega: | ühendatakse ainult elektriline juhtahel. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4.

Toitetorustiku pidurdustaotlus

Mootorsõidukite puhul, mida saab käitada ainult elektrilise juhtahela kaudu ühendatud haagistega:

ühendatakse ainult elektriline juhtahel.

| | Simuleerida sõnum EBS 22 bait 4, nii et bittide 3 ja 4 väärtuseks on määratud 01b, ning kontrollida sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri täieliku rakendatuse juures, kas rõhk toitetorustikus langeb kahe järgneva sekundi jooksul 150 kPa-ni. |
| --- | --- |

Simuleerida sõnum EBS 22 bait 4, nii et bittide 3 ja 4 väärtuseks on määratud 01b, ning kontrollida sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri täieliku rakendatuse juures, kas rõhk toitetorustikus langeb kahe järgneva sekundi jooksul 150 kPa-ni.

| | Simuleerida andmeside pidev puudus ning kontrollida sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri täieliku rakendatuse juures, kas rõhk toitetorustikus langeb kahe järgneva sekundi jooksul 150 kPa-ni. |
| --- | --- |

Simuleerida andmeside pidev puudus ning kontrollida sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri täieliku rakendatuse juures, kas rõhk toitetorustikus langeb kahe järgneva sekundi jooksul 150 kPa-ni.

| 3.2.2.5. | Reaktsiooniaeg






  3.2.2.5.1. | Kontrollida, kas rikete puudumisel on käesoleva eeskirja 6. lisa punkti 2.6 nõuded juhtahela reaktsiooniajale täidetud. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5.

Reaktsiooniaeg

3.2.2.5.1.

Kontrollida, kas rikete puudumisel on käesoleva eeskirja 6. lisa punkti 2.6 nõuded juhtahela reaktsiooniajale täidetud.

3.2.3.   Täiendav kontroll

| 3.2.3.1. | Tehniline teenistus võib oma äranägemisel eespool määratletud menetlust korrata, seades liidese puhul olulisi pidurdusega mitteseotud funktsioone eri asenditesse või lülitades neid välja. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Tehniline teenistus võib oma äranägemisel eespool määratletud menetlust korrata, seades liidese puhul olulisi pidurdusega mitteseotud funktsioone eri asenditesse või lülitades neid välja.

4.   HAAGISED

4.1.   ISO 11992 kohane vedukisimulaator

Simulaator vastab järgmistele nõuetele:

| 4.1.1. | tal on ISO 7638:1997 kohane (7 kontaktiga) pistik katsetatava sõiduki ühendamiseks. Pistiku 6. ja 7. kontakti kaudu vahetatakse ISO 11992:2003 kohaseid sõnumeid; |
| --- | --- |

4.1.1.

tal on ISO 7638:1997 kohane (7 kontaktiga) pistik katsetatava sõiduki ühendamiseks. Pistiku 6. ja 7. kontakti kaudu vahetatakse ISO 11992:2003 kohaseid sõnumeid;

| 4.1.2. | tal on rikkehoiatuse ekraan ning toiteallikas haagise jaoks; |
| --- | --- |

4.1.2.

tal on rikkehoiatuse ekraan ning toiteallikas haagise jaoks;

| 4.1.3. | ta on suuteline võtma vastu kõik tüübikinnitust taotleva haagise antavad sõnumid ning edastama kõik standardis ISO 11992-2:2003 määratletud mootorsõiduki sõnumid; |
| --- | --- |

4.1.3.

ta on suuteline võtma vastu kõik tüübikinnitust taotleva haagise antavad sõnumid ning edastama kõik standardis ISO 11992-2:2003 määratletud mootorsõiduki sõnumid;

| 4.1.4. | ta võimaldab sõnumeid otseselt või kaudselt lugeda, nii et andmeväljal kuvatakse parameetreid õiges ajalises järjekorras, ning |
| --- | --- |

4.1.4.

ta võimaldab sõnumeid otseselt või kaudselt lugeda, nii et andmeväljal kuvatakse parameetreid õiges ajalises järjekorras, ning

| 4.1.5. | ta sisaldab seadet, mille abil on võimalik mõõta piduri reaktsiooniaega vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 3.5.2. |
| --- | --- |

4.1.5.

ta sisaldab seadet, mille abil on võimalik mõõta piduri reaktsiooniaega vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 3.5.2.

4.2.   Kontrollimenetlus

4.2.1.   Kinnitada, et tootja/tarnija teatise kohaselt vastab füüsiline kiht, andmesidekiht ja rakenduse kiht ISO 11992:2003 sätetele.

4.2.2.   Kui simulaator on ISO 7638 kohase liidese abil ühendatud haagisega ning toimub kõigi liidese puhul oluliste mootorsõiduki sõnumite ülekanne, kontrollida järgmist:

4.2.2.1.   Sõidupidurisüsteemi funktsioon

| 4.2.2.1.1. | Haagise reaktsiooniaja vastavust ISO 11992-2:2003 EBS 11-s määratletud parameetritele kontrollitakse järgmiselt:
  rõhk toitetorustikus peab iga katse alguses olema ≥ 700 kPa ning sõiduk täismassiga (selles katses võib koormus olla simuleeritud).






  4.2.2.1.1.1. | Pneumaatilise ja elektrilise juhtahelaga haagiste puhul: | ühendatakse mõlemad juhtahelad; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.1.1.

Haagise reaktsiooniaja vastavust ISO 11992-2:2003 EBS 11-s määratletud parameetritele kontrollitakse järgmiselt:

rõhk toitetorustikus peab iga katse alguses olema ≥ 700 kPa ning sõiduk täismassiga (selles katses võib koormus olla simuleeritud).

4.2.2.1.1.1.

Pneumaatilise ja elektrilise juhtahelaga haagiste puhul:

ühendatakse mõlemad juhtahelad;

| | signaal antakse mõlemasse juhtahelasse ühel ajal; |
| --- | --- |

signaal antakse mõlemasse juhtahelasse ühel ajal;

| | simulaator annab sõnumi EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6, |
| --- | --- |

simulaator annab sõnumi EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6,

| | mille väärtuseks on määratud 01b, et anda haagisele teada, et pneumaatiline juhtahel on ühendamata. |
| --- | --- |

mille väärtuseks on määratud 01b, et anda haagisele teada, et pneumaatiline juhtahel on ühendamata.

Kontrollitavad parameetrid

| Simulaatori antav sõnum | Rõhk pidurikambrites |
| --- | --- |
| Baidi viide | Digitaalne nõudlus | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Nagu määratletud sõiduki tootja pidurdusarvutustega |

Simulaatori antav sõnum

Rõhk pidurikambrites

Baidi viide

Digitaalne nõudlus

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Nagu määratletud sõiduki tootja pidurdusarvutustega

| 4.2.2.1.1.2. | Haagiste puhul, millel on pneumaatiline ja elektriline juhtahel või ainult elektriline juhtahel:
  ühendatakse ainult elektriline juhtahel.
  Simulaator peab edastama järgmisi sõnumeid:
  EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6 väärtusega 00b, selle teatamiseks haagisele, et pneumaatilist juhtahelat ei ole, ning EBS 12 bait 3, bitid 1 ja 2 väärtusega 01b, selle teatamiseks haagisele, et elektrilise juhtahela signaal lähtub kahest ahelast.
  Kontrollitavad parameetrid:







  Simulaatori antav sõnum | Rõhk pidurikambrites |
| --- | --- | --- |
| Baidi viide | Digitaalne nõudlus | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Nagu määratletud sõiduki tootja pidurdusarvutustega |

4.2.2.1.1.2.

Haagiste puhul, millel on pneumaatiline ja elektriline juhtahel või ainult elektriline juhtahel:

ühendatakse ainult elektriline juhtahel.

Simulaator peab edastama järgmisi sõnumeid:

EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6 väärtusega 00b, selle teatamiseks haagisele, et pneumaatilist juhtahelat ei ole, ning EBS 12 bait 3, bitid 1 ja 2 väärtusega 01b, selle teatamiseks haagisele, et elektrilise juhtahela signaal lähtub kahest ahelast.

Kontrollitavad parameetrid:

Simulaatori antav sõnum

Rõhk pidurikambrites

Baidi viide

Digitaalne nõudlus

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Nagu määratletud sõiduki tootja pidurdusarvutustega

| 4.2.2.1.2. | Ainult elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul kontrollitakse selle reaktsiooni ISO 11992-2:2003 EBS 12-s määratletud sõnumitele järgmiselt.
  Rõhk pneumaatilises toitetorustikus peab iga katse alguses olema ≥ 700 kPa.
  Elektriline juhtahel peab olema ühendatud simulaatoriga.
  Simulaator peab edastama järgmisi sõnumeid: | EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6, mille väärtuseks on määratud 01b, et anda haagisele teada, et pneumaatilist juhtahelat ei ole. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2.

Ainult elektrilise juhtahelaga varustatud haagiste puhul kontrollitakse selle reaktsiooni ISO 11992-2:2003 EBS 12-s määratletud sõnumitele järgmiselt.

Rõhk pneumaatilises toitetorustikus peab iga katse alguses olema ≥ 700 kPa.

Elektriline juhtahel peab olema ühendatud simulaatoriga.

Simulaator peab edastama järgmisi sõnumeid:

EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6, mille väärtuseks on määratud 01b, et anda haagisele teada, et pneumaatilist juhtahelat ei ole.

| | EBS 11 baitide 3 ja 4 väärtuseks määratakse 0 (sõidupidurduse signaali ei ole) |
| --- | --- |

EBS 11 baitide 3 ja 4 väärtuseks määratakse 0 (sõidupidurduse signaali ei ole)

Kontrollitakse reaktsiooni järgmistele sõnumitele:

| EBS 12 bait 3, bitid 1 ja 2 | Rõhk pidurikambrites või haagise reaktsioon |
| --- | --- |
| 01b | 0 kPa (sõidupidur vabastatud) |
| 00b | Haagist pidurdatakse automaatselt, näitamaks et see kombinatsioon ei toimi. Signaal tuleks anda ka ISO 7638:1997 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp). |

EBS 12 bait 3, bitid 1 ja 2

Rõhk pidurikambrites või haagise reaktsioon

01b

0 kPa (sõidupidur vabastatud)

00b

Haagist pidurdatakse automaatselt, näitamaks et see kombinatsioon ei toimi. Signaal tuleks anda ka ISO 7638:1997 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp).

| 4.2.2.1.3. | Haagiste puhul, mis on ühendatud ainult elektrilise juhtahelaga, kontrollitakse haagise reaktsiooni elektrilise juhtseadise rikkele, mille tõttu haagise pidurdustõhusus väheneb kuni 30 protsendini ettenähtud väärtusest, järgmise menetluse teel.
  Rõhk pneumaatilises toitetorustikus peab iga katse alguses olema ≥ 700 kPa.
  Elektriline juhtahel peab olema ühendatud simulaatoriga.
  EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6, mille väärtuseks on määratud 00b, et anda haagisele teada, et pneumaatilist juhtahelat ei ole.
  EBS 12 bait 3, bitid 1 ja 2, mille väärtuseks on määratud 01b, et anda haagisele teada, et elektrilise juhtahela signaal lähtub kahest iseseisvast ahelast.
  Kontrollitakse järgmist:






  Katsetingimused | Pidurisüsteemi reaktsioon |
| --- | --- | --- |
| Riketeta haagise pidurisüsteemis | Kontrollida, kas pidurisüsteemi ja simulaatori vahel toimub andmeside ning EBS 22 bait 4, bitid 3 ja 4 on väärtusega 00b. |
| Tekitada rike haagise elektrilises juhtseadises, mille tõttu haagise pidurdustõhusus väheneb vähemalt 30 % ettenähtud väärtusest | Kontrollida, kas EBS 22 bait 4, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b

  või
  Andmeside simulaatoriga on lõpetatud |

4.2.2.1.3.

Haagiste puhul, mis on ühendatud ainult elektrilise juhtahelaga, kontrollitakse haagise reaktsiooni elektrilise juhtseadise rikkele, mille tõttu haagise pidurdustõhusus väheneb kuni 30 protsendini ettenähtud väärtusest, järgmise menetluse teel.

Rõhk pneumaatilises toitetorustikus peab iga katse alguses olema ≥ 700 kPa.

Elektriline juhtahel peab olema ühendatud simulaatoriga.

EBS 12 bait 3, bitid 5 ja 6, mille väärtuseks on määratud 00b, et anda haagisele teada, et pneumaatilist juhtahelat ei ole.

EBS 12 bait 3, bitid 1 ja 2, mille väärtuseks on määratud 01b, et anda haagisele teada, et elektrilise juhtahela signaal lähtub kahest iseseisvast ahelast.

Kontrollitakse järgmist:

Katsetingimused

Pidurisüsteemi reaktsioon

Riketeta haagise pidurisüsteemis

Kontrollida, kas pidurisüsteemi ja simulaatori vahel toimub andmeside ning EBS 22 bait 4, bitid 3 ja 4 on väärtusega 00b.

Tekitada rike haagise elektrilises juhtseadises, mille tõttu haagise pidurdustõhusus väheneb vähemalt 30 % ettenähtud väärtusest

Kontrollida, kas EBS 22 bait 4, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b

või

Andmeside simulaatoriga on lõpetatud

4.2.2.2.   Rikkehoiatus

| 4.2.2.2.1. | Kontrollida, kas järgmistel tingimustel antakse õige hoiatussõnum või -signaal:






  4.2.2.2.1.1. | kui haagise pidurisüsteemi elektrilises juhtseadises esineva alalise rikke tõttu kaob ettenähtud sõidupidurdustõhusus, tuleb sellist riket simuleerida ning kontrollida, kas haagisele edastatav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b. Signaal tuleks anda ka ISO 7638 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1.

Kontrollida, kas järgmistel tingimustel antakse õige hoiatussõnum või -signaal:

4.2.2.2.1.1.

kui haagise pidurisüsteemi elektrilises juhtseadises esineva alalise rikke tõttu kaob ettenähtud sõidupidurdustõhusus, tuleb sellist riket simuleerida ning kontrollida, kas haagisele edastatav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b. Signaal tuleks anda ka ISO 7638 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp);

| 4.2.2.2.1.2. | vähendada pinget ISO 7638 kohase pistiku 1. ja 2. kontaktis allapoole tootja määratud nimiväärtust, nii et sõidupidurisüsteem kaotab tõhususe, ning kontrollida, kas haagise edastatav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b. Signaal tuleks anda ka ISO 7638 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp); |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.2.

vähendada pinget ISO 7638 kohase pistiku 1. ja 2. kontaktis allapoole tootja määratud nimiväärtust, nii et sõidupidurisüsteem kaotab tõhususe, ning kontrollida, kas haagise edastatav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b. Signaal tuleks anda ka ISO 7638 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp);

| 4.2.2.2.1.3. | kontrollida vastavust käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.16 nõuetele, sulgedes toitetorustiku. Vähendada rõhku haagise rõhusalvestisüsteemis tootja määratud nimiväärtuseni. Kontrollida, kas haagise antav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b ning EBS 23 bait 1, bitid 7 ja 8 on väärtusega 00. Signaal tuleks anda ka ISO 7638 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp); |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.3.

kontrollida vastavust käesoleva eeskirja punkti 5.2.2.16 nõuetele, sulgedes toitetorustiku. Vähendada rõhku haagise rõhusalvestisüsteemis tootja määratud nimiväärtuseni. Kontrollida, kas haagise antav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b ning EBS 23 bait 1, bitid 7 ja 8 on väärtusega 00. Signaal tuleks anda ka ISO 7638 kohase pistiku 5. kontakti kaudu (kollane märgulamp);

| 4.2.2.2.1.4. | toite esmakordsel andmisel piduriseadmetele kontrollida, kas haagise antav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b. Pärast seda, kui pidurisüsteem on teinud kindlaks, et rikkeid, mille kohta peaks süttima punane märgulamp, ei ole, tuleks eespool nimetatud sõnumi väärtuseks määrata 00b. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.4.

toite esmakordsel andmisel piduriseadmetele kontrollida, kas haagise antav sõnum EBS 22 bait 2, bitid 3 ja 4 on väärtusega 01b. Pärast seda, kui pidurisüsteem on teinud kindlaks, et rikkeid, mille kohta peaks süttima punane märgulamp, ei ole, tuleks eespool nimetatud sõnumi väärtuseks määrata 00b.

4.2.2.3.   Reaktsiooniaja kontrollimine

| 4.2.2.3.1. | Kontrollida, kas rikete puudumisel on käesoleva eeskirja 6. lisa punkti 3.5.2 nõuded pidurisüsteemi reaktsiooniajale täidetud. |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

Kontrollida, kas rikete puudumisel on käesoleva eeskirja 6. lisa punkti 3.5.2 nõuded pidurisüsteemi reaktsiooniajale täidetud.

4.2.3.   Täiendav kontroll

| 4.2.3.1. | Tehniline teenistus võib oma äranägemisel eespool määratletud menetlust korrata, määrates liidese puhul olulistele pidurdusega mitteseotud sõnumitele eri väärtusi või lülitades neid välja.
  Pidurisüsteemi reaktsiooniaja korduval mõõtmisel võidakse sõiduki pneumosüsteemi reaktsiooni tõttu saada erinevaid tulemusi. Kõigil juhtudel peavad reaktsiooniajale ette nähtud nõuded olema täidetud. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Tehniline teenistus võib oma äranägemisel eespool määratletud menetlust korrata, määrates liidese puhul olulistele pidurdusega mitteseotud sõnumitele eri väärtusi või lülitades neid välja.

Pidurisüsteemi reaktsiooniaja korduval mõõtmisel võidakse sõiduki pneumosüsteemi reaktsiooni tõttu saada erinevaid tulemusi. Kõigil juhtudel peavad reaktsiooniajale ette nähtud nõuded olema täidetud.

---

(1)  See sõiduki spetsifikatsioon on käesoleva eeskirja punkti 5.1.3.1.3 joonealuse märkuse 4 kohaselt keelatud.

(2)  Valikuline elektriliste ja pneumaatiliste juhtahelatega varustatud vedukite puhul, kui pneumaatiline juhtahel vastab rikkepidurduse asjakohastele nõuetele.

---

18. LISA

Sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektide suhtes kohaldatavad nõuded

1.   ÜLDOSA

Käesolevas lisas määratakse kindlaks dokumentide, rikkestrateegia ja kontrolli suhtes kohaldatavad nõuded seoses sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide (vt punkt 2.3 allpool) ohutusaspektidega käesoleva eeskirja ulatuses.

Käesolevat lisa võib tänu käesoleva eeskirja eripunktidele kohaldada ka elektroonilis(t)e süsteemi(de) juhitavate ohutusega seotud funktsioonide suhtes.

Käesolevas lisas ei määrata kindlaks „süsteemi” tehnilisi tingimusi, kuid see hõlmab konstrueerimisel rakendatavaid meetodeid ja tüübikinnituse saamiseks tehnilisele teenistusele edastatavat teavet.

Kõnealuse teabega näidatakse, et „süsteemi” puhul järgitakse tavapärases ja rikkeolukorras kõiki asjakohaseid käesolevas eeskirjas mujal kindlaksmääratud tehnilisi tingimusi.

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „Ohutuskontseptsioon” – süsteemi, näiteks elektroonilistesse seadmetesse kavandatud abinõude kirjeldus, millega tagatakse süsteemi terviklikkus ja ohutu toimimine ka elektririkke korral.
  Ohutuskontseptsiooni osa võib olla ka sõiduki hädavajalike funktsioonide tagamise võimalus osalise või koguni täieliku varusüsteemi abil. |
| --- | --- |

2.1.

„Ohutuskontseptsioon” – süsteemi, näiteks elektroonilistesse seadmetesse kavandatud abinõude kirjeldus, millega tagatakse süsteemi terviklikkus ja ohutu toimimine ka elektririkke korral.

Ohutuskontseptsiooni osa võib olla ka sõiduki hädavajalike funktsioonide tagamise võimalus osalise või koguni täieliku varusüsteemi abil.

| 2.2. | „Elektrooniline juhtsüsteem” – nimetatud sõiduki juhtimisfunktsiooni tootmisel elektroonilise andmetöötluse abil koostoimimiseks ette nähtud seadmete kombinatsioon.
  Kõnealused, sageli tarkvaraga juhitavad süsteemid koostatakse eraldi funktsionaalsetest osadest, nagu andurid, elektroonilised juhtseadmed ja ajamid, ning need ühendatakse ülekandelülide abil. Need võivad sisaldada mehaanilisi, elektropneumaatilisi või elektrohüdraulilisi elemente.
  „Süsteem” – käesoleva lisa tähenduses süsteem, millele taotletakse tüübikinnitust. |
| --- | --- |

2.2.

„Elektrooniline juhtsüsteem” – nimetatud sõiduki juhtimisfunktsiooni tootmisel elektroonilise andmetöötluse abil koostoimimiseks ette nähtud seadmete kombinatsioon.

Kõnealused, sageli tarkvaraga juhitavad süsteemid koostatakse eraldi funktsionaalsetest osadest, nagu andurid, elektroonilised juhtseadmed ja ajamid, ning need ühendatakse ülekandelülide abil. Need võivad sisaldada mehaanilisi, elektropneumaatilisi või elektrohüdraulilisi elemente.

„Süsteem” – käesoleva lisa tähenduses süsteem, millele taotletakse tüübikinnitust.

| 2.3. | „Sõidukite komplekssed elektroonilised juhtsüsteemid” – juhtimishierarhiasse kuuluvad elektroonilised juhtsüsteemid, kusjuures hierarhia kõrgema taseme elektrooniline juhtsüsteem/-funktsioon võib juhitava funktsiooni välja lülitada.
  Väljalülitatud funktsioon muutub kompleksse süsteemi osaks. |
| --- | --- |

2.3.

„Sõidukite komplekssed elektroonilised juhtsüsteemid” – juhtimishierarhiasse kuuluvad elektroonilised juhtsüsteemid, kusjuures hierarhia kõrgema taseme elektrooniline juhtsüsteem/-funktsioon võib juhitava funktsiooni välja lülitada.

Väljalülitatud funktsioon muutub kompleksse süsteemi osaks.

| 2.4. | „Kõrgema taseme juhtsüsteem” – süsteemid/funktsioonid, mis kasutavad sõiduki käitumise muutmiseks lisatöötlusseadmeid ja/või lisaandureid, varieerides käskluste abil sõiduki juhtsüsteemi tavapäraseid funktsioone.
  See võimaldab komplekssetel süsteemidel muuta automaatselt oma eesmärke vastavalt nende tajutud olukordadest sõltuvale prioriteedile. |
| --- | --- |

2.4.

„Kõrgema taseme juhtsüsteem” – süsteemid/funktsioonid, mis kasutavad sõiduki käitumise muutmiseks lisatöötlusseadmeid ja/või lisaandureid, varieerides käskluste abil sõiduki juhtsüsteemi tavapäraseid funktsioone.

See võimaldab komplekssetel süsteemidel muuta automaatselt oma eesmärke vastavalt nende tajutud olukordadest sõltuvale prioriteedile.

| 2.5. | „Seadmed” – käesolevas lisas käsitletavad väikseimad süsteemikomponentide osad, kuna kõnealuseid komponentide kombinatsioone vaadeldakse identifitseerimise, analüüsimise või asendamise seisukohast ühe üksusena. |
| --- | --- |

2.5.

„Seadmed” – käesolevas lisas käsitletavad väikseimad süsteemikomponentide osad, kuna kõnealuseid komponentide kombinatsioone vaadeldakse identifitseerimise, analüüsimise või asendamise seisukohast ühe üksusena.

| 2.6. | „Ülekandelülid” – eraldi asuvate seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavad vahendid, mille kaudu edastatakse signaale, andmeid või energiat.
  Need on enamasti elektrilised, kuid võivad osaliselt olla ka optilised, pneumaatilised, hüdraulilised või mehaanilised. |
| --- | --- |

2.6.

„Ülekandelülid” – eraldi asuvate seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavad vahendid, mille kaudu edastatakse signaale, andmeid või energiat.

Need on enamasti elektrilised, kuid võivad osaliselt olla ka optilised, pneumaatilised, hüdraulilised või mehaanilised.

| 2.7. | „Reguleerimispiirkond” viitab väljundparameetrile ning sellega määratakse kindlaks, millist ulatust süsteem tõenäoliselt kontrollib. |
| --- | --- |

2.7.

„Reguleerimispiirkond” viitab väljundparameetrile ning sellega määratakse kindlaks, millist ulatust süsteem tõenäoliselt kontrollib.

| 2.8. | „Funktsionaalse toimimise piiridega” määratakse kindlaks välised füüsilised piirid, mille ulatuses suudab süsteem kontrolli säilitada. |
| --- | --- |

2.8.

„Funktsionaalse toimimise piiridega” määratakse kindlaks välised füüsilised piirid, mille ulatuses suudab süsteem kontrolli säilitada.

3.   DOKUMENDID

3.1.   Nõuded

Tootja esitab dokumentatsiooni, mis võimaldab tutvuda „süsteemi” põhikonstruktsiooniga ja viisiga, kuidas see on seotud sõiduki muude süsteemidega või kuidas toimub väljundparameetrite otsene reguleerimine.

Selgitada tuleb tootja poolt ette nähtud „süsteemi” ja ohutuskontseptsiooni funktsioone.

Andmed võib esitada lühidalt, aga need peavad sisaldama tõendeid selle kohta, et projekteerimis- ja arendustegevuses on osalenud kõigi hõlmatud süsteemivaldkondade asjatundjad.

Korraliste tehnoülevaatustega seoses tuleb dokumentides kirjeldada, kuidas saab kontrollida süsteemi käitusoleku hetkeolukorda.

| 3.1.1. | Dokumentatsioon koosneb kahest osast:






  a) | Tüübikinnituse saamiseks esitatav punktis 3 (välja arvatud punktis 3.4.4 loetletud materjalid) loetletud materjale hõlmav ametlik dokumentatsioon, mis esitatakse tehnilisele teenistusele koos tüübikinnitusetaotluse üleandmisega. Seda kasutatakse käesoleva lisa punktis 4 sätestatud vastavustõendamisel võrdlusalusena. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Dokumentatsioon koosneb kahest osast:

a)

Tüübikinnituse saamiseks esitatav punktis 3 (välja arvatud punktis 3.4.4 loetletud materjalid) loetletud materjale hõlmav ametlik dokumentatsioon, mis esitatakse tehnilisele teenistusele koos tüübikinnitusetaotluse üleandmisega. Seda kasutatakse käesoleva lisa punktis 4 sätestatud vastavustõendamisel võrdlusalusena.

| b) | Punktis 3.4.4 loetletud lisamaterjalid ja analüüsiandmed, mis jäävad tootja valdusesse, kuid mis tuleb tüübikinnituse andmisel teha kontrollimise tarvis kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

Punktis 3.4.4 loetletud lisamaterjalid ja analüüsiandmed, mis jäävad tootja valdusesse, kuid mis tuleb tüübikinnituse andmisel teha kontrollimise tarvis kättesaadavaks.

3.2.   „Süsteemi” funktsioonide kirjeldus

Esitada tuleb kirjeldus, milles selgitatakse lihtsalt ja arusaadavalt kõiki „süsteemi” juhtfunktsioone ja eesmärkide saavutamiseks kasutatavaid meetodeid, sealhulgas ka juhttoiminguid teostava(te) mehhanismi(de) selgitust.

| 3.2.1. | Esitada tuleb kõigi sisend- ja tajutud parameetrite loend ning määratleda nende tööpiirkond. |
| --- | --- |

3.2.1.

Esitada tuleb kõigi sisend- ja tajutud parameetrite loend ning määratleda nende tööpiirkond.

| 3.2.2. | Esitada tuleb ka kõigi „süsteemi” poolt reguleeritavate väljundparameetrite loend ja iga juhu kohta ka selgitus, kas reguleerimine toimub otseselt või sõiduki mõne muu süsteemi kaudu. Kindlaks tuleb määrata iga kõnealuse parameetri reguleerimispiirkond (punkt 2.7). |
| --- | --- |

3.2.2.

Esitada tuleb ka kõigi „süsteemi” poolt reguleeritavate väljundparameetrite loend ja iga juhu kohta ka selgitus, kas reguleerimine toimub otseselt või sõiduki mõne muu süsteemi kaudu. Kindlaks tuleb määrata iga kõnealuse parameetri reguleerimispiirkond (punkt 2.7).

| 3.2.3. | Funktsionaalse toimimise piirid (punkt 2.8) tuleb esitada juhul, kui see on süsteemi toimimise seisukohast oluline. |
| --- | --- |

3.2.3.

Funktsionaalse toimimise piirid (punkt 2.8) tuleb esitada juhul, kui see on süsteemi toimimise seisukohast oluline.

3.3.   Süsteemi skeemid

3.3.1.   Komponentide loetelu

Esitada tuleb kõiki „süsteemi” seadmeid hõlmav loend, milles nimetatakse ka muid kõnealuse juhtfunktsiooni toimimiseks vajalikke sõiduki süsteeme.

Kõnealuste seadmete kombinatsiooni kujutav ülevaatlik skeem esitatakse koos seadmestiku jaotumise ning ka seadmete omavaheliste ühenduste selgitusega.

3.3.2.   Seadmete funktsioonid

„Süsteemi” iga seadme funktsiooni tuleb ülevaatlikult selgitada ja näidata, millised signaalid ühendavad seadet teiste seadmetega või sõiduki muude süsteemidega. Selle võib esitada kas märgistatud plokkdiagrammina või muu skeemina või diagrammiga illustreeritud kirjeldusena.

3.3.3.   Ühendusviisid

„Süsteemi” siseühendusi näidatakse elektriliste ülekandeühenduste puhul lülitusskeemidega, optiliste ühenduste puhul optiliste kiudkaablite skeemidega, pneumaatiliste või hüdrauliliste ühenduste puhul torustiku skeemiga ning mehaaniliste ühenduste puhul lihtsustatud diagrammskeemiga.

3.3.4.   Signaalivoog ja prioriteedid

Seadmete vahel edastatavad signaalid ja kõnealused ühenduskanalid peavad üksteisele selgelt vastama.

Multipleksitud andmeteede signaalide prioriteedid tuleb esitada juhul, kui prioriteet võib mõjutada toimimist või ohutust käesoleva eeskirjaga seoses.

3.3.5.   Seadmete identifitseerimine

Iga seade on selgelt ja üheselt identifitseeritav (nt riistvara märgistamise abil ja tarkvara sisu märgistamise või väljundi abil), et vastavat riistvara ja dokumente oleks võimalik omavahel seostada.

Kui funktsioone kombineeritakse ühe seadme või ka ühe arvuti piires, aga plokkdiagrammil on need arusaadavama ja ülevaatlikuma selgituse huvides esitatud mitme plokina, kasutatakse vaid ühte riistvara identifitseerimismärgistust.

Kõnealuse identifitseerimismärgistuse kasutamisega kinnitab tootja, et paigaldatud seadmestik vastab seonduvale dokumendile.

| 3.3.5.1. | Identifitseerimismärgistusega määratletakse riist- ja tarkvara versioon ning kui versiooni muutmisel muutuvad käesoleva eeskirjaga seoses ka seadme funktsioonid, muudetakse ka identifitseerimismärgistust. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

Identifitseerimismärgistusega määratletakse riist- ja tarkvara versioon ning kui versiooni muutmisel muutuvad käesoleva eeskirjaga seoses ka seadme funktsioonid, muudetakse ka identifitseerimismärgistust.

3.4.   Tootja ohutuskontseptsioon

| 3.4.1. | Tootja esitab deklaratsiooni, millega kinnitab, et riketeta olukorras ei piira „süsteemi” eesmärkide saavutamiseks valitud strateegia käesoleva eeskirja ettekirjutuste alla kuuluvate süsteemide ohutut toimimist. |
| --- | --- |

3.4.1.

Tootja esitab deklaratsiooni, millega kinnitab, et riketeta olukorras ei piira „süsteemi” eesmärkide saavutamiseks valitud strateegia käesoleva eeskirja ettekirjutuste alla kuuluvate süsteemide ohutut toimimist.

| 3.4.2. | Seoses „süsteemis” kasutatava tarkvaraga tuleb ülevaatlikult selgitada selle arhitektuuri ning märkida ära kasutatud projekteerimismeetodid ja -vahendid. Tootja peab olema valmis vajaduse korral esitama tõendeid vahendite kohta, mille abil määrati projekteerimis- ja arendustegevuse käigus kindlaks süsteemiloogika toimimine. |
| --- | --- |

3.4.2.

Seoses „süsteemis” kasutatava tarkvaraga tuleb ülevaatlikult selgitada selle arhitektuuri ning märkida ära kasutatud projekteerimismeetodid ja -vahendid. Tootja peab olema valmis vajaduse korral esitama tõendeid vahendite kohta, mille abil määrati projekteerimis- ja arendustegevuse käigus kindlaks süsteemiloogika toimimine.

| 3.4.3. | Tootja esitab tehnilisele teenistusele selgituse selliste lahutamatult „süsteemi” kuuluvate projekteerimistingimuste kohta, millega tagatakse ohutu toimimine ka rikkeolukorras. Võimalikud projekteerimisvalikud „süsteemi” rikkeolukorra puhul on näiteks järgmised:






  a) | toimimise tagamine osalise süsteemi abil; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Tootja esitab tehnilisele teenistusele selgituse selliste lahutamatult „süsteemi” kuuluvate projekteerimistingimuste kohta, millega tagatakse ohutu toimimine ka rikkeolukorras. Võimalikud projekteerimisvalikud „süsteemi” rikkeolukorra puhul on näiteks järgmised:

a)

toimimise tagamine osalise süsteemi abil;

| b) | ümberlülitumine eraldiseisvale varusüsteemile; |
| --- | --- |

b)

ümberlülitumine eraldiseisvale varusüsteemile;

| c) | kõrgema taseme funktsioonide väljalülitamine. |
| --- | --- |

c)

kõrgema taseme funktsioonide väljalülitamine.

Rikke korral tuleb juhti hoiatada näiteks hoiatussignaaliga või kuvatava teatega. Kui juht ei ole süsteemi deaktiveerinud, pöörates näiteks süüteluku väljalülitatud asendisse või lülitades välja konkreetse funktsiooni, kui selleks on ette nähtud spetsiaalne lüliti, peaks hoiatus kestma senikaua, kuni rikkeolukord püsib.

| 3.4.3.1. | Kui projekteeritud on teatavate rikkeolukordade puhul osalise toimimise režiim, tuleb need rikkeolukorrad nimetada ning määratleda nendest tulenevad tõhususpiirangud. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

Kui projekteeritud on teatavate rikkeolukordade puhul osalise toimimise režiim, tuleb need rikkeolukorrad nimetada ning määratleda nendest tulenevad tõhususpiirangud.

| 3.4.3.2. | Kui projekteeritud on varusüsteem sõiduki juhtsüsteemi eesmärkide saavutamiseks, tuleb selgitada ümberlülitumismehhanismi põhimõtteid, dubleerituse loogikat ja taset ning kõiki sisseehitatud varukontrollisüsteeme ning määratleda nendest tulenevad tõhususpiirangud. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

Kui projekteeritud on varusüsteem sõiduki juhtsüsteemi eesmärkide saavutamiseks, tuleb selgitada ümberlülitumismehhanismi põhimõtteid, dubleerituse loogikat ja taset ning kõiki sisseehitatud varukontrollisüsteeme ning määratleda nendest tulenevad tõhususpiirangud.

| 3.4.3.3. | Kui projekteeritud on kõrgema taseme funktsiooni eemaldamine, tuleb katkestada kõik selle funktsiooniga seotud vastavad väljundjuhtsignaalid ning teha seda üleminekuhäiringute tekkimist piiraval viisil. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

Kui projekteeritud on kõrgema taseme funktsiooni eemaldamine, tuleb katkestada kõik selle funktsiooniga seotud vastavad väljundjuhtsignaalid ning teha seda üleminekuhäiringute tekkimist piiraval viisil.

| 3.4.4. | Dokumentatsiooni tuleb toetada analüüsiga, milles näidatakse üldjoontes ära süsteemi toimimine mis tahes nimetatud rikkeolukorra puhul, mis avaldab mõju sõiduki juhitavusele või ohutusele.
  See võib põhineda rikete liigi ja mõju analüüsil (Failure Mode and Effect Analysis, FMEA), vigade puu analüüsil (Fault Tree Analysis, FTA) või muul sarnasel süsteemi ohutuse aspektist asjakohasel menetlusel.
  Valitud analüütilise(d) lähenemise(d) kehtestab ja seda/neid kohaldab tootja ning tüübikinnituse andmisel tuleb need kontrollimise tarvis kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

3.4.4.

Dokumentatsiooni tuleb toetada analüüsiga, milles näidatakse üldjoontes ära süsteemi toimimine mis tahes nimetatud rikkeolukorra puhul, mis avaldab mõju sõiduki juhitavusele või ohutusele.

See võib põhineda rikete liigi ja mõju analüüsil (Failure Mode and Effect Analysis, FMEA), vigade puu analüüsil (Fault Tree Analysis, FTA) või muul sarnasel süsteemi ohutuse aspektist asjakohasel menetlusel.

Valitud analüütilise(d) lähenemise(d) kehtestab ja seda/neid kohaldab tootja ning tüübikinnituse andmisel tuleb need kontrollimise tarvis kättesaadavaks teha.

| 3.4.4.1. | Kõnealustes dokumentides loetletakse jälgitavad parameetrid ning nähakse eespool punktis 3.4.4 määratletud iga rikkeolukorra tüübi korral ette juhile ja/või hooldustöötajatele / tehnoülevaatuse töötajatele antav hoiatussignaal. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

Kõnealustes dokumentides loetletakse jälgitavad parameetrid ning nähakse eespool punktis 3.4.4 määratletud iga rikkeolukorra tüübi korral ette juhile ja/või hooldustöötajatele / tehnoülevaatuse töötajatele antav hoiatussignaal.

4.   KONTROLLIMINE JA KATSETAMINE

| 4.1. | Punktis 3 nõutavates dokumentides sätestatud „süsteemi” funktsionaalset toimimist katsetatakse järgmisel viisil.






  4.1.1. | „Süsteemi” funktsioneerimise kontroll
  Tavapäraste töötasemete väljaselgitamiseks tuleb sõiduki süsteemi toimimist riketeta olukorras kontrollida tootja spetsifikatsiooni võrdlusaluseks võttes, välja arvatud juhul, kui käesoleva või muu eeskirja tüübikinnitusmenetluse osana on ette nähtud eraldi toimivuskatse. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Punktis 3 nõutavates dokumentides sätestatud „süsteemi” funktsionaalset toimimist katsetatakse järgmisel viisil.

4.1.1.

„Süsteemi” funktsioneerimise kontroll

Tavapäraste töötasemete väljaselgitamiseks tuleb sõiduki süsteemi toimimist riketeta olukorras kontrollida tootja spetsifikatsiooni võrdlusaluseks võttes, välja arvatud juhul, kui käesoleva või muu eeskirja tüübikinnitusmenetluse osana on ette nähtud eraldi toimivuskatse.

| 4.1.2. | Punkti 3.4 ohutuskontseptsiooni kontrollimine
  „Süsteemi” reageerimist tuleb tüübikinnitusasutuse äranägemise korral kontrollida üksikus seadmes tekkinud rikke tingimustes, andes seadme sisemise rikke tagajärgede simuleerimiseks elektriseadmetele või mehaanilistele elementidele vastava väljundsignaali.






  4.1.2.1. | Kontrolli tulemused peavad vastama veaanalüüsi dokumenteeritud kokkuvõttele sellisel üldmõju tasemel, et ohutuskontseptsiooni ja selle täitmist saab lugeda piisavaks. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Punkti 3.4 ohutuskontseptsiooni kontrollimine

„Süsteemi” reageerimist tuleb tüübikinnitusasutuse äranägemise korral kontrollida üksikus seadmes tekkinud rikke tingimustes, andes seadme sisemise rikke tagajärgede simuleerimiseks elektriseadmetele või mehaanilistele elementidele vastava väljundsignaali.

4.1.2.1.

Kontrolli tulemused peavad vastama veaanalüüsi dokumenteeritud kokkuvõttele sellisel üldmõju tasemel, et ohutuskontseptsiooni ja selle täitmist saab lugeda piisavaks.

---

19. LISA

HAAGISE PIDURDUSOSADE TÕHUSUSE KATSETAMINE

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Käesolevas lisas on määratletud järgmiste osade tõhususe kindlaksmääramise katsemenetlused:






  1.1.1. | diafragma pidurikambrid (vt punkt 2); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas on määratletud järgmiste osade tõhususe kindlaksmääramise katsemenetlused:

1.1.1.

diafragma pidurikambrid (vt punkt 2);

| 1.1.2. | vedruakud (vt punkt 3); |
| --- | --- |

1.1.2.

vedruakud (vt punkt 3);

| 1.1.3. | haagise pidurid – külmade pidurite tõhususnäitajad (vt punkt 4); |
| --- | --- |

1.1.3.

haagise pidurid – külmade pidurite tõhususnäitajad (vt punkt 4);

| 1.1.4. | mitteblokeeruvad pidurisüsteemid (vt punkt 5)
  (MÄRKUS: Haagiste pidurite ja piduriklotside kulumist kompenseerivate automaatsete seadmete pidurdustõhususe vähenemise määramise menetlus on esitatud käesoleva eeskirja 11. lisas.). |
| --- | --- |

1.1.4.

mitteblokeeruvad pidurisüsteemid (vt punkt 5)

(MÄRKUS: Haagiste pidurite ja piduriklotside kulumist kompenseerivate automaatsete seadmete pidurdustõhususe vähenemise määramise menetlus on esitatud käesoleva eeskirja 11. lisas.).

| 1.2. | Eespool osutatud katseprotokolle võib kasutada koos käesoleva eeskirja 20. lisas määratletud menetlustega või sellise haagise hindamise ajal, mille suhtes peavad kehtima asjaomaste haagiste pidurdustõhususe nõuded. |
| --- | --- |

1.2.

Eespool osutatud katseprotokolle võib kasutada koos käesoleva eeskirja 20. lisas määratletud menetlustega või sellise haagise hindamise ajal, mille suhtes peavad kehtima asjaomaste haagiste pidurdustõhususe nõuded.

2.   DIAFRAGMA PIDURIKAMBRITE TÕHUSUSNÄITAJAD

2.1.   Üldosa

| 2.1.1. | Käesolevas jaotises määratakse kindlaks õhkpidurisüsteemides mehaaniliselt käitatavates pidurites vajalike jõudude loomiseks kasutatavate diafragma pidurikambrite telgjõu/käigu/rõhu näitajad (1).
  Käesolevas menetluses loetakse kombineeritud vedruakuga pidurikambri sõidupiduriosa diafragma pidurikambriks. |
| --- | --- |

2.1.1.

Käesolevas jaotises määratakse kindlaks õhkpidurisüsteemides mehaaniliselt käitatavates pidurites vajalike jõudude loomiseks kasutatavate diafragma pidurikambrite telgjõu/käigu/rõhu näitajad (1).

Käesolevas menetluses loetakse kombineeritud vedruakuga pidurikambri sõidupiduriosa diafragma pidurikambriks.

| 2.1.2. | Tootja esitatud kontrollitud tõhususnäitajaid kasutatakse kõikides arvutustes, mis on seotud 10. lisas sätestatud pidurite vastavusnõuetega, 20. lisas sätestatud 0 tüübi külmade sõidupidurite pidurdustõhususe nõuetega ja 11. lisas sätestatud pidurimehhanismi käigu määramisega seoses kuumenenud pidurite pidurdustõhususe kontrolliga. |
| --- | --- |

2.1.2.

Tootja esitatud kontrollitud tõhususnäitajaid kasutatakse kõikides arvutustes, mis on seotud 10. lisas sätestatud pidurite vastavusnõuetega, 20. lisas sätestatud 0 tüübi külmade sõidupidurite pidurdustõhususe nõuetega ja 11. lisas sätestatud pidurimehhanismi käigu määramisega seoses kuumenenud pidurite pidurdustõhususe kontrolliga.

2.2.   Katsemenetlus:

| 2.2.1. | Pidurikambri algasendit loetakse survestamata asendiks. |
| --- | --- |

2.2.1.

Pidurikambri algasendit loetakse survestamata asendiks.

| 2.2.2. | Rõhul nimisammuga ≤ 100 kPa rõhuvahemikus 100 kuni ≥ 800 kPa jälgitakse vastavat tekkivat telgõudu kogu käigu ulatuses käigu muutumise kiiruse korral ≤ 10 mm/s või käigu sammu korral ≤ 10 mm, lubamata rõhul seejuures kõikuda rohkem kui ± 5 kPa. |
| --- | --- |

2.2.2.

Rõhul nimisammuga ≤ 100 kPa rõhuvahemikus 100 kuni ≥ 800 kPa jälgitakse vastavat tekkivat telgõudu kogu käigu ulatuses käigu muutumise kiiruse korral ≤ 10 mm/s või käigu sammu korral ≤ 10 mm, lubamata rõhul seejuures kõikuda rohkem kui ± 5 kPa.

| 2.2.3. | Iga rõhusammu puhul määratakse vastavalt käesoleva lisa 7. liitele kindlaks vastav keskmine telgjõud (ThA) ja töökäik (sp). |
| --- | --- |

2.2.3.

Iga rõhusammu puhul määratakse vastavalt käesoleva lisa 7. liitele kindlaks vastav keskmine telgjõud (ThA) ja töökäik (sp).

2.3.   Kontrollimine

| 2.3.1. | Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktidele 3.1, 3.2, 3.3 ja 3.4 katsetatakse vähemalt 6 näidist ning väljastatakse kontrolliaruanne, tingimusel et punktide 2.3.2, 2.3.3 ja 2.3.4 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.3.1.

Vastavalt käesoleva lisa 1. liite punktidele 3.1, 3.2, 3.3 ja 3.4 katsetatakse vähemalt 6 näidist ning väljastatakse kontrolliaruanne, tingimusel et punktide 2.3.2, 2.3.3 ja 2.3.4 nõuded on täidetud.

| 2.3.2. | Seoses keskmise telgjõu (ThA) – f(p) kontrollimisega koostatakse joonisel 1 esitatud näidise põhjal, mille aluseks on tootja esitatud telgjõu ja rõhu suhe, vastuvõetavat tõhususe muutumist määratlev joonis. Tootja peab kindlaks määrama ka haagise kategooria, mille puhul pidurikambrit tohib kasutada, ja kohaldatava tolerantsi. |
| --- | --- |

2.3.2.

Seoses keskmise telgjõu (ThA) – f(p) kontrollimisega koostatakse joonisel 1 esitatud näidise põhjal, mille aluseks on tootja esitatud telgjõu ja rõhu suhe, vastuvõetavat tõhususe muutumist määratlev joonis. Tootja peab kindlaks määrama ka haagise kategooria, mille puhul pidurikambrit tohib kasutada, ja kohaldatava tolerantsi.

| 2.3.3 | Et kontrollida rõhku (p15), mis on vajalik tõukurvarda käiguks 15 mm võrra algasendist, hälbega ± 10 kPa, tuleb kasutada ühte järgmistest katsemenetlustest.






  2.3.3.1 | Telgjõu deklareeritud funktsiooni abil (ThA) – f(p) arvutatakse pidurikambri lävisurve (p15), kui ThA = 0. Seejärel kontrollitakse, et nimetatud lävisurve rakendamisel tekib punktis 2.3.3 määratletud tõukurvarda käik. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Et kontrollida rõhku (p15), mis on vajalik tõukurvarda käiguks 15 mm võrra algasendist, hälbega ± 10 kPa, tuleb kasutada ühte järgmistest katsemenetlustest.

2.3.3.1

Telgjõu deklareeritud funktsiooni abil (ThA) – f(p) arvutatakse pidurikambri lävisurve (p15), kui ThA = 0. Seejärel kontrollitakse, et nimetatud lävisurve rakendamisel tekib punktis 2.3.3 määratletud tõukurvarda käik.

| 2.3.3.2. | Tootja deklareerib pidurikambri lävisurve (p15) ning kontrollitakse, et sellise surve rakendamisel saavutatakse punktis 2.3.3 määratletud tõukurvarda käik. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Tootja deklareerib pidurikambri lävisurve (p15) ning kontrollitakse, et sellise surve rakendamisel saavutatakse punktis 2.3.3 määratletud tõukurvarda käik.

| 2.3.4. | Seoses töökäigu (sp) – f(p) kontrollimisega ei tohi mõõdetud väärtus tootja deklareeritud rõhuvahemikus olla väiksem kui – 4 % näitajatest sp. See väärtus registreeritakse ja esitatakse käesoleva lisa 1. liite punktis 3.3.1. Väljaspool kõnealust rõhuvahemikku võib hälve olla suurem kui – 4 %.

  Joonis 1 |
| --- | --- |

2.3.4.

Seoses töökäigu (sp) – f(p) kontrollimisega ei tohi mõõdetud väärtus tootja deklareeritud rõhuvahemikus olla väiksem kui – 4 % näitajatest sp. See väärtus registreeritakse ja esitatakse käesoleva lisa 1. liite punktis 3.3.1. Väljaspool kõnealust rõhuvahemikku võib hälve olla suurem kui – 4 %.

Joonis 1

Image

| 2.3.5. | Registreeritud katsetulemused esitatakse käesoleva lisa 2. liites esitatud näidisele vastavas vormis ning lisatakse punktis 2.4 osutatud kontrolliaruandele. |
| --- | --- |

2.3.5.

Registreeritud katsetulemused esitatakse käesoleva lisa 2. liites esitatud näidisele vastavas vormis ning lisatakse punktis 2.4 osutatud kontrolliaruandele.

2.4.   Kontrolliaruanne

| 2.4.1. | Tootja deklareeritud tõhususnäitajad, mida on kontrollitud punkti 2.3.2 kohaselt saadud katsetulemustega, kantakse aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 1. liites. |
| --- | --- |

2.4.1.

Tootja deklareeritud tõhususnäitajad, mida on kontrollitud punkti 2.3.2 kohaselt saadud katsetulemustega, kantakse aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 1. liites.

3.   VEDRUAKUDE TÕHUSUSNÄITAJAD

3.1.   Üldosa:

| 3.1.1. | Käesolevas jaotises määratakse kindlaks õhkpidurisüsteemides mehaaniliselt käitatavates pidurites vajalike jõudude loomiseks kasutatavate vedruakude telgjõu/käigu/rõhu näitajad (2).
  Käesolevas menetluses loetakse kombineeritud vedruakuga pidurikambri vedruaku osa vedruakuks. |
| --- | --- |

3.1.1.

Käesolevas jaotises määratakse kindlaks õhkpidurisüsteemides mehaaniliselt käitatavates pidurites vajalike jõudude loomiseks kasutatavate vedruakude telgjõu/käigu/rõhu näitajad (2).

Käesolevas menetluses loetakse kombineeritud vedruakuga pidurikambri vedruaku osa vedruakuks.

| 3.1.2. | Kõikides arvutustes, mis on seotud 20. lisa seisupiduri pidurdustõhususe nõuetega, kasutatakse tootja deklareeritud tõhususnäitajaid. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kõikides arvutustes, mis on seotud 20. lisa seisupiduri pidurdustõhususe nõuetega, kasutatakse tootja deklareeritud tõhususnäitajaid.

3.2.   Katsemenetlus

| 3.2.1. | Vedruakuga pidurikambri algasendit loetakse täissurvega asendiks. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vedruakuga pidurikambri algasendit loetakse täissurvega asendiks.

| 3.2.2. | Käigul nimisammuga ≤ 10 mm jälgitakse vastavat tekkivat telgjõudu kogukäigu piires nullrõhuni. |
| --- | --- |

3.2.2.

Käigul nimisammuga ≤ 10 mm jälgitakse vastavat tekkivat telgjõudu kogukäigu piires nullrõhuni.

| 3.2.3. | Seejärel suurendatakse rõhku järk-järgult, kuni käik on 10 mm algasendist, ning registreeritakse rõhk, mis määratletakse vabastusrõhuna. |
| --- | --- |

3.2.3.

Seejärel suurendatakse rõhku järk-järgult, kuni käik on 10 mm algasendist, ning registreeritakse rõhk, mis määratletakse vabastusrõhuna.

| 3.2.4. | Seejärel suurendatakse rõhku 850 kPa-ni või tootja deklareeritud suurima töörõhuni, kui see on madalam kui 850 kPa. |
| --- | --- |

3.2.4.

Seejärel suurendatakse rõhku 850 kPa-ni või tootja deklareeritud suurima töörõhuni, kui see on madalam kui 850 kPa.

3.3.   Kontrollimine

| 3.3.1. | Vastavalt 3. liite punktidele 2.1, 3.1, 3.2 ja 3.3 katsetatakse vähemalt 6 näidist ning väljastatakse kontrolliaruanne, tingimusel et on täidetud järgmised nõuded.






  3.3.1.1. | Käiguvahemikus 10 mm kuni 2/3 suurimast käigust ei erine ükski vastavalt punktile 3.2.2 mõõdetud tulemus deklareeritud näitajatest rohkem kui 6 %. |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Vastavalt 3. liite punktidele 2.1, 3.1, 3.2 ja 3.3 katsetatakse vähemalt 6 näidist ning väljastatakse kontrolliaruanne, tingimusel et on täidetud järgmised nõuded.

3.3.1.1.

Käiguvahemikus 10 mm kuni 2/3 suurimast käigust ei erine ükski vastavalt punktile 3.2.2 mõõdetud tulemus deklareeritud näitajatest rohkem kui 6 %.

| 3.3.1.2. | Mitte ükski vastavalt punktile 3.2.3 mõõdetud tulemus ei ületa deklareeritud väärtust. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Mitte ükski vastavalt punktile 3.2.3 mõõdetud tulemus ei ületa deklareeritud väärtust.

| 3.3.1.3. | Iga vedruaku jätkab nõuetekohast tööd pärast punkti 3.2.4 kohase katse läbimist. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Iga vedruaku jätkab nõuetekohast tööd pärast punkti 3.2.4 kohase katse läbimist.

| 3.3.2. | Registreeritud katsetulemused esitatakse käesoleva lisa 4. liites esitatud näidisele vastavas vormis ning lisatakse punktis 3.4 osutatud kontrolliaruandele. |
| --- | --- |

3.3.2.

Registreeritud katsetulemused esitatakse käesoleva lisa 4. liites esitatud näidisele vastavas vormis ning lisatakse punktis 3.4 osutatud kontrolliaruandele.

3.4.   Kontrolliaruanne

| 3.4.1. | Tootja deklareeritud tõhususnäitajad, mida on kontrollitud punkti 3.3.2 kohaselt saadud katsetulemustega, kantakse aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 3. liites. |
| --- | --- |

3.4.1.

Tootja deklareeritud tõhususnäitajad, mida on kontrollitud punkti 3.3.2 kohaselt saadud katsetulemustega, kantakse aruandevormi, mille näidis on käesoleva lisa 3. liites.

4.   HAAGISTE KÜLMADE PIDURITE TÕHUSUSNÄITAJAD

4.1.   Üldosa

| 4.1.1. | Käesolev menetlus hõlmab haagistele paigaldatud, õhkajamiga, S-pööraga või ketaspidurite (3) tõhususnäitajate katsetamist külmadel piduritel. |
| --- | --- |

4.1.1.

Käesolev menetlus hõlmab haagistele paigaldatud, õhkajamiga, S-pööraga või ketaspidurite (3) tõhususnäitajate katsetamist külmadel piduritel.

| 4.1.2. | Tootja esitatud tõhususnäitajaid kasutatakse kõikides arvutustes, mis on seotud 10. lisas sätestatud pidurite vastavusnõuetega ja 20. lisas sätestatud 0 tüübi külmade sõidupidurite ja seisupidurite pidurdustõhususe nõuetega. |
| --- | --- |

4.1.2.

Tootja esitatud tõhususnäitajaid kasutatakse kõikides arvutustes, mis on seotud 10. lisas sätestatud pidurite vastavusnõuetega ja 20. lisas sätestatud 0 tüübi külmade sõidupidurite ja seisupidurite pidurdustõhususe nõuetega.

4.2.   Pidurdustegur ja lävendpidurdusmoment

| 4.2.1. | Pidur valmistatakse ette vastavalt käesoleva lisa punktile 4.4.2. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pidur valmistatakse ette vastavalt käesoleva lisa punktile 4.4.2.

| 4.2.2. | Piduritegur on võimendustegur, mis saavutatakse pidurikoostu üksikosade tekitatud hõõrdejõudude kaudu ning mida väljendatakse väljundpöördemomendi ja sisendpöördemomendi vahelise suhtena. Piduritegurit tähistab tähis BF ning seda kontrollitakse iga punktis 4.3.1.3 osutatud hõõrdkatte- või piduriklotsimaterjali puhul. |
| --- | --- |

4.2.2.

Piduritegur on võimendustegur, mis saavutatakse pidurikoostu üksikosade tekitatud hõõrdejõudude kaudu ning mida väljendatakse väljundpöördemomendi ja sisendpöördemomendi vahelise suhtena. Piduritegurit tähistab tähis BF ning seda kontrollitakse iga punktis 4.3.1.3 osutatud hõõrdkatte- või piduriklotsimaterjali puhul.

| 4.2.3. | Lävendpidurdusmomenti väljendatakse sellisel viisil, et see jääb kehtima piduri erinevate käitamiste korral, ning seda tähistab tähis Co. |
| --- | --- |

4.2.3.

Lävendpidurdusmomenti väljendatakse sellisel viisil, et see jääb kehtima piduri erinevate käitamiste korral, ning seda tähistab tähis Co.

| 4.2.4. | BF väärtused peavad jääma kehtima järgmiste näitajate muutumise korral:






  4.2.4.1. | mass piduri kohta kuni punktis 4.3.1.5 määratletud väärtuseni; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

BF väärtused peavad jääma kehtima järgmiste näitajate muutumise korral:

4.2.4.1.

mass piduri kohta kuni punktis 4.3.1.5 määratletud väärtuseni;

| 4.2.4.2. | pidurdamiseks kasutatavate väliste osade mõõtmed ja näitajad; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

pidurdamiseks kasutatavate väliste osade mõõtmed ja näitajad;

| 4.2.4.3. | ratta suurus / rehvi mõõtmed. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

ratta suurus / rehvi mõõtmed.

4.3.   Teatis

4.3.1.   Piduri tootja esitab tehnilisele teenistusele vähemalt järgmise teabe:

| 4.3.1.1. | piduritüübi, -mudeli, suuruse jms kirjeldus; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

piduritüübi, -mudeli, suuruse jms kirjeldus;

| 4.3.1.2. | piduri kinematiline skeem; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

piduri kinematiline skeem;

| 4.3.1.3. | piduri hõõrdkat(e)te või piduriklotsi(de) mark ja tüüp; |
| --- | --- |

4.3.1.3.

piduri hõõrdkat(e)te või piduriklotsi(de) mark ja tüüp;

| 4.3.1.4. | piduritrumli või -ketta materjal; |
| --- | --- |

4.3.1.4.

piduritrumli või -ketta materjal;

| 4.3.1.5. | pidurile tehniliselt lubatud suurim mass. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

pidurile tehniliselt lubatud suurim mass.

4.3.2.   Lisateave

| 4.3.2.1. | katses kasutatava ratta ja rehvi suurus; |
| --- | --- |

4.3.2.1.

katses kasutatava ratta ja rehvi suurus;

| 4.3.2.2. | deklareeritud piduritegur BF; |
| --- | --- |

4.3.2.2.

deklareeritud piduritegur BF;

| 4.3.2.3. | deklareeritud lävendpidurdusmoment Co. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

deklareeritud lävendpidurdusmoment Co.

4.4.   Katsemenetlus

4.4.1.   Ettevalmistamine

| 4.4.1.1. | Joonisel 2 esitatud näidise põhjal koostatakse tootja deklareeritud piduritegurit kasutades joonis, millel määratletakse vastuvõetav pidurdustõhususe muutumine. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Joonisel 2 esitatud näidise põhjal koostatakse tootja deklareeritud piduritegurit kasutades joonis, millel määratletakse vastuvõetav pidurdustõhususe muutumine.

| 4.4.1.2. | Seadme rakendamiseks kasutatava seadme tõhusus kalibreeritakse täpsusega 1 %. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

Seadme rakendamiseks kasutatava seadme tõhusus kalibreeritakse täpsusega 1 %.

| 4.4.1.3. | Rehvi dünaamiline raadius kaitsekoormusel määratakse kindlaks vastavalt katsemeetodile. |
| --- | --- |

4.4.1.3.

Rehvi dünaamiline raadius kaitsekoormusel määratakse kindlaks vastavalt katsemeetodile.

4.4.2.   Sissesõitmismenetlus (lihvimismenetlus)

| 4.4.2.1. | Trummelpidurite korral alustatakse katseid uute hõõrdkatete ja uu(t)e trumli(te)ga; hõõrdkatted töödeldakse, et saavutada parim võimalik algkontakt hõõrdkatete ja trumli(te) vahel. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Trummelpidurite korral alustatakse katseid uute hõõrdkatete ja uu(t)e trumli(te)ga; hõõrdkatted töödeldakse, et saavutada parim võimalik algkontakt hõõrdkatete ja trumli(te) vahel.

| 4.4.2.2. | Ketaspidurite korral alustatakse katseid uute piduriklotside ja uue kettaga (uute ketastega); piduriklotsi masintöötlus toimub piduri tootja äranägemisel. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Ketaspidurite korral alustatakse katseid uute piduriklotside ja uue kettaga (uute ketastega); piduriklotsi masintöötlus toimub piduri tootja äranägemisel.

| 4.4.2.3. | Pidurdatakse 20 korda algkiiruselt 60 km/h, kusjuures piduri energiatoide on teoreetiliselt 0,3 TR/katsemass. Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne iga pidurdamist ei tohi ületada 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.3.

Pidurdatakse 20 korda algkiiruselt 60 km/h, kusjuures piduri energiatoide on teoreetiliselt 0,3 TR/katsemass. Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne iga pidurdamist ei tohi ületada 100 °C.

| 4.4.2.4. | Pidurdatakse 30 korda kiirusel 60 km/h kuni 30 km/h, kusjuures piduri energiatoide on 0,3 TR/katsemass ning ajavahemik pidurduste vahel on 60 s (4). Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne esimest pidurdamist ei tohi ületada 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.4.

Pidurdatakse 30 korda kiirusel 60 km/h kuni 30 km/h, kusjuures piduri energiatoide on 0,3 TR/katsemass ning ajavahemik pidurduste vahel on 60 s (4). Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne esimest pidurdamist ei tohi ületada 100 °C.

| 4.4.2.5. | Kui punktiga 4.4.2.4 ettenähtud 30 pidurdamisest on möödunud 120 s, pidurdatakse 5 korda kiirusel 60 km/h kuni 30 km/h, kusjuures piduri energiatoide on 0,3 TR/katsemass ja ajavahemik pidurduste vahel 120 s (4). |
| --- | --- |

4.4.2.5.

Kui punktiga 4.4.2.4 ettenähtud 30 pidurdamisest on möödunud 120 s, pidurdatakse 5 korda kiirusel 60 km/h kuni 30 km/h, kusjuures piduri energiatoide on 0,3 TR/katsemass ja ajavahemik pidurduste vahel 120 s (4).

| 4.4.2.6. | Pidurdatakse 20 korda algkiiruselt 60 km/h, kusjuures piduri energiatoide on 0,3 TR/katsemass. Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne iga pidurdamist ei tohi ületada 150 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.6.

Pidurdatakse 20 korda algkiiruselt 60 km/h, kusjuures piduri energiatoide on 0,3 TR/katsemass. Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne iga pidurdamist ei tohi ületada 150 °C.

| 4.4.2.7. | Pidurdustõhusust kontrollitakse järgmiselt.






  4.4.2.7.1. | Arvutatakse teoreetiliste tõhususväärtuste 0,2, 0,35 ja 0,5 ± 0,05 TR/katsemass saavutamiseks vajalik pöördemoment. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.7.

Pidurdustõhusust kontrollitakse järgmiselt.

4.4.2.7.1.

Arvutatakse teoreetiliste tõhususväärtuste 0,2, 0,35 ja 0,5 ± 0,05 TR/katsemass saavutamiseks vajalik pöördemoment.

| 4.4.2.7.2. | Kui iga pidurdusjõu väärtuse puhul on leitud pöördemoment, jääb see väärtus kõigi järgmiste pidurdamiste puhul konstantseks (nt konstantne rõhk). |
| --- | --- |

4.4.2.7.2.

Kui iga pidurdusjõu väärtuse puhul on leitud pöördemoment, jääb see väärtus kõigi järgmiste pidurdamiste puhul konstantseks (nt konstantne rõhk).

| 4.4.2.7.3. | Punkti 4.4.2.7.1 kohaselt määratud iga pöördemomendiga pidurdatakse algkiiruselt 60 km/h. Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne iga pidurdamist ei tohi ületada 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.7.3.

Punkti 4.4.2.7.1 kohaselt määratud iga pöördemomendiga pidurdatakse algkiiruselt 60 km/h. Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline algtemperatuur enne iga pidurdamist ei tohi ületada 100 °C.

| 4.4.2.8. | Punktidega 4.4.2.6 ja 4.4.2.7.3 ettenähtud menetlust korratakse (punkt 4.4.2.6 on valikuline) seni, kuni viie järjestikuse mittemonotoonse mõõtmise tulemus konstantsel sisendväärtusel 0,5 TR/(katsemass) on stabiliseerunud hälbe piires, mis on –10 % maksimumväärtusest. |
| --- | --- |

4.4.2.8.

Punktidega 4.4.2.6 ja 4.4.2.7.3 ettenähtud menetlust korratakse (punkt 4.4.2.6 on valikuline) seni, kuni viie järjestikuse mittemonotoonse mõõtmise tulemus konstantsel sisendväärtusel 0,5 TR/(katsemass) on stabiliseerunud hälbe piires, mis on –10 % maksimumväärtusest.

| 4.4.2.9. | Kui tootja tõendab teekatsete tulemustega, et pidurdustegur on pärast seda sissesõitmisseisundit erinev teel kujunenud pidurdustegurist, on lubatud täiendav sissetöötamine.
  Piduri suurim temperatuur, mida mõõdetakse hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta kontaktpinnal, ei tohi selle täiendava sissesõitmismenetluse ajal trummelpidurite puhul ületada 500 °C ja ketaspidurite puhul 700 °C.
  See teekatse on kestvussõit, mis tehakse sama piduritüübi ja -mudeliga, mis kantakse 11. lisa 3. liite protokolli. Vähemalt kolme 19. lisa punkti 4.4.3.4 kohase katse, mis tehakse teekatse ajal 0 tüübi täismassiga katse tingimustel, tulemuste põhjal otsustatakse, kas täiendav sissetöötamine on lubatav. Pidurikatsed dokumenteeritakse vastavalt käesoleva lisa 8. liite nõuetele.
  Võimaliku täiendava sissetöötamise üksikasjad registreeritakse ja lisatakse 11. lisa 3. liite punktis 2.3.1 piduritegurile BF, märkides nt järgmised katseparameetrid:






  a) | pidurdusrõhk, sisendpöördemoment või pidurdusmehhanismile rakendatav pidurdusmoment; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.9.

Kui tootja tõendab teekatsete tulemustega, et pidurdustegur on pärast seda sissesõitmisseisundit erinev teel kujunenud pidurdustegurist, on lubatud täiendav sissetöötamine.

Piduri suurim temperatuur, mida mõõdetakse hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta kontaktpinnal, ei tohi selle täiendava sissesõitmismenetluse ajal trummelpidurite puhul ületada 500 °C ja ketaspidurite puhul 700 °C.

See teekatse on kestvussõit, mis tehakse sama piduritüübi ja -mudeliga, mis kantakse 11. lisa 3. liite protokolli. Vähemalt kolme 19. lisa punkti 4.4.3.4 kohase katse, mis tehakse teekatse ajal 0 tüübi täismassiga katse tingimustel, tulemuste põhjal otsustatakse, kas täiendav sissetöötamine on lubatav. Pidurikatsed dokumenteeritakse vastavalt käesoleva lisa 8. liite nõuetele.

Võimaliku täiendava sissetöötamise üksikasjad registreeritakse ja lisatakse 11. lisa 3. liite punktis 2.3.1 piduritegurile BF, märkides nt järgmised katseparameetrid:

a)

pidurdusrõhk, sisendpöördemoment või pidurdusmehhanismile rakendatav pidurdusmoment;

| b) | kiirus pidurdamise alguses ja lõpus; |
| --- | --- |

b)

kiirus pidurdamise alguses ja lõpus;

| c) | konstantse kiiruse puhul aeg; |
| --- | --- |

c)

konstantse kiiruse puhul aeg;

| d) | temperatuur pidurdamise alguses ja lõpus või pidurdustsükli kestel. |
| --- | --- |

d)

temperatuur pidurdamise alguses ja lõpus või pidurdustsükli kestel.

| 4.4.2.10. | Kui käesolev menetlus tehakse insertsdünamomeetril või rullstendil, on lubatud jahutusõhu piiramatu kasutamine. |
| --- | --- |

4.4.2.10.

Kui käesolev menetlus tehakse insertsdünamomeetril või rullstendil, on lubatud jahutusõhu piiramatu kasutamine.

4.4.3.   Kontrollkatse

| 4.4.3.1. | Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline temperatuur iga pidurdamise alguses ei tohi ületada 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vaheline temperatuur iga pidurdamise alguses ei tohi ületada 100 °C.

| 4.4.3.2. | Lävendpidurdusmoment määratakse piduri sisendi mõõdetud väärtuse põhjal viitega kalibreeritud sisendseadmele. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Lävendpidurdusmoment määratakse piduri sisendi mõõdetud väärtuse põhjal viitega kalibreeritud sisendseadmele.

| 4.4.3.3. | Kõikide pidurdamiste algkiirus on 60 ±2 km/h. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

Kõikide pidurdamiste algkiirus on 60 ±2 km/h.

| 4.4.3.4. | Pidurdatakse vähemalt kuus korda järjest pidurdustõhususe 0,15 kuni 0,55 TR/(katsemass) pidurdusrõhu suureneva sammuga; seejärel pidurdatakse kuus korda samade pidurdusrõhkudega väheneva sammuga. |
| --- | --- |

4.4.3.4.

Pidurdatakse vähemalt kuus korda järjest pidurdustõhususe 0,15 kuni 0,55 TR/(katsemass) pidurdusrõhu suureneva sammuga; seejärel pidurdatakse kuus korda samade pidurdusrõhkudega väheneva sammuga.

| 4.4.3.5. | Iga punktis 4.4.3.4 osutatud pidurdamise puhul arvutatakse pidurdusjõu väärtus, mida korrigeeritakse veeretakistuse arvesse võtmiseks ja mis kantakse käesoleva lisa punktis 4.4.1.1 osutatud joonisele. |
| --- | --- |

4.4.3.5.

Iga punktis 4.4.3.4 osutatud pidurdamise puhul arvutatakse pidurdusjõu väärtus, mida korrigeeritakse veeretakistuse arvesse võtmiseks ja mis kantakse käesoleva lisa punktis 4.4.1.1 osutatud joonisele.

4.5.   Katsemeetodid

4.5.1.   Katsesõit

| 4.5.1.1. | Piduri tõhususkatsed tehakse ainult ühe teljega. |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Piduri tõhususkatsed tehakse ainult ühe teljega.

| 4.5.1.2. | Kõik katsed tehakse sirgel tasasel hea haardeteguriga teel; katseid ei tehta tuulega, mis võib katsetulemusi mõjutada. |
| --- | --- |

4.5.1.2.

Kõik katsed tehakse sirgel tasasel hea haardeteguriga teel; katseid ei tehta tuulega, mis võib katsetulemusi mõjutada.

| 4.5.1.3. | Haagis koormatakse (võimalikult täpselt) igale pidurile tehniliselt lubatud suurima massiga, kuid katsetatavale teljele võib lisada täiendavat massi, kui see on vajalik pidurdusjõu väärtuse 0,55 TR/(suurim tehniliselt lubatud mass piduri kohta) saavutamiseks ilma rataste lukustumiseta. |
| --- | --- |

4.5.1.3.

Haagis koormatakse (võimalikult täpselt) igale pidurile tehniliselt lubatud suurima massiga, kuid katsetatavale teljele võib lisada täiendavat massi, kui see on vajalik pidurdusjõu väärtuse 0,55 TR/(suurim tehniliselt lubatud mass piduri kohta) saavutamiseks ilma rataste lukustumiseta.

| 4.5.1.4. | Rehvi dünaamilist veereraadiust võib kontrollida väikesel kiirusel < 10 km/h, mõõtes läbitud vahemaa ratta pöörete funktsioonina; dünaamilise veereraadiuse määramiseks on vajalik vähemalt 10 pööret. |
| --- | --- |

4.5.1.4.

Rehvi dünaamilist veereraadiust võib kontrollida väikesel kiirusel < 10 km/h, mõõtes läbitud vahemaa ratta pöörete funktsioonina; dünaamilise veereraadiuse määramiseks on vajalik vähemalt 10 pööret.

| 4.5.1.5. | Autorongi veeretakistus määratakse, mõõtes aega, mis kulub sõiduki kiiruse vähenemiseks 55-st 45 kilomeetrini tunnis; katse tehakse samas suunas nagu kontrollkatse, lahutatud mootoriga ja väljalülitatud aeglustiga. |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Autorongi veeretakistus määratakse, mõõtes aega, mis kulub sõiduki kiiruse vähenemiseks 55-st 45 kilomeetrini tunnis; katse tehakse samas suunas nagu kontrollkatse, lahutatud mootoriga ja väljalülitatud aeglustiga.

| 4.5.1.6. | Pidurdatakse üksnes katsetatava telje piduritega ning need peavad (maksimaalse sissesõiduaja 0,7 s järel) saavutama piduri sisendseadel sisendrõhu 90 + 3 % asümptootilisest väärtusest. Katse tehakse lahutatud mootoriga ja väljalülitatud aeglustiga. |
| --- | --- |

4.5.1.6.

Pidurdatakse üksnes katsetatava telje piduritega ning need peavad (maksimaalse sissesõiduaja 0,7 s järel) saavutama piduri sisendseadel sisendrõhu 90 + 3 % asümptootilisest väärtusest. Katse tehakse lahutatud mootoriga ja väljalülitatud aeglustiga.

| 4.5.1.7. | Katse alguses reguleeritakse pidurid täpselt. |
| --- | --- |

4.5.1.7.

Katse alguses reguleeritakse pidurid täpselt.

| 4.5.1.8. | Lävendpidurdusmomendi arvutamiseks määratakse pidurdusmoment, tõstes ratast ja rakendades pidurit järk-järgult, pöörates ratast samal ajal käega, kuni täheldatakse takistust. |
| --- | --- |

4.5.1.8.

Lävendpidurdusmomendi arvutamiseks määratakse pidurdusmoment, tõstes ratast ja rakendades pidurit järk-järgult, pöörates ratast samal ajal käega, kuni täheldatakse takistust.

| 4.5.1.9. | Lõppkiirus v2 määratakse vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.1.5. |
| --- | --- |

4.5.1.9.

Lõppkiirus v2 määratakse vastavalt 11. lisa 2. liite punktile 3.1.5.

| 4.5.1.10. | Katsetatava telje pidurdustõhususe määramiseks arvutatakse aeglustus, mis määratakse kiiruse ja vahemaa otsese mõõtmise põhjal vahemikus 0,8 v1 kuni v2, kus v2 ei tohi olla väiksem kui 0,1 v1. Seda loetakse võrdväärseks 4. lisas määratletud keskmise täisaeglustusega. |
| --- | --- |

4.5.1.10.

Katsetatava telje pidurdustõhususe määramiseks arvutatakse aeglustus, mis määratakse kiiruse ja vahemaa otsese mõõtmise põhjal vahemikus 0,8 v1 kuni v2, kus v2 ei tohi olla väiksem kui 0,1 v1. Seda loetakse võrdväärseks 4. lisas määratletud keskmise täisaeglustusega.

4.5.2.   Inertsdünamomeeterkatse

| 4.5.2.1. | Katse tehakse ühe pidurikoostuga. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Katse tehakse ühe pidurikoostuga.

| 4.5.2.2. | Katseseade peab suutma tekitada käesoleva lisa punktis 4.5.2.5 nõutud inertsi. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

Katseseade peab suutma tekitada käesoleva lisa punktis 4.5.2.5 nõutud inertsi.

| 4.5.2.3. | Katseseade kalibreeritakse kiirusele ja piduri väljundpöördemomendile 2 % täpsusega. |
| --- | --- |

4.5.2.3.

Katseseade kalibreeritakse kiirusele ja piduri väljundpöördemomendile 2 % täpsusega.

| 4.5.2.4. | Katsetamisel kasutatavate mõõteriistadega peab saama vähemalt järgmised andmed:






  4.5.2.4.1. | pidurdusrõhu või -jõu pidev salvestus; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.4.

Katsetamisel kasutatavate mõõteriistadega peab saama vähemalt järgmised andmed:

4.5.2.4.1.

pidurdusrõhu või -jõu pidev salvestus;

| 4.5.2.4.2. | piduri väljundpöördmomendi pidev salvestus; |
| --- | --- |

4.5.2.4.2.

piduri väljundpöördmomendi pidev salvestus;

| 4.5.2.4.3. | hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vahel mõõdetud temperatuuri pidev salvestus; |
| --- | --- |

4.5.2.4.3.

hõõrdkatte/trumli või piduriklotsi/ketta vahel mõõdetud temperatuuri pidev salvestus;

| 4.5.2.4.4. | kiirus katse ajal. |
| --- | --- |

4.5.2.4.4.

kiirus katse ajal.

| 4.5.2.5. | Dünamomeetri inerts (IT) seadistatakse võimalikult täpselt (+ 5 % hälbega, sh dünamomeetri sisehõõrdumine), sõiduki linaarinertsi sellele osale, mis toimib rattale pidurdustõhususe 0,55 TR/(suurim tehniliselt lubatud mass) saavutamiseks järgmise valemi kohaselt:
  IT = Pd · R2

  kus:







  IT | = | tegelik pöörlemisinerts (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | rehvi veereraadius vastavalt valemile 0,485 D |
| D | = | d + 2H (5) |
| d | = | velje läbimõõdu kokkuleppeline arv (mm) |
| H | = | profiili nimikõrgus (mm) = S1 × 0,01 Ra |
| S1 | = | profiili laius (mm) |
| Ra | = | nominaalne ristlõikesuhe |
| Pd | = | suurim tehniliselt lubatud mass piduri kohta, nagu see on määratletud punktis 4.3.1.5. |

4.5.2.5.

Dünamomeetri inerts (IT) seadistatakse võimalikult täpselt (+ 5 % hälbega, sh dünamomeetri sisehõõrdumine), sõiduki linaarinertsi sellele osale, mis toimib rattale pidurdustõhususe 0,55 TR/(suurim tehniliselt lubatud mass) saavutamiseks järgmise valemi kohaselt:

IT = Pd · R2

kus:

IT

=

tegelik pöörlemisinerts (kgm2)

R

=

rehvi veereraadius vastavalt valemile 0,485 D

D

=

d + 2H (5)

d

=

velje läbimõõdu kokkuleppeline arv (mm)

H

=

profiili nimikõrgus (mm) = S1 × 0,01 Ra

S1

=

profiili laius (mm)

Ra

=

nominaalne ristlõikesuhe

Pd

=

suurim tehniliselt lubatud mass piduri kohta, nagu see on määratletud punktis 4.3.1.5.

| 4.5.2.6. | Kasutada võib ümbritseva õhu temperatuuril jahutusõhku, mille kiirus ei ületa 0,33 v ja mille voolusuund üle piduri on risti pöörlemisteljega. |
| --- | --- |

4.5.2.6.

Kasutada võib ümbritseva õhu temperatuuril jahutusõhku, mille kiirus ei ületa 0,33 v ja mille voolusuund üle piduri on risti pöörlemisteljega.

| 4.5.2.7. | Katse alguses reguleeritakse pidur täpselt. |
| --- | --- |

4.5.2.7.

Katse alguses reguleeritakse pidur täpselt.

| 4.5.2.8. | Lävendpidurdusmomendi arvutamiseks määratakse pidurdusmoment järkjärgulise pidurdamisega, kuni täheldatakse pidurdusmomendi tekkimist. |
| --- | --- |

4.5.2.8.

Lävendpidurdusmomendi arvutamiseks määratakse pidurdusmoment järkjärgulise pidurdamisega, kuni täheldatakse pidurdusmomendi tekkimist.

| 4.5.2.9. | Piduri pidurdustõhusus määratakse kindlaks piduri mõõdetud väljundpöördemomenti kasutades järgmise valemi abil
  pidurdusjõu väärtus =

  kus:







  Mt | = | piduri keskmine väljundpöördemoment (Nm) – lähtudes vahemaast |
| --- | --- | --- | --- |
| g | = | raskuskiirendus (m/s2) |

4.5.2.9.

Piduri pidurdustõhusus määratakse kindlaks piduri mõõdetud väljundpöördemomenti kasutades järgmise valemi abil

pidurdusjõu väärtus = Formula

kus:

Mt

=

piduri keskmine väljundpöördemoment (Nm) – lähtudes vahemaast

g

=

raskuskiirendus (m/s2)

Piduri keskmine väljundpöördemoment (Mt) arvutatakse aeglustusest, mis määratakse kiiruse ja vahemaa otsese mõõtmise põhjal vahemikus 0,8 v1 and 0,1 v1. Seda loetakse võrdväärseks 4. lisas määratletud keskmise täisaeglustusega.

4.5.3.   Rullstendikatse

| 4.5.3.1. | Katse tehakse ühe teljega, ühe või kahe piduriga. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Katse tehakse ühe teljega, ühe või kahe piduriga.

| 4.5.3.2. | Katseseade peab olema kalibreeritud koormusega, mis jäljendab katsetatava(te) piduri(te) nõutavat massi. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Katseseade peab olema kalibreeritud koormusega, mis jäljendab katsetatava(te) piduri(te) nõutavat massi.

| 4.5.3.3. | Katseseade kalibreeritakse kiirusele ja piduri väljundpöördemomendile 2 % täpsusega, võttes arvesse sisehõõrdumisnäitajaid. Rehvi dünaamiline veereraadius (R) määratakse, mõõtes rullstendi ja telje pidurdamata rataste pöörlemiskiirust kiirusel, mis on võrdväärne 60 kilomeetriga tunnis, ning kasutades valemit



  kus:







  RR | = | rullstendi raadius |
| --- | --- | --- | --- |
| nD | = | rullstendi (pöörlemis)kiirus |
| nw | = | telje pidurdamata rataste pöörlemiskiirus |

4.5.3.3.

Katseseade kalibreeritakse kiirusele ja piduri väljundpöördemomendile 2 % täpsusega, võttes arvesse sisehõõrdumisnäitajaid. Rehvi dünaamiline veereraadius (R) määratakse, mõõtes rullstendi ja telje pidurdamata rataste pöörlemiskiirust kiirusel, mis on võrdväärne 60 kilomeetriga tunnis, ning kasutades valemit

Formula

kus:

RR

=

rullstendi raadius

nD

=

rullstendi (pöörlemis)kiirus

nw

=

telje pidurdamata rataste pöörlemiskiirus

| 4.5.3.4. | Kasutada võib ümbritseva õhu temperatuuril jahutusõhku, mis suunatakse üle piduri(te) ja mille kiirus ei ületa 0,33 v. |
| --- | --- |

4.5.3.4.

Kasutada võib ümbritseva õhu temperatuuril jahutusõhku, mis suunatakse üle piduri(te) ja mille kiirus ei ületa 0,33 v.

| 4.5.3.5. | Katse alguses reguleeritakse pidur(id) täpselt. |
| --- | --- |

4.5.3.5.

Katse alguses reguleeritakse pidur(id) täpselt.

| 4.5.3.6. | Lävendpidurdusmomendi arvutamiseks määratakse pidurdusmoment järkjärgulise pidurdamisega, kuni täheldatakse pidurdusmomendi tekkimist. |
| --- | --- |

4.5.3.6.

Lävendpidurdusmomendi arvutamiseks määratakse pidurdusmoment järkjärgulise pidurdamisega, kuni täheldatakse pidurdusmomendi tekkimist.

| 4.5.3.7. | Piduri pidurdustõhusus määratakse, mõõtes pidurdusjõu väärtust rehvi välispinnal ja arvutades sellest pidurdusteguri, võttes arvesse veeretakistust. Koormatud telje veeretakistus määratakse, mõõtes jõudu rehvi välispinnal kiirusel 60 km/h.
  Piduri keskmise väljundpöördemomendi (Mt) aluseks on väärtused, mis mõõdetakse ajavahemikul alates hetkest, mil pidurdusrõhk/ jõud saavutab pärast rõhu tõusu piduri sisendseadmel asümptootilise väärtuse, kuni hetkeni, mil energiatoide jõuab punktis 4.5.3.8 määratletud väärtuseni W60. |
| --- | --- |

4.5.3.7.

Piduri pidurdustõhusus määratakse, mõõtes pidurdusjõu väärtust rehvi välispinnal ja arvutades sellest pidurdusteguri, võttes arvesse veeretakistust. Koormatud telje veeretakistus määratakse, mõõtes jõudu rehvi välispinnal kiirusel 60 km/h.

Piduri keskmise väljundpöördemomendi (Mt) aluseks on väärtused, mis mõõdetakse ajavahemikul alates hetkest, mil pidurdusrõhk/ jõud saavutab pärast rõhu tõusu piduri sisendseadmel asümptootilise väärtuse, kuni hetkeni, mil energiatoide jõuab punktis 4.5.3.8 määratletud väärtuseni W60.

| 4.5.3.8. | Pidurdusjõu väärtuse määramisel võetakse arvesse energiatoidet W60, mis on võrdväärne katsetatava piduri vastava massi kineetilise energiaga pidurdamisel kiiruselt 60 km/h kuni seiskumiseni.
  kus: |
| --- | --- |

4.5.3.8.

Pidurdusjõu väärtuse määramisel võetakse arvesse energiatoidet W60, mis on võrdväärne katsetatava piduri vastava massi kineetilise energiaga pidurdamisel kiiruselt 60 km/h kuni seiskumiseni.

kus:

Formula

| 4.5.3.8.1. | Kui kiirust v ei ole pidurdusjõu väärtuse mõõtmisel vastavalt punktile 4.5.3.8 võimalik säilitada tasemel 60 + 2 km/h, määratakse pidurdusjõu väärtus pidurdusjõu FB ja/või piduri väljundpöördemomendi Mt otsemõõtmistest, nii et selle (nende) näitaja(te) mõõtmist ei mõjuta rullstendi inertsmassi dünaamilised jõud. |
| --- | --- |

4.5.3.8.1.

Kui kiirust v ei ole pidurdusjõu väärtuse mõõtmisel vastavalt punktile 4.5.3.8 võimalik säilitada tasemel 60 + 2 km/h, määratakse pidurdusjõu väärtus pidurdusjõu FB ja/või piduri väljundpöördemomendi Mt otsemõõtmistest, nii et selle (nende) näitaja(te) mõõtmist ei mõjuta rullstendi inertsmassi dünaamilised jõud.

4.6.   Kontrolliaruanne

| 4.6.1. | Tootja deklareeritud tõhususnäitajad, mida on kontrollitud punkti 4.4.3 kohaselt saadud katsetulemustega, kantakse aruandevormi, mille näidis on 11. lisa 3. liites. |
| --- | --- |

4.6.1.

Tootja deklareeritud tõhususnäitajad, mida on kontrollitud punkti 4.4.3 kohaselt saadud katsetulemustega, kantakse aruandevormi, mille näidis on 11. lisa 3. liites.

5.   MITTEBLOKEERUVAD PIDURISÜSTEEMID

5.1.   Üldosa

| 5.1.1. | Käesolevas punktis sätestatakse haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi pidurdustõhususe määramise menetlus |
| --- | --- |

5.1.1.

Käesolevas punktis sätestatakse haagise mitteblokeeruva pidurisüsteemi pidurdustõhususe määramise menetlus

| 5.1.2. | Loetakse, et O4-kategooria haagistega tehtavad katsed hõlmavad O3-kategooria haagiste nõudeid. |
| --- | --- |

5.1.2.

Loetakse, et O4-kategooria haagistega tehtavad katsed hõlmavad O3-kategooria haagiste nõudeid.

5.2.   Teatis

| 5.1.2. | Mitteblokeeruva pidurisüsteemi tootja esitab tehnilisele teenistusele teatise seoses kontrollimist vajava(te) süsteemi(de)ga. Nimetatud dokument sisaldab vähemalt käesoleva lisa 5. liites osutatud teavet. |
| --- | --- |

5.1.2.

Mitteblokeeruva pidurisüsteemi tootja esitab tehnilisele teenistusele teatise seoses kontrollimist vajava(te) süsteemi(de)ga. Nimetatud dokument sisaldab vähemalt käesoleva lisa 5. liites osutatud teavet.

5.3.   Katsesõidukite määratlus

| 5.3.1. | Teatises esitatud andmete, eelkõige 5. liite punktis 2.1 määratletud haagise taotluse põhjal teeb tehniline teenistus katsed representatiivhaagistel, millel on kuni kolm telge ning mis on varustatud vastava mitteblokeeruva pidurisüsteemiga/konfiguratsiooniga. Peale selle tuleb kinnitatavate haagiste valimise juures arvesse võtta järgmistes punktides määratletud parameetreid.






  5.3.1.1. | Vedrustustüüp: mitteblokeeruva pidurisüsteemi tõhususe hindamise meetod olenevalt vedrustuse tüübist valitakse järgmiselt. | Poolhaagised: iga vedrustusrühmaga seoses (näiteks tasakaalustatud/mehaaniline vms) hinnatakse ühte representatiivhaagist. |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.1.

Teatises esitatud andmete, eelkõige 5. liite punktis 2.1 määratletud haagise taotluse põhjal teeb tehniline teenistus katsed representatiivhaagistel, millel on kuni kolm telge ning mis on varustatud vastava mitteblokeeruva pidurisüsteemiga/konfiguratsiooniga. Peale selle tuleb kinnitatavate haagiste valimise juures arvesse võtta järgmistes punktides määratletud parameetreid.

5.3.1.1.

Vedrustustüüp: mitteblokeeruva pidurisüsteemi tõhususe hindamise meetod olenevalt vedrustuse tüübist valitakse järgmiselt.

Poolhaagised: iga vedrustusrühmaga seoses (näiteks tasakaalustatud/mehaaniline vms) hinnatakse ühte representatiivhaagist.

| | Täishaagised: hindamine toimub mis tahes vedrustustüübiga representatiivhaagisel. |
| --- | --- |

Täishaagised: hindamine toimub mis tahes vedrustustüübiga representatiivhaagisel.

| 5.3.1.2. | Teljevahe: poolhaagistel ei ole teljevahe piiravaks teguriks, kuid täishaagistel hinnatakse kõige lühemat teljevahet. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Teljevahe: poolhaagistel ei ole teljevahe piiravaks teguriks, kuid täishaagistel hinnatakse kõige lühemat teljevahet.

| 5.3.1.3. | Piduritüüp: tüübikinnituse andmisel piirdutakse pööraga juhitavate või ketas-õhkpiduritega, kuid muude piduritüüpide kättesaadavaks saamise korral võib taotleda võrdluskatseid. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Piduritüüp: tüübikinnituse andmisel piirdutakse pööraga juhitavate või ketas-õhkpiduritega, kuid muude piduritüüpide kättesaadavaks saamise korral võib taotleda võrdluskatseid.

| 5.3.1.4. | Koormusregulaator: haardumisvõime määratakse koormustundliku klapi täis- ja tühikoormuse asendis. Kõikidel juhtudel kohaldatakse käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 2.7 sätteid. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Koormusregulaator: haardumisvõime määratakse koormustundliku klapi täis- ja tühikoormuse asendis. Kõikidel juhtudel kohaldatakse käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 2.7 sätteid.

| 5.3.1.5. | Pidurite käitamine: katsete ajal registreeritakse käitamiserinevused, et neid hinnata haardumisvõime väljaselgitamiseks. Ühe haagise katsetamise tulemusi saab üle kanda teisele sama tüüpi haagisele. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Pidurite käitamine: katsete ajal registreeritakse käitamiserinevused, et neid hinnata haardumisvõime väljaselgitamiseks. Ühe haagise katsetamise tulemusi saab üle kanda teisele sama tüüpi haagisele.

| 5.3.2. | Iga katsetatava haagisetüübi dokumentatsioon, mis näitab käesoleva eeskirja 10. lisa (joonised 2 ja 4) kohaselt pidurite nõuetele vastavust, tuleb vastavuse tõendamise eesmärgil kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

5.3.2.

Iga katsetatava haagisetüübi dokumentatsioon, mis näitab käesoleva eeskirja 10. lisa (joonised 2 ja 4) kohaselt pidurite nõuetele vastavust, tuleb vastavuse tõendamise eesmärgil kättesaadavaks teha.

| 5.3.3. | Tüübikinnituse andmisel loetakse poolhaagised ja kesktelghaagised ühe ja sama tüübi sõidukiteks. |
| --- | --- |

5.3.3.

Tüübikinnituse andmisel loetakse poolhaagised ja kesktelghaagised ühe ja sama tüübi sõidukiteks.

5.4.   Katseplaan

5.4.1.   Tehniline teenistus teeb käesoleva lisa punktis 5,3 määratletud sõiduki(te)ga järgmised katsed iga mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsiooniga, võttes arvesse käesoleva lisa 5. liite punktis 2.1 määratletud loetelu. Kuid ristviidete põhjal ebasoodsaimatele tingimustele võib teatavad katsed tegemata jätta. Katsetamine ebasoodsaimate tingimustega tuleb märkida katseprotokolli.

5.4.1.1.   Haardumisvõime – katsed tehakse käesoleva eeskirja 13. lisa punktis 6.2 määratletud meetodil iga mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsiooni ja haagisetüübiga, nagu määratletud tootja teatises (vt käesoleva lisa 5. liite punkt 2.1).

5.4.1.2.   Energiatarve

| 5.4.1.2.1. | Teljekoormus – katsetatav(ad) haagis(ed) koormatakse nii, et teljekoormus on 2 500 kg +/– 200 kg või 35 % +/– 200 kg lubatud staatilisest teljekoormusest, olenevalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1.

Teljekoormus – katsetatav(ad) haagis(ed) koormatakse nii, et teljekoormus on 2 500 kg +/– 200 kg või 35 % +/– 200 kg lubatud staatilisest teljekoormusest, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

| 5.4.1.2.2. | Tagatakse, et mitteblokeeruva pidurisüsteemi „täistsüklit” on võimalik saavutada käesoleva eeskirja 13. lisa punktis 6.1.3 määratletud dünaamiliste katsete kogu kestuse vältel. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2.

Tagatakse, et mitteblokeeruva pidurisüsteemi „täistsüklit” on võimalik saavutada käesoleva eeskirja 13. lisa punktis 6.1.3 määratletud dünaamiliste katsete kogu kestuse vältel.

| 5.4.1.2.3. | Energiatarbe katse – katse tehakse käesoleva eeskirja 13. lisa punktis 6.1 määratletud meetodil iga mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsiooniga. |
| --- | --- |

5.4.1.2.3.

Energiatarbe katse – katse tehakse käesoleva eeskirja 13. lisa punktis 6.1 määratletud meetodil iga mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsiooniga.

| 5.4.1.2.4. | Et kontrollida tüübikinnituse saamiseks esitatud haagiste mitteblokeeruvate pidurisüsteemide energiatarbe nõuetele vastavust (vt 13. lisa punkt 6.1), tehakse järgmine kontroll:






  5.4.1.2.4.1. | Enne energiatarbe katse alustamist (punkt 5.4.1.2.3.) pidurite puhul, millel ei ole piduriklotside kulumist kompenseerivat seadet, seadistatakse pidurid nii, et pidurikambrivarda käigupikkuse (sT) ja hoova pikkuse (lT) suhe (Rl) on 0,2. See suhe määratakse kindlaks pidurikambri rõhul 650 kPa.
  Näide: lT = 130 mm,
  sT pidurikambri rõhul 650 kPa = 26 mm
  R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2
  Automaatse piduriklotside kulumist kompenseeriva seadmega pidurite korral seadistatakse pidurid tootja osutatud tavalise pidurilõtkuga.
  Pidurid seadistatakse eespool kirjeldatud viisil külma piduri temperatuuril (< 100 °C). |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.4.

Et kontrollida tüübikinnituse saamiseks esitatud haagiste mitteblokeeruvate pidurisüsteemide energiatarbe nõuetele vastavust (vt 13. lisa punkt 6.1), tehakse järgmine kontroll:

5.4.1.2.4.1.

Enne energiatarbe katse alustamist (punkt 5.4.1.2.3.) pidurite puhul, millel ei ole piduriklotside kulumist kompenseerivat seadet, seadistatakse pidurid nii, et pidurikambrivarda käigupikkuse (sT) ja hoova pikkuse (lT) suhe (Rl) on 0,2. See suhe määratakse kindlaks pidurikambri rõhul 650 kPa.

Näide: lT = 130 mm,

sT pidurikambri rõhul 650 kPa = 26 mm

R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2

Automaatse piduriklotside kulumist kompenseeriva seadmega pidurite korral seadistatakse pidurid tootja osutatud tavalise pidurilõtkuga.

Pidurid seadistatakse eespool kirjeldatud viisil külma piduri temperatuuril (< 100 °C).

| 5.4.1.2.4.2. | Kui koormustundlik klapp on täiskoormuse asendis ning algne energiatase on reguleeritud vastavalt käesoleva eeskirja 13. lisa punktile 6.1.2, siis katkestatakse õhu edasine juurdevool energiasalvesti(te)le. Pidurdamine toimub, kui kontrollrõhk haakeseadme juures on 650 kPa, seejärel pidurid vabastatakse. Järgmised pidurdamised tehakse, kuni rõhk pidurikambrites võrdub rõhuga, mis saadakse punktides 5.4.1.2.1 ja 5.4.1.2.2. määratletud katsemeetodil. Võrdväärsete pidurdamiste (ner) arv registreeritakse.
  Staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv (ne) märgitakse katseprotokolli.
  Kus ne = 1,2 · ner ja ümardatakse järgmise täisarvuni. |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.2.

Kui koormustundlik klapp on täiskoormuse asendis ning algne energiatase on reguleeritud vastavalt käesoleva eeskirja 13. lisa punktile 6.1.2, siis katkestatakse õhu edasine juurdevool energiasalvesti(te)le. Pidurdamine toimub, kui kontrollrõhk haakeseadme juures on 650 kPa, seejärel pidurid vabastatakse. Järgmised pidurdamised tehakse, kuni rõhk pidurikambrites võrdub rõhuga, mis saadakse punktides 5.4.1.2.1 ja 5.4.1.2.2. määratletud katsemeetodil. Võrdväärsete pidurdamiste (ner) arv registreeritakse.

Staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv (ne) märgitakse katseprotokolli.

Kus ne = 1,2 · ner ja ümardatakse järgmise täisarvuni.

5.4.1.3.   Erineva haardeteguriga teepoolte katse – kui mitteblokeeruv pidurisüsteem on määratletav A-kategooria süsteemina, siis peavad kõik mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsioonid vastama käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.3.2 pidurdustõhususe nõuetele.

5.4.1.4.   Pidurdustõhusus minimaalsel ja maksimaalsel pöörlemiskiirusel

| 5.4.1.4.1. | Pidurdustõhususe vastavuse kontroll minimaalsel ja maksimaalsel pöörlemiskiirusel käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.3.1 kohaselt tehakse haagisel, mis on reguleeritud nii, nagu haardumisvõime hindamisel. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1.

Pidurdustõhususe vastavuse kontroll minimaalsel ja maksimaalsel pöörlemiskiirusel käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.3.1 kohaselt tehakse haagisel, mis on reguleeritud nii, nagu haardumisvõime hindamisel.

| 5.4.1.4.2. | Kui esineb tolerants hammasrattaanduriga mõõdetavate hammaste arvu ja rehvi ümbermõõdu vahel, siis kontrollitakse toimimist tolerantside piirväärtustel käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.3 kohaselt. Seda saab teha rehvi eri mõõtmete või eri andurite abil piirsageduste simuleerimiseks. |
| --- | --- |

5.4.1.4.2.

Kui esineb tolerants hammasrattaanduriga mõõdetavate hammaste arvu ja rehvi ümbermõõdu vahel, siis kontrollitakse toimimist tolerantside piirväärtustel käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.3 kohaselt. Seda saab teha rehvi eri mõõtmete või eri andurite abil piirsageduste simuleerimiseks.

5.4.1.5.   Täiendav kontroll

Järgmised täiendava kontrolli toimingud tehakse pidurduseta vedukil ja tühimassiga sõidukil.

| 5.4.1.5.1. | Kui kandevanker läheb maksimaalse haardumisega pinnalt (kH) üle minimaalse haardumisega pinnale (kL), kus kH > 0,5 ja kH / kL > 2 ja kontrollrõhk ühenduspea juures on 650 kPa, ei tohi otse reguleeritavad rattad lukustuda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk arvutatakse välja nii, et mitteblokeeruv pidurisüsteem on täistsüklis minimaalse haardumisega pinnal ning üleminek ühelt pinnalt teisele toimub kiirustel ligikaudu 80 km/h ja 40 km/h. |
| --- | --- |

5.4.1.5.1.

Kui kandevanker läheb maksimaalse haardumisega pinnalt (kH) üle minimaalse haardumisega pinnale (kL), kus kH > 0,5 ja kH / kL > 2 ja kontrollrõhk ühenduspea juures on 650 kPa, ei tohi otse reguleeritavad rattad lukustuda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk arvutatakse välja nii, et mitteblokeeruv pidurisüsteem on täistsüklis minimaalse haardumisega pinnal ning üleminek ühelt pinnalt teisele toimub kiirustel ligikaudu 80 km/h ja 40 km/h.

| 5.4.1.5.2. | Haagise liikumisel minimaalse haardumisega pinnalt (kL) maksimaalse haardumisega pinnale (kH), kus kH > 0,5 ja kH / kL > 2 ja kontrollrõhk ühenduspea juures on 650 kPa, peab rõhk pidurikambrites tõusma asjakohase kõrge väärtuseni mõistliku aja jooksul ning haagis ei tohi algsuunast kõrvale kalduda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk arvutatakse välja nii, et mitteblokeeruv pidurisüsteem on täistsüklis minimaalse haardumisega pinnal ning üleminek ühelt pinnalt teisele toimub kiirusel ligikaudu 50 km/h. |
| --- | --- |

5.4.1.5.2.

Haagise liikumisel minimaalse haardumisega pinnalt (kL) maksimaalse haardumisega pinnale (kH), kus kH > 0,5 ja kH / kL > 2 ja kontrollrõhk ühenduspea juures on 650 kPa, peab rõhk pidurikambrites tõusma asjakohase kõrge väärtuseni mõistliku aja jooksul ning haagis ei tohi algsuunast kõrvale kalduda. Sõidukiirus ja pidurite rakendamise hetk arvutatakse välja nii, et mitteblokeeruv pidurisüsteem on täistsüklis minimaalse haardumisega pinnal ning üleminek ühelt pinnalt teisele toimub kiirusel ligikaudu 50 km/h.

5.4.1.6.   Juhtseadis(t)ega seotud dokumentatsioon tehakse kättesaadavaks vastavalt eeskirja punkti 5.1.5 nõuetele ja käesoleva eeskirja 13. lisa punktile 4.1, kaasa arvatud joonealune märkus nr 12.

5.5.   Tüübikinnitustunnistus

| 5.5.1. | Koostatakse tüübikinnitustunnistus, mille sisu on määratletud käesoleva lisa 6. liites.

  Joonis 2 |
| --- | --- |

5.5.1.

Koostatakse tüübikinnitustunnistus, mille sisu on määratletud käesoleva lisa 6. liites.

Joonis 2

Image

---

(1)  Võrdväärse teabe esitamisel võib tüübikinnituse anda muu disainilahendusega pidurikambritele.

(2)  Võrdväärse teabe esitamisel võib tüübikinnituse anda muu disainilahendusega vedruakudele.

(3)  Võrdväärse teabe esitamisel võib tüübikinnituse anda muu disainilahendusega piduritele.

(4)  Kui kasutatakse katsesõidu meetodit või rullstendimeetodit, kasutatakse osutatutega võrdväärseid energiasisendeid.

(5)  Rehvi välisläbimõõt, nagu see on määratletud eeskirjas nr 54.

1. LIIDE

Diafragma pidurikambrite kontrollaruande vormi näidis

ARUANNE nr ...

| 1. | Identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

1.

Identifitseerimisandmed

| 1.1. | Tootja: (nimi ja aadress) |
| --- | --- |

1.1.

Tootja: (nimi ja aadress)

| 1.2. | Mark: (1) |
| --- | --- |

1.2.

Mark: (1)

| 1.3. | Tüüp: (1) |
| --- | --- |

1.3.

Tüüp: (1)

| 1.4. | Osa number: (1) |
| --- | --- |

1.4.

Osa number: (1)

| 2. | Töötingimused: |
| --- | --- |

2.

Töötingimused:

| 2.1. | Suurim töörõhk: |
| --- | --- |

2.1.

Suurim töörõhk:

| 3. | Tootja deklareeritud tõhususnäitajad |
| --- | --- |

3.

Tootja deklareeritud tõhususnäitajad

| 3.1. | Suurim käik (smax) rõhul 650 kPa (2) |
| --- | --- |

3.1.

Suurim käik (smax) rõhul 650 kPa (2)

| 3.2. | Keskmine telgjõud (ThA) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.2.

Keskmine telgjõud (ThA) – f (p) (2)

| 3.3. | Töökäik (sp) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.3.

Töökäik (sp) – f (p) (2)

| 3.3.1. | Rõhuvahemik, mille puhul eespool osutatud töökäik kehtib: (vaata 19. lisa punkti 2.3.4) |
| --- | --- |

3.3.1.

Rõhuvahemik, mille puhul eespool osutatud töökäik kehtib: (vaata 19. lisa punkti 2.3.4)

| 3.4. | Rõhk, mis on vajalik tõukurvarda 15 mm käigu (p15) saavutamiseks ThA – f(p) või deklareeritud väärtuse alusel (2), (3). |
| --- | --- |

3.4.

Rõhk, mis on vajalik tõukurvarda 15 mm käigu (p15) saavutamiseks ThA – f(p) või deklareeritud väärtuse alusel (2), (3).

| 4. | Kohaldamisala
  Pidurikambrit tohib kasutada O3- ja O4-kategooria haagistel ...jah/ei
  Pidurikambrit tohib kasutada üksnes O3- kategooria haagistel ... jah/ei |
| --- | --- |

4.

Kohaldamisala

Pidurikambrit tohib kasutada O3- ja O4-kategooria haagistel ...jah/ei

Pidurikambrit tohib kasutada üksnes O3- kategooria haagistel ... jah/ei

| 5. | Katse teinud tehniline teenistus / tüübikinnitusasutus (4):
  ... |
| --- | --- |

5.

Katse teinud tehniline teenistus / tüübikinnitusasutus (4):

...

| 6. | Katse kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.

Katse kuupäev: ...

| 7. | Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 19. lisale.
  Katse teinud tehniline teenistus (4):
  Allkiri: ...Kuupäev: ... |
| --- | --- |

7.

Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ... seeria muudatustega) 19. lisale.

Katse teinud tehniline teenistus (4):

Allkiri: ...Kuupäev: ...

| 8. | Tüübikinnitusasutus (4)

  Allkiri: ...Kuupäev: ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnitusasutus (4)

Allkiri: ...Kuupäev: ...

| 9. | Katsedokumendid:
  2. liide, ..., ... |
| --- | --- |

9.

Katsedokumendid:

2. liide, ..., ...

---

(1)  Märgitakse kambrile, kuid katseprotokolli kantakse üksnes osa number ja mudeli variante ei ole vaja märkida.

(2)  Identifitseerimisandmeid muudetakse, kui tehakse muudatusi, mis mõjutavad punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 esitatud tõhususnäitajaid.

(3)  Seoses käesolevas protokollis määratletud näitajate kasutamisega 10. lisas eeldatakse, et p15 ja deklareeritud ThA – f(p) suhe rõhul 100 kPa on lineaarne.

(4)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

2. LIIDE

Diafragma pidurikambrite katsetulemuste võrdlusandmete näidis

PROTOKOLL nr ...

| 1. | Osa nr ...katsetulemused (1)








  Rõhk (2)

  p – (kPa) | Keskmine telgjõud
  ThA – (N) | Töökäik
  sp – (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

1.

Osa nr ...katsetulemused (1)

Rõhk (2)

p – (kPa)

Keskmine telgjõud

ThA – (N)

Töökäik

sp – (mm)

---

(1)  Koostada kõigi kuue näidise kohta eraldi.

(2)  Rõhk „p” on katses kasutatud tegelikud rõhu väärtused, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 2.2.2.

3. LIIDE

VEDRUAKUDE KONTROLLARUANDE VORMI NÄIDIS

ARUANNE nr ...

| 1. | Identifitseerimisandmed: |
| --- | --- |

1.

Identifitseerimisandmed:

| 1.1. | Tootja: (nimi ja aadress) |
| --- | --- |

1.1.

Tootja: (nimi ja aadress)

| 1.2. | Mark: (1) |
| --- | --- |

1.2.

Mark: (1)

| 1.3. | Tüüp: (1) |
| --- | --- |

1.3.

Tüüp: (1)

| 1.4. | Osa number: (1) |
| --- | --- |

1.4.

Osa number: (1)

| 2. | Töötingimused: |
| --- | --- |

2.

Töötingimused:

| 2.1. | Suurim töörõhk: |
| --- | --- |

2.1.

Suurim töörõhk:

| 3. | Tootja deklareeritud tõhususnäitajad: |
| --- | --- |

3.

Tootja deklareeritud tõhususnäitajad:

| 3.1. | Suurim käik (smax) (2) |
| --- | --- |

3.1.

Suurim käik (smax) (2)

| 3.2. | Vedru telgjõud (Ths) – f (s) (2) |
| --- | --- |

3.2.

Vedru telgjõud (Ths) – f (s) (2)

| 3.3. | Vabastusrõhk (10 mm käigu korral) (2) |
| --- | --- |

3.3.

Vabastusrõhk (10 mm käigu korral) (2)

| 4. | Katse kuupäev: |
| --- | --- |

4.

Katse kuupäev:

| 5. | Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ...seeria muudatustega) 19. lisale.
  Katse teinud tehniline teenistus (3):
  Allkiri: ...Kuupäev: ... |
| --- | --- |

5.

Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ...seeria muudatustega) 19. lisale.

Katse teinud tehniline teenistus (3):

Allkiri: ...Kuupäev: ...

| 6. | Tüübikinnitusasutus (3):
  Allkiri: ...Kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.

Tüübikinnitusasutus (3):

Allkiri: ...Kuupäev: ...

| 7. | Katsedokumendid:
  4. liide, ... , ... |
| --- | --- |

7.

Katsedokumendid:

4. liide, ... , ...

---

(1)  Märgitakse vedruakule, kuid katseprotokolli kantakse üksnes osa number ja mudeli variante ei ole vaja märkida.

(2)  Identifitseerimisandmeid muudetakse, kui tehakse muudatusi, mis mõjutavad punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 esitatud tõhususnäitajaid.

(3)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

4. LIIDE

VEDRUAKUDE KATSETULEMUSTE VÕRDLUSANDMETE NÄIDIS

ARUANNE nr ...

| 1. | Osa nr ... katsetulemused (1)







  Käik (2)

  s – (mm) | Telgjõud
  Ths – (N) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

1.

Osa nr ... katsetulemused (1)

Käik (2)

s – (mm)

Telgjõud

Ths – (N)

Vabastusrõhk (10 mm käigu juures) ... kPa

---

(1)  Koostada kõigi kuue näidise kohta eraldi.

(2)  Käik „s” on katses kasutatud tegelikud käigu väärtused, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 3.2.2

5. LIIDE

HAAGISE MITTEBLOKEERUVA PIDURISÜSTEEMI TEATIS

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Tootja nimi |
| --- | --- |

1.1.

Tootja nimi

| 1.2. | Süsteemi nimetus |
| --- | --- |

1.2.

Süsteemi nimetus

| 1.3. | Süsteemi variandid |
| --- | --- |

1.3.

Süsteemi variandid

| 1.4. | Süsteemi konfiguratsioonid (näiteks 2S/1M, 2S/2M jne) |
| --- | --- |

1.4.

Süsteemi konfiguratsioonid (näiteks 2S/1M, 2S/2M jne)

| 1.5. | Süsteemi põhifunktsiooni ja/või tööpõhimõtete selgitus |
| --- | --- |

1.5.

Süsteemi põhifunktsiooni ja/või tööpõhimõtete selgitus

2.   RAKENDUSED

| 2.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud haagisetüüpide ja mitteblokeeruvate pidurisüsteemide konfiguratsioonide loetelu. |
| --- | --- |

2.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud haagisetüüpide ja mitteblokeeruvate pidurisüsteemide konfiguratsioonide loetelu.

| 2.2. | Skemaatilised joonised süsteemi konfiguratsioonidest, mis on paigaldatud punktis 2.1 määratletud haagistele, võttes arvesse järgmisi parameetreid: | sensorite asukohad; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Skemaatilised joonised süsteemi konfiguratsioonidest, mis on paigaldatud punktis 2.1 määratletud haagistele, võttes arvesse järgmisi parameetreid:

sensorite asukohad;

| | modulaatori asukoht; |
| --- | --- |

modulaatori asukoht;

| | tõsteteljed; |
| --- | --- |

tõsteteljed;

| | juhtteljed; |
| --- | --- |

juhtteljed;

| | toru: tüüp – siseläbimõõt (-läbimõõdud) ja pikkused. |
| --- | --- |

toru: tüüp – siseläbimõõt (-läbimõõdud) ja pikkused.

| 2.3. | Rehvi ümbermõõdu ja hammasrattaanduriga mõõdetud hammaste arvu suhe, kaasa arvatud tolerantsid. |
| --- | --- |

2.3.

Rehvi ümbermõõdu ja hammasrattaanduriga mõõdetud hammaste arvu suhe, kaasa arvatud tolerantsid.

| 2.4. | Rehvi ümbermõõdu tolerantsid ühe telje ja teise sama tüüpi anduriga varustatud telje vahel. |
| --- | --- |

2.4.

Rehvi ümbermõõdu tolerantsid ühe telje ja teise sama tüüpi anduriga varustatud telje vahel.

| 2.5. | Rakendusala seoses vedrustustüübiga:







  Õhkvedrustus | : | mis tahes tüüpi tasakaalustatud õõtshoovaga õhkvedrustus. |
| --- | --- | --- | --- |
| Muud vedrustused | : | määratleb tootja, mudel ja tüüp (tasakaalustatud/tasakaalustamata). |

2.5.

Rakendusala seoses vedrustustüübiga:

Õhkvedrustus

:

mis tahes tüüpi tasakaalustatud õõtshoovaga õhkvedrustus.

Muud vedrustused

:

määratleb tootja, mudel ja tüüp (tasakaalustatud/tasakaalustamata).

| 2.6. | Soovitused seoses rattavõlli pidurdusmomendi (olemasolu korral) ning mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsiooni ja haagise kandevankri suhtega. |
| --- | --- |

2.6.

Soovitused seoses rattavõlli pidurdusmomendi (olemasolu korral) ning mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsiooni ja haagise kandevankri suhtega.

| 2.7. | Lisateave (vajaduse korral) mitteblokeeruva pidurisüsteemi kasutamise kohta. |
| --- | --- |

2.7.

Lisateave (vajaduse korral) mitteblokeeruva pidurisüsteemi kasutamise kohta.

3.   OSADE KIRJELDUS

| 3.1. | Andur(id)
  Funktsioon
  Identifitseerimisandmed (nt osa number/numbrid) |
| --- | --- |

3.1.

Andur(id)

Funktsioon

Identifitseerimisandmed (nt osa number/numbrid)

| 3.2. | Juhtseadis(ed)
  Üldine kirjeldus ja töötamisviis
  Identifitseerimisandmed (nt osa number/numbrid)
  Juhtseadis(t)e ohutusaspektid
  Muud omadused (näiteks aeglusti juhtseadis, automaatne konfiguratsioon, muutuvad parameetrid, diagnostika). |
| --- | --- |

3.2.

Juhtseadis(ed)

Üldine kirjeldus ja töötamisviis

Identifitseerimisandmed (nt osa number/numbrid)

Juhtseadis(t)e ohutusaspektid

Muud omadused (näiteks aeglusti juhtseadis, automaatne konfiguratsioon, muutuvad parameetrid, diagnostika).

| 3.3. | Modulaator(id)
  Üldine kirjeldus ja töötamisviis
  Identifitseerimisandmed (nt osa number/numbrid)
  Piirangud (näiteks reguleeritavad maksimaalsed mahud) |
| --- | --- |

3.3.

Modulaator(id)

Üldine kirjeldus ja töötamisviis

Identifitseerimisandmed (nt osa number/numbrid)

Piirangud (näiteks reguleeritavad maksimaalsed mahud)

| 3.4. | Elektriseadmed
  Vooluahela skeem(id)
  Jõuallikad
  Märgulambi sekvents(id) |
| --- | --- |

3.4.

Elektriseadmed

Vooluahela skeem(id)

Jõuallikad

Märgulambi sekvents(id)

| 3.5. | Pneumoahelad
  Pidurdusskeemid, mis hõlmavad mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsioone punktis 2.1 määratletud haagisetüüpidele.
  Süsteemi tõhusust mõjutavate torude mõõtmete ja pikkuste piirangud (nt modulaatori ja pidurikambri vahel). |
| --- | --- |

3.5.

Pneumoahelad

Pidurdusskeemid, mis hõlmavad mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsioone punktis 2.1 määratletud haagisetüüpidele.

Süsteemi tõhusust mõjutavate torude mõõtmete ja pikkuste piirangud (nt modulaatori ja pidurikambri vahel).

| 3.6. | Elektromagnetiline ühilduvus |
| --- | --- |

3.6.

Elektromagnetiline ühilduvus

| 3.6.1. | Käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 4.4 sätetele vastavust tõendavad dokumendid |
| --- | --- |

3.6.1.

Käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 4.4 sätetele vastavust tõendavad dokumendid

6. LIIDE

HAAGISE MITTEBLOKEERUVA PIDURISÜSTEEMI KATSEPROTOKOLL

KATSEPROTOKOLL nr ...

1.   IDENTIFITSEERIMISANDMED

| 1.1. | Mitteblokeeruva pidurisüsteemi tootja (nimi ja aadress) |
| --- | --- |

1.1.

Mitteblokeeruva pidurisüsteemi tootja (nimi ja aadress)

| 1.2. | Süsteemi nimetus/mudel |
| --- | --- |

1.2.

Süsteemi nimetus/mudel

2.   KINNITATUD SÜSTEEM(ID) JA SEADELDIS(ED)

| 2.1. | Kinnitatud mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsioon(id) (nt 2S/1M, 2S/2M jne): |
| --- | --- |

2.1.

Kinnitatud mitteblokeeruva pidurisüsteemi konfiguratsioon(id) (nt 2S/1M, 2S/2M jne):

| 2.2. | Kasutusala (haagise tüüp ja telgede arv): |
| --- | --- |

2.2.

Kasutusala (haagise tüüp ja telgede arv):

| 2.3. | Energiaallikad: ISO 7638, ISO 1185 jne |
| --- | --- |

2.3.

Energiaallikad: ISO 7638, ISO 1185 jne

| 2.4. | Kinnitatud anduri(te), juhtseadis(t)e ja modulaatori(te) identifitseerimisandmed: |
| --- | --- |

2.4.

Kinnitatud anduri(te), juhtseadis(t)e ja modulaatori(te) identifitseerimisandmed:

| 2.5. | Energiatarve – staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv |
| --- | --- |

2.5.

Energiatarve – staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv

| 2.6. | Muud tunnused, näiteks aeglusti juhtseadis, tõstetava telje konfiguratsioon jne |
| --- | --- |

2.6.

Muud tunnused, näiteks aeglusti juhtseadis, tõstetava telje konfiguratsioon jne

3.   KATSEANDMED JA -TULEMUSED

| 3.1. | Katsesõiduki andmed: |
| --- | --- |

3.1.

Katsesõiduki andmed:

| 3.2. | Katsepinna andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Katsepinna andmed:

| 3.3. | Katsetulemused: |
| --- | --- |

3.3.

Katsetulemused:

| 3.3.1. | Haardumisvõime: |
| --- | --- |

3.3.1.

Haardumisvõime:

| 3.3.2. | Energiakulu: |
| --- | --- |

3.3.2.

Energiakulu:

| 3.3.3. | Erineva haardeteguriga teepoolte katse: |
| --- | --- |

3.3.3.

Erineva haardeteguriga teepoolte katse:

| 3.3.4. | Pidurdustõhusus minimaalsel pöörlemiskiirusel: |
| --- | --- |

3.3.4.

Pidurdustõhusus minimaalsel pöörlemiskiirusel:

| 3.3.5. | Pidurdustõhusus maksimaalsel pöörlemiskiirusel: |
| --- | --- |

3.3.5.

Pidurdustõhusus maksimaalsel pöörlemiskiirusel:

| 3.3.6. | Täiendav kontroll: |
| --- | --- |

3.3.6.

Täiendav kontroll:

| 3.3.6.1. | Üleminek maksimaalse haardumisega pinnalt minimaalse haardumisega pinnale: |
| --- | --- |

3.3.6.1.

Üleminek maksimaalse haardumisega pinnalt minimaalse haardumisega pinnale:

| 3.3.6.2. | Üleminek minimaalse haardumisega pinnale maksimaalse haardumisega pinnale: |
| --- | --- |

3.3.6.2.

Üleminek minimaalse haardumisega pinnale maksimaalse haardumisega pinnale:

| 3.3.7. | Rikke simuleerimine: |
| --- | --- |

3.3.7.

Rikke simuleerimine:

| 3.3.8. | Valikuliste toitepistikute toimimise kontrollimised: |
| --- | --- |

3.3.8.

Valikuliste toitepistikute toimimise kontrollimised:

| 3.3.9. | Elektromagnetiline ühilduvus |
| --- | --- |

3.3.9.

Elektromagnetiline ühilduvus

4.   PAIGALDUSPIIRANGUD

| 4.1. | Rehvi ümbermõõdu ja anduriga mõõdetavate hammaste suhe: |
| --- | --- |

4.1.

Rehvi ümbermõõdu ja anduriga mõõdetavate hammaste suhe:

| 4.2. | Rehvi ümbermõõdu tolerants ühe telje ja teise sama tüüpi anduriga varustatud telje vahel: |
| --- | --- |

4.2.

Rehvi ümbermõõdu tolerants ühe telje ja teise sama tüüpi anduriga varustatud telje vahel:

| 4.3. | Vedrustustüüp: |
| --- | --- |

4.3.

Vedrustustüüp:

| 4.4. | Pidurdusmomendi diferentsiaal(id) haagise kandevankril: |
| --- | --- |

4.4.

Pidurdusmomendi diferentsiaal(id) haagise kandevankril:

| 4.5. | Täishaagise teljevahe: |
| --- | --- |

4.5.

Täishaagise teljevahe:

| 4.6. | Piduritüüp: |
| --- | --- |

4.6.

Piduritüüp:

| 4.7. | Toru suurused ja pikkused: |
| --- | --- |

4.7.

Toru suurused ja pikkused:

| 4.8. | Koormusregulaator: |
| --- | --- |

4.8.

Koormusregulaator:

| 4.9. | Märgulambi sekvents: |
| --- | --- |

4.9.

Märgulambi sekvents:

| 4.10. | A-kategooria nõuetele vastavad süsteemi konfiguratsioonid ja rakendused |
| --- | --- |

4.10.

A-kategooria nõuetele vastavad süsteemi konfiguratsioonid ja rakendused

| 4.11. | Muud soovitused/piirangud (nt sensorite, modulaatori(te), tõstetava(te) telje (telgede), juhitava(te) telje (telgede) asukohad): |
| --- | --- |

4.11.

Muud soovitused/piirangud (nt sensorite, modulaatori(te), tõstetava(te) telje (telgede), juhitava(te) telje (telgede) asukohad):

5.   KATSE KUUPÄEV:

Kõnealune katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirja nr 13 (mida on viimati muudetud ...seeria muudatustega) 19. lisale.

Katse teinud tehniline teenistus (1):

Allkiri: ... Kuupäev: ...

6.   TÜÜBIKINNITUSASUTUS (1)

Allkiri: ... Kuupäev: ...

Lisa: Tootja teatis

---

(1)  Allakirjutanud peavad olema eri isikud isegi juhul, kui tehniline teenistus on ühtlasi tüübikinnitusasutus; teise võimalusena antakse koos aruandega välja tüübikinnitusasutuse eraldi luba.

7. LIIDE

TÄHISED JA MÄÄRATLUSED

| TÄHIS | MÄÄRATLUS |
| --- | --- |
| BF | piduritegur (sisend- ja väljundpöördemomendi võimenduse suhe) |
| CO | lävendpidurdusmoment, s.o vähim pöördemoment, mis on vajalik piduri mõõdetava pidurdusmomendi tekitamiseks) |
| D | rehvi välisläbimõõt (uue survestatud rehvi üldläbimõõt) |
| d | kokkuleppeline arv, mis tähistab veljenimiläbimõõtu ja vastab velje tollides või millimeetrites väljendatud läbimõõdule |
| FB | pidurdusjõud |
| H | rehvi ristlõike nimikõrgus (vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest) |
| I | pöörlemisinerts |
| l
  T | võrdluskatsehaagise pidurihoova pikkus |
| Mt | piduri keskmine väljundpöördemoment |
| ne | staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv tüübikinnituse jaoks |
| ner | katsetamisel saadud staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv |
| nD | rullstendi pöörlemiskiirus |
| nW | telje pidurdamata rataste pöörlemiskiirus |
| Pd | pidurile tehniliselt lubatud suurim mass |
| p | rõhk |
| P15 | pidurikambri rõhk, mis on vajalik tõukurvarda käiguks 15 mm võrra algasendist |
| R | rehvi dünaamiline veereraadius (arvutatakse 0,485 D abil) |
| Ra | rehvi nominaalne ristlõikesuhe (arv, mis saadakse millimeetrites väljendatud rehvi ristlõike nimikõrguse ja nimilaiuse suhte korrutamisel sajaga) |
| R
  l | suhe sT/l
  T |
| RR | rullstendi raadius |
| S1 | rehvi ristlõike laius (survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud eenduvad märgistused, kaunistused, kaitselindid ja -ribid) |
| s | pidurimehhanismi käik (töökäik + vabakäik) |
| smax | pidurimehhanismi maksimaalne käik |
| sp | töökäik (käigupikkus, mille puhul survejõud moodustab 90 % keskmisest telgjõust ThA) |
| sT | võrdlushaagise pidurikambri tõukurvarda käigupikkus millimeetrites |
| ThA | keskmine telgjõud (keskmine telgjõud määratakse kogukäigu smax ühe kolmandiku ja kahe kolmandiku osa väärtuste integreerimise teel) |
| Ths | vedruaku vedru telgjõud |
| TR | pidurdusjõudude summa haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal |
| v | rullstendi lineaarkiirus |
| v1 | algkiirus pidurdamise alguses |
| v2 | kiirus pidurdamise lõpus |
| W60 | energiatoide, mis on võrdväärne katsetatava piduri vastava massi kineetilise energiaga pidurdamisel kiiruselt 60 km/h kuni seiskumiseni |
| z | sõiduki pidurdusjõu väärtus |

TÄHIS

MÄÄRATLUS

BF

piduritegur (sisend- ja väljundpöördemomendi võimenduse suhe)

CO

lävendpidurdusmoment, s.o vähim pöördemoment, mis on vajalik piduri mõõdetava pidurdusmomendi tekitamiseks)

D

rehvi välisläbimõõt (uue survestatud rehvi üldläbimõõt)

d

kokkuleppeline arv, mis tähistab veljenimiläbimõõtu ja vastab velje tollides või millimeetrites väljendatud läbimõõdule

FB

pidurdusjõud

H

rehvi ristlõike nimikõrgus (vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest)

I

pöörlemisinerts

l
  T

võrdluskatsehaagise pidurihoova pikkus

Mt

piduri keskmine väljundpöördemoment

ne

staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv tüübikinnituse jaoks

ner

katsetamisel saadud staatiliste pidurdamiste võrdväärne arv

nD

rullstendi pöörlemiskiirus

nW

telje pidurdamata rataste pöörlemiskiirus

Pd

pidurile tehniliselt lubatud suurim mass

p

rõhk

P15

pidurikambri rõhk, mis on vajalik tõukurvarda käiguks 15 mm võrra algasendist

R

rehvi dünaamiline veereraadius (arvutatakse 0,485 D abil)

Ra

rehvi nominaalne ristlõikesuhe (arv, mis saadakse millimeetrites väljendatud rehvi ristlõike nimikõrguse ja nimilaiuse suhte korrutamisel sajaga)

R
  l

suhe sT/l
  T

RR

rullstendi raadius

S1

rehvi ristlõike laius (survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud eenduvad märgistused, kaunistused, kaitselindid ja -ribid)

s

pidurimehhanismi käik (töökäik + vabakäik)

smax

pidurimehhanismi maksimaalne käik

sp

töökäik (käigupikkus, mille puhul survejõud moodustab 90 % keskmisest telgjõust ThA)

sT

võrdlushaagise pidurikambri tõukurvarda käigupikkus millimeetrites

ThA

keskmine telgjõud (keskmine telgjõud määratakse kogukäigu smax ühe kolmandiku ja kahe kolmandiku osa väärtuste integreerimise teel)

Ths

vedruaku vedru telgjõud

TR

pidurdusjõudude summa haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal

v

rullstendi lineaarkiirus

v1

algkiirus pidurdamise alguses

v2

kiirus pidurdamise lõpus

W60

energiatoide, mis on võrdväärne katsetatava piduri vastava massi kineetilise energiaga pidurdamisel kiiruselt 60 km/h kuni seiskumiseni

z

sõiduki pidurdusjõu väärtus

8. LIIDE

Käesoleva lisa 2. liite punktiga 4.4.2.9 ettenähtud teekatse dokumendi vormi näidis

1.   IDENTIFITSEERIMISANDMED

| 1.1. | Pidur:
  Tootja ...
  Mark ...
  Tüüp ...
  Mudel ...
  Trummel- või ketaspidur (1)

  Katseobjekti identifitseerimisandmed ...
  Tehniliselt lubatud rattavõlli pidurdusmoment Cmax ...
  Piduri automaatne reguleerimisseade: integreeritud/eraldi (1) |
| --- | --- |

1.1.

Pidur:

Tootja ...

Mark ...

Tüüp ...

Mudel ...

Trummel- või ketaspidur (1)

Katseobjekti identifitseerimisandmed ...

Tehniliselt lubatud rattavõlli pidurdusmoment Cmax ...

Piduri automaatne reguleerimisseade: integreeritud/eraldi (1)

| 1.2. | Piduritrummel või -ketas:
  Trumli siseläbimõõt või ketta väline läbimõõt ...
  Efektiivne raadius (2)...
  Paksus ...
  Mass ...
  Materjal ...
  Katseobjekti identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.2.

Piduritrummel või -ketas:

Trumli siseläbimõõt või ketta väline läbimõõt ...

Efektiivne raadius (2)...

Paksus ...

Mass ...

Materjal ...

Katseobjekti identifitseerimisandmed ...

| 1.3. | Piduri hõõrdkate või piduriklots:
  Tootja ...
  Tüüp ...
  Tähistus ...
  Laius ...
  Paksus ...
  Pindala ...
  Kinnitusviis ...
  Katseobjekti identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.3.

Piduri hõõrdkate või piduriklots:

Tootja ...

Tüüp ...

Tähistus ...

Laius ...

Paksus ...

Pindala ...

Kinnitusviis ...

Katseobjekti identifitseerimisandmed ...

| 1.4. | Ajam:
  Tootja ...
  Mark ...
  Suurus ...
  Tüüp ...
  Katseobjekti identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.4.

Ajam:

Tootja ...

Mark ...

Suurus ...

Tüüp ...

Katseobjekti identifitseerimisandmed ...

| 1.5. | Piduri automaatne reguleerimisseade (3):
  Tootja ...
  Mark ...
  Tüüp ...
  Versioon ...
  Katseobjekti identifitseerimisandmed ... |
| --- | --- |

1.5.

Piduri automaatne reguleerimisseade (3):

Tootja ...

Mark ...

Tüüp ...

Versioon ...

Katseobjekti identifitseerimisandmed ...

| 1.6. | Katsesõiduki andmed
  Veduk:
  Identifitseerimisnumber ...
  Iga telje koormus ...
  Haagis:
  Identifitseerimisnumber ...
  Kategooria: O2/O3/O4
   (1)

  täishaagis/poolhaagis/kesktelghaagis (1)

  Telgede arv ...
  Rehvid/veljed ...
  Paaris/üksik (1)

  Dünaamiline veereraadius täismassi puhul ...
  Iga telje koormus ... |
| --- | --- |

1.6.

Katsesõiduki andmed

Veduk:

Identifitseerimisnumber ...

Iga telje koormus ...

Haagis:

Identifitseerimisnumber ...

Kategooria: O2/O3/O4
   (1)

täishaagis/poolhaagis/kesktelghaagis (1)

Telgede arv ...

Rehvid/veljed ...

Paaris/üksik (1)

Dünaamiline veereraadius täismassi puhul ...

Iga telje koormus ...

2.   KATSEANDMED JA -TULEMUSED

| 2.1. | Teekatse:
  Üldkirjeldus, mis hõlmab: läbitud vahemaad, katse kestust ja kohta
  ... |
| --- | --- |

2.1.

Teekatse:

Üldkirjeldus, mis hõlmab: läbitud vahemaad, katse kestust ja kohta

...

| 2.2. | Pidurduskatse: |
| --- | --- |

2.2.

Pidurduskatse:

| 2.2.1. | Katseteelõigu andmed ... |
| --- | --- |

2.2.1.

Katseteelõigu andmed ...

| 2.2.2. | Katsemenetlus ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Katsemenetlus ...

| 2.3. | Katsetulemused:
  Piduritegur
  1. katse ...
  1. katse kuupäev ...
  2. katse ...
  2. katse kuupäev ...
  3. katse ...
  3. katse kuupäev ... |
| --- | --- |

2.3.

Katsetulemused:

Piduritegur

1. katse ...

1. katse kuupäev ...

2. katse ...

2. katse kuupäev ...

3. katse ...

3. katse kuupäev ...

Joonised

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Kohaldatakse üksnes ketaspidurite suhtes.

(3)  Ei kohaldata piduri integreeritud automaatse reguleerimisseadme korral.

---

20. LISA

HAAGISTE TÜÜBIKINNITUSE ALTERNATIIVNE KORD

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Käesolevas lisas on määratletud haagiste tüübikinnituse alternatiivne kord, mis põhineb 11. ja 19. lisa alusel välja antud katseprotokollidest kogutud teabel. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas on määratletud haagiste tüübikinnituse alternatiivne kord, mis põhineb 11. ja 19. lisa alusel välja antud katseprotokollidest kogutud teabel.

| 1.2. | Pärast käesoleva lisa punktides 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 kirjeldatud kontrollimenetluste lõpuleviimist annab tehniline teenistus/tüübikinnitusasutus välja Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitustunnistuse, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisa 1. liites esitatud näidisele. |
| --- | --- |

1.2.

Pärast käesoleva lisa punktides 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 kirjeldatud kontrollimenetluste lõpuleviimist annab tehniline teenistus/tüübikinnitusasutus välja Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitustunnistuse, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisa 1. liites esitatud näidisele.

| 1.3. | Käesolevas lisas määratletud arvutustes määratakse raskuskeskme kõrgus käesoleva lisa 1. liites määratletud meetodil. |
| --- | --- |

1.3.

Käesolevas lisas määratletud arvutustes määratakse raskuskeskme kõrgus käesoleva lisa 1. liites määratletud meetodil.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 2.1. | Taotluse Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnituse saamiseks haagisetüübi piduriseadmetele esitab haagise tootja. Ta lisab taotlusele tehnilise teenistuse jaoks vähemalt järgmise.






  2.1.1. | Koopia Euroopa Majanduskomisjoni või Euroopa Liidu tüübikinnitustunnistusest ja teatisest haagise kohta, mida käesolevas lisas edaspidi nimetatakse „võrdlushaagiseks” ning millega võrreldakse haagise sõidupidurdustõhusust. Haagis peab olema tegelikkuses läbinud nõuetekohase haagise suhtes käesoleva eeskirja 4. lisas või mõnes samaväärses ELi direktiivis kehtestatud katsed. Haagist, mis on tüübikinnituse saanud käesolevas lisas määratletud alternatiivse tüübikinnituse kohaselt, ei kasutata võrdlushaagisena. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Taotluse Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnituse saamiseks haagisetüübi piduriseadmetele esitab haagise tootja. Ta lisab taotlusele tehnilise teenistuse jaoks vähemalt järgmise.

2.1.1.

Koopia Euroopa Majanduskomisjoni või Euroopa Liidu tüübikinnitustunnistusest ja teatisest haagise kohta, mida käesolevas lisas edaspidi nimetatakse „võrdlushaagiseks” ning millega võrreldakse haagise sõidupidurdustõhusust. Haagis peab olema tegelikkuses läbinud nõuetekohase haagise suhtes käesoleva eeskirja 4. lisas või mõnes samaväärses ELi direktiivis kehtestatud katsed. Haagist, mis on tüübikinnituse saanud käesolevas lisas määratletud alternatiivse tüübikinnituse kohaselt, ei kasutata võrdlushaagisena.

| 2.1.2. | 11. ja 19. lisa kohaste katseprotokollide koopiad. |
| --- | --- |

2.1.2.

11. ja 19. lisa kohaste katseprotokollide koopiad.

| 2.1.3. | Dokumentatsioon, mis sisaldab asjakohaseid kontrolliandmeid, kaasa arvatud järgmisega seotud arvutusi.






  Tõhususnõuded | Viide 20. lisale |
| --- | --- | --- |
| Külmade sõidupidurite pidurdustõhusus | 3,0 |
| Seisupidurite pidurdustõhusus | 4,0 |
| Avariipidurite pidurdustõhusus | 5,0 |
| Rike pidurdusjõudude jaotussüsteemis | 6,0 |
| Mitteblokeeruvad pidurid | 7,0 |
| Toimimise ja paigalduse kontroll | 8,0 |

2.1.3.

Dokumentatsioon, mis sisaldab asjakohaseid kontrolliandmeid, kaasa arvatud järgmisega seotud arvutusi.

Tõhususnõuded

Viide 20. lisale

Külmade sõidupidurite pidurdustõhusus

3,0

Seisupidurite pidurdustõhusus

4,0

Avariipidurite pidurdustõhusus

5,0

Rike pidurdusjõudude jaotussüsteemis

6,0

Mitteblokeeruvad pidurid

7,0

Toimimise ja paigalduse kontroll

8,0

| 2.1.4. | Haagis, mis esindab kinnitatavat haagisetüüpi, edaspidi „kinnitatav haagis”. |
| --- | --- |

2.1.4.

Haagis, mis esindab kinnitatavat haagisetüüpi, edaspidi „kinnitatav haagis”.

| 2.2. | „Võrdlushaagise” ja „kinnitatava haagise” tootja peab olema sama. |
| --- | --- |

2.2.

„Võrdlushaagise” ja „kinnitatava haagise” tootja peab olema sama.

3.   ALTERNATIIVNE MENETLUS 0-TÜÜBI KÜLMADE SÕIDUPIDURITE PIDURDUSTÕHUSUSE TÕENDAMISEKS.

3.1.   0-tüübi külmade sõidupidurite pidurdustõhususe tõendamiseks kontrollitakse arvutuste teel, kas „kinnitataval haagise” sõidupiduritel on ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks piisavalt pidurdusjõudu (TR) ning kas selle rakendamiseks on kuival teekattel (eeldatava haardeteguriga 0,8) piisav haardumine.

3.2.   Kontrollimine

| 3.2.1. | 4. lisa punktide 1.2.7 ja 3.1.2 (külmade pidurite pidurdustõhususe nõue ning selle saavutamine ilma rataste lukustumiseta, sõiduki kursist kõrvale kaldumiseta või tavapärasest erineva vibratsiooni tekkimiseta) nõuded loetakse täidetuks, kui kinnitatav haagis vastab järgmistes punktides kirjeldatud kontrollitingimustele nii koormusega kui ka ilma koormuseta.






  3.2.1.1. | Kinnitatava haagise teljevahe peab olema vähemalt 0,8 võrdlushaagise teljevahest. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

4. lisa punktide 1.2.7 ja 3.1.2 (külmade pidurite pidurdustõhususe nõue ning selle saavutamine ilma rataste lukustumiseta, sõiduki kursist kõrvale kaldumiseta või tavapärasest erineva vibratsiooni tekkimiseta) nõuded loetakse täidetuks, kui kinnitatav haagis vastab järgmistes punktides kirjeldatud kontrollitingimustele nii koormusega kui ka ilma koormuseta.

3.2.1.1.

Kinnitatava haagise teljevahe peab olema vähemalt 0,8 võrdlushaagise teljevahest.

| 3.2.1.2. | „Kinnitatava haagise” kandevankri telgede pidurdusmomendi sisendväärtuse mis tahes erinevus ei tohi erineda „võrdlushaagise” omast. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

„Kinnitatava haagise” kandevankri telgede pidurdusmomendi sisendväärtuse mis tahes erinevus ei tohi erineda „võrdlushaagise” omast.

| 3.2.1.3. | „Kinnitatava haagise” (tõstetavate, juhitavate jne) telgede arv ja paigutus ei tohi erineda „võrdlushaagise” omast. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

„Kinnitatava haagise” (tõstetavate, juhitavate jne) telgede arv ja paigutus ei tohi erineda „võrdlushaagise” omast.

| 3.2.1.4. | Kinnitatava haagise staatilise koormuse jaotumine telgedele ei tohi võrdlushaagise omast erineda rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Kinnitatava haagise staatilise koormuse jaotumine telgedele ei tohi võrdlushaagise omast erineda rohkem kui 10 %.

| 3.2.1.5. | Poolhaagiste kohta koostatakse 2. liitele vastav graafik ning kontrollitakse selle põhjal järgmist: | TR max ≥ TRpr (s.o joon 1 ei tohi olla allpool joont 3); ning |
| --- | --- | --- |

3.2.1.5.

Poolhaagiste kohta koostatakse 2. liitele vastav graafik ning kontrollitakse selle põhjal järgmist:

TR max ≥ TRpr (s.o joon 1 ei tohi olla allpool joont 3); ning

| | TRL ≥ TRpr (s.o joon 2 ei tohi olla allpool joont 3). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (s.o joon 2 ei tohi olla allpool joont 3).

| 3.2.1.6. | Kesktelghaagiste kohta koostatakse 3. liitele vastav graafik ning kontrollitakse selle põhjal järgmist: | TR max ≥ TRpr (s.o joon 1 ei tohi olla allpool joont 3); ning |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6.

Kesktelghaagiste kohta koostatakse 3. liitele vastav graafik ning kontrollitakse selle põhjal järgmist:

TR max ≥ TRpr (s.o joon 1 ei tohi olla allpool joont 3); ning

| | TRL ≥ TRpr (s.o joon 2 ei tohi olla allpool joont 3). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (s.o joon 2 ei tohi olla allpool joont 3).

| 3.2.1.7. | Täishaagiste kohta koostatakse 4. liitele vastav graafik ning kontrollitakse selle põhjal järgmist: | TR max ≥ TRpr (s.o joon 1 ei tohi olla allpool joont 2); ning |
| --- | --- | --- |

3.2.1.7.

Täishaagiste kohta koostatakse 4. liitele vastav graafik ning kontrollitakse selle põhjal järgmist:

TR max ≥ TRpr (s.o joon 1 ei tohi olla allpool joont 2); ning

| | TRLf ≥ TRprf (s.o joon 4 ei tohi olla allpool joont 3); ning |
| --- | --- |

TRLf ≥ TRprf (s.o joon 4 ei tohi olla allpool joont 3); ning

| | TRLr ≥ TRprr (s.o joon 6 ei tohi olla allpool joont 5). |
| --- | --- |

TRLr ≥ TRprr (s.o joon 6 ei tohi olla allpool joont 5).

4.   ALTERNATIIVNE MENETLUS SEISUPIDURITE PIDURDUSTÕHUSUSE TÕENDAMISEKS

4.1.   Üldosa

| 4.1.1. | Käesolevat menetlust võib kasutada haagiste kaldteel katsetamise asemel ning selle abil on võimalik kontrollida, et vedruakudega haagiste seisupidurid saavutavad ettenähtud pidurdustõhususe. Käesolevat menetlust ei kohaldata haagiste puhul, mille seisupidureid ei juhita vedruakudega. Selliste haagistega tehakse 4. lisas ettenähtud füüsilised katsed. |
| --- | --- |

4.1.1.

Käesolevat menetlust võib kasutada haagiste kaldteel katsetamise asemel ning selle abil on võimalik kontrollida, et vedruakudega haagiste seisupidurid saavutavad ettenähtud pidurdustõhususe. Käesolevat menetlust ei kohaldata haagiste puhul, mille seisupidureid ei juhita vedruakudega. Selliste haagistega tehakse 4. lisas ettenähtud füüsilised katsed.

| 4.1.2. | Vastavust ettenähtud seisupidurdustõhususe nõuetele kontrollitakse arvutustega, kasutades punktides 4.2 ja 4.3 esitatud valemeid. |
| --- | --- |

4.1.2.

Vastavust ettenähtud seisupidurdustõhususe nõuetele kontrollitakse arvutustega, kasutades punktides 4.2 ja 4.3 esitatud valemeid.

4.2.   Seisupidurite pidurdustõhusus

| 4.2.1. | Seisupidurite pidurdusjõud nende telgede rehvide välispinnal, mille pidurdusmehhanism rakendatakse vedruakuga, leitakse järgmise valemiga:
  Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs |
| --- | --- |

4.2.1.

Seisupidurite pidurdusjõud nende telgede rehvide välispinnal, mille pidurdusmehhanism rakendatakse vedruakuga, leitakse järgmise valemiga:

Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs

| 4.2.2. | Teekatte normaaljõud seisva haagise telgedele 18 % kaldel sõidusuunaga üles ja alla leitakse järgmise valemiga.






  4.2.2.1. | Täishaagiste puhul






  4.2.2.1.1. | Sõidusuunaga üles |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.

Teekatte normaaljõud seisva haagise telgedele 18 % kaldel sõidusuunaga üles ja alla leitakse järgmise valemiga.

4.2.2.1.

Täishaagiste puhul

4.2.2.1.1.

Sõidusuunaga üles

| 4.2.2.1.2. | Sõidusuunaga alla |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

Sõidusuunaga alla

| 4.2.2.2. | Kesktelghaagiste puhul






  4.2.2.2.1. | Sõidusuunaga üles |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Kesktelghaagiste puhul

4.2.2.2.1.

Sõidusuunaga üles

| 4.2.2.2.2. | Sõidusuunaga alla |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

Sõidusuunaga alla

| 4.2.2.3. | Poolhaagiste puhul






  4.2.2.3.1. | Sõidusuunaga üles |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3.

Poolhaagiste puhul

4.2.2.3.1.

Sõidusuunaga üles

| 4.2.2.3.2. | Sõidusuunaga alla |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

Sõidusuunaga alla

4.3.   Kontrollimine

| 4.3.1. | Haagise seisupidurite pidurdustõhusust kontrollitakse järgmise valemi abil:



  ning: |
| --- | --- |

4.3.1.

Haagise seisupidurite pidurdustõhusust kontrollitakse järgmise valemi abil:

Formula

ning:

Formula

5.   ALTERNATIIVNE MENETLUS AVARII-/AUTOMAATPIDURITE PIDURDUSTÕHUSUSE TÕENDAMISEKS

5.1.   Üldosa

| 5.1.1. | Automaatpidurite pidurdustõhususe nõuetele vastavuse tõendamiseks kas võrreldakse ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks vajalikku pidurikambrirõhku asümptootilise pidurikambrirõhuga pärast toitetorustiku lahtiühendamist vastavalt punktile 5.2.1 või kontrollitakse, kas vedruakudega telgedel tekkivast pidurdusjõust piisab ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks vastavalt punktile 5.2.2. |
| --- | --- |

5.1.1.

Automaatpidurite pidurdustõhususe nõuetele vastavuse tõendamiseks kas võrreldakse ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks vajalikku pidurikambrirõhku asümptootilise pidurikambrirõhuga pärast toitetorustiku lahtiühendamist vastavalt punktile 5.2.1 või kontrollitakse, kas vedruakudega telgedel tekkivast pidurdusjõust piisab ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks vastavalt punktile 5.2.2.

5.2.   Kontrollimine

| 5.2.1. | Kinnitatav haagis loetakse 4. lisa punkti 3.3 nõuetele vastavaks, kui asümptootiline pidurikambrirõhk (pc) on pärast toitetorustiku lahtiühendamist suurem kui pidurikambrirõhk (pc), mida on vaja, et saavutada pidurdustõhusus 13,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest. Toitetorustikus peab rõhk enne lahtiühendamist olema stabiliseerunud 700 kPa juures. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kinnitatav haagis loetakse 4. lisa punkti 3.3 nõuetele vastavaks, kui asümptootiline pidurikambrirõhk (pc) on pärast toitetorustiku lahtiühendamist suurem kui pidurikambrirõhk (pc), mida on vaja, et saavutada pidurdustõhusus 13,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest. Toitetorustikus peab rõhk enne lahtiühendamist olema stabiliseerunud 700 kPa juures.

| 5.2.2. | Vedruakudega kinnitatav haagis loetakse vastavaks 4. lisa punkti 3.3 nõuetele, kui:
  ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)
  kus:
  Tpi arvutatakse vastavalt punktile 4.2.1. |
| --- | --- |

5.2.2.

Vedruakudega kinnitatav haagis loetakse vastavaks 4. lisa punkti 3.3 nõuetele, kui:

ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)

kus:

Tpi arvutatakse vastavalt punktile 4.2.1.

6.   ALTERNATIIVNE MENETLUS PIDURDUSTÕHUSUSE TÕENDAMISEKS RIKKE KORRAL PIDURDUSJÕUDUDE JAOTUSSÜSTEEMIS

6.1.   Üldosa

| 6.1.1. | Et tõendada pidurdustõhususe nõuetele vastavust pidurdusjõudude jaotussüsteemis esineva rikke korral, võrreldakse ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks vajalikku pidurikambrirõhku rõhuga pidurdusjõudude jaotussüsteemi rikke ajal. |
| --- | --- |

6.1.1.

Et tõendada pidurdustõhususe nõuetele vastavust pidurdusjõudude jaotussüsteemis esineva rikke korral, võrreldakse ettenähtud pidurdustõhususe saavutamiseks vajalikku pidurikambrirõhku rõhuga pidurdusjõudude jaotussüsteemi rikke ajal.

6.2.   Kontrollimine

| 6.2.1. | Kinnitatav haagis loetakse vastavaks 10. lisa liite punkti 6 nõuetele, kui punktis 6.2.1.1 määratletud rõhk on nii koormusega kui ka ilma koormuseta suurem kui punktis 6.2.1.2 määratletud rõhk või sellega võrdne. |
| --- | --- |

6.2.1.

Kinnitatav haagis loetakse vastavaks 10. lisa liite punkti 6 nõuetele, kui punktis 6.2.1.1 määratletud rõhk on nii koormusega kui ka ilma koormuseta suurem kui punktis 6.2.1.2 määratletud rõhk või sellega võrdne.

| 6.2.1.1. | Kinnitatava haagise pidurikambrirõhk (pc), kus pm = 650 kPa, toitetorustiku rõhk = 700 kPa ning pidurdusjõudude jaotussüsteemis on rike. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Kinnitatava haagise pidurikambrirõhk (pc), kus pm = 650 kPa, toitetorustiku rõhk = 700 kPa ning pidurdusjõudude jaotussüsteemis on rike.

| 6.2.1.2. | Pidurikambrirõhk (pc), mida on vaja, et saavutada pidurdusjõu väärtus, mis moodustab 30 % kinnitatava haagise puhul ette nähtud sõidupidurite pidurdustõhususest. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Pidurikambrirõhk (pc), mida on vaja, et saavutada pidurdusjõu väärtus, mis moodustab 30 % kinnitatava haagise puhul ette nähtud sõidupidurite pidurdustõhususest.

7.   ALTERNATIIVNE MENETLUS MITTEBLOKEERUVATE PIDURITE PIDURDUSTÕHUSUSE TÕENDAMISEKS

7.1.   Üldosa

| 7.1.1. | Haagise käesoleva eeskirja 13. lisa kohasest katsetamisest võib haagise tüübikinnitusel loobuda juhul, kui mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS) vastab käesoleva eeskirja 19. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

7.1.1.

Haagise käesoleva eeskirja 13. lisa kohasest katsetamisest võib haagise tüübikinnitusel loobuda juhul, kui mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS) vastab käesoleva eeskirja 19. lisa nõuetele.

7.2.   Kontrollimine

| 7.2.1. | Koostude ja seadeldiste vastavuse tõendamine
  Kinnitamiseks esitatud haagisele paigaldatud ABS spetsifikatsiooni nõuetele vastavust kontrollitakse kõigi järgmiste kriteeriumide abil:







  Punkt | KRITEERIUMID |
| --- | --- | --- |
| 7.2.1.1. | a) | Andur(id) |

7.2.1.

Koostude ja seadeldiste vastavuse tõendamine

Kinnitamiseks esitatud haagisele paigaldatud ABS spetsifikatsiooni nõuetele vastavust kontrollitakse kõigi järgmiste kriteeriumide abil:

Punkt

KRITEERIUMID

7.2.1.1.

a)

Andur(id)

Muudatused ei ole lubatud

| b) | Juhtseadis(ed) |
| --- | --- |

b)

Juhtseadis(ed)

Muudatused ei ole lubatud

| c) | Modulaator(id) |
| --- | --- |

c)

Modulaator(id)

Muudatused ei ole lubatud

7.2.1.2.

Torustiku mõõtmed ja pikkused

| a) | Mahuti toide modulaatori(te)le |
| --- | --- |

a)

Mahuti toide modulaatori(te)le

Väikseim siseläbimõõt

Võib suurendada

Suurim üldpikkus

Võib vähendada

| b) | Modulaatori etteanne pidurikambritesse |
| --- | --- |

b)

Modulaatori etteanne pidurikambritesse

Siseläbimõõt

Muudatused ei ole lubatud

Suurim üldpikkus

Võib vähendada

7.2.1.3.

Hoiatussignaali sekvents

Muudatused ei ole lubatud

7.2.1.4.

Pidurdusmomendi diferentsiaalid kandevankril

Kui lubatud, siis ainult kinnitatud diferentsiaalid

7.2.1.5.

Muude piirangute kohta vt käesoleva eeskirja 19. lisa 6. liites esitatud katseprotokolli punkt 4.

Paigaldus peab olema ettenähtud piirangute piires – kõrvalekalded ei ole lubatud

7.3.   Mahuti mahu kontrollimine

| 7.3.1. | Haagistel kasutatakse paljusid erinevaid pidurisüsteeme ja lisaseadmeid ning seetõttu ei ole võimalik koostada mahuti soovitatavate mahtude tabelit. Nõuetekohase salvestusvõime olemasolu kontrollimiseks võib katsed teha käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.1 kohaselt või järgmise menetluse teel.






  7.3.1.1. | Kui kinnitataval haagisel ei ole automaatset piduriklotside kulumist kompenseerivat seadet, reguleeritakse tema pidurid asendisse, kus pidurikambrivarda käigupikkuse (sT) suhe (R
  1
  ) pidurihoova pikkusesse (l
  T) on 0,2.
  Näide:








  l
  t | = | 130 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Re | = | sT/lT = sT/130 = 0,2 |
| sT | = | pidurikambrivarda käigupikkus 650 kPa pidurikambrirõhu juures |
| | = | 130 × 0,2 = 26 mm |

7.3.1.

Haagistel kasutatakse paljusid erinevaid pidurisüsteeme ja lisaseadmeid ning seetõttu ei ole võimalik koostada mahuti soovitatavate mahtude tabelit. Nõuetekohase salvestusvõime olemasolu kontrollimiseks võib katsed teha käesoleva eeskirja 13. lisa punkti 6.1 kohaselt või järgmise menetluse teel.

7.3.1.1.

Kui kinnitataval haagisel ei ole automaatset piduriklotside kulumist kompenseerivat seadet, reguleeritakse tema pidurid asendisse, kus pidurikambrivarda käigupikkuse (sT) suhe (R
  1
  ) pidurihoova pikkusesse (l
  T) on 0,2.

Näide:

l
  t

=

130 mm

Re

=

sT/lT = sT/130 = 0,2

sT

=

pidurikambrivarda käigupikkus 650 kPa pidurikambrirõhu juures

=

130 × 0,2 = 26 mm

| 7.3.1.2. | Kui piduriklotside kulumist kompenseerib automaatne seade, reguleeritakse pidurid tavapärase lõtkuga. |
| --- | --- |

7.3.1.2.

Kui piduriklotside kulumist kompenseerib automaatne seade, reguleeritakse pidurid tavapärase lõtkuga.

| 7.3.1.3. | Pidurite reguleerimine eespool kirjeldatud viisil peab toimuma külmade piduritega (≤ 100 °C). |
| --- | --- |

7.3.1.3.

Pidurite reguleerimine eespool kirjeldatud viisil peab toimuma külmade piduritega (≤ 100 °C).

| 7.3.1.4. | Kui pidurid on eespool määratletud viisil reguleeritud, koormusregulaator(id) koormuse asendis ning algne energiatase reguleeritud vastavalt käesoleva eeskirja 13. lisa punktile 6.1.2, katkestatakse energiasalvesti(te) edasine toide. Pidurid rakendatakse, kui kontrollrõhk haakeseadme juures on 650 kPa, ning seejärel vabastatakse täielikult. Järgneb pidurite rakendamine käesoleva eeskirja 19. lisa punkti 5.4.1.2.4.2 kohaselt tehtud ja mitteblokeeruva pidurisüsteemi tüübikinnitustunnistuse punktis 2.5 määratletud katses kindlaksmääratud arvuni ne. Sellel ajal peab rõhk töösüsteemis olema piisav, et rataste välispinnal tekiks täielik pidurdusjõud, mis on võrdne vähemalt 22,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest ning mis ei põhjusta ühegi sellise pidurisüsteemi automaatset rakendumist, mis ei ole mitteblokeeruva pidurisüsteemi poolt kontrollitav. |
| --- | --- |

7.3.1.4.

Kui pidurid on eespool määratletud viisil reguleeritud, koormusregulaator(id) koormuse asendis ning algne energiatase reguleeritud vastavalt käesoleva eeskirja 13. lisa punktile 6.1.2, katkestatakse energiasalvesti(te) edasine toide. Pidurid rakendatakse, kui kontrollrõhk haakeseadme juures on 650 kPa, ning seejärel vabastatakse täielikult. Järgneb pidurite rakendamine käesoleva eeskirja 19. lisa punkti 5.4.1.2.4.2 kohaselt tehtud ja mitteblokeeruva pidurisüsteemi tüübikinnitustunnistuse punktis 2.5 määratletud katses kindlaksmääratud arvuni ne. Sellel ajal peab rõhk töösüsteemis olema piisav, et rataste välispinnal tekiks täielik pidurdusjõud, mis on võrdne vähemalt 22,5 % ratta maksimaalsest staatilisest koormusest ning mis ei põhjusta ühegi sellise pidurisüsteemi automaatset rakendumist, mis ei ole mitteblokeeruva pidurisüsteemi poolt kontrollitav.

8.   TOIMIMISE JA PAIGALDUSE KONTROLL

8.1.   Tehniline teenistus/tüübikinnitusasutus viib läbi toimimise ja paigalduse kontrolli vastavalt järgmistele punktidele.

8.1.1.   Mitteblokeeruvus

| 8.1.1.1. | See piirdub mitteblokeeruva pidurisüsteemi dünaamilise kontrollimisega. Täistsükli tagamiseks võib tekkida vajadus reguleerida koormusregulaatorit või kasutada minimaalse ratta ja teepinna vahelise haardumisega pinda. Kui mitteblokeeruval pidurisüsteemil ei ole 19. lisa kohast tüübikinnitust, tehakse haagisega 13. lisas määratletud katsed ja haagis peab vastama selle nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.1.1.

See piirdub mitteblokeeruva pidurisüsteemi dünaamilise kontrollimisega. Täistsükli tagamiseks võib tekkida vajadus reguleerida koormusregulaatorit või kasutada minimaalse ratta ja teepinna vahelise haardumisega pinda. Kui mitteblokeeruval pidurisüsteemil ei ole 19. lisa kohast tüübikinnitust, tehakse haagisega 13. lisas määratletud katsed ja haagis peab vastama selle nõuetele.

8.1.2.   Reaktsiooniaja mõõtmine

| 8.1.2.1. | Tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatav haagis vastab 6. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

Tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatav haagis vastab 6. lisa nõuetele.

8.1.3.   Staatiline energiatarve

| 8.1.3.1. | Tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatav haagis vastab 7. või 8. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.3.1.

Tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatav haagis vastab 7. või 8. lisa nõuetele.

8.1.4.   Sõidupidurite toimimine

| 8.1.4.1. | Tehniline teenistus kontrollib, kas pidurdamise ajal tekib tavapärasest erinevat vibratsiooni. |
| --- | --- |

8.1.4.1.

Tehniline teenistus kontrollib, kas pidurdamise ajal tekib tavapärasest erinevat vibratsiooni.

8.1.5.   Seisupidurite toimimine

| 8.1.5.1. | Seisupiduri nõuetekohase toimimise kontrollimiseks rakendab ja vabastab tehniline teenistus selle. |
| --- | --- |

8.1.5.1.

Seisupiduri nõuetekohase toimimise kontrollimiseks rakendab ja vabastab tehniline teenistus selle.

8.1.6.   Avarii-/automaatpidurite toimimine

| 8.1.6.1. | Tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatav haagis vastab käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.18.4.2 nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.6.1.

Tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatav haagis vastab käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.18.4.2 nõuetele.

8.1.7.   Sõiduki ja selle osade tuvastamine

| 8.1.7.1. | Tehniline teenistus tuvastab, kas kinnitatav haagis vastab tüübikinnitustunnistusel esitatud andmetele. |
| --- | --- |

8.1.7.1.

Tehniline teenistus tuvastab, kas kinnitatav haagis vastab tüübikinnitustunnistusel esitatud andmetele.

8.1.8.   Täiendav kontroll

| 8.1.8.1. | Tehniline teenistus võib vajaduse korral taotleda täiendavat kontrolli. |
| --- | --- |

8.1.8.1.

Tehniline teenistus võib vajaduse korral taotleda täiendavat kontrolli.

1. LIIDE

RASKUSKESKME KÕRGUSE ARVUTAMISE MEETOD

Komplekteeritud sõiduki (koormusega ja koormuseta) raskuskeskme kõrguse võib arvutada järgmiselt:

| h1 | = | teljekomplekti (sh rehvid, vedrud jne) raskuskeskme kõrgus = R · 1,1 |
| --- | --- | --- |
| h2 | = | raami raskuskeskme kõrgus (koormusega) = (h6 + h8) · 0,5 |
| h3 | = | kandevõime ja kere raskuskeskme kõrgus (koormusega) (h7 · 0,3) + h6 |
| h4 | = | raami raskuskeskme kõrgus (koormuseta) = h2 + s |
| h5 | = | kere raskuskeskme kõrgus (koormuseta) = (h7 · 0,5) + h6 + s |

h1

=

teljekomplekti (sh rehvid, vedrud jne) raskuskeskme kõrgus = R · 1,1

h2

=

raami raskuskeskme kõrgus (koormusega) = (h6 + h8) · 0,5

h3

=

kandevõime ja kere raskuskeskme kõrgus (koormusega) (h7 · 0,3) + h6

h4

=

raami raskuskeskme kõrgus (koormuseta) = h2 + s

h5

=

kere raskuskeskme kõrgus (koormuseta) = (h7 · 0,5) + h6 + s

kus:

| h6 | = | raami kõrgus ülevalt |
| --- | --- | --- |
| h7 | = | kere sisemõõdud |
| h8 | = | raami kõrgus alt |
| P | = | haagise kogumass |
| PR | = | kogumass poolhaagise või kesktelghaagise kõigil ratastel |
| R | = | rehvi raadius |
| s | = | vedru läbipainde muut koormusega ja koormuseta |
| W1 | = | teljekomplekti (sh rehvid, vedrud jne) mass = P · 0,1 |
| W2 | = | raami mass = (Punl – W1) · 0,8 |
| W3 | = | kasuliku koormuse ja kere mass |
| W4 | = | kere mass = (Punl – W1) · 0,2 |

h6

=

raami kõrgus ülevalt

h7

=

kere sisemõõdud

h8

=

raami kõrgus alt

P

=

haagise kogumass

PR

=

kogumass poolhaagise või kesktelghaagise kõigil ratastel

R

=

rehvi raadius

s

=

vedru läbipainde muut koormusega ja koormuseta

W1

=

teljekomplekti (sh rehvid, vedrud jne) mass = P · 0,1

W2

=

raami mass = (Punl – W1) · 0,8

W3

=

kasuliku koormuse ja kere mass

W4

=

kere mass = (Punl – W1) · 0,2

| KOORMUSEGA: | KOORMUSETA: |
| --- | --- |

KOORMUSEGA:

Formula

KOORMUSETA:

Formula

Image

2. LIIDE

PUNKTIS 3.2.1.5 OSUTATUD KONTROLLGRAAFIK – POOLHAAGISED

Image

| (1) | = | TRmax, kus pm = 650 kPa ja toitetorustiku rõhk = 700 kPa |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,45 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kus pm = 650 kPa ja toitetorustiku rõhk = 700 kPa

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,45 · FR = TRpr

kus:

Formula

zc arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

MÄRKUSED

| 1) | Kui väärtus on üle 7 000, on tegemist haagiseta veduki massiga. |
| --- | --- |

1)

Kui väärtus on üle 7 000, on tegemist haagiseta veduki massiga.

| 2) | Nendes arvutustes võib lähestikku asuvaid telgesid (telgede vahe alla 2 m) käsitada ühe teljena. |
| --- | --- |

2)

Nendes arvutustes võib lähestikku asuvaid telgesid (telgede vahe alla 2 m) käsitada ühe teljena.

3. LIIDE

PUNKTIS 3.2.1.6 OSUTATUD KONTROLLGRAAFIK – KESKTELGHAAGISED

Image

| (1) | = | TRmax, kus pm = 650 kPa ja toitetorustiku rõhk = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,5 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kus pm = 650 kPa ja toitetorustiku rõhk = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,5 · FR = TRpr

kus:

Formula

zc arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

MÄRKUSED

| 1) | Kui väärtus on üle 7 000, on tegemist haagiseta veduki massiga. |
| --- | --- |

1)

Kui väärtus on üle 7 000, on tegemist haagiseta veduki massiga.

| 2) | Nendes arvutustes võib lähestikku asuvaid telgesid (telgede vahe alla 2 m) käsitada ühe teljena. |
| --- | --- |

2)

Nendes arvutustes võib lähestikku asuvaid telgesid (telgede vahe alla 2 m) käsitada ühe teljena.

4. LIIDE

PUNKTIS 3.2.1.7 OSUTATUD KONTROLLGRAAFIK – TÄISHAAGISED

Image

| (1) | = | TRmax, kus pm = 650 kPa ja toitetorustiku rõhk = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | 0,5 · FR = TRpr |
| (3) | = | TRprf = TRf, kui pm = x |
| (4) | = | Ffdyn · 0,8 = TRLf |
| (5) | = | TRprr = TRr, kui pm = x |
| (6) | = | Frdyn · 0,8 = TRLr |

(1)

=

TRmax, kus pm = 650 kPa ja toitetorustiku rõhk = 700 kPa.

(2)

=

0,5 · FR = TRpr

(3)

=

TRprf = TRf, kui pm = x

(4)

=

Ffdyn · 0,8 = TRLf

(5)

=

TRprr = TRr, kui pm = x

(6)

=

Frdyn · 0,8 = TRLr

kus:

Formula

ja

Formula

zc arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

MÄRKUSED

| 1) | Kui väärtus on üle 7 000, on tegemist haagiseta veduki massiga. |
| --- | --- |

1)

Kui väärtus on üle 7 000, on tegemist haagiseta veduki massiga.

| 2) | Nendes arvutustes võib lähestikku asuvaid telgesid (telgede vahe alla 2 m) käsitada ühe teljena. |
| --- | --- |

2)

Nendes arvutustes võib lähestikku asuvaid telgesid (telgede vahe alla 2 m) käsitada ühe teljena.

5. LIIDE

TÄHISED JA MÄÄRATLUSED

| TÄHIS | MÄÄRATLUS |
| --- | --- |
| ADi | Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NFDi esitelgede puhul või
  0,8 NFDi kui Tpi > 0,8 NFDi esitelgede puhul |
| BDi | Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NRDi tagatelgede puhul või
  0,8 NRDi kui Tpi > 0,8 NRDi tagatelgede puhul |
| AUi | Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NFUi esitelgede puhul või
  0,8 NFUi kui Tpi > 0,8 NFUi esitelgede puhul |
| BUi | Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NRUi tagatelgede puhul või
  0,8 NRUi kui Tpi > 0,8 NRUi tagatelgede puhul |
| BF | pidurdustegur |
| Co | nukkvõlli lävendpöördemoment (minimaalne nukkvõlli pöördemoment, mis on vajalik piduri mõõdetava pidurdusmomendi tekitamiseks) |
| E | teljevahe |
| EL | kesktelghaagise tiisli toe või poolhaagise tugede kaugus telje (telgede) keskkohani |
| ER | veopoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus |
| F | jõud (N) |
| Ff | teepinna staatiline normaalreaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku |
| Ffdyn | teepinna dünaamiline normaalreaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku |
| Fr | teepinna staatiline normaalreaktsiooni tagateljele (-telgedele) kokku |
| Frdyn | teepinna dünaamiline normaalreaktsioon tagateljele (-telgedele) kokku |
| FR | teepinna staatiline normaalreaktsioon haagise või poolhaagise kõigile ratastele kokku |
| FRdyn | teepinna dünaamiline normaalreaktsioon haagise või poolhaagise kõigile ratastele kokku |
| g | raskuskiirendus (9,81 m/s2) |
| h | raskuskeskme kõrgus maapinnast |
| hK | sadulaseadme (veopoldi) kõrgus |
| hr | haagise raskuskeskme kõrgus |
| i | teljeindeks |
| iF | esitelgede arv |
| iR | tagatelgede arv |
| l | hoova pikkus |
| n | vedruakude ajamite arv telje kohta |
| NFD | teepinna normaalreaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla |
| NFDi | teepinna normaalreaktsioon esiteljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla |
| NFU | teepinna normaalnereaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles |
| NFUi | teepinna normaalreaktsioon esiteljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles |
| NRD | teepinna normaalreaktsioon tagateljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla |
| NRDi | teepinna normaalreaktsioon tagateljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla |
| NRU | teepinna normaalreaktsioon tagateljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles |
| NRUi | teepinna normaalreaktsioon tagateljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles |
| pm | rõhk juhtahela ühenduspea juures |
| pc | rõhk pidurikambris |
| P | üksiksõiduki mass |
| Ps | staatiline mass sadulseadme juures haagise massiga P |
| PR | haagise või poolhaagise rataste ja teekatte vaheline staatiline normaalreaktsioon kokku |
| PRF | horisontaalse teepinna staatiline normaalreaktsioon esitelgedele kokku |
| PRR | horisontaalse teepinna staatiline normaalreaktsioon tagatelgedele kokku |
| Rs | rehvi raadius staatilise koormusega, arvutatakse järgmise valemi abil:
  Rs = 1⁄2dr + FR. · H
  kus:







  dr | = | velje nimiläbimõõt |
| H | = | arvutuslik profiilikõrgus = 1⁄2 (d – dr) |
| d | = | velje läbimõõdu täisnumber |
| FR | = | tegur, ETRTO määratlus
  (konstrueerimisteave – 1994. aasta andmed, lk CV.11) |

TÄHIS

MÄÄRATLUS

ADi

Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NFDi esitelgede puhul või

0,8 NFDi kui Tpi > 0,8 NFDi esitelgede puhul

BDi

Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NRDi tagatelgede puhul või

0,8 NRDi kui Tpi > 0,8 NRDi tagatelgede puhul

AUi

Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NFUi esitelgede puhul või

0,8 NFUi kui Tpi > 0,8 NFUi esitelgede puhul

BUi

Tpi kui Tpi ≤ 0,8 NRUi tagatelgede puhul või

0,8 NRUi kui Tpi > 0,8 NRUi tagatelgede puhul

BF

pidurdustegur

Co

nukkvõlli lävendpöördemoment (minimaalne nukkvõlli pöördemoment, mis on vajalik piduri mõõdetava pidurdusmomendi tekitamiseks)

E

teljevahe

EL

kesktelghaagise tiisli toe või poolhaagise tugede kaugus telje (telgede) keskkohani

ER

veopoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus

F

jõud (N)

Ff

teepinna staatiline normaalreaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku

Ffdyn

teepinna dünaamiline normaalreaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku

Fr

teepinna staatiline normaalreaktsiooni tagateljele (-telgedele) kokku

Frdyn

teepinna dünaamiline normaalreaktsioon tagateljele (-telgedele) kokku

FR

teepinna staatiline normaalreaktsioon haagise või poolhaagise kõigile ratastele kokku

FRdyn

teepinna dünaamiline normaalreaktsioon haagise või poolhaagise kõigile ratastele kokku

g

raskuskiirendus (9,81 m/s2)

h

raskuskeskme kõrgus maapinnast

hK

sadulaseadme (veopoldi) kõrgus

hr

haagise raskuskeskme kõrgus

i

teljeindeks

iF

esitelgede arv

iR

tagatelgede arv

l

hoova pikkus

n

vedruakude ajamite arv telje kohta

NFD

teepinna normaalreaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla

NFDi

teepinna normaalreaktsioon esiteljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla

NFU

teepinna normaalnereaktsioon esiteljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles

NFUi

teepinna normaalreaktsioon esiteljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles

NRD

teepinna normaalreaktsioon tagateljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla

NRDi

teepinna normaalreaktsioon tagateljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga alla

NRU

teepinna normaalreaktsioon tagateljele (-telgedele) kokku, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles

NRUi

teepinna normaalreaktsioon tagateljele i, kui kalle on 18 % ja haagis on sõidusuunaga üles

pm

rõhk juhtahela ühenduspea juures

pc

rõhk pidurikambris

P

üksiksõiduki mass

Ps

staatiline mass sadulseadme juures haagise massiga P

PR

haagise või poolhaagise rataste ja teekatte vaheline staatiline normaalreaktsioon kokku

PRF

horisontaalse teepinna staatiline normaalreaktsioon esitelgedele kokku

PRR

horisontaalse teepinna staatiline normaalreaktsioon tagatelgedele kokku

Rs

rehvi raadius staatilise koormusega, arvutatakse järgmise valemi abil:

Rs = 1⁄2dr + FR. · H

kus:

dr

=

velje nimiläbimõõt

H

=

arvutuslik profiilikõrgus = 1⁄2 (d – dr)

d

=

velje läbimõõdu täisnumber

FR

=

tegur, ETRTO määratlus

(konstrueerimisteave – 1994. aasta andmed, lk CV.11)

Tpi

vedruaku(de) tekitatud pidurdusjõud telje i kõigi rataste välispinnal

Ths

vedruaku telgjõud

TR

haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa

TRf

esitelje (-telgede) kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa

TRr

tagatelje (-telgede) kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa

TRmax

haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal esineda võivate pidurdusjõudude summa ülempiir

TRL

haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa, mille juures saavutatakse haardumispiir

TRLf

esitelje (-telgede) kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa, mille juures saavutatakse haardumispiir

TRLr

tagatelje (-telgede) kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa, mille juures saavutatakse haardumispiir

TRpr

haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa, mida on vaja, et saavutada ettenähtud pidurdustõhusus

TRprf

esitelje (-telgede) kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa, mida on vaja, et saavutada ettenähtud pidurdustõhusus

TRprr

tagatelje (-telgede) kõigi rataste välispinnal esinevate pidurdusjõudude summa, mida on vaja, et saavutada ettenähtud pidurdustõhusus

zc

autorongi pidurdusjõu väärtus, kui pidurdab ainult haagis

cos P

koosinus kaldepinna ja horisontaalpinna vahelisest 18 % nurgast = 0,98418

tan P

tangens kaldepinna ja horisontaalpinna vahelisest 18 % nurgast = 0,18

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/197 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/197

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 86 – Põllumajandus- ja metsatraktorite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

| | Eeskirja algversiooni 4. täiendus – jõustumise kuupäev: 15. oktoober 2008 |
| --- | --- |

Eeskirja algversiooni 4. täiendus – jõustumise kuupäev: 15. oktoober 2008

| | Eeskirja algversiooni 5. täiendus – jõustumise kuupäev: 24. oktoober 2009 |
| --- | --- |

Eeskirja algversiooni 5. täiendus – jõustumise kuupäev: 24. oktoober 2009

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Erinõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi või sellele paigaldatava valgustus- ja valgussignaalseadmete muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste talituste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis põllumajandus- või metsatraktoritüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnitusese andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega eeskirja nr 86 kohaselt |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Punktides 2.6–2.10 esitatud mõistete definitsioonid |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Laternate nähtavus |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Suunatulelaternad. Geomeetriline nähtavus |
| --- | --- |

5. lisa –

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse T kategooria (1) sõidukite suhtes seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.

| | sõidukid, mis erinevad punktide 2.1.1 ja 2.1.2 tähenduses, kuid ilma et see eeldaks kõnealusele traktoritüübile ettenähtud laternate tüübi, arvu, asendi ja geomeetrilise nähtavuse muutmist; |
| --- | --- |

sõidukid, mis erinevad punktide 2.1.1 ja 2.1.2 tähenduses, kuid ilma et see eeldaks kõnealusele traktoritüübile ettenähtud laternate tüübi, arvu, asendi ja geomeetrilise nähtavuse muutmist;

| | lisalaternatega või lisalaternateta traktorid; |
| --- | --- |

lisalaternatega või lisalaternateta traktorid;

| | traktorid selliste laternatega, mille asendit saab sõltuvalt registreerimisriigi liiklussuunast muuta. |
| --- | --- |

traktorid selliste laternatega, mille asendit saab sõltuvalt registreerimisriigi liiklussuunast muuta.

2.2.

2.3.

2.4.

2.5.

2.5.1.   „Ekvivalentsed laternad”– ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 37 kohaselt või on vastavuses eeskirja nõuetega; selliste laternate näitajad võivad erineda tüübikinnituse saamise ajal sõidukil olnud laternate näitajatest tingimusel, et laternad vastavad käesoleva eeskirja nõuetele;

2.5.2.   „Sõltumatud laternad”– laternad, millel on eraldi klaasid, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused;

2.5.3.   „Grupeeritud laternad”– eraldi klaaside ja eraldi valgusallikatega, kuid ühise korpusega seadmed;

2.5.4.   „Kombineeritud laternad”– eraldi klaaside, kuid ühise valgusallika ja korpusega seadmed;

2.5.5.   „Vastastikku ühendatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusallikad (või üks erinevatel tingimustel töötav valgusallikas), täielikult või osaliselt ühised klaasid ja ühine korpus;

2.5.6.   „Peitlatern”– esilatern, mis on osaliselt või täielikult peidetav, kui seda ei kasutata. Laternat saab peita liikuva katte abil, esilaterna ümberpaigutamise teel või mis tahes muul sobival viisil. Mõistet „sissetõmmatav” kasutatakse eelkõige sellise peitlaterna puhul, mille saab ümberpaigutamise teel autokere sisse peita;

2.5.7.   „Muudetava asendiga laternad”– traktorile paigaldatud laternad, mida saab traktori suhtes liigutada ilma neid eemaldamata;

2.5.8.   „Kaugtulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks kaugele traktori ette;

2.5.9.   „Lähitulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks traktori ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi;

2.5.10.   „Eesmine udutulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks udus, lumesajus, vihmasajus või tolmupilvedes;

2.5.11.   „Tagurdustulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks traktori taga ja teiste liiklejate hoiatamiseks, et traktor tagurdab või hakkab tagurdama;

2.5.12.   „Suunatulelatern”– latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule;

2.5.13.   „Ohutuli”– seade, mis võimaldab traktori kõigi suunatulelaternate samaaegset toimimist juhtimaks tähelepanu asjaolule, et traktor kujutab ajutiselt teistele liiklejatele erilist ohtu;

2.5.14.   „Piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse traktori taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks traktorijuhi kavatsusest kasutada sõidupidurit;

2.5.15.   „Numbritulelatern”– seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest elemendist;

2.5.16.   „Eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse traktori kohaloleku ja laiuse märkimiseks eestpoolt vaadatuna;

2.5.17.   „Tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse traktori kohaloleku ja laiuse märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;

2.5.18.   „Tagumine udutulelatern”– latern, mille abil tehakse traktor tiheda udu korral tagantpoolt paremini märgatavaks;

2.5.19.   „Seisutulelatern”– latern, mida kasutatakse tähelepanu juhtimiseks pargitud, ilma haagiseta traktorile asulas. Sellisel juhul asendab see eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid;

2.5.20.   „Ülemine ääretulelatern”– latern, mis on paigaldatud külgserva äärmisse punkti nii kõrgele kui võimalik ning mõeldud traktori kogulaiuse selgeks märgistamiseks. See signaal on teatavate traktorite puhul mõeldud traktori eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate täiendamiseks ning tähelepanu juhtimiseks eelkõige traktori suurusele;

2.5.21.   „Töötuli”– seade tööala või -toimingu valgustamiseks;

2.5.22.   „Helkur”– seade, mis näitab valguse peegeldumise abil traktoriga ühendamata valgusallikalt sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal. Käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta helkuriteks:

valgust tagasipeegeldavaid numbrimärke;

muid märke ja valgust tagasipeegeldavaid märke, mida lepinguosalises riigis kehtivate nõuete kohaselt tuleb kasutada teatavat liiki sõidukite või nendega seotud toimingute puhul.

2.6.

2.6.1.   „Valgustusseadme valgusava” (punktid 2.5.8–2.5.11)– peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon püsttasapinnal. Kui ainult laternaklaasi (või laternaklaaside) osa ulatub üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon. Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone ääres valguse ja varju piirjoone projektsiooniga klaasidel. Reguleeritava peegeldi ja klaaside puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit.

2.6.2.   „Muu märgutulelaterna kui helkuri valgusava” (punktid 2.5.12–2.5.20)– laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane.

2.6.3.   „Helkuri valgusava” (punkt 2.5.22)– helkuri peegelpinna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti helkuri nullteljega ning mis piirneb helkuri valgust peegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu.

2.6.4.   „Valgust kiirgav pind”– valgustus- või valgussignaalseadet ümbritseva läbipaistva läätse välispinna osa, mis võimaldab seadmel valgust kiirata.

2.7.

2.8.

2.9.

2.10.

Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal.

Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vaata selgitavat joonist).

Selgitav joonis

Image

2.11.

2.12.

2.13.

Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate, lähitulelaternate, eesmiste udutulelaternate ja külgmiste helkurite puhul.

2.14.

2.15.

2.16.

2.17.

2.18.

2.19.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses paigaldatavate laternatega peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses paigaldatavate laternatega peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad:






  3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus vastavalt eespool punktides 2.1.1–2.1.3 nimetatud punktidele; tuleb täpsustada nõuetekohaselt märgistatud sõidukitüüp; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad:

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus vastavalt eespool punktides 2.1.1–2.1.3 nimetatud punktidele; tuleb täpsustada nõuetekohaselt märgistatud sõidukitüüp;

| 3.2.2. | tootja poolt ettenähtud valgustus- ja signaalseadmete loetelu. Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”; |
| --- | --- |

3.2.2.

tootja poolt ettenähtud valgustus- ja signaalseadmete loetelu. Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”;

| 3.2.3. | valgustus- ja signaalseadmeid tervikuna kujutav diagramm, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil; |
| --- | --- |

3.2.3.

valgustus- ja signaalseadmeid tervikuna kujutav diagramm, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil;

| 3.2.4. | iga laterna kohta joonis või joonised, millel on kujutatud punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind. |
| --- | --- |

3.2.4.

iga laterna kohta joonis või joonised, millel on kujutatud punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind.

| 3.3. | Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga valgustus- ja signaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga valgustus- ja signaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab seoses kõikide loetelus määratletud tuledega käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab seoses kõikide loetelus määratletud tuledega käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (käesoleval juhul 00, mis tähistab eeskirja algversiooni) näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat. Käesoleva eeskirja 7. punkti kohaselt ei või kokkuleppeosaline anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punktis 3.2.2 nimetatud loetelus. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (käesoleval juhul 00, mis tähistab eeskirja algversiooni) näitavad käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat. Käesoleva eeskirja 7. punkti kohaselt ei või kokkuleppeosaline anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punktis 3.2.2 nimetatud loetelus.

| 4.3. | Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

4.3.

Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormis kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormis kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 4.2.4.1 nimetatud ringist paremal. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 4.2.4.1 nimetatud ringist paremal.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab kokkuleppele lisatud ühe või mitme eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, ei pea punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab kokkuleppele lisatud ühe või mitme eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, ei pea punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

| 4.8. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis. |
| --- | --- |

4.8.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis.

5.   ÜLDISED NÕUDED

5.1.   Valgustus- ja valgussignaalseadmed peavad olema paigaldatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist, säiliksid nende käesoleva eeskirjaga ettenähtud karakteristikud sellisel määral, et traktor vastaks käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele. Eelkõige peab olema välistatud laternate tahtmatu reguleerimine.

| 5.1.1. | Traktorid peavad olema varustatud elektriühendustega, mis võimaldavad eemaldatava valgussignaalsüsteemi kasutamist. Eelkõige peab traktoritele olema paigaldatud püsivalt ühendatud pistikupesa, mida on kirjeldatud standardis ISO 1724 (1980) (6-või 12-voldiste elektrisüsteemidega sõidukite elektriühendused, mida rakendatakse eriti erasõiduautode ja kerghaagiste või haagissuvilate puhul) või ISO 1185 (1975) (elektriühendused vedavate ja veetavate sõidukite vahel, millel on 24-voldine elektrisüsteem ja mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduslikuks transpordiks). Standardi ISO 1185 (1975) puhul piirneb kontakti 2 funktsioon tagumise ääretulelaterna ja vasakul pool asuva ülemise ääretulelaternaga. |
| --- | --- |

5.1.1.

Traktorid peavad olema varustatud elektriühendustega, mis võimaldavad eemaldatava valgussignaalsüsteemi kasutamist. Eelkõige peab traktoritele olema paigaldatud püsivalt ühendatud pistikupesa, mida on kirjeldatud standardis ISO 1724 (1980) (6-või 12-voldiste elektrisüsteemidega sõidukite elektriühendused, mida rakendatakse eriti erasõiduautode ja kerghaagiste või haagissuvilate puhul) või ISO 1185 (1975) (elektriühendused vedavate ja veetavate sõidukite vahel, millel on 24-voldine elektrisüsteem ja mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduslikuks transpordiks). Standardi ISO 1185 (1975) puhul piirneb kontakti 2 funktsioon tagumise ääretulelaterna ja vasakul pool asuva ülemise ääretulelaternaga.

5.2.   Punktides 2.5.8, 2.5.9 ja 2.5.10 kirjeldatud laternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et neid oleks kerge õigesti reguleerida.

5.3.   Kõigi valgussignaalseadmete puhul peab laterna nulltelg pärast laterna traktorile paigaldamist olema paralleelne teel liikuva traktori kandetasapinnaga ja traktori pikitasapinnaga. Lubatud hälve igas suunas on ± 3°. Lisaks sellele tuleb järgida kõiki tootjapoolseid paigaldamisega seotud erinõudeid.

5.4.   Konkreetsete juhiste puudumise korral kontrollitakse laternate kõrgust ja suunda tasasele horisontaalsele pinnale asetatud tühimassiga sõidukil.

5.5.   Erinõuete puudumise korral peab paarislatern olema:

| 5.5.1. | keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; |
| --- | --- |

5.5.1.

keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

| 5.5.2. | üksteise ja keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; |
| --- | --- |

5.5.2.

üksteise ja keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

| 5.5.3. | vastav ühesugustele kolorimeetriliste nõuetele; ning |
| --- | --- |

5.5.3.

vastav ühesugustele kolorimeetriliste nõuetele; ning

| 5.5.4. | olema põhiliselt ühesuguste fotomeetriliste näitajatega. |
| --- | --- |

5.5.4.

olema põhiliselt ühesuguste fotomeetriliste näitajatega.

5.6.   Ebasümmeetrilise väliskujuga traktorite puhul peavad punktides 5.5.1 ja 5.5.2 esitatud nõuded olema täidetud nii palju kui võimalik. Need nõuded loetakse täidetuks, kui kahe laterna kaugus keskmisest pikitasapinnast ja kandetasapinnast on võrdne.

5.7.   Eri funktsioonidega laternad võivad olla sõltumatud või grupeeritud, kombineeritud või ühes seadmes vastastikku ühendatud tingimusel, et iga selline latern vastab sellele laternale ettenähtud nõuetele.

5.8.   Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse valgusava kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust valgusava kõige madalamast punktist. Lähitulelaternate puhul mõõdetakse minimaalset kõrgust maapinna suhtes helkuri madalaimast servast.

5.9.   Erinõuete puudumise korral tohivad vilkuvat tuld kiirata ainult suunatulelaternad ja ohutuled.

5.10.   Punane tuli ei tohi olla nähtav sõiduki eest ning sõiduki taga ei tohi olla nähtav ühegi muu kui tagurdustulelaterna või töötule valge tuli.

See nõue loetakse täidetuks, kui:

| 5.10.1. | punase tule nähtavus eest: punase laterna valgust kiirgav pind ei ole eest otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis püsttasapinnal 25 m kaugusel traktori ees (vt 4. lisa, joonis 1); |
| --- | --- |

5.10.1.

punase tule nähtavus eest: punase laterna valgust kiirgav pind ei ole eest otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis püsttasapinnal 25 m kaugusel traktori ees (vt 4. lisa, joonis 1);

| 5.10.2. | valge tule nähtavus tagant: valge laterna valgust kiirgav pind ei ole eest otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis püsttasapinnal 25 m kaugusel traktori taga (vt 4. lisa, joonis 2); |
| --- | --- |

5.10.2.

valge tule nähtavus tagant: valge laterna valgust kiirgav pind ei ole eest otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis püsttasapinnal 25 m kaugusel traktori taga (vt 4. lisa, joonis 2);

| 5.10.3. | 1. ja 2. vöönd vaatleja poolt nähtuna on vastavates tasapindades piiratud järgmiselt:






  5.10.3.1. | kõrgus: kahe maapinnast vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel asuva horisontaaltasapinnaga; |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

1. ja 2. vöönd vaatleja poolt nähtuna on vastavates tasapindades piiratud järgmiselt:

5.10.3.1.

kõrgus: kahe maapinnast vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel asuva horisontaaltasapinnaga;

| 5.10.3.2. | laius: kahe vertikaaltasapinnaga, mis moodustavad vastavalt traktori eesmise ja tagumise tasapinnaga 15-kraadise nurga ning läbivad keskmise tasapinna suhtes traktorist väljaspool vertikaaltasapindade lõikumispunkti(d) ja on traktori keskmise pikitasapinnaga paralleelsed ja piiritlevad laia rattavahega traktori kogulaiuse.
  Mitme lõikumispunkti puhul valitakse 1. vööndi jaoks eesmine kõige kaugem punkt ning 2. vööndi jaoks tagumine kõige kaugem punkt. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

laius: kahe vertikaaltasapinnaga, mis moodustavad vastavalt traktori eesmise ja tagumise tasapinnaga 15-kraadise nurga ning läbivad keskmise tasapinna suhtes traktorist väljaspool vertikaaltasapindade lõikumispunkti(d) ja on traktori keskmise pikitasapinnaga paralleelsed ja piiritlevad laia rattavahega traktori kogulaiuse.

Mitme lõikumispunkti puhul valitakse 1. vööndi jaoks eesmine kõige kaugem punkt ning 2. vööndi jaoks tagumine kõige kaugem punkt.

5.11.   Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid, ülemisi ääretulelaternaid (kui need on olemas) ning numbritulelaternat on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt.

See ei kehti, kui eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid kasutatakse seisutulelaternatena.

5.12.   Elektriühendused peavad olema sellised, et kaug- ja lähitulelaternaid ning eesmisi ja tagumisi udutulelaternaid on võimalik sisse lülitada ainult juhul, kui ka punktis 5.11 nimetatud laternad on sisse lülitatud. See nõue ei kehti siiski kaug- või lähitulelaternate kohta, kui nende hoiatavad valgussignaalid kujutavad lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või kaugtulelaternate üksteisele järgnevaid signaale või vaheldumisi lähi- ja kaugtulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale.

Töökorras oleku märgulambid võivad täita sisselülitatuse märgulampide funktsiooni.

5.13.   Peitlaternad

| 5.13.1. | Laternate peitmine on keelatud. Erandiks on kaugtulelaternad, lähitulelaternad, eesmised udutulelaternad ja punktis 5.14.1 kirjeldatud laternad. |
| --- | --- |

5.13.1.

Laternate peitmine on keelatud. Erandiks on kaugtulelaternad, lähitulelaternad, eesmised udutulelaternad ja punktis 5.14.1 kirjeldatud laternad.

| 5.13.2. | Tööasendis valgustusseade peab jääma tööasendisse ka punktis 5.13.2.1 nimetatud talitushäire puhul ning ka sellisel juhul, kui nimetatud talitushäirega koos esineb mõni punktis 5.13.2.2 kirjeldatud talitushäire. |
| --- | --- |

5.13.2.

Tööasendis valgustusseade peab jääma tööasendisse ka punktis 5.13.2.1 nimetatud talitushäire puhul ning ka sellisel juhul, kui nimetatud talitushäirega koos esineb mõni punktis 5.13.2.2 kirjeldatud talitushäire.

| 5.13.2.1. | Laterna kasutamiseks vajaliku toite puudumine. |
| --- | --- |

5.13.2.1.

Laterna kasutamiseks vajaliku toite puudumine.

| 5.13.2.2. | Vooluringi tahtmatu katkestus, maaühendus, rikked solenoidides, rikked hüdraulilistes või pneumojuhtmetes, kõritrossides, paindlikes ühendustes või muudes osades, mis juhivad ja kannavad üle peitseadmeid käivitavat voolu. |
| --- | --- |

5.13.2.2.

Vooluringi tahtmatu katkestus, maaühendus, rikked solenoidides, rikked hüdraulilistes või pneumojuhtmetes, kõritrossides, paindlikes ühendustes või muudes osades, mis juhivad ja kannavad üle peitseadmeid käivitavat voolu.

| 5.13.3. | Peitseadmete rikke või muude punktides 5.13.2.1 ja 5.13.2.2 osutatud rikete puhul peab saama peitlaterna tööasendisse panna ilma tööriistade abita. |
| --- | --- |

5.13.3.

Peitseadmete rikke või muude punktides 5.13.2.1 ja 5.13.2.2 osutatud rikete puhul peab saama peitlaterna tööasendisse panna ilma tööriistade abita.

| 5.13.4. | Elektriga liigutatavaid valgustusseadmeid peab saama tööasendisse panna ja sisse lülitada ka ühe lülitusseadise abil, välistamata võimalust panna seadmed tööasendisse neid sisse lülitamata. Grupeeritud kaug- ja lähitulelaternate korral peab eespool nimetatud lülitusseadis sisse lülitama ainult lähitulelaternad. |
| --- | --- |

5.13.4.

Elektriga liigutatavaid valgustusseadmeid peab saama tööasendisse panna ja sisse lülitada ka ühe lülitusseadise abil, välistamata võimalust panna seadmed tööasendisse neid sisse lülitamata. Grupeeritud kaug- ja lähitulelaternate korral peab eespool nimetatud lülitusseadis sisse lülitama ainult lähitulelaternad.

| 5.13.5. | Juhiistmelt ei tohi olla võimalik tahtlikult peatada sisselülitatud esilaternate liikumist enne nende tööasendisse jõudmist. Kui on oht, et esilaternate liikumine pimestab teisi liiklejaid, siis võib neid sisse lülitada alles pärast lõppasendisse jõudmist. |
| --- | --- |

5.13.5.

Juhiistmelt ei tohi olla võimalik tahtlikult peatada sisselülitatud esilaternate liikumist enne nende tööasendisse jõudmist. Kui on oht, et esilaternate liikumine pimestab teisi liiklejaid, siis võib neid sisse lülitada alles pärast lõppasendisse jõudmist.

| 5.13.6. | Temperatuuri – 30 kuni + 50 °C puhul peab elektriga liigutatav valgustusseade jõudma tööasendisse kolme sekundi jooksul alates lülitusseadise esmakordsest käivitamisest. |
| --- | --- |

5.13.6.

Temperatuuri – 30 kuni + 50 °C puhul peab elektriga liigutatav valgustusseade jõudma tööasendisse kolme sekundi jooksul alates lülitusseadise esmakordsest käivitamisest.

5.14.   Muudetava asendiga laternad

| 5.14.1. | Suunatulelaternate, eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate asend võib olla muudetav tingimusel, et:






  5.14.1.1. | kõnealused laternad jäävad tarktori külge kinnitatuks, kui nende asendit muudetakse; |
| --- | --- | --- |

5.14.1.

Suunatulelaternate, eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate asend võib olla muudetav tingimusel, et:

5.14.1.1.

kõnealused laternad jäävad tarktori külge kinnitatuks, kui nende asendit muudetakse;

| 5.14.1.2. | kõnealuseid laternaid on võimalik lukustada liiklustingimusteks vajalikku asendisse. Lukustamine peab olema automaatne. |
| --- | --- |

5.14.1.2.

kõnealuseid laternaid on võimalik lukustada liiklustingimusteks vajalikku asendisse. Lukustamine peab olema automaatne.

5.15.   Käesolevas eeskirjas kirjeldatud laternate värvus (3) on järgmine:

| kaugtulelatern | : | valge või valikuline kollane |
| --- | --- | --- |
| lähitulelatern | : | valge või valikuline kollane |
| eesmine udutulelatern | : | valge või valikuline kollane (1968. aasta teeliikluse konventsioon, 5. lisa, liide, 3. joonealune märkus) |
| tagurdustulelatern | : | valge |
| suunatulelatern | : | merevaigukollane |
| ohutuli | : | merevaigukollane |
| piduritulelatern | : | punane |
| tagumine numbritulelatern | : | valge |
| eesmine ääretulelatern | : | valge (valikuline kollane on lubatud juhul, kui latern on vastastikku ühendatud valikkollase esilaternaga) |
| tagumine ääretulelatern | : | punane |
| tagumine udutulelatern | : | punane |
| seisutulelatern | : | ees valge, taga punane, merevaigukollane juhul, kui seisutulelatern on vastastikku ühendatud külgmiste suunatulelaternatega |
| ülemine ääretulelatern | : | ees valge, taga punane |
| töötuli | : | erinõuded puuduvad |
| tagumine helkur | : | punane |
| mittekolmnurksed külgmised helkurid | : | merevaigukollane |

kaugtulelatern

:

valge või valikuline kollane

lähitulelatern

:

valge või valikuline kollane

eesmine udutulelatern

:

valge või valikuline kollane (1968. aasta teeliikluse konventsioon, 5. lisa, liide, 3. joonealune märkus)

tagurdustulelatern

:

valge

suunatulelatern

:

merevaigukollane

ohutuli

:

merevaigukollane

piduritulelatern

:

punane

tagumine numbritulelatern

:

valge

eesmine ääretulelatern

:

valge (valikuline kollane on lubatud juhul, kui latern on vastastikku ühendatud valikkollase esilaternaga)

tagumine ääretulelatern

:

punane

tagumine udutulelatern

:

punane

seisutulelatern

:

ees valge, taga punane, merevaigukollane juhul, kui seisutulelatern on vastastikku ühendatud külgmiste suunatulelaternatega

ülemine ääretulelatern

:

ees valge, taga punane

töötuli

:

erinõuded puuduvad

tagumine helkur

:

punane

mittekolmnurksed külgmised helkurid

:

merevaigukollane

Laternate värvuse määratlus peab vastama teeliikluse konventsiooni (1968) 5. lisas esitatule.

5.16.   Käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud traktoril peavad olema järgmised valgustus- ja valgussignaalseadmed:

| 5.16.1. | lähitulelaternad (punkt 6.2); |
| --- | --- |

5.16.1.

lähitulelaternad (punkt 6.2);

| 5.16.2. | suunatulelaternad (punkt 6.5); |
| --- | --- |

5.16.2.

suunatulelaternad (punkt 6.5);

| 5.16.3. | ohutuled (punkt 6.6); |
| --- | --- |

5.16.3.

ohutuled (punkt 6.6);

| 5.16.4. | eesmine ääretulelatern (punkt 6.8); |
| --- | --- |

5.16.4.

eesmine ääretulelatern (punkt 6.8);

| 5.16.5. | tagumine ääretulelatern (punkt 6.9); |
| --- | --- |

5.16.5.

tagumine ääretulelatern (punkt 6.9);

| 5.16.6. | tagumine helkur, mittekolmnurkne (punkt 6.14); |
| --- | --- |

5.16.6.

tagumine helkur, mittekolmnurkne (punkt 6.14);

| 5.16.7. | piduritulelatern (punkt 6.7); |
| --- | --- |

5.16.7.

piduritulelatern (punkt 6.7);

| 5.16.8. | ülemine ääretulelatern (punkt 6.12) üle 2,1 m laiuste traktorite puhul. Kõigil muudel traktoritel keelatud. |
| --- | --- |

5.16.8.

ülemine ääretulelatern (punkt 6.12) üle 2,1 m laiuste traktorite puhul. Kõigil muudel traktoritel keelatud.

5.17.   Lisaks võivad traktoril olla järgmised valgussignaalseadmed:

| 5.17.1. | kaugtulelatern (punkt 6.1); |
| --- | --- |

5.17.1.

kaugtulelatern (punkt 6.1);

| 5.17.2. | eesmine udutulelatern (punkt 6.3); |
| --- | --- |

5.17.2.

eesmine udutulelatern (punkt 6.3);

| 5.17.3. | tagurdustulelatern (punkt 6.4); |
| --- | --- |

5.17.3.

tagurdustulelatern (punkt 6.4);

| 5.17.4. | tagumine udutulelatern (punkt 6.10); |
| --- | --- |

5.17.4.

tagumine udutulelatern (punkt 6.10);

| 5.17.5. | seisutulelatern (punkt 6.11); |
| --- | --- |

5.17.5.

seisutulelatern (punkt 6.11);

| 5.17.6. | töötuli (punkt 6.13); |
| --- | --- |

5.17.6.

töötuli (punkt 6.13);

| 5.17.7. | külgmised mittekolmnurksed helkurid (punkt 6.15). |
| --- | --- |

5.17.7.

külgmised mittekolmnurksed helkurid (punkt 6.15).

5.18.   Iga punktides 5.16. ja 5.17. nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus peab olema vastavuses käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud asjakohaste nõuetega.

5.19.   Tüübikinnituse saamiseks on keelatud muude kui punktides 5.16. ja 5.17. nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine. See säte ei keela kokkuleppeosalisel nõuda või keelata:

| 5.19.1. | spetsiaalset tüübikinnitusega ohutuld; või |
| --- | --- |

5.19.1.

spetsiaalset tüübikinnitusega ohutuld; või

| 5.19.2. | asjakohast valgustusseadet tagumise numbrimärgi jaoks, kui see on olemas ja vajab valgustamist. |
| --- | --- |

5.19.2.

asjakohast valgustusseadet tagumise numbrimärgi jaoks, kui see on olemas ja vajab valgustamist.

6.   ERINÕUDED

| 6.1.   KAUGTULELATERNAD: |
| --- |
| 6.1.1. | ARV |

KAUGTULELATERNAD:

6.1.1.

ARV

Kaks või neli.

| 6.1.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.1.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.1.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.1.3.

ASEND

| 6.1.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.1.3.1.

LAIUS

Valgusava välisservad ei tohi ühelgi juhul olla traktori külgserva äärmisele punktile lähemal kui lähitulelaternate valgusava välisservad.

| 6.1.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.1.3.2.

KÕRGUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.1.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.1.3.3.

PIKKUS

Võimalikult traktori ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt traktori tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

| 6.1.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.1.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Valgusava nähtavus, sealhulgas selle nähtavus aladel, mis asjaomases vaatlussuunas on valgustamata, peab olema tagatud laienevas ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5° nurga moodustavad sirged.

| 6.1.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.1.5.

REGULEERITUS

Ettepoole. Peale laitmatu reguleerituse säilitamiseks vajalike seadmete ning juhul, kui sõidukil on kaks paari esilaternaid, võib üks paar, mis koosneb ainult kaugtulelaternatena toimivatest esilaternatest, olla pööratav olenevalt roolipööramisnurgast, kusjuures pööramistelg peab olema peaaegu vertikaalne.

| 6.1.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.1.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

lähitulelaterna ja muude esilaternatega.

| 6.1.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.1.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

mis tahes muu laternaga.

| 6.1.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.1.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

lähitulelaternaga, välja arvatud juhul, kui kaugtulelatern on pööratav olenevalt roolipööramisnurgast; eesmise ääretulelaternaga; eesmise udutulelaternaga; seisutulelaternaga.

| 6.1.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.1.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Kaugtulelaternad võivad olla sisse lülitatud kas samaaegselt või paarikaupa. Lähitule ümberlülitamisel kaugtuleks peab vähemalt üks paar kaugtulelaternaid olema sisse lülitatud. Kaugtule ümberlülitamisel lähituleks peavad kõik kaugtulelaternad olema samaaegselt välja lülitatud.

Lähitulelaternad ja kaugtulelaternad võivad olla korraga sisse lülitatud.

| 6.1.10. | SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.1.10.

SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP

Kohustuslik.

| 6.1.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.1.11.

MUUD NÕUDED

Samaaegselt sisselülitatavate kaugtulede valgusvihu suurim valgustugevus kokku ei tohi olla üle 225 000 cd. Suurim valgustugevus saadakse osa tüübikinnituse ajal mõõdetud ja tüübikinnitustunnistustele märgitud üksikute suurimate valgustugevuste kokkuliitmise teel.

LÄHITULELATERNAD

| 6.2.1. | ARV |
| --- | --- |

6.2.1.

ARV

Kaks või neli (vaata punkt 6.2.3.2.1.).

| 6.2.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.2.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.2.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.2.3.

ASEND

| 6.2.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.2.3.1.

LAIUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.2.3.2 | KÕRGUS MAAPINNAST |
| --- | --- |

6.2.3.2

KÕRGUS MAAPINNAST

Kui on paigaldatud ainult kaks lähitulelaternat:

| | minimaalselt 500 mm, |
| --- | --- |

minimaalselt 500 mm,

| | maksimaalselt 1 200 mm |
| --- | --- |

maksimaalselt 1 200 mm

Seda kõrgust võib suurendada 1 500 millimeetrini, kui 1 200 mm kõrgus ei ole traktori kuju tõttu võimalik, võttes arvesse traktori kasutustingimusi ja töövarustust;

6.2.3.2.1.

traktoritele, mille ette on võimalik paigaldada teisaldatavaid seadmeid, on lubatud lisaks punktis 6.2.3.2.1 nimetatud tuledele paigaldada kaks lähituld kõrgusele kuni 3 000 mm, eeldusel, et elektriühendused on sellised, et kahte paari lähitulesid ei ole võimalik samaaegselt sisse lülitada.

| 6.2.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.2.3.3.

PIKKUS

Võimalikult traktori ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt traktori tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

| 6.2.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.2.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Määratletakse nurkade α ja ß abil punkti 2.10 kohaselt:

α= 15° ülespoole ja 10° allapoole,

ß= 45° väljapoole ja 5° sissepoole.

Selle välja piires peab olema nähtav peaaegu kogu laterna nähtav pind

Valguse lähedal asuvad pinnad või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele.

| 6.2.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.2.5.

REGULEERITUS

Eesmiste lähitulelaternate reguleeritus ei tohi muutuda olenevalt roolipööramisnurgast.

6.2.5.1.

Kui lähitulelaternate kõrgus on suurem või võrdne 500 mm ja väiksem või võrdne 1 200 mm, peab lähitule valgusvihku olema võimalik suunata 0,5–4 % võrra allapoole.

6.2.5.2.

Kui lähitulelaternad on kõrgemal kui 1 200 mm, kuid madalamal kui 1 500 mm, suurendatakse punktis 6.2.5.1. sätestatud 4 % piirmäära 6 %-ni; punktis 6.2.3.2.1 nimetatud lähitulelaternad peavad olema reguleeritud nii, et laternast 15 m kauguselt mõõdetuna paikneks valgustatud vööndit valgustamata vööndist eraldav horisontaaljoon kõrgusel, mis oleks võrdne ainult poole maapinna ja laterna keskme vahelise kaugusega.

| 6.2.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.2.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

kaugtulelaternate ja muude esilaternatega.

| 6.2.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.2.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

mis tahes muu laternaga.

| 6.2.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.2.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

kaugtulelaternaga, välja arvatud juhul, kui kaugtulelatern on pööratav olenevalt roolipööramisnurgast;

muude esilaternatega.

| 6.2.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.2.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Lähituledele ümberlülitamisel peab lülitusseade välja lülitama samaaegselt kõik kaugtulelaternad.

Lähitulelaternad ja kaugtulelaternad võivad olla korraga sisse lülitatud.

| 6.2.10. | SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.2.10.

SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP

Ei ole kohustuslik.

| 6.2.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.2.11.

MUUD NÕUDED

Punktis 5.5.2 esitatud nõuded ei kehti lähitulelaternate kohta.

Lähitulelaternad, mis tekitavad peamise valgusvihu (nagu on määratletud eeskirjas nr 48) ning mille objektiivne koguvalgusvoog ületab 2 000 luumenit, on keelatud.

EESMINE UDUTULELATERN

| 6.3.1. | ARV |
| --- | --- |

6.3.1.

ARV

Kaks.

| 6.3.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.3.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.3.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.3.3.

ASEND

| 6.3.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.3.3.1.

LAIUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.3.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.3.3.2.

KÕRGUS

Vähemalt 250 mm maapinnast.

Ükski valgusava punkt ei tohi asuda kõrgemal lähitulelaterna valgusava kõrgeimast punktist.

| 6.3.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.3.3.3.

PIKKUS

Võimalikult traktori ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt traktori tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

| 6.3.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.3.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Määratletakse nurkade α ja ß abil punkti 2.10 kohaselt:

α= 5° üles- ja allapoole,

ß= 45° väljapoole ja 5° sissepoole.

| 6.3.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.3.5.

REGULEERITUS

Eesmiste udulaternate reguleeritus ei tohi muutuda olenevalt roolipööramisnurgast.

Udutulelaternad peavad olema suunatud ette, ilma et need pimestaksid või häiriksid vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid.

| 6.3.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.3.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

muude esilaternaga.

| 6.3.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.3.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muude esilaternaga.

| 6.3.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.3.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

kaugtulelaternatega, mis ei ole pööratavad olenevalt roolipööramisnurgast, kui esilaternaid on neli;

eesmise ääretulelaternaga või seisutulelaternaga.

| 6.3.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.3.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Udutulelaternaid peab saama sisse ja välja lülitada sõltumata kaug- või lähitulelaternatest ja vastupidi.

| 6.3.10. | SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.3.10.

SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP

Ei ole kohustuslik

TAGURDUSTULELATERNAD

| 6.4.1. | ARV |
| --- | --- |

6.4.1.

ARV

Üks või kaks.

| 6.4.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.4.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.4.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.4.3.

ASEND

| 6.4.3.1. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.4.3.1.

KÕRGUS

Mitte alla 250 mm ja mitte üle 1 200 mm maapinnast.

| 6.4.3.2. | LAIUS |
| --- | --- |

6.4.3.2.

LAIUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.4.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.4.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.4.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.4.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Määratletakse nurkade α ja ß abil punkti 2.10 kohaselt:

α= 15° ülespoole ja 5° allapoole,

β= 45° paremale ja vasakule, kui lampe on ainult üks,

β= 45° väljapoole ja 30° sissepoole, kui neid on kaks.

| 6.4.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.4.5.

REGULEERITUS

Tahapoole.

| 6.4.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.4.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

mis tahes muu tagalaternaga.

| 6.4.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.4.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muude laternatega.

| 6.4.8. | EI VÕI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.4.8.

EI VÕI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

muude laternatega.

| 6.4.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.4.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Latern saab süttida või jääda põlema ainult juhul, kui tagasikäik on sisse lülitatud, ning

| | kas mootor töötab, |
| --- | --- |

kas mootor töötab,

| | või üks mootori käivitamist või seiskamist juhtiv seadis on mootori tööd võimaldavas asendis. |
| --- | --- |

või üks mootori käivitamist või seiskamist juhtiv seadis on mootori tööd võimaldavas asendis.

| 6.4.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.4.10.

MÄRGULAMP

Ei ole kohustuslik.

SUUNATULELATERN (VT DIAGRAMM 5. LISAS)

| 6.5.1. | ARV |
| --- | --- |

6.5.1.

ARV

Seadmete arv peab võimaldama anda signaale, mis vastavad ühele punktis 6.5.2 osutatud paigutusest.

| 6.5.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.5.2.

PAIGUTUS

| | A – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),
  kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).
  Need laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud. |
| --- | --- |

A – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),

kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).

Need laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud.

| | B – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),
  kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria),
  kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).
  Eesmised ja korduvad külgmised laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud. |
| --- | --- |

B – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),

kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria),

kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).

Eesmised ja korduvad külgmised laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud.

| | C – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),
  kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria),
  kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria) teatavatel punktis 6.5.3.3 määratletud juhtudel. |
| --- | --- |

C – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),

kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria),

kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria) teatavatel punktis 6.5.3.3 määratletud juhtudel.

| | D – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),
  kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria). |
| --- | --- |

D – kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),

kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).

Paigutus A on lubatud ainult traktoritel, mille kogupikkus ei ole suurem kui 4,60 m ja mille valgusavade välisservade vaheline kaugus ei ole suurem kui 1,60 m.

Paigutused B, C ja D kehtivad kõikide traktorite suhtes.

Suunatulelaternate arv, asend ja horisontaalne nähtavus peavad olema sellised, et nad saaksid anda märku viisil, mis vastavaks vähemalt ühele allpool kirjeldatud paigutusele. Nähtavusnurgad on diagrammidel viirutatud; esitatud on minimaalsed väärtused, mida võib ületada; kõik nähtavusnurgad on mõõdetud valgusava keskmest.

| 6.5.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.5.3.

ASEND

| 6.5.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.5.3.1.

LAIUS

Välja arvatud 1. kategooria suunatulelaternad paigutuse C puhul, ei tohi traktori keskmisest pikitasapinnast kaugeim valgusava punkt olla traktori külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 mm. Kaugus lambipaari kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm. Eesmiste suunatulelaternate valgusava peab olema vähemalt 40 mm kaugusel lähitulelaternate või udutulelaternate (kui need on olemas) valgusavast.

Väiksem kaugus on lubatud juhul, kui valgustugevus suunatulelaterna nullteljel on vähemalt 400 cd.

| 6.5.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.5.3.2.

KÕRGUS

Maapinnast:

| | vähemalt 500 mm 5. kategooria suunatulelaternate puhul, |
| --- | --- |

vähemalt 500 mm 5. kategooria suunatulelaternate puhul,

| | vähemalt 400 mm 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul, |
| --- | --- |

vähemalt 400 mm 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul,

| | üldiselt kuni 1 900 mm kõigi kategooriate puhul. |
| --- | --- |

üldiselt kuni 1 900 mm kõigi kategooriate puhul.

Kui traktori ehitus ei võimalda kõnealust maksimumväärtust kasutada, siis võib valgusava kõrgeim punkt olla 2 300 mm kõrgusel maapinnast 5. kategooria suunatulelaternate puhul, paigutusele A vastavate 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul ja paigutusele B vastavate 1. kategooria suunatulelaternate puhul; muudele paigutustele vastavate 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul võib see olla 2 100 mm kõrgusel,

| 6.5.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.5.3.3.

PIKKUS

Kaugus 1. kategooria suunatulelaterna (paigutus B) valgusava nullkeskme ja traktori kogupikkuse eesmist piirjoont tähistava püsttasapinna vahel ei tohi üldiselt olla üle 1 800 mm. Kui traktori ehituse tõttu ei ole võimalik täita minimaalse nähtavusnurgaga seotud nõudeid, võib kõnealust kaugust suurendada 2 600 millimeetrini.

Paigutuse C puhul on 5. kategooria suunatuled nõutavad üksnes juhul, kui 1. ja 2 kategooria suunatulede valgusava nullkeskmete vaheline kaugus ületab 6 meetrit.

| 6.5.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.5.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| | Horisontaalnurgad: Vaata paigutuste diagramme.
  Paigutuste B ja C puhul ei tohi ületada nähtavuse surnud nurga maksimaalset suurust korduva külgmise suunatulelaterna taga, mis on 5°. Siiski võib seda suurendada 10°-ni, kui limiidist 5° ei saa kinni pidada.
  Paigutuse D puhul võib eesmise suunatuletarena nähtavusnurka sissepoole, mis on 10°, vähendada 3°-ni, kui traktori kogulaius on vähem kui 1 400 mm. |
| --- | --- |

Horisontaalnurgad: Vaata paigutuste diagramme.

Paigutuste B ja C puhul ei tohi ületada nähtavuse surnud nurga maksimaalset suurust korduva külgmise suunatulelaterna taga, mis on 5°. Siiski võib seda suurendada 10°-ni, kui limiidist 5° ei saa kinni pidada.

Paigutuse D puhul võib eesmise suunatuletarena nähtavusnurka sissepoole, mis on 10°, vähendada 3°-ni, kui traktori kogulaius on vähem kui 1 400 mm.

| | Vertikaalnurgad: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.
  Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10 %-ni paigutustele B ja C vastavate külgmiste korduvate suunatulelaternate puhul, kui nende kõrgus maapinnast ei ole üle 1 900 mm. Sama kehtib 1. kategooria suunatulelaternate puhul paigutustes B ja D. |
| --- | --- |

Vertikaalnurgad: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10 %-ni paigutustele B ja C vastavate külgmiste korduvate suunatulelaternate puhul, kui nende kõrgus maapinnast ei ole üle 1 900 mm. Sama kehtib 1. kategooria suunatulelaternate puhul paigutustes B ja D.

| 6.5.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.5.5.

REGULEERITUS

Kui tootja on ette näinud laterna paigaldamisega seotud erinõuded, siis tuleb neid täita.

| 6.5.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.5.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

ühe või mitme laternaga, mis ei tohi olla peidetud.

| 6.5.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.5.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muu laternaga, välja arvatud punktis 6.5.2 osutatud paigutuste kohaselt.

| 6.5.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.5.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

ainult seisutulelaternaga, kuid ainult 5. kategooria suunatulelaternate puhul.

| 6.5.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.5.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Suunatulelaternad lülituvad sisse muudest laternatest sõltumatult. Kõik traktori ühel küljel asuvad suunatulelaternad lülitatakse sisse ja välja ühe lülitusseadise abil ning peavad vilkuma ühe ja sama intervalliga.

| 6.5.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.5.10.

MÄRGULAMP

Kohustuslik kõigi suunatulelaternate puhul, mis ei ole otseselt sõidukijuhi vaateväljas. See võib olla optiline või helisignaal või mõlemad.

Optiline märgulamp on vilkuv tuli, mis lülitub kõigi muude suunatulelaternate kui korduvate külgmiste suunatulelaternate talitlushäire puhul välja või on sisse lülitatud, kuid ei vilgu, või mille vilkumissagedus muutub märgatavalt. Kui see on ainult helisignaal, siis peab see olema hästi kuuldav ning selle sagedus peab märgatavalt muutuma mis tahes talitlushäire puhul.

Kui traktor on seadistatud haagise vedamiseks, siis peab traktoril olema spetsiaalne optiline töökorras oleku märgulamp haagise suunatulelaternate jaoks juhul, kui haagist vedava sõiduki märgulamp ei võimalda näha traktori suunatulelaternate kombinatsiooni ükskõik millise laterna tõrget.

| 6.5.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.5.11.

MUUD NÕUDED

Tuli peab olema vilkuv ning vilkuma sagedusega 90 ± 30 korda minutis. Tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist.

Kui traktoril on haagise vedamise luba, siis kasutatakse traktori suunatulelaternate lülitusseadist ka haagise suunatulelaternate puhul.

Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peavad teised edasi vilkuma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda.

OHUTULI

| 6.6.1. | ARV |
| --- | --- |

6.6.1.

ARV

Nagu on määratletud punkti 6.5 vastavate ridade all.

| 6.6.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.6.2.

PAIGUTUS

| 6.6.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.6.3.

ASEND

| 6.6.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.6.3.1.

LAIUS

| 6.6.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.6.3.2.

KÕRGUS

| 6.6.3.3 | PIKKUS |
| --- | --- |

6.6.3.3

PIKKUS

| 6.6.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.6.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| 6.6.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.6.5.

REGULEERITUS

| 6.6.6. | VÕIB/EI TOHI OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.6.6.

VÕIB/EI TOHI OLLA GRUPEERITUD

| 6.6.7. | VÕIB/EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.6.7.

VÕIB/EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

| 6.6.8. | VÕIB/EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.6.8.

VÕIB/EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

| 6.6.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.6.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Signaal lülitatakse sisse ja välja eraldiseisva lülitusseadise abil, millega pannakse kõik suunatulelaternad sama intervalliga vilkuma.

| 6.6.10. | SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.6.10.

SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP

Vilkuv ohutuli, mis võib töötada koos punktis 6.5.10 nimetatud märguandega (märguannetega).

| 6.6.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.6.11.

MUUD NÕUDED

Vastavalt punktile 6.5.11. Kui traktor on seadistatud haagise vedamiseks, siis peab ohutule lülitusseadise abil saama sisse lülitada ka haagise suunatulelaternaid. Ohutuli peab toimima ka juhul, kui mootorit käivitav või seiskav seade on asendis, mis ei võimalda mootorit käivitada.

PIDURITULELATERNAD

| 6.7.1. | ARV |
| --- | --- |

6.7.1.

ARV

Kaks.

| 6.7.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.7.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.7.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.7.3.

ASEND

| 6.7.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.7.3.1.

LAIUS

Laternatevaheline kaugus vähemalt 500 mm. Kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui traktori kogulaius on alla 1 400 mm.

| 6.7.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.7.3.2.

KÕRGUS

Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1 900 mm või kuni 2 100 mm, kui sõiduki konstruktsioon ei võimalda piirväärtust 1 900 mm.

| 6.7.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.7.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.7.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.7.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Horisontaalnurk: 45° väljapoole ja sissepoole.

Vertikaalnurk: 15° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 500 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

| 6.7.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.7.5.

REGULEERITUS

Sõiduki taha.

| 6.7.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.7.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

ühe või mitme muu tagalaternaga.

| 6.7.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.7.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muu laternaga.

| 6.7.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.7.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

tagumise ääretulelaternaga ja seisutulelaternaga.

| 6.7.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.7.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Peavad süttima sõidupiduri kasutamisel.

| 6.7.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.7.10.

MÄRGULAMP

Ei ole kohustuslik. Olemasolu korral peab see olema mittevilkuv ohutuli, mis süttib piduritulelaternate talitlushäire puhul.

| 6.7.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.7.11.

MUUD NÕUDED

Piduritulelaternate valgustugevus peab olema märkimisväärselt suurem tagumiste ääretulelaternate valgustugevusest.

EESMINE ÄÄRETULELATERN

| 6.8.1. | ARV |
| --- | --- |

6.8.1.

ARV

Kaks või neli (vaata punkti 6.8.3.2).

| 6.8.2 | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.8.2

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.8.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.8.3.

ASEND

| 6.8.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.8.3.1.

LAIUS

Traktori keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla sõiduki kaugeimast välisservast punktist kaugemal kui 400 mm.

Lubatud väikseim kaugus kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm.

| 6.8.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.8.3.2.

KÕRGUS

Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1 900 mm või kuni 2 100 mm, kui kere kuju ei võimalda eespool ettenähtud piirväärtust 1 900 mm.

Traktoritele, mille ette on võimalik paigaldada teisaldatavaid seadmeid, mis võivad varjata kohustuslikke eesmisi ääretulelaternaid, võib paigaldada kaks eesmist lisaääretulelaternat kõrgusele kuni 3 000 mm.

| 6.8.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.8.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad tingimusel, et laternad on reguleeritud ettepoole ja vastavad punktis 6.8.4 täpsustatud geomeetrilise nähtavuse nurkadele.

| 6.8.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.8.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| | Horisontaalnurk:
  kahe eesmise ääretulelaterna puhul: 10° sissepoole ja 80° väljapoole. 10° nurka sissepoole võib siiski vähendada 5°-ni kui kere kuju ei võimalda 10° nurka. Traktorite puhul, mille kogulaius on vähem kui 1 400 mm, võib seda nurka vähendada 3°-ni, kui kere kuju ei võimalda 10° nurka. |
| --- | --- |

Horisontaalnurk:

kahe eesmise ääretulelaterna puhul: 10° sissepoole ja 80° väljapoole. 10° nurka sissepoole võib siiski vähendada 5°-ni kui kere kuju ei võimalda 10° nurka. Traktorite puhul, mille kogulaius on vähem kui 1 400 mm, võib seda nurka vähendada 3°-ni, kui kere kuju ei võimalda 10° nurka.

| | Vertikaalnurk:
  horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 900 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast. |
| --- | --- |

Vertikaalnurk:

horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 900 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

| 6.8.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.8.5.

REGULEERITUS

Ettepoole.

| 6.8.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.8.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

mis tahes muu esilaternaga.

| 6.8.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.8.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muude laternatega.

| 6.8.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.8.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

mis tahes muu esilaternaga.

| 6.8.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.8.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.8.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.8.10.

MÄRGULAMP

Kohustuslik. Kõnealune märgulamp ei tohi olla vilkuv. Selle olemasolu ei ole vajalik, kui armatuurlaua valgustuse saab sisse lülitada ainult samaaegselt eesmiste ääretulelaternatega.

TAGUMINE ÄÄRETULELATERN

| 6.9.1. | ARV |
| --- | --- |

6.9.1.

ARV

Kaks.

| 6.9.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.9.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.9.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.9.3.

ASEND

| 6.9.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.9.3.1.

LAIUS

Traktori keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla traktori kaugeimast välisservast punktist kaugemal kui 400 mm.

Kaugus kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm. Seda kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui traktori kogulaius on alla 1 400 mm.

| 6.9.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.9.3.2.

KÕRGUS

Vähemalt 400 mm või kuni 1 900 mm (erandjuhul 2 100 mm, kui 1 900 mm ei ole võimalik).

| 6.9.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.9.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.9.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.9.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| | Horisontaalnurk:
  kahe tagumise ääretulelaterna puhul: | kas 45° sissepoole ja 80° väljapoole või |
| --- | --- | --- |

Horisontaalnurk:

kahe tagumise ääretulelaterna puhul:

kas 45° sissepoole ja 80° väljapoole või

| | 80° sissepoole ja 45° väljapoole. |
| --- | --- |

80° sissepoole ja 45° väljapoole.

| | Vertikaalnurk:
  horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 500 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast. |
| --- | --- |

Vertikaalnurk:

horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 500 mm maapinnast, ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

| 6.9.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.9.5.

REGULEERITUS

Tahapoole.

| 6.9.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.9.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

mis tahes muu tagalaternaga.

| 6.9.7. | VÕIB OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.9.7.

VÕIB OLLA KOMBINEERITUD

numbritulelaternaga.

| 6.9.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.9.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

piduritulelaternatega, tagumise udutulelaternaga või seisutulelaternaga.

| 6.9.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.9.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.9.10. | SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.9.10.

SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP

Peab olema kombineeritud eesmiste ääretulelaternate märgulambiga. Kõnealune märgulamp ei tohi olla vilkuv. Selle olemasolu ei ole vajalik, kui armatuurlaua valgustuse saab sisse lülitada ainult samaaegselt eesmiste ääretulelaternatega.

TAGUMINE UDUTULELATERN

| 6.10.1. | ARV |
| --- | --- |

6.10.1.

ARV

Üks või kaks.

| 6.10.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.10.2.

PAIGUTUS

Peab vastama geomeetrilise nähtavuse tingimustele.

| 6.10.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.10.3.

ASEND

| 6.10.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.10.3.1.

LAIUS

Kui on ainult üks udutulelatern, siis peab see asuma traktori keskmisel pikitasapinnal või keskmise pikitasapinna suhtes traktori sellel küljel, mis on vastassuunaline traktori registreerimisriigis ettenähtud liiklussuunale. Kõikidel juhtudel peab kaugus tagumise udutulelaterna ja piduritulelaterna vahel olema üle 100 mm.

| 6.10.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.10.3.2.

KÕRGUS

Maapinnast: vähemalt 250 mm, kuni 1 900 mm või kuni 2 100 mm, kui kere kuju ei võimalda piirväärtust 1 900 mm.

| 6.10.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.10.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.10.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.10.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Horisontaalnurk: 25° sissepoole ja väljapoole.

Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 5° üles- ja allapoole.

| 6.10.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.10.5.

REGULEERITUS

Tahapoole.

| 6.10.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.10.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

mis tahes muu tagalaternaga.

| 6.10.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.10.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muude laternatega.

| 6.10.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.10.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

tagumiste ääretulelaternatega või seisutulelaternaga.

| 6.10.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.10.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Peavad olema sellised, et tagumist udutulelaternat saab sisse lülitada ainult juhul, kui lähitulelaternad või kaugtulelaternad või eesmised udutulelaternad või nende laternate kombinatsioon on sisse lülitatud. Need peavad olema sellised, et kui tagumine udutulelatern on sisse lülitatud, siis peab olema võimalik, et see töötab koos kaugtulelaternate või lähitulelaternate või eesmiste udutulelaternatega. Kui tagumine udutulelatern on sisse lülitatud, ei lülita kaugtule või lähitule lülitusseadise kasutamine tagumist udutulelaternat välja.

Kui on olemas eesmised udutulelaternad, siis peab olema võimalik tagumine udutulelatern välja lülitada eesmistest udutulelaternatest sõltumata.

| 6.10.10. | SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.10.10.

SISSELÜLITATUSE MÄRGULAMP

Kohustuslik. Sõltumatu, konstantse valgustugevusega märgulamp.

SEISUTULELATERN

| 6.11.1. | ARV |
| --- | --- |

6.11.1.

ARV

Oleneb paigutusest.

| 6.11.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.11.2.

PAIGUTUS

Kaks eesmist laternat ja kaks tagumist laternat või üks latern kummalgi küljel.

| 6.11.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.11.3.

ASEND

| 6.11.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.11.3.1.

LAIUS

Traktori keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla traktori kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Peale selle tuleb laternapaari puhul asetada laternad sümmeetriliselt traktori keskpikitasapinna suhtes.

| 6.11.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.11.3.2.

KÕRGUS

Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1 900 mm või kuni 2 100 mm, kui kere kuju ei võimalda piirväärtust 1 900 mm.

| 6.11.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.11.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.11.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.11.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Horisontaalnurk: 45° väljapoole, ettepoole ja tahapoole.

Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10°-ni, kui laterna kõrgus on alla 1 900 mm maapinnast; ja 5°-ni, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

| 6.11.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.11.5.

REGULEERITUS

Laternad peavad vastama tingimustele seoses nähtavusega eest ja tagant.

| 6.11.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.11.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

mis tahes muu laternaga.

| 6.11.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.11.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muude laternatega.

| 6.11.8. | VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.11.8.

VÕIB OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

ees: ääretulelaternatega, lähitulelaternatega, kaugtulelaternatega ja eesmiste udutulelaternatega,

taga: ääretulelaternatega, piduritulelaternatega ja tagumiste udutulelaternatega,

5. kategooria suunatulelaternatega.

| 6.11.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.11.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Elektriühendused peavad võimaldama traktori samal küljel asuva(te) seisutulelaterna(te) sisselülitamist sõltumata ühestki muust laternast.

| 6.11.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.11.10.

MÄRGULAMP

Ei ole kohustuslik. Märgulambi olemasolu korral ei tohi tekkida selle segamini ajamise võimalust ääretulelaternate märgulambiga.

| 6.11.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.11.11.

MUUD NÕUDED

Selle laterna funktsiooni võib täita ka traktori samal küljel olevate eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate samaaegne sisselülitamine.

ÜLEMINE ÄÄRETULELATERN

| 6.12.1. | ARV |
| --- | --- |

6.12.1.

ARV

Kaks eest nähtavat ja kaks tagant nähtavat.

| 6.12.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.12.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.12.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.12.3.

ASEND

| 6.12.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.12.3.1.

LAIUS

Võimalikult lähedal traktori külgserva äärmisele punktile.

| 6.12.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.12.3.2.

KÕRGUS

Suurimal kõrgusel, mis on kooskõlas laternate asendi laiuse ja sümmeetriaga

| 6.12.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.12.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.12.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.12.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

Horisontaalnurk: 80° väljapoole.

Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 5° ülespoole ja 20° allapoole.

| 6.12.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.12.5.

REGULEERITUS

Laternad peavad vastama tingimustele seoses nähtavusega eest ja tagant.

| 6.12.6. | EI TOHI OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.12.6.

EI TOHI OLLA GRUPEERITUD

| 6.12.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.12.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muude laternatega.

| 6.12.8. | EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.12.8.

EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

| 6.12.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.12.9.

ELEKTRIÜHENDUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.12.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.12.10.

MÄRGULAMP

Kohustuslik.

| 6.12.11. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.12.11.

MUUD NÕUDED

Kui kõik muud tingimused on täidetud, siis võib traktori samal küljel asvuva eest nähtava laterna ja tagant nähtava laterna kombineerida üheks seadmeks. Ülemise ääretulelaterna asend vastava ääretulelaterna suhtes peab olema selline, et kaugus mõlema kõnealuse kahe laterna valgusavade üksteisele kõige lähemal asuvate punktide projektsioonide vahel püsttasapinnal ei ole üle 200 mm.

TÖÖTULI

| 6.13.1. | ARV |
| --- | --- |

6.13.1.

ARV

| 6.13.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.13.2.

PAIGUTUS

| 6.13.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.13.3.

ASEND

Erinõuded puuduvad.

| 6.13.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.13.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| 6.13.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.13.5.

REGULEERITUS

| 6.13.6. | EI TOHI OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.13.6.

EI TOHI OLLA GRUPEERITUD

| 6.13.7. | EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.13.7.

EI TOHI OLLA KOMBINEERITUD

muu laternaga.

| 6.13.8. | EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.13.8.

EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

| 6.13.9. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.13.9.

ELEKTRIÜHENDUS

See lamp võib töötada kõikidest muudest laternatest sõltumatult.

| 6.13.10. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.13.10.

MÄRGULAMP

Kohustuslik.

TAGUMINE MITTEKOLMNURKNE HELKUR

| 6.14.1. | ARV |
| --- | --- |

6.14.1.

ARV

Kaks või neli.

| 6.14.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.14.2.

PAIGUTUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.14.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.14.3.

ASEND

| 6.14.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.14.3.1.

LAIUS

Välja arvatud punktis 6.14.4.1 sätestatud juhul ei tohi traktori keskpikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt olla traktori kaugeimast välisservast kaugemal kui 400 mm. Helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 600 mm. Seda kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui traktori kogulaius on alla 1 300 mm.

| 6.14.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.14.3.2.

KÕRGUS

Välja arvatud punktis 6.14.4.1 sätestatud juhul, vähemalt 400 mm ja mitte üle 900 mm maapinnast. Ülemist piirmäära võib suurendada 1 200 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta.

| 6.14.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.14.3.3.

PIKKUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.14.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.14.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| | Horisontaalnurk: 30° sissepoole ja väljapoole. |
| --- | --- |

Horisontaalnurk: 30° sissepoole ja väljapoole.

| | Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.
  Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni, kui helkuri kõrgus on alla 750 mm maapinnast. |
| --- | --- |

Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni, kui helkuri kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.14.4.1

Kui eespool toodud asendi ja nähtavusega seotud nõudeid ei ole võimalik täita, võib paigaldada neli helkurit järgmiste paigaldusnõuete kohaselt:

6.14.4.1.1.

Kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 900 mm kõrgusel. Ülemist piirmäära võib suurendada 1 200 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta.

Helkurite siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 300 mm ja nähtavuse vertikaalnurk peab olema horisontaaltasapinnast 15° ülespoole.

6.14.4.1.2.

Ülejäänud kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 2 100 mm kõrgusel ning vastama punkti 6.14.3.1 nõuetele.

| 6.14.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.14.5.

REGULEERITUS

Tahapoole.

| 6.14.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.14.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

mis tahes muu laternaga.

| 6.14.7. | MUUD NÕUDED |
| --- | --- |

6.14.7.

MUUD NÕUDED

Helkuri valgusaval võib olla ühiseid osasid mis tahes muu tagalaterna valgusavaga.

KÜLGMINE MITTEKOLMNURKNE HELKUR

| 6.15.1. | ARV |
| --- | --- |

6.15.1.

ARV

Kaks või neli.

| 6.15.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.15.2.

PAIGUTUS

Üks või kaks traktori kummalgi küljel kui traktor on kuni 6 meetrit pikk. Kaks kummalgi küljel kui traktor on üle 6 meetri pikk. Peegeldav pind peab olema kinnitatud vertikaaltasapinnale (maksimaalne hälve 10°), mis on paralleelne sõiduki pikiteljega.

| 6.15.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.15.3.

ASEND

| 6.15.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.15.3.1.

LAIUS

Erinõuded puuduvad.

| 6.15.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.15.3.2.

KÕRGUS

Mitte alla 400 mm ja mitte üle 900 mm maapinnast. Ülemist piirmäära võib suurendada 1 200 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta.

| 6.15.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.15.3.3.

PIKKUS

Üks helkur peab olema mitte rohkem kui 3 m kaugusel traktori kõige eesmisest punktist ning kas sama helkur või teine helkur peab olema mitte rohkem kui 3 m kaugusel traktori kõige tagumisest punktist.

Vahemaa kahe samal küljel asetseva helkuri vahel ei tohi ületada 6 m.

| 6.15.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.15.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| | Horisontaalnurk: 20° ettepoole ja tahapoole. |
| --- | --- |

Horisontaalnurk: 20° ettepoole ja tahapoole.

| | Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 10° üles- ja allapoole. |
| --- | --- |

Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 10° üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5°-ni, kui helkuri kõrgus on alla 750 mm.

NUMBRITULELATERN

| 6.16.1. | ARV |
| --- | --- |

6.16.1.

ARV

Selline, et seade valgustaks numbrimärgi asukoha.

| 6.16.2. | PAIGUTUS |
| --- | --- |

6.16.2.

PAIGUTUS

| 6.16.3. | ASEND |
| --- | --- |

6.16.3.

ASEND

| 6.16.3.1. | LAIUS |
| --- | --- |

6.16.3.1.

LAIUS

| 6.16.3.2. | KÕRGUS |
| --- | --- |

6.16.3.2.

KÕRGUS

| 6.16.3.3. | PIKKUS |
| --- | --- |

6.16.3.3.

PIKKUS

| 6.16.4. | GEOMEETRILINE NÄHTAVUS |
| --- | --- |

6.16.4.

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS

| 6.16.5. | REGULEERITUS |
| --- | --- |

6.16.5.

REGULEERITUS

| 6.16.6. | VÕIB OLLA GRUPEERITUD |
| --- | --- |

6.16.6.

VÕIB OLLA GRUPEERITUD

ühe või mitme tagalaternaga.

| 6.16.7. | VÕIB OLLA KOMBINEERITUD |
| --- | --- |

6.16.7.

VÕIB OLLA KOMBINEERITUD

tagumiste ääretulelaternatega.

| 6.16.8. | EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD |
| --- | --- |

6.16.8.

EI TOHI OLLA VASTASTIKKU ÜHENDATUD

mis tahes muu laternaga.

| 6.16.9. | MÄRGULAMP |
| --- | --- |

6.16.9.

MÄRGULAMP

Ei ole kohustuslik. Olemasolu korral peaks selle ülesannet täitma eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate märgulamp.

| 6.16.10. | ELEKTRIÜHENDUS |
| --- | --- |

6.16.10.

ELEKTRIÜHENDUS

Seade lülitub sisse ainult samaaegselt tagumiste ääretulelaternatega.

7.   SÕIDUKITÜÜBI VÕI SELLELE PAIGALDATAVA VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE TÜÜBIKINNITUSTE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 7.1. | Kõigist sõidukitüübis või sellele paigaldatavates valgustus- ja valgussignaalseadmetes või punktis 3.2.2 nimetatud loetelus tehtavatest muudatustest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas:






  7.1.1. | võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele; või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Kõigist sõidukitüübis või sellele paigaldatavates valgustus- ja valgussignaalseadmetes või punktis 3.2.2 nimetatud loetelus tehtavatest muudatustest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas:

7.1.1.

võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele; või

| 7.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendava katsearuande esitamist. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendava katsearuande esitamist.

| 7.2. | Muudetud tüübile tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Muudetud tüübile tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laiendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas ettenähtud näidisele vastava teate vormiga. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laiendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas ettenähtud näidisele vastava teate vormiga.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

| 8.1. | Kõik käesoleva eeskirja nõuete kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad valgustus- ja valgussignaalseadmete paigalduse ja nende omaduste poolest vastama tüübikinnituse saanud sõidukile esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.

Kõik käesoleva eeskirja nõuete kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad valgustus- ja valgussignaalseadmete paigalduse ja nende omaduste poolest vastama tüübikinnituse saanud sõidukile esitatavatele nõuetele.

| 8.2. | Punktis 8.1 sätestatud tüübile vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandvate seeriatoodangu sõidukite pistelisi kontrollimisi. |
| --- | --- |

8.2.

Punktis 8.1 sätestatud tüübile vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandvate seeriatoodangu sõidukite pistelisi kontrollimisi.

9.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei läbinud punktis 8 ettenähtud katseid. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei läbinud punktis 8 ettenähtud katseid.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest kohe teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisale vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest kohe teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisale vastavat teatise vormi.

10.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse omanik lõpetab tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, peab ta sellest teatama tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teatise saamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisale vastavat teatise vormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega) 7. lisas.

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid kokkuleppeosalistele.

(3)  Laternate kiiratava valguse värvsuskoordinaatide mõõtmine ei kuulu käesoleva eeskirja alla.

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS A

(Vt käesoleva eeskirja punkti 4.4)

Image

Põllumajandus- või metsatraktorile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane traktoritüüp on valgustus- ja valgussignaalseadmetega seoses saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 86 kohaselt. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt eeskirja nr 86 originaalversioonile.

NÄIDIS B

(Vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image

Põllumajandus- või metsatraktorile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab et asjaomane traktoritüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) eeskirjade nr 86 ja nr 33 (1) kohaselt. Tüübikinnitusmärgi esimesed kaks kohta näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal oli eeskiri nr 86 algsel kujul ja eeskiri nr 33 hõlmas muudatuste seeriat 02.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

PUNKTIDES 2.6–2.10 ESITATUD MÕISTETE DEFINITSIOONID

Image

---

4. LISA

LATERNATE NÄHTAVUS

(vt käesoleva eeskirja punkti 5.10)

Joonis 1

Punase laterna nähtavus eest

Image

Joonis 2

Valge laterna nähtavus tagant

Image

---

5. LISA

SUUNATULELATERNAD

GEOMEETRILINE NÄHTAVUS (vt punkti 6.5.2.)

Paigutus A

Image

Paigutus B

Image

Paigutus C

Image

Paigutus D

Image

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/231

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 106 – Põllutöömasinate ja nende haagiste õhkrehvide tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Eeskirja algversiooni 8. täiendus – jõustumise kuupäev: 17. märts 2010

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Õhkrehvi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste, katselaborite ja haldusasutuste nimed ning aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis mootorsõiduki õhkrehvi tüübile kinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või õhkrehvi tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 106 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Rehvimärgistuse kujundus |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Koormusindeksid (LI) ja neile vastavad kandevõime väärtused (kg) |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Teatavate rehvimõõdu tähistustega rehvide teoreetilised veljed, välisläbimõõdud ja nominaalsed ristlõike laiused |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Rehvi mõõtmete määramise meetod |
| --- | --- |

6. lisa –

| 7. lisa – | Kandevõime sõltuvus kiirusest |
| --- | --- |

7. lisa –

| 8. lisa – | Rebenemiskindluse katse käik |
| --- | --- |

8. lisa –

| 9. lisa – | Koormus-kiiruskatse käik |
| --- | --- |

9. lisa –

| 10. lisa – | Rehvide klassifikatsioonikoodid |
| --- | --- |

10. lisa –

| 11. lisa – | Näide maksimaalse rehvirõhu piktogrammist, mis märgitakse mõlemale rehvi küljele; seda rõhku ei tohi rantide kohalesurumiseks rehvi paigaldamisel ületada |
| --- | --- |

11. lisa –

1.   KOHALDAMISALA

Käesolev eeskiri hõlmab uusi õhkrehve, mis on konstrueeritud eeskätt (kuid mitte ainult) T-kategooria mootorsõidukite hulka kuuluvate põllu- ja metsatöömasinatele, mootori abil liikuvatele ja järelveetavatele põllutöömasinatele ning põllumajandushaagistele, mida identifitseeritakse kiirusele 65 km/h (kiirusindeks D) või väiksematele kiirustele vastavate kiirusindeksitega.

Käesolevat eeskirja ei kohaldata järgmiste, eeskätt muudeks otstarveteks ette nähtud rehvitüüpide suhtes:

| a) | ehitusseadmete rehvid (rehvid märgisega „INDUSTRIAL”, „IND”, „R4” või „F3”); |
| --- | --- |

a)

ehitusseadmete rehvid (rehvid märgisega „INDUSTRIAL”, „IND”, „R4” või „F3”);

| b) | pinnaseteisaldusseadmete rehvid; |
| --- | --- |

b)

pinnaseteisaldusseadmete rehvid;

| c) | tööstusseadmete ja kärutõstukite rehvid. |
| --- | --- |

c)

tööstusseadmete ja kärutõstukite rehvid.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | Põllumajandusrehvi tüüp – rehvikategooria, millesse kuuluvatel rehvidel on järgmised ühised olulised tunnused:






  2.1.1. | valmistaja; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Põllumajandusrehvi tüüp – rehvikategooria, millesse kuuluvatel rehvidel on järgmised ühised olulised tunnused:

2.1.1.

valmistaja;

| 2.1.2. | rehvimõõdu tähistus; |
| --- | --- |

2.1.2.

rehvimõõdu tähistus;

| 2.1.3. | kasutusliik:






  a) | traktorite juhtrattarehvid; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

kasutusliik:

a)

traktorite juhtrattarehvid;

| b) | traktorite veorattarehvid – tavaturvisega; |
| --- | --- |

b)

traktorite veorattarehvid – tavaturvisega;

| c) | traktorite veorattarehvid – eriturvisega; |
| --- | --- |

c)

traktorite veorattarehvid – eriturvisega;

| d) | põllumajandusseadmete veorattarehvid; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusseadmete veorattarehvid;

| e) | põllumajandusseadmete vabarattarehvid; |
| --- | --- |

e)

põllumajandusseadmete vabarattarehvid;

| f) | universaalse rakendustüübiga rehvid põllumajandusseadmetele; |
| --- | --- |

f)

universaalse rakendustüübiga rehvid põllumajandusseadmetele;

| g) | metsandusseadmete rehvid – tavalise turvisega; |
| --- | --- |

g)

metsandusseadmete rehvid – tavalise turvisega;

| h) | metsandusseadmete rehvid – eriturvisega; |
| --- | --- |

h)

metsandusseadmete rehvid – eriturvisega;

| 2.1.4. | ehitus (diagonaalrehv, diagonaal-vöörehv või radiaalrehv); |
| --- | --- |

2.1.4.

ehitus (diagonaalrehv, diagonaal-vöörehv või radiaalrehv);

| 2.1.5. | kiirusindeks; |
| --- | --- |

2.1.5.

kiirusindeks;

| 2.1.6. | koormusindeks; |
| --- | --- |

2.1.6.

koormusindeks;

| 2.1.7. | rehvi ristlõige. |
| --- | --- |

2.1.7.

rehvi ristlõige.

| 2.2. | Liite joonisel on selgitatud järgmisi mõisteid. |
| --- | --- |

2.2.

Liite joonisel on selgitatud järgmisi mõisteid.

| 2.3. | Rehvi ehitus – rehvipõhimiku tehnilised karakteristikud. Eristatakse eelkõige järgmisi rehvipõhimiku ehituse tüüpe:
  2.3.1.   diagonaalrehv– rehv, mille puhul põhimikukiud ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes põiknurkade all, mis on oluliselt väiksemad kui 90°;
  2.3.2.   diagonaal-vöörehv– diagonaalrehv, mille puhul rehvipõhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast praktiliselt mittevenivast koordikihist, mis asetsevad põhimiku põiknurkadele lähedaste põiknurkade all;
  2.3.3.   radiaalrehv– rehv, mille puhul põhimikukiud ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes ligikaudu 90 nurga all, kusjuures rehvipõhimik on stabiliseeritud praktiliselt mitteveniva ringvööga. |
| --- | --- |

2.3.

Rehvi ehitus – rehvipõhimiku tehnilised karakteristikud. Eristatakse eelkõige järgmisi rehvipõhimiku ehituse tüüpe:

2.3.1.   diagonaalrehv– rehv, mille puhul põhimikukiud ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes põiknurkade all, mis on oluliselt väiksemad kui 90°;

2.3.2.   diagonaal-vöörehv– diagonaalrehv, mille puhul rehvipõhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast praktiliselt mittevenivast koordikihist, mis asetsevad põhimiku põiknurkadele lähedaste põiknurkade all;

2.3.3.   radiaalrehv– rehv, mille puhul põhimikukiud ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes ligikaudu 90 nurga all, kusjuures rehvipõhimik on stabiliseeritud praktiliselt mitteveniva ringvööga.

| 2.4. | Rant – rehvi osa, mille kuju ja ehitus sobib veljega ja hoiab rehvi veljel. |
| --- | --- |

2.4.

Rant – rehvi osa, mille kuju ja ehitus sobib veljega ja hoiab rehvi veljel.

| 2.5. | Koordikiud – kiud, mis moodustavad rehvi kihid. |
| --- | --- |

2.5.

Koordikiud – kiud, mis moodustavad rehvi kihid.

| 2.6. | Koordikiht – paralleelsete kummikattega koordikiudude kiht. |
| --- | --- |

2.6.

Koordikiht – paralleelsete kummikattega koordikiudude kiht.

| 2.7. | Põhimik – rehvi osa, mis ei ole turvis ega kummist külg ja mis survestatuna kannab koormust. |
| --- | --- |

2.7.

Põhimik – rehvi osa, mis ei ole turvis ega kummist külg ja mis survestatuna kannab koormust.

| 2.8. | Turvis – maapinnaga kokkupuutuv rehvi osa. |
| --- | --- |

2.8.

Turvis – maapinnaga kokkupuutuv rehvi osa.

| 2.9. | Külg – rehvi osa, mis ei ole turvis, ja mis on nähtav veljele sobitatud rehvi külgvaates. |
| --- | --- |

2.9.

Külg – rehvi osa, mis ei ole turvis, ja mis on nähtav veljele sobitatud rehvi külgvaates.

| 2.10. | Ristlõike laius (S) – survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud eenduvad märgistused, kaunistused, kaitselindid ja -ribid. |
| --- | --- |

2.10.

Ristlõike laius (S) – survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud eenduvad märgistused, kaunistused, kaitselindid ja -ribid.

| 2.11. | Üldlaius – survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, mille puhul on arvesse võetud eenduvad märgistused, kaunistused, kaitselindid ja -ribid. |
| --- | --- |

2.11.

Üldlaius – survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, mille puhul on arvesse võetud eenduvad märgistused, kaunistused, kaitselindid ja -ribid.

| 2.12. | Ristlõike kõrgus (h) – vahemaa, mis võrdub poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nominaalläbimõõdu vahest. |
| --- | --- |

2.12.

Ristlõike kõrgus (h) – vahemaa, mis võrdub poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nominaalläbimõõdu vahest.

| 2.13. | Nominaalne ristlõikesuhe (Ra) – arv, mis saadakse millimeetrites väljendatud ristlõike nominaalkõrguse ja nominaallaiuse suhte korrutamisel sajaga. |
| --- | --- |

2.13.

Nominaalne ristlõikesuhe (Ra) – arv, mis saadakse millimeetrites väljendatud ristlõike nominaalkõrguse ja nominaallaiuse suhte korrutamisel sajaga.

| 2.14. | Välisläbimõõt (D) – uue survestatud rehvi üldläbimõõt. |
| --- | --- |

2.14.

Välisläbimõõt (D) – uue survestatud rehvi üldläbimõõt.

| 2.15. | Rehvimõõdu tähistus – tähistus, millesse kuuluvad:






  2.15.1. | ristlõike nominaallaius (S1) millimeetrites; |
| --- | --- | --- |

2.15.

Rehvimõõdu tähistus – tähistus, millesse kuuluvad:

2.15.1.

ristlõike nominaallaius (S1) millimeetrites;

| 2.15.2. | nominaalne ristlõikesuhe (Ra); |
| --- | --- |

2.15.2.

nominaalne ristlõikesuhe (Ra);

| 2.15.3. | velje nominaalläbimõõdu tähise ette paigutatav märge rehvi ehituse kohta, mis on järgmine:






  2.15.3.1. | diagonaalrehvi puhul märk „–” või D-täht, |
| --- | --- | --- |

2.15.3.

velje nominaalläbimõõdu tähise ette paigutatav märge rehvi ehituse kohta, mis on järgmine:

2.15.3.1.

diagonaalrehvi puhul märk „–” või D-täht,

| 2.15.3.2. | radiaalrehvi puhul R-täht, |
| --- | --- |

2.15.3.2.

radiaalrehvi puhul R-täht,

| 2.15.3.3. | diagonaal-vöörehvi puhul B-täht; |
| --- | --- |

2.15.3.3.

diagonaal-vöörehvi puhul B-täht;

| 2.15.4. | leppearv „d”, mis näitab velje nominaalläbimõõtu; |
| --- | --- |

2.15.4.

leppearv „d”, mis näitab velje nominaalläbimõõtu;

| 2.15.5. | põllumajandusseadmete rehvidele võib velje nominaalläbimõõtu näitava leppearvu järel märkida tähed „IMP”; |
| --- | --- |

2.15.5.

põllumajandusseadmete rehvidele võib velje nominaalläbimõõtu näitava leppearvu järel märkida tähed „IMP”;

| 2.15.6. | traktorite juhtrattarehvidele võib velje nominaalläbimõõtu näitava leppearvu järel märkida tähed „FRONT”; |
| --- | --- |

2.15.6.

traktorite juhtrattarehvidele võib velje nominaalläbimõõtu näitava leppearvu järel märkida tähed „FRONT”;

| 2.15.7. | lisas loetletud rehvide puhul on rehvide suuruse tähised siiski sellised, nagu on esitatud tabelite esimestes veergudes. |
| --- | --- |

2.15.7.

lisas loetletud rehvide puhul on rehvide suuruse tähised siiski sellised, nagu on esitatud tabelite esimestes veergudes.

| 2.15.8. | Suurema painduvusega rehvide (Improved Flexion Tyre) puhul märkida enne ristlõike nominaallaiust tähed „IF”.
  Väga hea painduvusega rehvide (Very High Flexion Tyre) puhul märkida enne ristlõike nominaallaiust tähed „VF”. |
| --- | --- |

2.15.8.

Suurema painduvusega rehvide (Improved Flexion Tyre) puhul märkida enne ristlõike nominaallaiust tähed „IF”.

Väga hea painduvusega rehvide (Very High Flexion Tyre) puhul märkida enne ristlõike nominaallaiust tähed „VF”.

| 2.16. | Velje nominaalläbimõõt (d) – leppearv, mis näitab asjakohasele rehvile mõeldud velje nominaalläbimõõtu; see leppearv väljendab velje läbimõõtu kas koodarvuna (100st väiksemad arvud – üleminekuks millimeetritele vt ekvivalentsustabelit) või millimeetrites (100st suuremad arvud), kuid mitte mõlemal viisil samaaegselt.






  d (koodarv) | Väärtus millimeetrites (punktide 6.2.1 ja 6.4 kohaste arvutuste tegemiseks) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 15,3 | 389 |
| 16 | 406 |
| 16,1 | 409 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |
| 32 | 813 |
| 34 | 864 |
| 36 | 914 |
| 38 | 965 |
| 40 | 1 016 |
| 42 | 1 067 |
| 44 | 1 118 |
| 46 | 1 168 |
| 48 | 1 219 |
| 50 | 1 270 |
| 52 | 1 321 |
| 54 | 1 372 |
| | |
| 14,5 | 368 |
| 15,5 | 394 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26,5 | 673 |
| 30,5 | 775 |

2.16.

Velje nominaalläbimõõt (d) – leppearv, mis näitab asjakohasele rehvile mõeldud velje nominaalläbimõõtu; see leppearv väljendab velje läbimõõtu kas koodarvuna (100st väiksemad arvud – üleminekuks millimeetritele vt ekvivalentsustabelit) või millimeetrites (100st suuremad arvud), kuid mitte mõlemal viisil samaaegselt.

d (koodarv)

Väärtus millimeetrites (punktide 6.2.1 ja 6.4 kohaste arvutuste tegemiseks)

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

15,3

389

16

406

16,1

409

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

24

610

26

660

28

711

30

762

32

813

34

864

36

914

38

965

40

1 016

42

1 067

44

1 118

46

1 168

48

1 219

50

1 270

52

1 321

54

1 372

14,5

368

15,5

394

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26,5

673

30,5

775

| 2.17. | Velg – lohvrehvi või tihtrehvi kandev rattaosa, millele toetuvad rehvi randid. |
| --- | --- |

2.17.

Velg – lohvrehvi või tihtrehvi kandev rattaosa, millele toetuvad rehvi randid.

| 2.18. | Teoreetiline velg – mõtteline velg, mille laius on võrdne rehvi tegeliku ristlõike X-kordse nominaallaiusega, kusjuures X-i väärtuse määrab kindlaks rehvi valmistaja; teoreetilise velje laiuseks võib lugeda ka rehvimõõdu tähistusele vastava laiuse, mis on märgitud 5. lisas. |
| --- | --- |

2.18.

Teoreetiline velg – mõtteline velg, mille laius on võrdne rehvi tegeliku ristlõike X-kordse nominaallaiusega, kusjuures X-i väärtuse määrab kindlaks rehvi valmistaja; teoreetilise velje laiuseks võib lugeda ka rehvimõõdu tähistusele vastava laiuse, mis on märgitud 5. lisas.

| 2.19. | Mõõtevelg – velg, millele sobitatakse rehv mõõtmete määramiseks. |
| --- | --- |

2.19.

Mõõtevelg – velg, millele sobitatakse rehv mõõtmete määramiseks.

| 2.20. | Traktorite veorattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandustraktorite (T-kategooria sõidukid) veosildadele ning sobivad tööks püsivalt suurtel pöördemomentidel. Nende rehvide turvisemuster on kujundatud haardekrihvidest ehk -hammastest.






  2.20.1. | Suurema painduvusega rehvid ja väga hea painduvusega rehvid – õhkrehvid, mille põhimik on vastupidavam kui samaväärsel tavalisel rehvil. |
| --- | --- | --- |

2.20.

Traktorite veorattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandustraktorite (T-kategooria sõidukid) veosildadele ning sobivad tööks püsivalt suurtel pöördemomentidel. Nende rehvide turvisemuster on kujundatud haardekrihvidest ehk -hammastest.

2.20.1.

Suurema painduvusega rehvid ja väga hea painduvusega rehvid – õhkrehvid, mille põhimik on vastupidavam kui samaväärsel tavalisel rehvil.

| 2.21. | Traktorite juhtrattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandustraktorite või metsatraktorite (T-kategooria sõidukid) vabasildadele. Rehvide turvisemuster on üldiselt kujundatud ringsoontest ja ringribidest. |
| --- | --- |

2.21.

Traktorite juhtrattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandustraktorite või metsatraktorite (T-kategooria sõidukid) vabasildadele. Rehvide turvisemuster on üldiselt kujundatud ringsoontest ja ringribidest.

| 2.22. | Põllumajandusseadmete rehvid – eeskätt põllumajandusmasinatele (S-kategooria sõidukid) või põllumajandushaagistele (R-kategooria sõidukid) mõeldud rehvid; neid võib paigaldada ka põllumajandus- ja metsatraktorite (T-kategooria sõidukid) esimestele juhtratastele ning veoratastele; need rehvid ei sobi siiski tööks püsivalt suurtel pöördemomentidel. |
| --- | --- |

2.22.

Põllumajandusseadmete rehvid – eeskätt põllumajandusmasinatele (S-kategooria sõidukid) või põllumajandushaagistele (R-kategooria sõidukid) mõeldud rehvid; neid võib paigaldada ka põllumajandus- ja metsatraktorite (T-kategooria sõidukid) esimestele juhtratastele ning veoratastele; need rehvid ei sobi siiski tööks püsivalt suurtel pöördemomentidel.

| 2.23. | Veorattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks eeskätt põllumajandusmasinate või -seadmete veosildadele, välja arvatud juhul, kui on vaja töötada püsivalt suurtel pöördemomentidel. Rehvide turvisemuster on üldiselt kujundatud haardekrihvidest ehk -hammastest. Nende rehvide sümbol on |
| --- | --- |

2.23.

Image

| 2.24. | Vabarattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandusmasinate, -seadmete või -haagiste vabasildadele.
  Nende rehvide sümbol on |
| --- | --- |

2.24.

Vabarattarehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandusmasinate, -seadmete või -haagiste vabasildadele.

Nende rehvide sümbol on Image

| 2.25. | Universaalrehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandusmasinate, -seadmete või -haagiste nii veo- kui ka vabasildadele. |
| --- | --- |

2.25.

Universaalrehvid – rehvid, mis on mõeldud paigaldamiseks põllumajandusmasinate, -seadmete või -haagiste nii veo- kui ka vabasildadele.

| 2.26. | Käitusindeks – koormusindeksi ja kiirusindeksi kombinatsioon.






  2.26.1. | Põllumajandusseadmete rehvide puhul lisatakse käitusindeksile asjakohane punktis 2.23 või 2.24 määratletud rakendustüübi sümbol (veo- või vabarattarehv). |
| --- | --- | --- |

2.26.

Käitusindeks – koormusindeksi ja kiirusindeksi kombinatsioon.

2.26.1.

Põllumajandusseadmete rehvide puhul lisatakse käitusindeksile asjakohane punktis 2.23 või 2.24 määratletud rakendustüübi sümbol (veo- või vabarattarehv).

| 2.27. | Täiendav käitusindeks – ringiga ümbritsetud täiendav indeks, mis osutab erikäitusele (hinnanguline suurim koormus ja kiirusindeks), mis on asjaomase rehvitüübi puhul lubatud lisaks kohaldatavale kiirusest sõltuvale suurimale koormusele (vt 7. lisa). |
| --- | --- |

2.27.

Täiendav käitusindeks – ringiga ümbritsetud täiendav indeks, mis osutab erikäitusele (hinnanguline suurim koormus ja kiirusindeks), mis on asjaomase rehvitüübi puhul lubatud lisaks kohaldatavale kiirusest sõltuvale suurimale koormusele (vt 7. lisa).

| 2.28. | Koormusindeks – arv, mis näitab koormust, mida üksikasetusega rehv võib kanda asjakohasele kiirusindeksile vastava kiiruse puhul, juhul kui järgitakse valmistaja poolt kindlaksmääratud kasutustingimusi. Koormusindeksite ja vastavate masside loetelu on esitatud 4. lisas. |
| --- | --- |

2.28.

Koormusindeks – arv, mis näitab koormust, mida üksikasetusega rehv võib kanda asjakohasele kiirusindeksile vastava kiiruse puhul, juhul kui järgitakse valmistaja poolt kindlaksmääratud kasutustingimusi. Koormusindeksite ja vastavate masside loetelu on esitatud 4. lisas.

| 2.29. | Kiirusindeksid – järgmises tabelis loetletud baaskiiruse väärtusi väljendavad tähised:






  Kiirusindeks | Baaskiirus
  (km/h) |
| --- | --- | --- |
| A2 | 10 |
| A4 | 20 |
| A6 | 30 |
| A8 | 40 |
| B | 50 |
| D | 65 |

2.29.

Kiirusindeksid – järgmises tabelis loetletud baaskiiruse väärtusi väljendavad tähised:

Kiirusindeks

Baaskiirus

(km/h)

A2

10

A4

20

A6

30

A8

40

B

50

D

65

| 2.30. | Tabelid, mis näitavad kandevõime sõltuvust kiirusest – 7. lisa tabelid, mis näitavad, kuidas hinnanguline suurim koormus, mida teatavale kiirusindeksile vastavast kiirusest erinevatel kiirustel kasutatav rehv suudab kanda, oleneb kasutusliigist, rakendustüübist, koormusindeksist ja nominaalsest kiirusindeksist;






  2.30.1. | tabelid, mis näitavad kandevõime sõltuvust kiirusest, ei ole rakendatavad täiendava käitusindeksi puhul. |
| --- | --- | --- |

2.30.

Tabelid, mis näitavad kandevõime sõltuvust kiirusest – 7. lisa tabelid, mis näitavad, kuidas hinnanguline suurim koormus, mida teatavale kiirusindeksile vastavast kiirusest erinevatel kiirustel kasutatav rehv suudab kanda, oleneb kasutusliigist, rakendustüübist, koormusindeksist ja nominaalsest kiirusindeksist;

2.30.1.

tabelid, mis näitavad kandevõime sõltuvust kiirusest, ei ole rakendatavad täiendava käitusindeksi puhul.

| 2.30.2. | Tabelid, mis näitavad kandevõime sõltuvust kiirusest, ei ole rakendatavad suurema painduvusega ja väga hea painduvusega rehvide puhul. |
| --- | --- |

2.30.2.

Tabelid, mis näitavad kandevõime sõltuvust kiirusest, ei ole rakendatavad suurema painduvusega ja väga hea painduvusega rehvide puhul.

| 2.31. | Hinnanguline suurim koormus –hinnanguline suurim mass, mida rehv suudab kanda:






  2.31.1. | see mass ei tohi ületada koormusindeksist olenevat väärtuse protsenti, mis on esitatud kandevõime kiirusest sõltuvuse tabelis (vt punkt 2.30) vastavalt kasutusliigile, rehvi kiirusindeksile ja sõiduki maksimaalsele kiirusele. |
| --- | --- | --- |

2.31.

Hinnanguline suurim koormus –hinnanguline suurim mass, mida rehv suudab kanda:

2.31.1.

see mass ei tohi ületada koormusindeksist olenevat väärtuse protsenti, mis on esitatud kandevõime kiirusest sõltuvuse tabelis (vt punkt 2.30) vastavalt kasutusliigile, rehvi kiirusindeksile ja sõiduki maksimaalsele kiirusele.

| 2.32. | Turvisesoon – turvisemustri kõrvutiasetsevate ribide või plokkide vaheline soon. |
| --- | --- |

2.32.

Turvisesoon – turvisemustri kõrvutiasetsevate ribide või plokkide vaheline soon.

| 2.33. | Haardekrihvid ehk -hambad – turvisemustri alusest eenduvad plokkelemendid. |
| --- | --- |

2.33.

Haardekrihvid ehk -hambad – turvisemustri alusest eenduvad plokkelemendid.

| 2.34. | Eriturvisega rehv – rehv, mille turvisemuster ja ehitus on mõeldud eelkõige selleks, et tagada soisel pinnasel tavalise turvisega rehviga võrreldes parem haardumine. Eriturvise muster on üldiselt kujundatud tavalisest kõrgematest haardekrihvidest ehk -hammastest. |
| --- | --- |

2.34.

Eriturvisega rehv – rehv, mille turvisemuster ja ehitus on mõeldud eelkõige selleks, et tagada soisel pinnasel tavalise turvisega rehviga võrreldes parem haardumine. Eriturvise muster on üldiselt kujundatud tavalisest kõrgematest haardekrihvidest ehk -hammastest.

| 2.35. | Turvise murenemine – väikeste kummitükkide lahtimurdumine turvise küljest. |
| --- | --- |

2.35.

Turvise murenemine – väikeste kummitükkide lahtimurdumine turvise küljest.

| 2.36. | Koordikiudude lahtitulek – põhimikukiudude lahtitulek kummikattekihist. |
| --- | --- |

2.36.

Koordikiudude lahtitulek – põhimikukiudude lahtitulek kummikattekihist.

| 2.37. | Koordikihtide lahtitulek – kõrvutiasetsevate koordikihtide lahtitulek. |
| --- | --- |

2.37.

Koordikihtide lahtitulek – kõrvutiasetsevate koordikihtide lahtitulek.

| 2.38. | Turvise lahtitulek – turvise lahtitulek põhimiku küljest. |
| --- | --- |

2.38.

Turvise lahtitulek – turvise lahtitulek põhimiku küljest.

| 2.39. | Katsevelg – velg, millele paigaldatakse rehv käituskatsete tegemiseks. |
| --- | --- |

2.39.

Katsevelg – velg, millele paigaldatakse rehv käituskatsete tegemiseks.

| 2.40. | Rehvide klassifikatsioonikoodid – 10. lisas üksikasjalikult esitatud mittekohustuslikud tähistused, mille abil identifitseeritakse kasutusliik, turvisemustri tüüp ja rakendustüüp vastavalt standardile ISO 4251-4. |
| --- | --- |

2.40.

Rehvide klassifikatsioonikoodid – 10. lisas üksikasjalikult esitatud mittekohustuslikud tähistused, mille abil identifitseeritakse kasutusliik, turvisemustri tüüp ja rakendustüüp vastavalt standardile ISO 4251-4.

| 2.41. | Metsandusseadme rehv – rehv, mis on ette nähtud paigaldamiseks metsanduses kasutatavatele masinatele või seadmetele. |
| --- | --- |

2.41.

Metsandusseadme rehv – rehv, mis on ette nähtud paigaldamiseks metsanduses kasutatavatele masinatele või seadmetele.

3.   MÄRGISTUS

3.1.   Rehvil peab olema:

| 3.1.1. | valmistaja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

3.1.1.

valmistaja nimi või kaubamärk;

| 3.1.2. | punktis 2.15 määratletud rehvimõõdu tähistus; |
| --- | --- |

3.1.2.

punktis 2.15 määratletud rehvimõõdu tähistus;

| 3.1.3. | rehvi ehituse tähis, mis märgitakse järgmiselt:






  3.1.3.1. | diagonaalrehvile lisatähist ei märgita; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

rehvi ehituse tähis, mis märgitakse järgmiselt:

3.1.3.1.

diagonaalrehvile lisatähist ei märgita;

| 3.1.3.2. | radiaalrehvile võib märkida sõna „RADIAL”; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

radiaalrehvile võib märkida sõna „RADIAL”;

| 3.1.3.3. | diagonaal-vöörehvile märgitakse sõnad „BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

diagonaal-vöörehvile märgitakse sõnad „BIAS-BELTED”;

| 3.1.4. | punktis 2.26 määratletud käitusindeks:






  3.1.4.1. | põllumajandusseadme rehvi puhul lisatakse käitusindeksile asjakohane rakendustüübi sümbol; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

punktis 2.26 määratletud käitusindeks:

3.1.4.1.

põllumajandusseadme rehvi puhul lisatakse käitusindeksile asjakohane rakendustüübi sümbol;

| 3.1.4.2. | põllumajandusseadmetele mõeldud universaalse rakendustüübiga rehvile märgitakse kaks käįtusindeksit, üks käitusindeks juhuks, kui rehv paigaldatakse vabasillale, ja teine juhuks, kui rehv paigaldatakse veosillale; kummalegi käitusindeksile lisatakse asjakohane rakendustüübi sümbol (vt punkt 2.23 ja 2.24): | või | |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.4.2.

põllumajandusseadmetele mõeldud universaalse rakendustüübiga rehvile märgitakse kaks käįtusindeksit, üks käitusindeks juhuks, kui rehv paigaldatakse vabasillale, ja teine juhuks, kui rehv paigaldatakse veosillale; kummalegi käitusindeksile lisatakse asjakohane rakendustüübi sümbol (vt punkt 2.23 ja 2.24):

Image

või

Image

kus esimene käitusindeks (95 A6) osutab kasutamisele veosillal ja teine (108 A6) kasutamisele vabasillal;

| 3.1.5. | vajaduse korral täiendav käitusindeks; |
| --- | --- |

3.1.5.

vajaduse korral täiendav käitusindeks;

| 3.1.6. | tähis „DEEP” (või „R-2”) eriturvisega rehvi puhul; |
| --- | --- |

3.1.6.

tähis „DEEP” (või „R-2”) eriturvisega rehvi puhul;

| 3.1.7. | tähis „F-1” või „F-2” juhul, kui traktori juhtrattarehvil ei ole punkti 2.15.6 kohast tähist; |
| --- | --- |

3.1.7.

tähis „F-1” või „F-2” juhul, kui traktori juhtrattarehvil ei ole punkti 2.15.6 kohast tähist;

| 3.1.8. | tähis „LS-1”, „LS-2”, „LS-3” või „LS-4” metsandusseadmete rehvide puhul;






  3.1.8.1. | „LS-3” tähistab eriturvisega rehve; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

tähis „LS-1”, „LS-2”, „LS-3” või „LS-4” metsandusseadmete rehvide puhul;

3.1.8.1.

„LS-3” tähistab eriturvisega rehve;

| 3.1.8.2. | tähis „I-3” põllumajandusseadmete veoturvisega rehvide puhul, nagu määratletud 5. lisa tabelites 5 ja 6; |
| --- | --- |

3.1.8.2.

tähis „I-3” põllumajandusseadmete veoturvisega rehvide puhul, nagu määratletud 5. lisa tabelites 5 ja 6;

| 3.1.9. | tähis „IMPLEMENT” põllumajandusseadme rehvi puhul, kui sellel ei ole punkti 2.15.5 kohast tähist; |
| --- | --- |

3.1.9.

tähis „IMPLEMENT” põllumajandusseadme rehvi puhul, kui sellel ei ole punkti 2.15.5 kohast tähist;

| 3.1.10. | sõna „TUBELESS” juhul, kui rehv on mõeldud kasutamiseks tihtrehvina (lohvita rehv); |
| --- | --- |

3.1.10.

sõna „TUBELESS” juhul, kui rehv on mõeldud kasutamiseks tihtrehvina (lohvita rehv);

| 3.1.11. | tähis „bar MAX” (või „... kPA MAX”) 11. lisas esitatud piktogrammis, mis näitab maksimaalset külma rehvi rõhku, mida ei tohi rantide kohalesurumiseks rehvi paigaldamisel ületada; |
| --- | --- |

3.1.11.

tähis „bar MAX” (või „... kPA MAX”) 11. lisas esitatud piktogrammis, mis näitab maksimaalset külma rehvi rõhku, mida ei tohi rantide kohalesurumiseks rehvi paigaldamisel ületada;

| 3.1.12. | suurema painduvusega rehvide puhul lisatakse rehvimõõdu tähistuse ette tähis „IF”.
  Väga hea painduvusega rehvide puhul lisatakse rehvimõõdu tähistuse ette tähis „VF”. |
| --- | --- |

3.1.12.

suurema painduvusega rehvide puhul lisatakse rehvimõõdu tähistuse ette tähis „IF”.

Väga hea painduvusega rehvide puhul lisatakse rehvimõõdu tähistuse ette tähis „VF”.

3.2.   Rehvile tuleb märkida ka valmistamisaeg, mis esitatakse neljanumbrilisena: kaks esimest numbrit näitavad valmistamisnädalat ja kaks viimast numbrit valmistamisaastat. Rehvide puhul, mille kohta on esitatud tüübikinnitustaotlus enne kahe aasta möödumist pärast käesoleva eeskirja jõustumist, ei ole see märgistus kohustuslik (1).

3.3.   Rehvil peab olema ka Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärk, mille näidis on esitatud 2. lisas.

3.4.   Märgistuse asukoht

| 3.4.1. | Punktis 3.1 osutatud märgistus peab olema vormitud rehvi mõlemale küljele. |
| --- | --- |

3.4.1.

Punktis 3.1 osutatud märgistus peab olema vormitud rehvi mõlemale küljele.

| 3.4.2. | Punktides 3.2 ja 3.3 osutatud märgistused vormitakse ainult ühele küljele. |
| --- | --- |

3.4.2.

Punktides 3.2 ja 3.3 osutatud märgistused vormitakse ainult ühele küljele.

| 3.4.3. | Kõik märgistused peavad olema selgelt ja loetavalt vormitud rehvi valmistamise protsessi käigus. Märgi sissesurumine või märgistamine muul viisil pärast valmistamisprotsessi lõppu ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kõik märgistused peavad olema selgelt ja loetavalt vormitud rehvi valmistamise protsessi käigus. Märgi sissesurumine või märgistamine muul viisil pärast valmistamisprotsessi lõppu ei ole lubatud.

3.5.   Näited rehvimärgistuse kujunduse kohta on esitatud 3. lisas.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

| 4.1. | Põllumajandus- ja metsamasinatele mõeldud rehvi tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema ametlik esindaja. Taotluses märgitakse:






  4.1.1. | käesoleva eeskirja punktis 2.15 määratletud rehvimõõdu tähistus; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Põllumajandus- ja metsamasinatele mõeldud rehvi tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema ametlik esindaja. Taotluses märgitakse:

4.1.1.

käesoleva eeskirja punktis 2.15 määratletud rehvimõõdu tähistus;

| 4.1.2. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.1.2.

kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.3. | käesoleva eeskirja punktis 2.1.3 määratletud kasutusliik; |
| --- | --- |

4.1.3.

käesoleva eeskirja punktis 2.1.3 määratletud kasutusliik;

| 4.1.4. | rehvi ehitus; |
| --- | --- |

4.1.4.

rehvi ehitus;

| 4.1.5. | kiirusindeks; |
| --- | --- |

4.1.5.

kiirusindeks;

| 4.1.6. | rehvi koormusindeks, kusjuures põllumajandusseadmetele mõeldud rehvi suhtes märgitakse vajaduse korral koormusindeks veorattale paigaldamise puhul ja koormusindeks vabarattale paigaldamise puhul; |
| --- | --- |

4.1.6.

rehvi koormusindeks, kusjuures põllumajandusseadmetele mõeldud rehvi suhtes märgitakse vajaduse korral koormusindeks veorattale paigaldamise puhul ja koormusindeks vabarattale paigaldamise puhul;

| 4.1.7. | kas rehv on kasutatav lohvrehvina või tihtrehvina; |
| --- | --- |

4.1.7.

kas rehv on kasutatav lohvrehvina või tihtrehvina;

| 4.1.8. | vajaduse korral täiendav käitusindeks; |
| --- | --- |

4.1.8.

vajaduse korral täiendav käitusindeks;

| 4.1.9. | rehvi/velje konfiguratsioon; |
| --- | --- |

4.1.9.

rehvi/velje konfiguratsioon;

| 4.1.10. | mõõtmiseks kasutatav velg ja katsetusteks kasutatav velg; |
| --- | --- |

4.1.10.

mõõtmiseks kasutatav velg ja katsetusteks kasutatav velg;

| 4.1.11. | velg (veljed), millele rehv tuleb paigaldada; |
| --- | --- |

4.1.11.

velg (veljed), millele rehv tuleb paigaldada;

| 4.1.12. | rehvirõhk (baarides või kilopaskalites) mõõtmise ajal; |
| --- | --- |

4.1.12.

rehvirõhk (baarides või kilopaskalites) mõõtmise ajal;

| 4.1.13. | punktis 2.18 osutatud tegur X või asjakohane 5. lisa tabel; |
| --- | --- |

4.1.13.

punktis 2.18 osutatud tegur X või asjakohane 5. lisa tabel;

| 4.1.14. | külma rehvi rõhk, mida ei tohi rantide kohalesurumiseks rehvi paigaldamisel ületada; selle rõhu määrab kindlaks asjakohase rehvitüübi valmistaja; |
| --- | --- |

4.1.14.

külma rehvi rõhk, mida ei tohi rantide kohalesurumiseks rehvi paigaldamisel ületada; selle rõhu määrab kindlaks asjakohase rehvitüübi valmistaja;

| 4.1.15. | katserõhk, kPa (või baarides). |
| --- | --- |

4.1.15.

katserõhk, kPa (või baarides).

| 4.2. | Tüübikinnitusasutuse nõudmisel esitab rehvivalmistaja ka iga rehvitüübi täieliku tehnilise dokumentatsiooni, mille hulka kuuluvad eelkõige rehvimustri identifitseerimiseks vajalikud joonised või fotod (kolmes eksemplaris) ja mõõteveljele paigaldatud survestatud rehvi kontuurjoonis, millel on näidatud tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukiosa olulised mõõtmed (vt punktid 6.1 ja 6.2). Tüübikinnitusasutuse nõudmisel lisatakse nendele dokumentidele tunnustatud katselaboratooriumi poolt välja antud katseprotokoll või üks rehvitüübi näidis. |
| --- | --- |

4.2.

Tüübikinnitusasutuse nõudmisel esitab rehvivalmistaja ka iga rehvitüübi täieliku tehnilise dokumentatsiooni, mille hulka kuuluvad eelkõige rehvimustri identifitseerimiseks vajalikud joonised või fotod (kolmes eksemplaris) ja mõõteveljele paigaldatud survestatud rehvi kontuurjoonis, millel on näidatud tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukiosa olulised mõõtmed (vt punktid 6.1 ja 6.2). Tüübikinnitusasutuse nõudmisel lisatakse nendele dokumentidele tunnustatud katselaboratooriumi poolt välja antud katseprotokoll või üks rehvitüübi näidis.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud rehvitüüp vastab allpool esitatud 6. jaotise nõuetele, antakse sellele rehvitüübile kinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud rehvitüüp vastab allpool esitatud 6. jaotise nõuetele, antakse sellele rehvitüübile kinnitus.

| 5.2. | Igale kinnitatud rehvitüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle esimesed kaks kohta (00, kui tegemist on eeskirjaga selle algkujul) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi kajastavat muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele rehvitüübile. |
| --- | --- |

5.2.

Igale kinnitatud rehvitüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle esimesed kaks kohta (00, kui tegemist on eeskirjaga selle algkujul) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi kajastavat muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele rehvitüübile.

| 5.3. | Teade õhkrehvitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või õhkrehvi tüübi tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi |
| --- | --- |

5.3.

Teade õhkrehvitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või õhkrehvi tüübi tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi

| 5.4. | Lisaks punktides 3.1 ja 3.2 ettenähtud märgistustele tuleb igale rehvile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud rehvitüübile, kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk punktis 3.3 osutatud kujunduses;






  5.4.1. | tüübikinnitusmärk koosneb: E-tähte ümbritsevast ringist, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Lisaks punktides 3.1 ja 3.2 ettenähtud märgistustele tuleb igale rehvile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud rehvitüübile, kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk punktis 3.3 osutatud kujunduses;

5.4.1.

tüübikinnitusmärk koosneb: E-tähte ümbritsevast ringist, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 5.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist, millele järgnevad R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

5.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist, millele järgnevad R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 5.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

5.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 5.6. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

5.6.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6.   NÕUDED

6.1.   Rehvi ristlõike laius

| 6.1.1. | Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemi abil (välja arvatud punktis 6.1.2 sätestatud juhul):
  S = S1 + K (A – A1),
  kus:






  S | on mõõteveljele vastav ristlõike laius millimeetrites; |
| --- | --- | --- |
| S1 | on ristlõike nominaallaius millimeetrites, mis vastavalt nõuetele on esitatud rehvi küljele märgitavas rehvimõõdu tähistuses; |
| A | on valmistajapoolses kirjelduses märgitud mõõtevelje laius millimeetrites (3); |
| A1 | on teoreetilise velje laius millimeetrites (3); selle väärtus võrdub nominaallaiuse S1 ja rehvivalmistaja poolt kindlaks määratud teguri X korrutisega; |
| K | loetakse võrdseks 0,4-ga. |

6.1.1.

Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemi abil (välja arvatud punktis 6.1.2 sätestatud juhul):

S = S1 + K (A – A1),

kus:

S

on mõõteveljele vastav ristlõike laius millimeetrites;

S1

on ristlõike nominaallaius millimeetrites, mis vastavalt nõuetele on esitatud rehvi küljele märgitavas rehvimõõdu tähistuses;

A

on valmistajapoolses kirjelduses märgitud mõõtevelje laius millimeetrites (3);

A1

on teoreetilise velje laius millimeetrites (3); selle väärtus võrdub nominaallaiuse S1 ja rehvivalmistaja poolt kindlaks määratud teguri X korrutisega;

K

loetakse võrdseks 0,4-ga.

| 6.1.2. | Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on teoreetilise velje laius (A1) ja ristlõike nominaallaius (S1) siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites vastavate rehvimõõdu tähistuste kõrval. |
| --- | --- |

6.1.2.

Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on teoreetilise velje laius (A1) ja ristlõike nominaallaius (S1) siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites vastavate rehvimõõdu tähistuste kõrval.

6.2.   Rehvi välisläbimõõt

| 6.2.1. | Välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemi abil (välja arvatud punktis 6.2.2 sätestatud juhtum):
  D = d + 2 H,
  kus:






  D | on välisläbimõõt millimeetrites; |
| --- | --- | --- |
| d | on leppearv, mis näitab velje nominaalläbimõõtu millimeetrites (vt punkt 2.16.); |
| H | on ristlõike nominaalkõrgus millimeetrites, mida väljendatakse järgmiselt:
  H = 0,01 × Ra × S1, |

6.2.1.

Välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemi abil (välja arvatud punktis 6.2.2 sätestatud juhtum):

D = d + 2 H,

kus:

D

on välisläbimõõt millimeetrites;

d

on leppearv, mis näitab velje nominaalläbimõõtu millimeetrites (vt punkt 2.16.);

H

on ristlõike nominaalkõrgus millimeetrites, mida väljendatakse järgmiselt:

H = 0,01 × Ra × S1,

kus:

| Ra | on nominaalne ristlõikesuhe; |
| --- | --- |
| S1 | on ristlõike nominaallaius millimeetrites. |

Ra

on nominaalne ristlõikesuhe;

S1

on ristlõike nominaallaius millimeetrites.

Kõik need suurused vastavad rehvi küljele märgitud rehvimõõdu tähistusele vastavalt punktile 2.15.

| 6.2.2. | Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on millimeetrites väljendatud välisläbimõõt (D) ja velje nominaalläbimõõt (d) siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites vastavate rehvimõõdu tähistuste kõrval. |
| --- | --- |

6.2.2.

Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on millimeetrites väljendatud välisläbimõõt (D) ja velje nominaalläbimõõt (d) siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites vastavate rehvimõõdu tähistuste kõrval.

6.3.   Rehvi ristlõike laius: tolerantsid

| 6.3.1. | Rehvi üldlaius võib olla punkti 6.1 kohaselt määratud või 5. lisas esitatud ristlõike laiusest väiksem. |
| --- | --- |

6.3.1.

Rehvi üldlaius võib olla punkti 6.1 kohaselt määratud või 5. lisas esitatud ristlõike laiusest väiksem.

| 6.3.2. | Rehvi üldlaius ei tohi ületada punkti 6.1 kohaselt määratud ristlõike laiust enam kui: | radiaalrehvi puhul + 5 %, |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Rehvi üldlaius ei tohi ületada punkti 6.1 kohaselt määratud ristlõike laiust enam kui:

radiaalrehvi puhul + 5 %,

| | diagonaalrehvi puhul + 8 %. |
| --- | --- |

diagonaalrehvi puhul + 8 %.

| 6.3.3. | Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on võimalike lubatud kõrvalekallete protsendid siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites. |
| --- | --- |

6.3.3.

Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on võimalike lubatud kõrvalekallete protsendid siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites.

6.4.   Rehvi välisläbimõõt: tolerantsid

| 6.4.1. | Rehvi välisläbimõõt peab olema väärtustega D min ja D max määratletud vahemikus, kusjuures:
  D min = d + 2 (H × a),
  D max = d + 2 (H × b),
  kus H ja d on määratletud punktis 6.2.1;






  6.4.1.1. | lisas loetletud rehvimõõtude puhul: H = 0,5 (D – d) (vrd punkt 6.2); |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

Rehvi välisläbimõõt peab olema väärtustega D min ja D max määratletud vahemikus, kusjuures:

D min = d + 2 (H × a),

D max = d + 2 (H × b),

kus H ja d on määratletud punktis 6.2.1;

6.4.1.1.

lisas loetletud rehvimõõtude puhul: H = 0,5 (D – d) (vrd punkt 6.2);

| 6.4.2. | tegurite a ja b väärtused on järgmised:









  Kasutusliik | Radiaal | Diagonaalrehvid |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | a | b |
| Juhtrattarehvid | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Traktori veorattarehvid ja metsandusseadmete rehvid – tavaturvisega | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Traktori veorattarehvid ja metsandusseadmete rehvid – eriturvisega | 1,00 | 1,12 | 1,00 | 1,12 |
| Põllumajandusseadmete rehvid | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |

6.4.2.

tegurite a ja b väärtused on järgmised:

Kasutusliik

Radiaal

Diagonaalrehvid

a

b

a

b

Juhtrattarehvid

0,96

1,04

0,96

1,07

Traktori veorattarehvid ja metsandusseadmete rehvid – tavaturvisega

0,96

1,04

0,96

1,07

Traktori veorattarehvid ja metsandusseadmete rehvid – eriturvisega

1,00

1,12

1,00

1,12

Põllumajandusseadmete rehvid

0,96

1,04

0,96

1,07

| 6.4.3. | Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on võimalike lubatud kõrvalekallete protsendid siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites. |
| --- | --- |

6.4.3.

Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistused on loetletud 5. lisa tabelite esimestes veergudes, on võimalike lubatud kõrvalekallete protsendid siiski sellised, nagu on esitatud nendes tabelites.

6.5.   Katseprotseduurid

| 6.5.1. | Rehvi tegelikud mõõtmed määratakse 6. lisa kohaselt. |
| --- | --- |

6.5.1.

Rehvi tegelikud mõõtmed määratakse 6. lisa kohaselt.

| 6.5.2. | Rehvi rebenemiskindluse katse protseduur on esitatud 8. lisas.






  6.5.2.1. | Kui rehvil ei esine pärast rebenemiskindluse katset turvise lahtitulekut, koordikihtide lahtitulekut, koordikiudude lahtitulekut, rantide murdumist ja koordikiudude katkemist, loetakse rehv katse läbinuks. Rehvi, millega katse tehti, ei tohi kasutada muude katsete puhul. |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

Rehvi rebenemiskindluse katse protseduur on esitatud 8. lisas.

6.5.2.1.

Kui rehvil ei esine pärast rebenemiskindluse katset turvise lahtitulekut, koordikihtide lahtitulekut, koordikiudude lahtitulekut, rantide murdumist ja koordikiudude katkemist, loetakse rehv katse läbinuks. Rehvi, millega katse tehti, ei tohi kasutada muude katsete puhul.

| 6.5.3. | Katseprotseduuri rehvi kasutuskõlblikkuse hindamiseks kirjeldatakse 9. lisas.






  6.5.3.1. | Kui rehvil ei esine pärast koormus-kiiruskatset turvise lahtitulekut, koordikihtide lahtitulekut, koordikiudude lahtitulekut ega koordikiudude katkemist, loetakse rehv katse läbinuks. Rehvi, millega katse tehti, ei tohi kasutada muude katsete puhul. |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Katseprotseduuri rehvi kasutuskõlblikkuse hindamiseks kirjeldatakse 9. lisas.

6.5.3.1.

Kui rehvil ei esine pärast koormus-kiiruskatset turvise lahtitulekut, koordikihtide lahtitulekut, koordikiudude lahtitulekut ega koordikiudude katkemist, loetakse rehv katse läbinuks. Rehvi, millega katse tehti, ei tohi kasutada muude katsete puhul.

| 6.5.3.2. | Juhul, kui rehvil esineb pärast koormus-kiiruskatset spetsiifilistest katsetingimustest tingitud turvise murenemist, loetakse rehv siiski katse läbinuks. |
| --- | --- |

6.5.3.2.

Juhul, kui rehvil esineb pärast koormus-kiiruskatset spetsiifilistest katsetingimustest tingitud turvise murenemist, loetakse rehv siiski katse läbinuks.

| 6.5.4. | Kui valmistaja toodab rehve tooteseeriana, ei ole vaja seeria iga rehvitüüpi katsetada. |
| --- | --- |

6.5.4.

Kui valmistaja toodab rehve tooteseeriana, ei ole vaja seeria iga rehvitüüpi katsetada.

7.   REHVITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast rehvitüübi muudatusest tuleb teatada rehvitüübi kinnitanud haldusasutusele. See haldusasutus võib:






  7.1.1. | pidada tehtud muudatuste ebasoovitavat mõju ebatõenäoliseks ja leida, et rehvitüüp vastab igal juhul nõuetele; või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Igast rehvitüübi muudatusest tuleb teatada rehvitüübi kinnitanud haldusasutusele. See haldusasutus võib:

7.1.1.

pidada tehtud muudatuste ebasoovitavat mõju ebatõenäoliseks ja leida, et rehvitüüp vastab igal juhul nõuetele; või

| 7.1.2. | nõuda katsetuste eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsetuste eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsete protokolli.

| 7.2. | Rehvi turvisemustri muutmist ei loeta käesoleva eeskirja 6. jaotises ette nähtud katsete kordamist tingivaks teguriks. |
| --- | --- |

7.2.

Rehvi turvisemustri muutmist ei loeta käesoleva eeskirja 6. jaotises ette nähtud katsete kordamist tingivaks teguriks.

| 7.3. | Muudetud rehvitüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaksmääratud korras. |
| --- | --- |

7.3.

Muudetud rehvitüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaksmääratud korras.

| 7.4. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele selle kohta teate käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidise kohasel vormil. |
| --- | --- |

7.4.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele selle kohta teate käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidise kohasel vormil.

8.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Rehvide tootmisprotseduuri vastavusnõuded peavad järgima kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätestatud nõudeid ning järgmisi nõudeid.

| 8.1. | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud õhkrehvid peavad olema valmistatud nii, et need järgivad 6. jaotise nõudeid ja vastavad kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud õhkrehvid peavad olema valmistatud nii, et need järgivad 6. jaotise nõudeid ja vastavad kinnitatud tüübile.

| 8.2. | Tüübikinnituse andnud asutus võib mis tahes ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Tootmisrajatisi kontrollitakse tavapäraselt üks kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andnud asutus võib mis tahes ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Tootmisrajatisi kontrollitakse tavapäraselt üks kord kahe aasta jooksul.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Kui punkti 8.1 nõudeid ei järgita või teatavast tooteseeriast võetud rehvid ei läbi selles punktis ette nähtud katseid, võib käesoleva eeskirja kohaselt antud õhkrehvi tüübikinnituse tühistada. |
| --- | --- |

9.1.

Kui punkti 8.1 nõudeid ei järgita või teatavast tooteseeriast võetud rehvid ei läbi selles punktis ette nähtud katseid, võib käesoleva eeskirja kohaselt antud õhkrehvi tüübikinnituse tühistada.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMIST

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud õhkrehvitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Selle teate saanud tüübikinnitusasutus teatab tootmise lõpetamisest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE, KATSELABORITE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 11.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised esitavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning vajaduse korral tunnustatud katselaborite ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste (kellele tuleb saata teistes riikides väljaantud tunnistused tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta) nimed ja aadressid. |
| --- | --- |

11.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised esitavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning vajaduse korral tunnustatud katselaborite ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste (kellele tuleb saata teistes riikides väljaantud tunnistused tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta) nimed ja aadressid.

| 11.2. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad kasutada rehvivalmistajate katselaboreid ja nimetada nende hulgast tunnustatud katselaboreid, mis võivad asuda nii asjaomase kokkuleppeosalise kui ka mõne teise osalise territooriumil, kui on olemas eelnev kokkulepe teise osalise pädeva haldusasutusega. |
| --- | --- |

11.2.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad kasutada rehvivalmistajate katselaboreid ja nimetada nende hulgast tunnustatud katselaboreid, mis võivad asuda nii asjaomase kokkuleppeosalise kui ka mõne teise osalise territooriumil, kui on olemas eelnev kokkulepe teise osalise pädeva haldusasutusega.

| 11.3. | Juhul, kui kokkuleppeosaline kohaldab punkti 11.2, võib ta soovi korral omal valikul saata katsetustele ühe või mitu teda esindavat isikut. |
| --- | --- |

11.3.

Juhul, kui kokkuleppeosaline kohaldab punkti 11.2, võib ta soovi korral omal valikul saata katsetustele ühe või mitu teda esindavat isikut.

Selgitav joonis

(vt punktid 2.2 ja 4.1)

Rehvi ristlõige

Image

| Krihvidega turvisemuster | Ringribidega turvisemuster |
| --- | --- |
| | |

Krihvidega turvisemuster

Ringribidega turvisemuster

Image

Image

---

(1)  Enne 1. jaanuari 2000 võib valmistamisaeg olla märgitud kolmenumbrilisena, kusjuures esimesed kaks numbrit näitavad valmistamisnädalat ja viimane number valmistamisaastat.

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35- (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid kasutades oma vastavat ECE-sümbolit), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 ja 55 (vabad), 56 – Montenegro, 57 (vaba) ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppeosalistele nendele riikidele antud numbrid.

(3)  Koodi ümberarvutamiseks millimeetritesse kasutatakse ümberarvutustegurit 25,4.

---

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

Image

---

3. LISA

REHVIMÄRGISTUSE KUJUNDUS

(vt punktid 3.1 ja 3.2)

A OSA:   PÕLLUMAJANDUSTRAKTORITE VEORATTAREHVID

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate rehvitüüpide märgistuse näidised

Image

Minimaalne märgistuse kõrgus (mm)

| Rehvi ristlõike nominaallaius | REHVI VELJE LÄBIMÕÕT, KOODARV |
| --- | --- |
| KUNI 12 | 13–19,5 | 20 JA ENAM |
| kuni 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 ja enam | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Rehvi ristlõike nominaallaius

REHVI VELJE LÄBIMÕÕT, KOODARV

KUNI 12

13–19,5

20 JA ENAM

kuni 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135–235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 ja enam

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

See märgistus kirjeldab veorattarehvi, mille karakteristikud on järgmised:

| — | ristlõike nominaallaius 360; |
| --- | --- |

—

ristlõike nominaallaius 360;

| — | nominaalne ristlõikesuhe 70; |
| --- | --- |

—

nominaalne ristlõikesuhe 70;

| — | radiaalehitus (R); |
| --- | --- |

—

radiaalehitus (R);

| — | velje nominaalläbimõõt 610 mm (koodarv 24); |
| --- | --- |

—

velje nominaalläbimõõt 610 mm (koodarv 24);

| — | kandevõime 1 250 kg (koormusindeks 116) (vt 4. lisa); |
| --- | --- |

—

kandevõime 1 250 kg (koormusindeks 116) (vt 4. lisa);

| — | kiirusindeks A8 (baaskiirus 40 km/h); |
| --- | --- |

—

kiirusindeks A8 (baaskiirus 40 km/h);

| — | rehvi on täiendavalt lubatud kasutada kiirusel 50 km/h (kiirusindeks B); sellisel juhul on kandevõime 1 150 kg (koormusindeks 113) (vt lisa 4); |
| --- | --- |

—

rehvi on täiendavalt lubatud kasutada kiirusel 50 km/h (kiirusindeks B); sellisel juhul on kandevõime 1 150 kg (koormusindeks 113) (vt lisa 4);

| — | mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”); |
| --- | --- |

—

mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”);

| — | eriturvis („R-2”); |
| --- | --- |

—

eriturvis („R-2”);

| — | valmistatud 2006. aasta 25. nädalal
  (vt käesolev eeskiri, punkt 3.2). |
| --- | --- |

—

valmistatud 2006. aasta 25. nädalal

(vt käesolev eeskiri, punkt 3.2).

Rehvi markeeringus kasutatavate tähiste asetus ja järjekord on järgmine:

| a) | rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse võimalik eesliide, ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral) ja velje nominaalläbimõõt eespool esitatud näite kohaselt:
  360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24. |
| --- | --- |

a)

rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse võimalik eesliide, ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral) ja velje nominaalläbimõõt eespool esitatud näite kohaselt:

360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24.

| b) | käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) märgitakse rehvimõõdu tähistuse lähedale. Käitusindeks võib paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all; |
| --- | --- |

b)

käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) märgitakse rehvimõõdu tähistuse lähedale. Käitusindeks võib paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all;

| c) | tähised „TUBELESS”, „R-2”, „DEEP”, mittekohustuslik tähis „RADIAL” ja valmistamise aeg võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal; |
| --- | --- |

c)

tähised „TUBELESS”, „R-2”, „DEEP”, mittekohustuslik tähis „RADIAL” ja valmistamise aeg võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal;

| d) | täiendava käitusindeksi tähis märgitakse ringi sisse, kusjuures kiirusindeks võib paikneda koormusindeksi järel või all. |
| --- | --- |

d)

täiendava käitusindeksi tähis märgitakse ringi sisse, kusjuures kiirusindeks võib paikneda koormusindeksi järel või all.

B OSA:   PÕLLUMAJANDUS- JA METSATRAKTORITE JUHTRATTAREHVID

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate rehvitüüpide märgistuse näidised

Image

Minimaalne märgistuse kõrgus (mm)

| Rehvi ristlõike nominaallaius | REHVI VELJE LÄBIMÕÕT, KOODARV |
| --- | --- |
| KUNI 12 | 13–19,5 | 20 JA ENAM |
| kuni 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 ja enam | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Rehvi ristlõike nominaallaius

REHVI VELJE LÄBIMÕÕT, KOODARV

KUNI 12

13–19,5

20 JA ENAM

kuni 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135–235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 ja enam

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

See märgistus kirjeldab juhtrattarehvi, mille karakteristikud on järgmised:

| — | ristlõike nominaallaius 250, |
| --- | --- |

—

ristlõike nominaallaius 250,

| — | nominaalne ristlõikesuhe 70, |
| --- | --- |

—

nominaalne ristlõikesuhe 70,

| — | radiaalehitus (R), |
| --- | --- |

—

radiaalehitus (R),

| — | velje nominaalläbimõõt 405 mm (koodarv 16), ette nähtud paigaldamiseks põllumajandustraktori mitteveetavale pöördsillale (FRONT), |
| --- | --- |

—

velje nominaalläbimõõt 405 mm (koodarv 16), ette nähtud paigaldamiseks põllumajandustraktori mitteveetavale pöördsillale (FRONT),

| — | kandevõime 925 kg (koormusindeks 105) (vt 4. lisa), |
| --- | --- |

—

kandevõime 925 kg (koormusindeks 105) (vt 4. lisa),

| — | nominaalne kiirusindeks A6 (baaskiirus 30 km/h); |
| --- | --- |

—

nominaalne kiirusindeks A6 (baaskiirus 30 km/h);

| — | mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”), |
| --- | --- |

—

mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”),

| — | valmistatud 2006. aasta 25. nädalal
  (vt käesolev eeskiri, punkt 3.2). |
| --- | --- |

—

valmistatud 2006. aasta 25. nädalal

(vt käesolev eeskiri, punkt 3.2).

Rehvi markeeringus kasutatavate tähiste asetus ja järjekord on järgmine:

| a) | rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral), velje nominaalläbimõõt ja mittekohustuslikud tähed „FRONT” eespool esitatud näite kohaselt: 250/70 R 16 FRONT; |
| --- | --- |

a)

rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral), velje nominaalläbimõõt ja mittekohustuslikud tähed „FRONT” eespool esitatud näite kohaselt: 250/70 R 16 FRONT;

| b) | käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) märgitakse rehvimõõdu tähistuse lähedale. Käitusindeks võib paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all; |
| --- | --- |

b)

käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) märgitakse rehvimõõdu tähistuse lähedale. Käitusindeks võib paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all;

| c) | tähis „TUBELESS”, mittekohustuslik sõna „RADIAL”, mittekohustuslik tähis „F-1” ja valmistamise aeg võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal. |
| --- | --- |

c)

tähis „TUBELESS”, mittekohustuslik sõna „RADIAL”, mittekohustuslik tähis „F-1” ja valmistamise aeg võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal.

C OSA:   PÕLLUMAJANDUSSEADMETE REHVID

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate rehvitüüpide märgistuse näidised

Image

Minimaalne märgistuse kõrgus (mm)

| Rehvi ristlõike nominaallaius | REHVI VELJE LÄBIMÕÕT, KOODARV |
| --- | --- |
| KUNI 12 | 13–19,5 | 20 JA ENAM |
| kuni 130 | b = 4
  c = 4
  d = 7 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 240 ja enam | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |

Rehvi ristlõike nominaallaius

REHVI VELJE LÄBIMÕÕT, KOODARV

KUNI 12

13–19,5

20 JA ENAM

kuni 130

b = 4

c = 4

d = 7

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

135–235

b = 6

c = 4

d = 12

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

240 ja enam

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

See märgistus kirjeldab põllumajandusseadme rehvi, mille karakteristikud on järgmised:

| — | ristlõike nominaallaius 250; |
| --- | --- |

—

ristlõike nominaallaius 250;

| — | nominaalne ristlõikesuhe 70; |
| --- | --- |

—

nominaalne ristlõikesuhe 70;

| — | radiaalehitus (R); |
| --- | --- |

—

radiaalehitus (R);

| — | velje nominaalläbimõõt 508 mm (koodarv 20); |
| --- | --- |

—

velje nominaalläbimõõt 508 mm (koodarv 20);

| — | rehv on mõeldud paigaldamiseks eeskätt põllumajandusseadmetele, -masinatele ja -haagistele (IMP); |
| --- | --- |

—

rehv on mõeldud paigaldamiseks eeskätt põllumajandusseadmetele, -masinatele ja -haagistele (IMP);

| — | kandevõime 690 kg (koormusindeks 95) (vt 4. lisa) paigaldamisel veosillale, nagu osutab vastav sümbol; |
| --- | --- |

—

kandevõime 690 kg (koormusindeks 95) (vt 4. lisa) paigaldamisel veosillale, nagu osutab vastav sümbol;

| — | kandevõime 1 000 kg (koormusindeks 108) (vt 4. lisa) paigaldamisel vabasillale, nagu osutab vastav sümbol; |
| --- | --- |

—

kandevõime 1 000 kg (koormusindeks 108) (vt 4. lisa) paigaldamisel vabasillale, nagu osutab vastav sümbol;

| — | mõlema rakendustüübi korral on nominaalne kiirusindeks A6 (baaskiirus 30 km/h), |
| --- | --- |

—

mõlema rakendustüübi korral on nominaalne kiirusindeks A6 (baaskiirus 30 km/h),

| — | mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”); |
| --- | --- |

—

mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”);

| — | valmistatud 2006. aasta 25. nädalal
  (vt käesolev eeskiri, punkt 3.2). |
| --- | --- |

—

valmistatud 2006. aasta 25. nädalal

(vt käesolev eeskiri, punkt 3.2).

Rehvi markeeringus kasutatavate tähiste asetus ja järjekord on järgmine:

| a) | rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral), velje nominaalläbimõõt ja mittekohustuslikud tähed „IMP” eespool esitatud näite kohaselt: 250/70 R 20 IMP; |
| --- | --- |

a)

rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral), velje nominaalläbimõõt ja mittekohustuslikud tähed „IMP” eespool esitatud näite kohaselt: 250/70 R 20 IMP;

| b) | käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) ja asjakohane rakendustüübi sümbol märgitakse koos rehvimõõdu tähistuse lähedale. Nad võivad paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all; |
| --- | --- |

b)

käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) ja asjakohane rakendustüübi sümbol märgitakse koos rehvimõõdu tähistuse lähedale. Nad võivad paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all;

| c) | tähis „TUBELESS”, mittekohustuslik sõna „RADIAL”, mittekohustuslik sõna „IMPLEMENT” ja valmistamise aeg võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal. |
| --- | --- |

c)

tähis „TUBELESS”, mittekohustuslik sõna „RADIAL”, mittekohustuslik sõna „IMPLEMENT” ja valmistamise aeg võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal.

D OSA:   METSANDUSSEADMETE REHVID

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate rehvitüüpide märgistuse näidised

Image

| MÄRGISTUSE MINIMAALNE KÕRGUS | b: 9 mm | c: 4 mm |
| --- | --- | --- |

MÄRGISTUSE MINIMAALNE KÕRGUS

b: 9 mm

c: 4 mm

Need märgistused kirjeldavad metsandusseadme rehvi (LS), mille karakteristikud on järgmised:

| a) | ristlõike nominaallaius 600; |
| --- | --- |

a)

ristlõike nominaallaius 600;

| b) | nominaalne ristlõikesuhe 55; |
| --- | --- |

b)

nominaalne ristlõikesuhe 55;

| c) | diagonaalne struktuur (-); |
| --- | --- |

c)

diagonaalne struktuur (-);

| d) | velje nominaalläbimõõt 673 mm (koodarv 26.5); |
| --- | --- |

d)

velje nominaalläbimõõt 673 mm (koodarv 26.5);

| e) | keskmise sügavusega turvisemuster (LS-2); |
| --- | --- |

e)

keskmise sügavusega turvisemuster (LS-2);

| f) | kandevõime 3 750 kg (koormusindeks 154) (vt 4. lisa); |
| --- | --- |

f)

kandevõime 3 750 kg (koormusindeks 154) (vt 4. lisa);

| g) | kiirusindeks A8 (baaskiirus 40 km/h); |
| --- | --- |

g)

kiirusindeks A8 (baaskiirus 40 km/h);

| h) | mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”); |
| --- | --- |

h)

mõeldud paigaldamiseks tihtrehvina („TUBELESS”);

| i) | valmistatud 2006. aasta 25. nädalal (vt käesoleva eeskirja punkt 3.2). |
| --- | --- |

i)

valmistatud 2006. aasta 25. nädalal (vt käesoleva eeskirja punkt 3.2).

Rehvi markeeringus kasutatavate tähiste asetus ja järjekord on järgmine:

| a) | rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral) ja velje nominaalläbimõõt eespool esitatud näite kohaselt: 600/55 – 26,5; |
| --- | --- |

a)

rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral) ja velje nominaalläbimõõt eespool esitatud näite kohaselt: 600/55 – 26,5;

| b) | tähis „LS”, millele järgneb vastavalt vajadusele kas number 1, 2, 3 või 4, paikneb rehvimõõdu tähistuse järel, nagu näidatud eespool esitatud näites: LS-2; |
| --- | --- |

b)

tähis „LS”, millele järgneb vastavalt vajadusele kas number 1, 2, 3 või 4, paikneb rehvimõõdu tähistuse järel, nagu näidatud eespool esitatud näites: LS-2;

| c) | käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) märgitakse rehvimõõdu tähistuse lähedale. Käitusindeks võib paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all; |
| --- | --- |

c)

käitusindeks (koosneb koormusindeksist ja kiirusindeksist) märgitakse rehvimõõdu tähistuse lähedale. Käitusindeks võib paikneda rehvimõõdu tähistuse ees, järel, kohal või all;

| d) | sümbol „TUBELESS” ning tootmiskuupäev võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal. |
| --- | --- |

d)

sümbol „TUBELESS” ning tootmiskuupäev võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal.

---

4. LISA

Koormusindeksid (LI) ja neile vastavad kandevõime väärtused (kg)

(vt punkt 2.28)

| LI | kg |
| --- | --- |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

LI

kg

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

5. LISA

Teatavate rehvimõõdu tähistustega rehvide teoreetilised veljed, välisläbimõõdud ja nominaalsed ristlõike laiused

Tabel 1

Põllumajandusmasinate juhtrattad – Tavapäraste ja väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4,00 - 9 | 3 | 112 | 460 | 229 |
| 4,00 - 12 | 3 | 112 | 535 | 305 |
| 4,00 - 15 | 3 | 112 | 610 | 381 |
| 4,00 - 16 | 3 | 112 | 630 | 406 |
| 4,00 - 19 | 3 | 112 | 712 | 483 |
| 4,50 - 10 | 3 | 121 | 505 | 254 |
| 4,50 - 16 | 3 | 122 | 655 | 406 |
| 4,50 - 19 | 3 | 122 | 736 | 483 |
| 5,00 - 10 | 3 | 130 | 530 | 254 |
| 5,00 - 12 | 3 | 130 | 580 | 305 |
| 5,00 - 15 | 4 | 140 | 655 | 381 |
| 5,00 - 16 | 4 | 140 | 680 | 406 |
| 5,50 - 16 | 4 | 150 | 710 | 406 |
| 6,00 - 14 | 5 | 169 | 688 | 356 |
| 6,00 - 16 | 4,5 | 165 | 735 | 406 |
| 6,00 - 18 | 4 | 160 | 790 | 457 |
| 6,00 - 19 | 4,5 | 165 | 814 | 483 |
| 6,00 - 20 | 4,5 | 165 | 840 | 508 |
| 6,50 - 10 | 4,5 | 175 | 608 | 254 |
| 6,50 - 16 | 4,5 | 175 | 760 | 406 |
| 6,50 - 20 | 4,5 | 175 | 865 | 508 |
| 7,50 - 16 | 5,5 | 205 | 805 | 406 |
| 7,50 - 18 | 5,5 | 205 | 860 | 457 |
| 7,50 - 20 | 5,5 | 205 | 915 | 508 |
| 8,00 - 16 | 5,5 | 211 | 813 | 406 |
| 9,00 - 16 | 6 | 234 | 855 | 406 |
| 9,50 - 20 | 7 | 254 | 978 | 508 |
| 10,00 - 16 | 8 | 274 | 895 | 406 |
| 11,00 - 16 | 10 | 315 | 965 | 406 |
| 11,00 - 24 | 10 | 315 | 1 170 | 610 |
| Väikese kõrgusega ristlõige |
| 7,5L - 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 8,25/85 - 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 9,5L - 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 9,5/85 - 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 11L - 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 11,5/75 - 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 7,5L - 16 | 6 | 208 | 746 | 406 |
| 11L - 16 | 8 | 279 | 840 | 406 |
| 14L - 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,0/80 - 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,5/75 - 16,1 | 11 | 373 | 940 | 409 |
| 16,5L - 16,1 | 14 | 419 | 1 072 | 409 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

4,00 - 9

3

112

460

229

4,00 - 12

3

112

535

305

4,00 - 15

3

112

610

381

4,00 - 16

3

112

630

406

4,00 - 19

3

112

712

483

4,50 - 10

3

121

505

254

4,50 - 16

3

122

655

406

4,50 - 19

3

122

736

483

5,00 - 10

3

130

530

254

5,00 - 12

3

130

580

305

5,00 - 15

4

140

655

381

5,00 - 16

4

140

680

406

5,50 - 16

4

150

710

406

6,00 - 14

5

169

688

356

6,00 - 16

4,5

165

735

406

6,00 - 18

4

160

790

457

6,00 - 19

4,5

165

814

483

6,00 - 20

4,5

165

840

508

6,50 - 10

4,5

175

608

254

6,50 - 16

4,5

175

760

406

6,50 - 20

4,5

175

865

508

7,50 - 16

5,5

205

805

406

7,50 - 18

5,5

205

860

457

7,50 - 20

5,5

205

915

508

8,00 - 16

5,5

211

813

406

9,00 - 16

6

234

855

406

9,50 - 20

7

254

978

508

10,00 - 16

8

274

895

406

11,00 - 16

10

315

965

406

11,00 - 24

10

315

1 170

610

Väikese kõrgusega ristlõige

7,5L - 15

6

210

745

381

8,25/85 - 15

6

210

745

381

9,5L - 15

8

240

785

381

9,5/85 - 15

8

240

785

381

11L - 15

8

280

815

381

11,5/75 - 15

8

280

815

381

7,5L - 16

6

208

746

406

11L - 16

8

279

840

406

14L - 16,1

11

360

985

409

14,0/80 - 16,1

11

360

985

409

14,5/75 - 16,1

11

373

940

409

16,5L - 16,1

14

419

1 072

409

Märkused:

| 1. | Põllumajandusmasinate juhtrataste rehvide eristamiseks märgitakse rehvi külgedele järelliide „Front”, mis paikneb rehvimõõdu tähistuse järel (nt 4.00 - 9 Front), või üks järgmistest lisatähistest: „F–1” või „F–2”. |
| --- | --- |

1.

Põllumajandusmasinate juhtrataste rehvide eristamiseks märgitakse rehvi külgedele järelliide „Front”, mis paikneb rehvimõõdu tähistuse järel (nt 4.00 - 9 Front), või üks järgmistest lisatähistest: „F–1” või „F–2”.

| 2. | Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 4.00R9) |
| --- | --- |

2.

Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 4.00R9)

Tabel 2 (1/3)

Põllumajandustraktorite veorattarehvid – Tavapäraste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiaal | Diagonaal | Radiaal | Diagonaal |
| 4,00 - 7 | 3 | | 112 | | 410 | 178 |
| 4,00 - 8 | 3 | | 112 | | 435 | 203 |
| 4,00 - 9 | 3 | | 112 | | 460 | 229 |
| 4,00-10 | 3 | | 112 | | 485 | 254 |
| 4,00-12 | 3 | | 112 | | 535 | 305 |
| 4,00-18 | 3 | | 112 | | 690 | 457 |
| 4,00-12 | 3 | | 121 | | 505 | 254 |
| 5,0 -10 | 4 | | 135 | | 505 | 254 |
| 5,00-10 | 3 | | 130 | | 530 | 254 |
| 5,00-12 | 4 | | 145 | | 580 | 305 |
| 5,00-15 | 4 | | 145 | | 645 | 381 |
| 6,00-12 | 4 | | 160 | | 635 | 305 |
| 6,00-16 | 4 | | 160 | | 735 | 406 |
| 6,5-15 | 5 | | 167 | | 685 | 381 |
| 6,50-16 | 5 | | 175 | | 760 | 406 |
| 7,50-18 | 5,5 | | 205 | | 860 | 457 |
| 8,00-20 | 6 | | 220 | | 965 | 508 |
| 5-12 | 4 | | 127 | | 545 | 305 |
| 5-14 | 4 | | 127 | | 595 | 356 |
| 5-26 | 4 | | 127 | | 900 | 660 |
| 6-10 | 5 | | 157 | | 550 | 254 |
| 6-12 | 5 | | 157 | | 600 | 305 |
| 6-14 | 5 | | 157 | | 650 | 356 |
| 7-14 | 5 | | 173 | | 690 | 356 |
| 7-16 | 6 | | 183 | | 740 | 406 |
| 8-16 | 6 | | 201 | | 790 | 406 |
| 8-18 | 7 | | 211 | | 840 | 457 |
| 7,2-20 | 6 | | 183 | | 845 | 508 |
| 7,2-24 | 6 | | 183 | | 945 | 610 |
| 7,2-30 | 6 | | 183 | | 1 095 | 762 |
| 7,2-36 | 6 | | 183 | | 1 250 | 914 |
| 7,2-40 | 6 | | 183 | | 1 350 | 1 016 |
| 8,3-16 | 7 | | 211 | | 790 | 406 |
| 8,3-20 | 7 | | 211 | | 890 | 508 |
| 8,3-22 | 7 | | 211 | | 940 | 559 |
| 8,3-24 | 7 | 211 | 211 | 985 | 995 | 610 |
| 8,3-26 | 7 | | 211 | | 1 045 | 660 |
| 8,3-28 | 7 | | 211 | | 1 095 | 711 |
| 8,3-32 | 7 | 211 | 211 | 1 190 | 1 195 | 813 |
| 8,3-36 | 7 | 211 | 211 | 1 290 | 1 300 | 914 |
| 8,3-38 | 7 | | 211 | | 1 350 | 965 |
| 8,3-42 | 7 | 211 | 211 | 1 440 | 1 450 | 1 067 |
| 8,3-44 | 7 | 211 | 211 | 1 495 | 1 500 | 1 118 |
| 9,5-16 | 8 | | 241 | | 845 | 406 |
| 9,5-18 | 8 | | 241 | | 895 | 457 |
| 9,5-20 | 8 | 241 | 241 | 940 | 945 | 508 |
| 9,5-22 | 8 | | 241 | | 995 | 559 |
| 9,5-24 | 8 | 241 | 241 | 1 040 | 1 050 | 610 |
| 9,5-26 | 8 | | 241 | | 1 100 | 660 |
| 9,5-28 | 8 | 241 | | 1 140 | | 711 |
| 9,5-32 | 8 | | 241 | | 1 250 | 813 |
| 9,5-36 | 8 | 241 | 241 | 1 345 | 1 355 | 914 |
| 9,5-38 | 8 | | 241 | | 1 405 | 965 |
| 9,5-42 | 8 | | 241 | | 1 505 | 1 067 |
| 9,5-44 | 8 | 241 | 241 | 1 550 | 1 555 | 1 118 |
| 9,5-48 | 8 | 241 | 241 | 1 650 | 1 655 | 1 219 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

Radiaal

Diagonaal

Radiaal

Diagonaal

4,00 - 7

3

112

410

178

4,00 - 8

3

112

435

203

4,00 - 9

3

112

460

229

4,00-10

3

112

485

254

4,00-12

3

112

535

305

4,00-18

3

112

690

457

4,00-12

3

121

505

254

5,0 -10

4

135

505

254

5,00-10

3

130

530

254

5,00-12

4

145

580

305

5,00-15

4

145

645

381

6,00-12

4

160

635

305

6,00-16

4

160

735

406

6,5-15

5

167

685

381

6,50-16

5

175

760

406

7,50-18

5,5

205

860

457

8,00-20

6

220

965

508

5-12

4

127

545

305

5-14

4

127

595

356

5-26

4

127

900

660

6-10

5

157

550

254

6-12

5

157

600

305

6-14

5

157

650

356

7-14

5

173

690

356

7-16

6

183

740

406

8-16

6

201

790

406

8-18

7

211

840

457

7,2-20

6

183

845

508

7,2-24

6

183

945

610

7,2-30

6

183

1 095

762

7,2-36

6

183

1 250

914

7,2-40

6

183

1 350

1 016

8,3-16

7

211

790

406

8,3-20

7

211

890

508

8,3-22

7

211

940

559

8,3-24

7

211

211

985

995

610

8,3-26

7

211

1 045

660

8,3-28

7

211

1 095

711

8,3-32

7

211

211

1 190

1 195

813

8,3-36

7

211

211

1 290

1 300

914

8,3-38

7

211

1 350

965

8,3-42

7

211

211

1 440

1 450

1 067

8,3-44

7

211

211

1 495

1 500

1 118

9,5-16

8

241

845

406

9,5-18

8

241

895

457

9,5-20

8

241

241

940

945

508

9,5-22

8

241

995

559

9,5-24

8

241

241

1 040

1 050

610

9,5-26

8

241

1 100

660

9,5-28

8

241

1 140

711

9,5-32

8

241

1 250

813

9,5-36

8

241

241

1 345

1 355

914

9,5-38

8

241

1 405

965

9,5-42

8

241

1 505

1 067

9,5-44

8

241

241

1 550

1 555

1 118

9,5-48

8

241

241

1 650

1 655

1 219

Tabel 2 (2/3)

Põllumajandustraktorite veorattarehvid – Tavapäraste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiaal | Diagonaal | Radiaal | Diagonaal |
| 11,2-18 | 10 | | 284 | | 955 | 457 |
| 11,2-20 | 10 | 284 | 284 | 995 | 1 005 | 508 |
| 11,2-24 | 10 | 284 | 284 | 1 095 | 1 105 | 610 |
| 11,2-26 | 10 | | 284 | | 1 155 | 660 |
| 11,2-28 | 10 | 284 | 284 | 1 200 | 1 205 | 711 |
| 11,2-36 | 10 | 284 | 284 | 1 400 | 1 410 | 914 |
| 11,2-38 | 10 | 284 | 284 | 1 455 | 1 460 | 965 |
| 11,2-42 | 10 | 284 | | 1 555 | | 1 067 |
| 11,2-44 | 10 | 284 | | 1 610 | | 1 118 |
| 11,2-48 | 10 | 284 | | 1 710 | | 1 219 |
| 12,4-16 | 11 | | 315 | | 956 | 406 |
| 12,4-20 | 11 | 315 | | 1 045 | | 508 |
| 12,4-24 | 11 | 315 | 315 | 1 145 | 1 160 | 610 |
| 12,4-26 | 11 | | 315 | | 1 210 | 660 |
| 12,4-28 | 11 | 315 | 315 | 1 250 | 1 260 | 711 |
| 12,4-30 | 11 | | 315 | | 1 310 | 762 |
| 12,4-32 | 11 | 315 | 315 | 1 350 | 1 360 | 813 |
| 12,4-36 | 11 | 315 | 315 | 1 450 | 1 465 | 914 |
| 12,4-38 | 11 | 315 | 315 | 1 500 | 1 515 | 965 |
| 12,4-42 | 11 | | 315 | | 1 615 | 1 067 |
| 12,4-46 | 11 | 315 | | 1 705 | | 1 168 |
| 12,4-52 | 11 | 315 | | 1 860 | | 1 321 |
| 13,6-16 | 12 | | 345 | | 1 005 | 406 |
| 13,6-24 | 12 | 345 | 345 | 1 190 | 1 210 | 610 |
| 13,6-26 | 12 | 345 | 345 | 1 260 | 1 260 | 660 |
| 13,6-28 | 12 | 345 | 345 | 1 295 | 1 310 | 711 |
| 13,6-36 | 12 | 345 | 345 | 1 500 | 1 515 | 914 |
| 13,6-38 | 12 | 345 | 345 | 1 550 | 1 565 | 965 |
| 13,6-48 | 12 | 345 | | 1 805 | | 1 219 |
| 13,9-36 | 12 | | 353 | | 1 478 | 965 |
| 14,9/80-24 | 12 | | 368 | | 1 215 | 610 |
| 14,9-20 | 13 | | 378 | | 1 165 | 508 |
| 14,9-24 | 13 | 378 | 378 | 1 245 | 1 265 | 610 |
| 14,9-26 | 13 | 378 | 378 | 1 295 | 1 315 | 660 |
| 14,9-28 | 13 | 378 | 378 | 1 350 | 1 365 | 711 |
| 14,9-30 | 13 | 378 | 378 | 1 400 | 1 415 | 762 |
| 14,9-38 | 13 | 378 | 378 | 1 600 | 1 615 | 965 |
| 14,9-46 | 13 | 378 | | 1 824 | | 1 168 |
| 15,5-38 | 14 | 394 | 394 | 1 565 | 1 570 | 965 |
| 16,9-24 | 15 | 429 | 429 | 1 320 | 1 335 | 610 |
| 16,9-26 | 15 | 429 | 429 | 1 370 | 1 385 | 660 |
| 16,9-28 | 15 | 429 | 429 | 1 420 | 1 435 | 711 |
| 16,9-30 | 15 | 429 | 429 | 1 475 | 1 485 | 762 |
| 16,9-34 | 15 | 429 | 429 | 1 575 | 1 585 | 864 |
| 16,9-38 | 15 | 429 | 429 | 1 675 | 1 690 | 965 |
| 16,9-42 | 15 | 429 | | 1 775 | | 1 067 |
| 18,4-16,1 | 16 | | 467 | | 1 137 | 409 |
| 18,4-24 | 16 | 467 | 467 | 1 395 | 1 400 | 610 |
| 18,4-26 | 16 | 467 | 467 | 1 440 | 1 450 | 660 |
| 18,4-28 | 16 | 467 | 467 | 1 490 | 1 501 | 711 |
| 18,4-30 | 16 | 467 | 467 | 1 545 | 1 550 | 762 |
| 18,4-34 | 16 | 467 | 467 | 1 645 | 1 650 | 864 |
| 18,4-38 | 16 | 467 | 467 | 1 750 | 1 750 | 965 |
| 18,4-42 | 16 | 467 | 467 | 1 850 | 1 850 | 1 067 |
| 18,4-46 | 16 | 467 | | 1 958 | | 1 168 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

Radiaal

Diagonaal

Radiaal

Diagonaal

11,2-18

10

284

955

457

11,2-20

10

284

284

995

1 005

508

11,2-24

10

284

284

1 095

1 105

610

11,2-26

10

284

1 155

660

11,2-28

10

284

284

1 200

1 205

711

11,2-36

10

284

284

1 400

1 410

914

11,2-38

10

284

284

1 455

1 460

965

11,2-42

10

284

1 555

1 067

11,2-44

10

284

1 610

1 118

11,2-48

10

284

1 710

1 219

12,4-16

11

315

956

406

12,4-20

11

315

1 045

508

12,4-24

11

315

315

1 145

1 160

610

12,4-26

11

315

1 210

660

12,4-28

11

315

315

1 250

1 260

711

12,4-30

11

315

1 310

762

12,4-32

11

315

315

1 350

1 360

813

12,4-36

11

315

315

1 450

1 465

914

12,4-38

11

315

315

1 500

1 515

965

12,4-42

11

315

1 615

1 067

12,4-46

11

315

1 705

1 168

12,4-52

11

315

1 860

1 321

13,6-16

12

345

1 005

406

13,6-24

12

345

345

1 190

1 210

610

13,6-26

12

345

345

1 260

1 260

660

13,6-28

12

345

345

1 295

1 310

711

13,6-36

12

345

345

1 500

1 515

914

13,6-38

12

345

345

1 550

1 565

965

13,6-48

12

345

1 805

1 219

13,9-36

12

353

1 478

965

14,9/80-24

12

368

1 215

610

14,9-20

13

378

1 165

508

14,9-24

13

378

378

1 245

1 265

610

14,9-26

13

378

378

1 295

1 315

660

14,9-28

13

378

378

1 350

1 365

711

14,9-30

13

378

378

1 400

1 415

762

14,9-38

13

378

378

1 600

1 615

965

14,9-46

13

378

1 824

1 168

15,5-38

14

394

394

1 565

1 570

965

16,9-24

15

429

429

1 320

1 335

610

16,9-26

15

429

429

1 370

1 385

660

16,9-28

15

429

429

1 420

1 435

711

16,9-30

15

429

429

1 475

1 485

762

16,9-34

15

429

429

1 575

1 585

864

16,9-38

15

429

429

1 675

1 690

965

16,9-42

15

429

1 775

1 067

18,4-16,1

16

467

1 137

409

18,4-24

16

467

467

1 395

1 400

610

18,4-26

16

467

467

1 440

1 450

660

18,4-28

16

467

467

1 490

1 501

711

18,4-30

16

467

467

1 545

1 550

762

18,4-34

16

467

467

1 645

1 650

864

18,4-38

16

467

467

1 750

1 750

965

18,4-42

16

467

467

1 850

1 850

1 067

18,4-46

16

467

1 958

1 168

Tabel 2 (3/3)

Põllumajandustraktorite veorattarehvid – Tavapäraste ja väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiaal | Diagonaal | Radiaal | Diagonaal |
| 20,8-34 | 18 | 528 | 528 | 1 735 | 1 735 | 864 |
| 20,8-38 | 18 | 528 | 528 | 1 835 | 1 835 | 965 |
| 20,8-42 | 18 | 528 | 528 | 1 935 | 1 935 | 1 067 |
| 23,1-26 | 20 | 587 | 587 | 1 605 | 1 605 | 660 |
| 23,1-30 | 20 | 587 | 587 | 1 700 | 1 705 | 762 |
| 23,1-34 | 20 | 587 | 587 | 1 800 | 1 805 | 864 |
| 24,5-32 | 21 | 622 | 622 | 1 800 | 1 805 | 813 |
| Väike ristlõike kõrgus |
| 7,5L-15 | 6 | | 210 | | 745 | 381 |
| 14,9LR-20 | 13 | 378 | | 1 100 | | 508 |
| 17,5L-24 | 15 | 445 | 445 | 1 241 | 1 265 | 610 |
| 19,5L-24 | 17 | 495 | 495 | 1 314 | 1 339 | 610 |
| 21L-24 | 18 | | 533 | | 1 402 | 610 |
| 28,1-26 | 25 | | 714 | | 1 615 | 660 |
| 28L-26 | 25 | 719 | 714 | 1 607 | 1 615 | 660 |
| 30,5L-32 | 27 | 775 | 775 | 1 820 | 1 820 | 813 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

Radiaal

Diagonaal

Radiaal

Diagonaal

20,8-34

18

528

528

1 735

1 735

864

20,8-38

18

528

528

1 835

1 835

965

20,8-42

18

528

528

1 935

1 935

1 067

23,1-26

20

587

587

1 605

1 605

660

23,1-30

20

587

587

1 700

1 705

762

23,1-34

20

587

587

1 800

1 805

864

24,5-32

21

622

622

1 800

1 805

813

Väike ristlõike kõrgus

7,5L-15

6

210

745

381

14,9LR-20

13

378

1 100

508

17,5L-24

15

445

445

1 241

1 265

610

19,5L-24

17

495

495

1 314

1 339

610

21L-24

18

533

1 402

610

28,1-26

25

714

1 615

660

28L-26

25

719

714

1 607

1 615

660

30,5L-32

27

775

775

1 820

1 820

813

Märkused:

| 1. | Rehvimõõdu tähistust võib täiendada lisaarvuga: nt tähistuse 23,1 – 26
  asemel võib kasutada tähistust 23,1/18 – 26. |
| --- | --- |

1.

Rehvimõõdu tähistust võib täiendada lisaarvuga: nt tähistuse 23,1 – 26

asemel võib kasutada tähistust 23,1/18 – 26.

| 2. | Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „ – ” asemel R-tähte (nt 23,1R26). |
| --- | --- |

2.

Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „ – ” asemel R-tähte (nt 23,1R26).

| 3. | Üldlaiuse arvutamisel kasutatakse tegurit + 8 %. |
| --- | --- |

3.

Üldlaiuse arvutamisel kasutatakse tegurit + 8 %.

Tabel 3

Põllumajandustraktorite veorattarehvid – Väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11,2/78-28 | 10 | 296 | 1 180 | 711 |
| 12,4/78-28 | 11 | 327 | 1 240 | 711 |
| 12,4/78-36 | 11 | 327 | 1 440 | 914 |
| 13,6/78-28 | 12 | 367 | 1 285 | 711 |
| 13,6/78-36 | 12 | 367 | 1 490 | 914 |
| 14,9/78-28 | 13 | 400 | 1 345 | 711 |
| 16,9/78-28 | 15 | 452 | 1 410 | 711 |
| 16,9/78-30 | 15 | 452 | 1 460 | 762 |
| 16,9/78-34 | 15 | 452 | 1 560 | 864 |
| 16,9/78-38 | 15 | 452 | 1 665 | 965 |
| 18,4/78-30 | 16 | 490 | 1 525 | 762 |
| 18,4/78-38 | 16 | 490 | 1 730 | 965 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

11,2/78-28

10

296

1 180

711

12,4/78-28

11

327

1 240

711

12,4/78-36

11

327

1 440

914

13,6/78-28

12

367

1 285

711

13,6/78-36

12

367

1 490

914

14,9/78-28

13

400

1 345

711

16,9/78-28

15

452

1 410

711

16,9/78-30

15

452

1 460

762

16,9/78-34

15

452

1 560

864

16,9/78-38

15

452

1 665

965

18,4/78-30

16

490

1 525

762

18,4/78-38

16

490

1 730

965

Tabel 4

Põllumajandustraktorite veorattarehvid – Väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 300/70R20 | 9 | 295 | 952 | 508 |
| 320/70R20 | 10 | 319 | 982 | 508 |
| 320/70R24 | 10 | 319 | 1 094 | 610 |
| 320/70R28 | 10 | 319 | 1 189 | 711 |
| 360/70R20 | 11 | 357 | 1 042 | 508 |
| 360/70R24 | 11 | 357 | 1 152 | 610 |
| 360/70R28 | 11 | 357 | 1 251 | 711 |
| 380/70R20 | 12 | 380 | 1 082 | 508 |
| 380/70R24 | 12 | 380 | 1 190 | 610 |
| 380/70R28 | 12 | 380 | 1 293 | 711 |
| 420/70R24 | 13 | 418 | 1 248 | 610 |
| 420/70R28 | 13 | 418 | 1 349 | 711 |
| 420/70R30 | 13 | 418 | 1 398 | 762 |
| 480/70R24 | 15 | 479 | 1 316 | 610 |
| 480/70R26 | 15 | 479 | 1 372 | 660 |
| 480/70R28 | 15 | 479 | 1 421 | 711 |
| 480/70R30 | 15 | 479 | 1 478 | 762 |
| 480/70R34 | 15 | 479 | 1 580 | 864 |
| 480/70R38 | 15 | 479 | 1 681 | 965 |
| 520/70R26 | 16 | 516 | 1 456 | 660 |
| 520/70R30 | 16 | 516 | 1 536 | 762 |
| 520/70R34 | 16 | 516 | 1 640 | 864 |
| 520/70R38 | 16 | 516 | 1 749 | 965 |
| 580/70R38 | 18 | 577 | 1 827 | 965 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

300/70R20

9

295

952

508

320/70R20

10

319

982

508

320/70R24

10

319

1 094

610

320/70R28

10

319

1 189

711

360/70R20

11

357

1 042

508

360/70R24

11

357

1 152

610

360/70R28

11

357

1 251

711

380/70R20

12

380

1 082

508

380/70R24

12

380

1 190

610

380/70R28

12

380

1 293

711

420/70R24

13

418

1 248

610

420/70R28

13

418

1 349

711

420/70R30

13

418

1 398

762

480/70R24

15

479

1 316

610

480/70R26

15

479

1 372

660

480/70R28

15

479

1 421

711

480/70R30

15

479

1 478

762

480/70R34

15

479

1 580

864

480/70R38

15

479

1 681

965

520/70R26

16

516

1 456

660

520/70R30

16

516

1 536

762

520/70R34

16

516

1 640

864

520/70R38

16

516

1 749

965

580/70R38

18

577

1 827

965

Tabel 5

Põllumajandusseadmete rehvid – Tavapäraste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1) | Üldläbimõõt, (D) | Velje nominaalläbimõõt, (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) | (mm) | (mm) |
| 125 - 15 IMP | 3,5 | 127 | 590 | | 381 |
| 140 - 6 IMP | 4,5 | 135 | 315 | | 152 |
| 165 - 15 IMP | 4,5 | 167 | 650 | | 381 |
| 2,50 - 4 IMP | 1,75 | 68 | 225 | | 102 |
| 2,75 - 4 IMP | 1,75 | 70 | 234 | | 102 |
| 2,50 - 8 IMP | 1,5 | 68 | 338 | | 203 |
| 3,00 - 4 IMP | 2,5 | 90 | 265 | | 102 |
| 3,00 - 8 IMP | 2,5 | 90 | 367 | | 203 |
| 3,00 - 10 IMP | 2,5 | 90 | 418 | | 254 |
| 3,25 - 8 IMP | 2,10 | 84 | 366 | | 203 |
| 3,25 - 16 IMP | 1,85 | 88 | 590 | | 406 |
| 4,10/3,50-4 IMP | 2,10 | 89 | 272 | | 101 |
| 3,50 - 5 IMP | 3 | 95 | 292 | | 127 |
| 3,50 - 6 IMP | 2,5 | 100 | 343 | | 152 |
| 3,50 - 8 IMP | 2,5 | 100 | 393 | | 203 |
| 3,50 - 16 IMP | 1,85 | 92 | 590 | | 406 |
| 4,00 - 4 IMP | 3 | 114 | 313 | | 102 |
| 4,00 - 5 IMP | 3 | 102 | 310 | | 127 |
| 4,00 - 6 IMP | 3 | 114 | 374 | | 152 |
| 4,00 - 8 IMP | 3 | 112 | 418 | 425 | 203 |
| 4,00 - 9 IMP | 3 | 112 | 443 | 460 | 229 |
| 4,0 - 10 IMP | 3 | 114 | 455 | 465 | 254 |
| 4,00 - 10 IMP | 3 | 114 | 465 | 475 | 254 |
| 4,00 - 12 IMP | 3 | 112 | 519 | 536 | 305 |
| 4,00 - 15 IMP | 3 | 112 | 595 | 612 | 381 |
| 4,00 - 16 IMP | 3 | 114 | 608 | | 406 |
| 4,00 - 18 IMP | 3 | 112 | 672 | 688 | 457 |
| 4,00 - 19 IMP | 3 | 114 | 672 | | 483 |
| 4,00 - 21 IMP | 3 | 112 | 694 | | 533 |
| 4,00/4,50 - 21 IMP | | 110 | 765 | | 533 |
| 4,10 - 4 IMP | 3,25 | 102 | 765 | | 102 |
| 4,10 - 6 IMP | 3,25 | 102 | 268 | | 152 |
| 4,50 - 9 IMP | 3 | 124 | 319 | | 229 |
| 4,50 - 14 IMP | 3 | 124 | 466 | | 356 |
| 4,50 - 16 IMP | 3 | 123 | 593 | | 406 |
| 4,50 - 19 IMP | 3 | 124 | 720 | 733 | 483 |
| 4,80 - 8 IMP | 3,75 | 121 | 423 | 449 | 203 |
| 5,00 - 8 IMP | 4 | 145 | 467 | | 203 |
| 5,00 - 9 IMP | 3,5 | 141 | 497 | | 229 |
| 5,0 - 10 IMP | 4 | 145 | 505 | 517 | 254 |
| 5,0 - 12 IMP | 4 | 145 | 566 | | 305 |
| 5,00 - 12 IMP | 4 | 145 | 567 | 580 | 305 |
| 5,00 - 14 IMP | 4 | 145 | 618 | 631 | 356 |
| 5,0 - 15 IMP | 4 | 145 | 642 | | 381 |
| 5,00 - 15 IMP | 3 | 130 | 639 | 655 | 381 |
| 5,00 - 16 IMP | 4 | 145 | 669 | | 406 |
| 5,00/5,25 - 21 IMP | 3 | 136 | 824 | | 533 |
| 5,50 - 16 IMP | 4 | 150 | 685 | 703 | 406 |
| 5,70 - 12 IMP | 4,5 | 146 | 570 | | 305 |
| 5,70 - 15 IMP | 4,5 | 146 | 647 | | 381 |
| 5,90 - 15 IMP | 4 | 150 | 665 | 681 | 381 |
| 6 - 6 IMP | 4 | 145 | 425 | | 152 |
| 6,00 - 9 IMP | 4,5 | 169 | 543 | 556 | 229 |
| 6 - 12 IMP | 5 | 145 | 585 | | 305 |
| 6,0 - 12 IMP | 5 | 155 | 569 | | 305 |
| 6,00 - 12 IMP | 5 | 152 | 579 | | 305 |
| 6,00 - 16 IMP | 4 | 158 | 712 | 729 | 406 |
| 6,00 - 19 IMP | 4,5 | 169 | 810 | | 483 |
| 6,00 - 20 IMP | 4,5 | 169 | 830 | | 508 |
| 6,40 - 15 IMP | 4,5 | 163 | 684 | | 381 |
| 6,5 - 15 IMP | 5 | 163 | 674 | | 381 |
| 6,50 - 10 IMP | 5 | 178 | 597 | | 254 |
| 6,50 - 16 IMP | 4,5 | 173 | 735 | 754 | 406 |
| 6,50 - 20 IMP | 5 | 176 | 850 | | 508 |
| 6,70 - 15 IMP | 4,5 | 182 | 704 | 720 | 381 |
| 6,90 - 9 IMP | 5,5 | 175 | 545 | | 229 |
| 7,00- 12 IMP | 5 | 187 | 667 | 685 | 305 |
| 7,00 - 14 IMP | 5 | 170 | 691 | | 356 |
| 7,00 - 15 IMP | 5,5 | 200 | 744 | | 381 |
| 7,00 - 16 IMP | 5,5 | 200 | 769 | | 406 |
| 7,00 - 18 IMP | 5,5 | 200 | 820 | | 457 |
| 7,00 - 19 IMP | 5,5 | 200 | 845 | | 483 |
| 7,50 - 10 IMP | 6 | 214 | 634 | 649 | 254 |
| 7,50 - 14 IMP | 5,5 | 194 | 686 | | 356 |
| 7,50 - 15 IMP | 6 | 215 | 808 | | 381 |
| 7,50 - 16 IMP | 5,5 | 202 | 785 | 801 | 406 |
| 7,50 - 18 IMP | 5,5 | 202 | 836 | 852 | 457 |
| 7,50 - 20 IMP | 5,5 | 202 | 887 | 903 | 508 |
| 7,50 - 24 IMP | 5,5 | 202 | 989 | 1 013 | 610 |
| 7,60 - 15 IMP | 5,5 | 193 | 734 | 751 | 381 |
| 8 - 16 IMP | 6 | 211 | 795 | | 406 |
| 8,00 - 6 IMP | 7 | 203 | 452 | | 152 |
| 8,00 - 12 IMP | 5 | 214 | 710 | | 305 |
| 8,00 - 16 IMP | 6 | 206 | 808 | | 406 |
| 8,00 - 19 IMP | 6 | 214 | 888 | | 483 |
| 8,00 - 20 IMP | 6 | 214 | 945 | | 508 |
| 8,25 - 15 IMP | 6,5 | 237 | 835 | | 381 |
| 8,25 - 16 IMP | 6 | 229 | 832 | | 406 |
| 8,25 - 20 IMP | 6 | 229 | 934 | | 508 |
| 9,00 - 10 IMP | 6 | 234 | 696 | | 254 |
| 9,00 - 13 IMP | 5,5 | 247 | 814 | | 330 |
| 9,00- 15 IMP | 5,5 | 247 | 850 | | 381 |
| 9,00 - 16 IMP | 6 | 234 | 48 | | 406 |
| 9,00 - 24 IMP | 8 | 272 | 1 094 | | 610 |
| 10,00 - 12 IMP | 6,5 | 262 | 790 | | 305 |
| 10,00 - 15 IMP | 8 | 274 | 853 | | 381 |
| 10,00 - 16 IMP | 8 | 274 | 895 | | 406 |
| 10,50 - 16 IMP | 6,5 | 280 | 955 | | 406 |
| 11,00 - 12 IMP | 6,5 | 277 | 835 | | 305 |
| 11,00 - 16 IMP | 6,5 | 277 | 937 | | 406 |
| 11,0 - 20 IMP | 9 | 285 | 950 | | 508 |
| 11,25 - 24 IMP | 10 | 325 | 1 171 | | 610 |
| 11,25 - 28 IMP | 10 | 325 | 1 273 | | 711 |
| 11,5 - 24 IMP | 10 | 305 | 1 070 | | 610 |
| 13,50 - 16,1 IMP | 11 | 353 | 1 021 | 1 043 | 409 |
| 14,0 - 24 IMP | 12 | 370 | 1 170 | | 610 |
| 15,0 - 24 IMP | 13 | 400 | 1 210 | | 610 |
| 15,0 - 28 IMP | 13 | 400 | 1 310 | | 711 |
| 17,0 - 28 IMP | 15 | 455 | 1 390 | | 711 |
| 17,0 - 30 IMP | 15 | 455 | 1 440 | | 762 |
| 18,5 - 34 IMP | 16 | 490 | 1 600 | | 864 |
| 20 - 20 IMP | 14 | 520 | 1 270 | | 508 |
| 190-8 IMP | 5,50 | 182 | 430 | | 203 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

Üldläbimõõt, (D)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(*)

(mm)

(mm)

(mm)

125 - 15 IMP

3,5

127

590

381

140 - 6 IMP

4,5

135

315

152

165 - 15 IMP

4,5

167

650

381

2,50 - 4 IMP

1,75

68

225

102

2,75 - 4 IMP

1,75

70

234

102

2,50 - 8 IMP

1,5

68

338

203

3,00 - 4 IMP

2,5

90

265

102

3,00 - 8 IMP

2,5

90

367

203

3,00 - 10 IMP

2,5

90

418

254

3,25 - 8 IMP

2,10

84

366

203

3,25 - 16 IMP

1,85

88

590

406

4,10/3,50-4 IMP

2,10

89

272

101

3,50 - 5 IMP

3

95

292

127

3,50 - 6 IMP

2,5

100

343

152

3,50 - 8 IMP

2,5

100

393

203

3,50 - 16 IMP

1,85

92

590

406

4,00 - 4 IMP

3

114

313

102

4,00 - 5 IMP

3

102

310

127

4,00 - 6 IMP

3

114

374

152

4,00 - 8 IMP

3

112

418

425

203

4,00 - 9 IMP

3

112

443

460

229

4,0 - 10 IMP

3

114

455

465

254

4,00 - 10 IMP

3

114

465

475

254

4,00 - 12 IMP

3

112

519

536

305

4,00 - 15 IMP

3

112

595

612

381

4,00 - 16 IMP

3

114

608

406

4,00 - 18 IMP

3

112

672

688

457

4,00 - 19 IMP

3

114

672

483

4,00 - 21 IMP

3

112

694

533

4,00/4,50 - 21 IMP

110

765

533

4,10 - 4 IMP

3,25

102

765

102

4,10 - 6 IMP

3,25

102

268

152

4,50 - 9 IMP

3

124

319

229

4,50 - 14 IMP

3

124

466

356

4,50 - 16 IMP

3

123

593

406

4,50 - 19 IMP

3

124

720

733

483

4,80 - 8 IMP

3,75

121

423

449

203

5,00 - 8 IMP

4

145

467

203

5,00 - 9 IMP

3,5

141

497

229

5,0 - 10 IMP

4

145

505

517

254

5,0 - 12 IMP

4

145

566

305

5,00 - 12 IMP

4

145

567

580

305

5,00 - 14 IMP

4

145

618

631

356

5,0 - 15 IMP

4

145

642

381

5,00 - 15 IMP

3

130

639

655

381

5,00 - 16 IMP

4

145

669

406

5,00/5,25 - 21 IMP

3

136

824

533

5,50 - 16 IMP

4

150

685

703

406

5,70 - 12 IMP

4,5

146

570

305

5,70 - 15 IMP

4,5

146

647

381

5,90 - 15 IMP

4

150

665

681

381

6 - 6 IMP

4

145

425

152

6,00 - 9 IMP

4,5

169

543

556

229

6 - 12 IMP

5

145

585

305

6,0 - 12 IMP

5

155

569

305

6,00 - 12 IMP

5

152

579

305

6,00 - 16 IMP

4

158

712

729

406

6,00 - 19 IMP

4,5

169

810

483

6,00 - 20 IMP

4,5

169

830

508

6,40 - 15 IMP

4,5

163

684

381

6,5 - 15 IMP

5

163

674

381

6,50 - 10 IMP

5

178

597

254

6,50 - 16 IMP

4,5

173

735

754

406

6,50 - 20 IMP

5

176

850

508

6,70 - 15 IMP

4,5

182

704

720

381

6,90 - 9 IMP

5,5

175

545

229

7,00- 12 IMP

5

187

667

685

305

7,00 - 14 IMP

5

170

691

356

7,00 - 15 IMP

5,5

200

744

381

7,00 - 16 IMP

5,5

200

769

406

7,00 - 18 IMP

5,5

200

820

457

7,00 - 19 IMP

5,5

200

845

483

7,50 - 10 IMP

6

214

634

649

254

7,50 - 14 IMP

5,5

194

686

356

7,50 - 15 IMP

6

215

808

381

7,50 - 16 IMP

5,5

202

785

801

406

7,50 - 18 IMP

5,5

202

836

852

457

7,50 - 20 IMP

5,5

202

887

903

508

7,50 - 24 IMP

5,5

202

989

1 013

610

7,60 - 15 IMP

5,5

193

734

751

381

8 - 16 IMP

6

211

795

406

8,00 - 6 IMP

7

203

452

152

8,00 - 12 IMP

5

214

710

305

8,00 - 16 IMP

6

206

808

406

8,00 - 19 IMP

6

214

888

483

8,00 - 20 IMP

6

214

945

508

8,25 - 15 IMP

6,5

237

835

381

8,25 - 16 IMP

6

229

832

406

8,25 - 20 IMP

6

229

934

508

9,00 - 10 IMP

6

234

696

254

9,00 - 13 IMP

5,5

247

814

330

9,00- 15 IMP

5,5

247

850

381

9,00 - 16 IMP

6

234

48

406

9,00 - 24 IMP

8

272

1 094

610

10,00 - 12 IMP

6,5

262

790

305

10,00 - 15 IMP

8

274

853

381

10,00 - 16 IMP

8

274

895

406

10,50 - 16 IMP

6,5

280

955

406

11,00 - 12 IMP

6,5

277

835

305

11,00 - 16 IMP

6,5

277

937

406

11,0 - 20 IMP

9

285

950

508

11,25 - 24 IMP

10

325

1 171

610

11,25 - 28 IMP

10

325

1 273

711

11,5 - 24 IMP

10

305

1 070

610

13,50 - 16,1 IMP

11

353

1 021

1 043

409

14,0 - 24 IMP

12

370

1 170

610

15,0 - 24 IMP

13

400

1 210

610

15,0 - 28 IMP

13

400

1 310

711

17,0 - 28 IMP

15

455

1 390

711

17,0 - 30 IMP

15

455

1 440

762

18,5 - 34 IMP

16

490

1 600

864

20 - 20 IMP

14

520

1 270

508

190-8 IMP

5,50

182

430

203

Märkused:

| 1. | Rehvi küljel võib järelliite „IMP” asendada sõnaga „IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

1.

Rehvi küljel võib järelliite „IMP” asendada sõnaga „IMPLEMENT”.

| 2. | Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 7.5 L R 15).

| 3. | Tulbas (*) esitatud üldläbimõõtu D kohaldatakse rehvide suhtes, millele on märgitud klassifikatsioonikood „I-3” – vt punkt 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Tulbas (*) esitatud üldläbimõõtu D kohaldatakse rehvide suhtes, millele on märgitud klassifikatsioonikood „I-3” – vt punkt 3.1.8.2.

Tabel 6 (1/2)

Põllumajandusseadmete rehvid – Väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) |
| 7,5 L - 15 IMP | 6 | 210 | 745 | | 381 |
| 8,5L - 14 IMP | 6 | 216 | 721 | 735 | 356 |
| 9,5L - 14 IMP | 7 | 241 | 741 | 757 | 356 |
| 9,5L - 15 IMP | 7 | 241 | 767 | 782 | 381 |
| 11L - 14 IMP | 8 | 279 | 752 | 770 | 356 |
| 11L - 15 IMP | 8 | 279 | 777 | 796 | 381 |
| 11L - 16 IMP | 8 | 279 | 803 | 821 | 406 |
| 12,5L - 15 IMP | 10 | 318 | 823 | 845 | 381 |
| 12,5L - 16 IMP | 10 | 318 | 848 | 870 | 406 |
| 14 L - 16,1 IMP | 11 | 356 | 940 | | 409 |
| 16,5L - 16,1 IMP | 14 | 419 | 1 024 | 1 046 | 409 |
| 19 L - 16,1 IMP | 16 | 483 | 1 087 | | 409 |
| 21,5 L - 16,1 IMP | 18 | 546 | 1 130 | | 409 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

(*)

(mm)

7,5 L - 15 IMP

6

210

745

381

8,5L - 14 IMP

6

216

721

735

356

9,5L - 14 IMP

7

241

741

757

356

9,5L - 15 IMP

7

241

767

782

381

11L - 14 IMP

8

279

752

770

356

11L - 15 IMP

8

279

777

796

381

11L - 16 IMP

8

279

803

821

406

12,5L - 15 IMP

10

318

823

845

381

12,5L - 16 IMP

10

318

848

870

406

14 L - 16,1 IMP

11

356

940

409

16,5L - 16,1 IMP

14

419

1 024

1 046

409

19 L - 16,1 IMP

16

483

1 087

409

21,5 L - 16,1 IMP

18

546

1 130

409

Märkused:

| 1. | Rehvi küljel võib järelliite „IMP” asendada sõnaga „IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

1.

Rehvi küljel võib järelliite „IMP” asendada sõnaga „IMPLEMENT”.

| 2. | Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 7.5 L R 15).

| 3. | Tulbas (*) esitatud üldläbimõõtu D kohaldatakse rehvide suhtes, millele on märgitud klassifikatsioonikood „I3” – vt punkt 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Tulbas (*) esitatud üldläbimõõtu D kohaldatakse rehvide suhtes, millele on märgitud klassifikatsioonikood „I3” – vt punkt 3.1.8.2.

Tabel 6 (2/2)

Põllumajandusseadmete rehvid – Väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| 05/50 - 10 IMP | 7 | 211 | 450 | | 254 |
| 19,0/45 - 17 IMP | 16 | 491 | 866 | | 432 |
| 15,0/55 - 17 IMP | 13 | 391 | 850 | 872 | 432 |
| 10,5/65 - 16 IMP | 9 | 274 | 755 | | 406 |
| 11,0/60 - 16 IMP | 9 | 281 | 742 | | 406 |
| 11,0/65 - 12 IMP | 9 | 281 | 670 | 692 | 305 |
| 13,0/65 - 18 IMP | 11 | 336 | 890 | | 457 |
| 13,0/70 - 16 IMP | 11 | 337 | 890 | | 406 |
| 14,0/65 - 16 IMP | 11 | 353 | 870 | | 406 |
| 9,0/70 - 16 IMP | 7 | 226 | 725 | | 406 |
| 11,5/70 - 16 IMP | 9 | 290 | 815 | | 406 |
| 11,5/70 - 18 IMP | 9 | 290 | 865 | | 457 |
| 15,0/70 - 18 IMP | 13 | 391 | 990 | | 457 |
| 16,0/70 - 20 IMP | 14 | 418 | 1 075 | 1 097 | 508 |
| 16,5/70 - 22,5 IMP | 13 | 417 | 1 158 | | 572 |
| 20,0/70 - 508 IMP | 16 | 508 | 1 220 | | 508 |
| 8,0/75 - 15 IMP | 6,5 | 199 | 710 | | 381 |
| 9,0/75 - 16 IMP | 7 | 226 | 749 | 770 | 406 |
| 10,0/75 - 12 IMP | 9 | 264 | 685 | | 305 |
| 10,0 - 15,3 IMP | 9 | 258 | 785 | | 389 |
| 10,0/75 - 15,3 IMP | 9 | 264 | 760 | 780 | 389 |
| 10,0/75 - 16 IMP | 9 | 264 | 805 | | 406 |
| 12,0/75 - 18 IMP | 9 | 299 | 915 | 937 | 457 |
| 13,0/75 - 16 IMP | 11 | 336 | 900 | | 406 |
| 13,5/75 - 430,9 IMP | 11 | 345 | 945 | | 431 |
| 14,5/75 - 20 IMP | 12 | 372 | 1 060 | | 508 |
| 6,5/80 - 12 IMP | 5 | 163 | 569 | 588 | 305 |
| 6,5/80 - 15 IMP | 5 | 163 | 645 | 663 | 381 |
| 8,50 - 12 IMP | 7 | 235 | 715 | | 305 |
| 10,0/80 - 12 IMP | 9 | 264 | 710 | 730 | 305 |
| 10 - 18 IMP | 9 | 260 | 875 | | 457 |
| 10,5/80 - 18 IMP | 9 | 274 | 885 | 907 | 457 |
| 11,5 - 15,3 IMP | 9 | 295 | 860 | | 389 |
| 11,5/80 - 15,3 IMP | 9 | 290 | 845 | 867 | 389 |
| 12,5/80 - 15,3 IMP | 9 | 307 | 889 | | 389 |
| 12,5/80 - 18 IMP | 9 | 308 | 965 | 987 | 457 |
| 14,5/80 - 18 IMP | 12 | 372 | 1 060 | 1 082 | 457 |
| 15,5/80 - 24 IMP | 13 | 394 | 1 240 | 1 262 | 610 |
| 17,0/80 - 508 IMP | 13 | 426 | 1 200 | | 508 |
| 19,5/80 - 20 IMP | 16 | 499 | 1 300 | | 508 |
| 21,0/80 - 20 IMP | 16 | 525 | 1 362 | | 508 |
| 5,5/85 - 9 IMP | 4 | 145 | 475 | | 229 |
| 10,5/85 - 15,3 IMP | 9 | 274 | 792 | | 389 |
| 13,5/85 - 28 IMP | 11 | 345 | 1 293 | | 711 |
| 16,5/85 - 24 IMP | 13 | 417 | 1 322 | 1 344 | 610 |
| 16,5/85 - 28 IMP | 13 | 417 | 1 423 | 1 445 | 711 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

(*)

05/50 - 10 IMP

7

211

450

254

19,0/45 - 17 IMP

16

491

866

432

15,0/55 - 17 IMP

13

391

850

872

432

10,5/65 - 16 IMP

9

274

755

406

11,0/60 - 16 IMP

9

281

742

406

11,0/65 - 12 IMP

9

281

670

692

305

13,0/65 - 18 IMP

11

336

890

457

13,0/70 - 16 IMP

11

337

890

406

14,0/65 - 16 IMP

11

353

870

406

9,0/70 - 16 IMP

7

226

725

406

11,5/70 - 16 IMP

9

290

815

406

11,5/70 - 18 IMP

9

290

865

457

15,0/70 - 18 IMP

13

391

990

457

16,0/70 - 20 IMP

14

418

1 075

1 097

508

16,5/70 - 22,5 IMP

13

417

1 158

572

20,0/70 - 508 IMP

16

508

1 220

508

8,0/75 - 15 IMP

6,5

199

710

381

9,0/75 - 16 IMP

7

226

749

770

406

10,0/75 - 12 IMP

9

264

685

305

10,0 - 15,3 IMP

9

258

785

389

10,0/75 - 15,3 IMP

9

264

760

780

389

10,0/75 - 16 IMP

9

264

805

406

12,0/75 - 18 IMP

9

299

915

937

457

13,0/75 - 16 IMP

11

336

900

406

13,5/75 - 430,9 IMP

11

345

945

431

14,5/75 - 20 IMP

12

372

1 060

508

6,5/80 - 12 IMP

5

163

569

588

305

6,5/80 - 15 IMP

5

163

645

663

381

8,50 - 12 IMP

7

235

715

305

10,0/80 - 12 IMP

9

264

710

730

305

10 - 18 IMP

9

260

875

457

10,5/80 - 18 IMP

9

274

885

907

457

11,5 - 15,3 IMP

9

295

860

389

11,5/80 - 15,3 IMP

9

290

845

867

389

12,5/80 - 15,3 IMP

9

307

889

389

12,5/80 - 18 IMP

9

308

965

987

457

14,5/80 - 18 IMP

12

372

1 060

1 082

457

15,5/80 - 24 IMP

13

394

1 240

1 262

610

17,0/80 - 508 IMP

13

426

1 200

508

19,5/80 - 20 IMP

16

499

1 300

508

21,0/80 - 20 IMP

16

525

1 362

508

5,5/85 - 9 IMP

4

145

475

229

10,5/85 - 15,3 IMP

9

274

792

389

13,5/85 - 28 IMP

11

345

1 293

711

16,5/85 - 24 IMP

13

417

1 322

1 344

610

16,5/85 - 28 IMP

13

417

1 423

1 445

711

Märkused:

| 1. | Rehvi küljel võib järelliite „IMP” asendada sõnaga „IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

1.

Rehvi küljel võib järelliite „IMP” asendada sõnaga „IMPLEMENT”.

| 2. | Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 205/50R10) |
| --- | --- |

2.

Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 205/50R10)

| 3. | Tulbas (*) esitatud üldläbimõõtu D kohaldatakse rehvide suhtes, millele on märgitud klassifikatsioonikood „I3” – vt punkt 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Tulbas (*) esitatud üldläbimõõtu D kohaldatakse rehvide suhtes, millele on märgitud klassifikatsioonikood „I3” – vt punkt 3.1.8.2.

Tabel 7 (1/2)

Ülilairehvid põllumajandusseadmetele

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9×3,50 - 4 | 2,75 | 91 | 229 | 101 |
| 11×4,00 - 4 | 3,25 | 102 | 280 | 101 |
| 11×4,00 - 5 | 3 | 104 | 272 | 127 |
| 11×7 - 4 | 6 | 185 | 270 | 101 |
| 12×4,00 - 5 | 3 | 112 | 298 | 127 |
| 13×5,00 - 6 | 3,5 | 122 | 320 | 152 |
| 13×6,00-6 | 5 | 154 | 330 | 152 |
| 13×6,00 - 8 | 5 | 154 | 330 | 203 |
| 13×6,50 - 6 | 5 | 163 | 330 | 152 |
| 14×4,50-6 | 3,5 | 113 | 356 | 152 |
| 14×5,00 - 6 | 4 | 127 | 347 | 152 |
| 14×6,00 - 6 | 4,5 | 157 | 340 | 152 |
| 15×6,00 - 6 | 4,5 | 155 | 366 | 152 |
| 16×4,50 - 9 | 3 | 105 | 405 | 229 |
| 16×5,50 - 8 | 4,25 | 142 | 414 | 203 |
| 16×6,50 - 8 | 5,375 | 165 | 405 | 203 |
| 16×7,50 - 8 | 5,375 | 188 | 411 | 203 |
| 17×8,00 - 8 | 7 | 203 | 438 | 203 |
| 17×8,00 - 12 | 7 | 203 | 432 | 305 |
| 18×6,50 - 8 | 5 | 163 | 457 | 203 |
| 18×7,00 - 8 | 5,5 | 178 | 450 | 203 |
| 18×7,50-8 | 6 | 191 | 457 | 203 |
| 18×8,50 - 8 | 7 | 214 | 450 | 203 |
| 18×9,50 - 8 | 7 | 235 | 462 | 203 |
| 19×7,50 - 8 | 5,5 | 180 | 480 | 203 |
| 19×8,00 - 10 | 7 | 203 | 483 | 254 |
| 19×9,50-8 | 7,5 | 240 | 483 | 203 |
| 19×10,00 - 8 | 8,5 | 254 | 483 | 203 |
| 20×8,00-8 | 6,5 | 204 | 508 | 203 |
| 20×8,00 - 10 | 7 | 203 | 500 | 254 |
| 20×9,00-8 | 7 | 227 | 508 | 203 |
| 20×10,00 - 8 | 8 | 254 | 508 | 203 |
| 20×10,00 - 10 | 8,5 | 254 | 508 | 254 |
| 20,5×8,00 - 10 | 6 | 208 | 526 | 254 |
| 21×7,00-10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×8,00 - 10 | 7 | 203 | 525 | 254 |
| AT21×7 - 10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×11,00 - 8 | 8,5 | 282 | 518 | 203 |
| 21×11,00 - 10 | 9 | 279 | 525 | 254 |
| 22×8,00 - 10 | 6 | 196 | 556 | 254 |
| 22×8,50 - 12 | 7 | 216 | 551 | 305 |
| AT22×9 - 8 | 7 | 227 | 559 | 203 |
| 22×10,00 - 8 | 7 | 244 | 572 | 203 |
| 22×10,00 - 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| 22×11,00 - 8 | 8,5 | 284 | 546 | 203 |
| 22×11,00 - 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| AT23×7 - 10 | 5,5 | 175 | 587 | 254 |
| AT23×8 - 11 | 6,5 | 204 | 584 | 279 |
| 23×8,50 - 12 | 7 | 214 | 575 | 305 |
| 23×9,00 - 12 | 7,5 | 229 | 575 | 305 |
| 23×9,50-12 | 7 | 235 | 577 | 305 |
| 23×10,50 - 12 | 8,5 | 264 | 579 | 305 |
| AT24×8 - 11 | 6,5 | 204 | 610 | 279 |
| AT24×9 - 11 | 7 | 227 | 610 | 279 |
| AT24×10 - 11 | 8 | 254 | 610 | 279 |
| 24×8,50 - 12 | 7 | 213 | 602 | 305 |
| 24×8,50 - 14 | 7 | 213 | 602 | 356 |
| 24×11,00 - 10 | 8,5 | 254 | 607 | 254 |
| 24×12,00-12 | 9,5 | 304 | 610 | 305 |
| 24×13,00 - 12 | 10,5 | 325 | 592 | 305 |
| 25×7,50 - 15 | 5,5 | 191 | 640 | 381 |
| AT25×8 - 12 | 6,5 | 204 | 635 | 305 |
| 25×8,00-12 | 6,5 | 203 | 635 | 305 |
| 25×8,50 - 14 | 7 | 213 | 645 | 356 |
| 25×10,00-12 | 8 | 254 | 635 | 305 |
| 25×10,50 - 15 | 8 | 267 | 640 | 381 |
| 25×11,00-12 | 9 | 279 | 635 | 305 |
| AT25×11 - 9 | 9 | 281 | 635 | 229 |
| AT25×11 - 10 | 8,5 | 262 | 645 | 254 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

9×3,50 - 4

2,75

91

229

101

11×4,00 - 4

3,25

102

280

101

11×4,00 - 5

3

104

272

127

11×7 - 4

6

185

270

101

12×4,00 - 5

3

112

298

127

13×5,00 - 6

3,5

122

320

152

13×6,00-6

5

154

330

152

13×6,00 - 8

5

154

330

203

13×6,50 - 6

5

163

330

152

14×4,50-6

3,5

113

356

152

14×5,00 - 6

4

127

347

152

14×6,00 - 6

4,5

157

340

152

15×6,00 - 6

4,5

155

366

152

16×4,50 - 9

3

105

405

229

16×5,50 - 8

4,25

142

414

203

16×6,50 - 8

5,375

165

405

203

16×7,50 - 8

5,375

188

411

203

17×8,00 - 8

7

203

438

203

17×8,00 - 12

7

203

432

305

18×6,50 - 8

5

163

457

203

18×7,00 - 8

5,5

178

450

203

18×7,50-8

6

191

457

203

18×8,50 - 8

7

214

450

203

18×9,50 - 8

7

235

462

203

19×7,50 - 8

5,5

180

480

203

19×8,00 - 10

7

203

483

254

19×9,50-8

7,5

240

483

203

19×10,00 - 8

8,5

254

483

203

20×8,00-8

6,5

204

508

203

20×8,00 - 10

7

203

500

254

20×9,00-8

7

227

508

203

20×10,00 - 8

8

254

508

203

20×10,00 - 10

8,5

254

508

254

20,5×8,00 - 10

6

208

526

254

21×7,00-10

5,5

177

533

254

21×8,00 - 10

7

203

525

254

AT21×7 - 10

5,5

177

533

254

21×11,00 - 8

8,5

282

518

203

21×11,00 - 10

9

279

525

254

22×8,00 - 10

6

196

556

254

22×8,50 - 12

7

216

551

305

AT22×9 - 8

7

227

559

203

22×10,00 - 8

7

244

572

203

22×10,00 - 10

8,5

254

559

254

22×11,00 - 8

8,5

284

546

203

22×11,00 - 10

8,5

254

559

254

AT23×7 - 10

5,5

175

587

254

AT23×8 - 11

6,5

204

584

279

23×8,50 - 12

7

214

575

305

23×9,00 - 12

7,5

229

575

305

23×9,50-12

7

235

577

305

23×10,50 - 12

8,5

264

579

305

AT24×8 - 11

6,5

204

610

279

AT24×9 - 11

7

227

610

279

AT24×10 - 11

8

254

610

279

24×8,50 - 12

7

213

602

305

24×8,50 - 14

7

213

602

356

24×11,00 - 10

8,5

254

607

254

24×12,00-12

9,5

304

610

305

24×13,00 - 12

10,5

325

592

305

25×7,50 - 15

5,5

191

640

381

AT25×8 - 12

6,5

204

635

305

25×8,00-12

6,5

203

635

305

25×8,50 - 14

7

213

645

356

25×10,00-12

8

254

635

305

25×10,50 - 15

8

267

640

381

25×11,00-12

9

279

635

305

AT25×11 - 9

9

281

635

229

AT25×11 - 10

8,5

262

645

254

Tabel 7 (2/2)

Ülilairehvid põllumajandusseadmetele

| Rehvimõõdu tähistus | Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1) | Ristlõike nominaallaius, (S1)
  (mm) | Üldläbimõõt, (D)
  (mm) | Velje nominaalläbimõõt, (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25×12,00 - 9 | 10 | 305 | 635 | 229 |
| 25×12,50 - 15 | 10 | 310 | 640 | 381 |
| 26×10,00 - 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×12,00 - 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×14,00 - 12 | 12 | 356 | 660 | 305 |
| 27×8,50 - 15 | 7 | 214 | 680 | 381 |
| 27×9,50 - 15 | 7 | 229 | 686 | 381 |
| 27×10,50 - 15 | 8,5 | 259 | 691 | 381 |
| 27×10 - 15.3 | 9 | 261 | 685 | 389 |
| 28×9,00 - 15 | 7 | 234 | 710 | 381 |
| 28×13 - 15 | 11,5 | 330 | 711 | 381 |
| 29×12,00 - 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×12,50 - 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×13,50 - 15 | 10 | 351 | 742 | 381 |
| 31×11,50 - 15 | 8 | 301 | 793 | 381 |
| 31×12,50 - 15 | 10 | 310 | 792 | 381 |
| 31×13,50 - 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×13,5 - 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×15,50 - 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 31×15,5 - 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 33×12,50 - 15 | 10 | 310 | 843 | 381 |
| 33×15,50 - 15 | 13 | 391 | 843 | 381 |
| 36×13,50 - 15 | 10 | 351 | 909 | 381 |
| 38×14,00 - 20 | 11 | 356 | 991 | 508 |
| 38×18,00 - 20 | 14 | 457 | 991 | 508 |
| 38×20,00 - 16,1 | 16 | 488 | 991 | 409 |
| 41×14,00 - 20 | 11 | 356 | 1 067 | 508 |
| 42×25,00 - 20 | 20,5 | 622 | 1 080 | 508 |
| 43×13,50 - 22 | 10 | 360 | 1 102 | 559 |
| 44×18,00 - 20 | 14 | 457 | 1 143 | 508 |
| 44×41,00 - 20 | 36 | 991 | 1 143 | 508 |
| 48×20,00 - 24 | 15 | 457 | 1 245 | 610 |
| 48×25,00 - 20 | 20,5 | 635 | 1 245 | 508 |
| 48×31,00 - 20 | 26 | 775 | 1 245 | 508 |
| 54×31,00 - 26 | 26 | 775 | 1 397 | 660 |
| 66×43,00 - 25 | 36 | 1 054 | 1 702 | 635 |
| 66×43,00 - 26 | 36 | 1 054 | 1 702 | 660 |
| 66×44,00 - 25 | 36 | 1 118 | 1 702 | 635 |
| 67×34,00 - 25 | 30 | 864 | 1 727 | 635 |
| 67×34,00 - 26 | 30 | 864 | 1 727 | 660 |
| 67×34,00 - 30 | 30 | 864 | 1 727 | 762 |
| 68×50,00 - 32 | 44 | 1 270 | 1 753 | 813 |
| VA73×44,00 - 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×44,00 - 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×50,00-32 | 44 | 1 270 | 1 880 | 813 |

Rehvimõõdu tähistus

Teoreetilise velje laius, koodarv, (A1)

Ristlõike nominaallaius, (S1)

(mm)

Üldläbimõõt, (D)

(mm)

Velje nominaalläbimõõt, (d)

(mm)

25×12,00 - 9

10

305

635

229

25×12,50 - 15

10

310

640

381

26×10,00 - 12

10

310

660

305

26×12,00 - 12

10

310

660

305

26×14,00 - 12

12

356

660

305

27×8,50 - 15

7

214

680

381

27×9,50 - 15

7

229

686

381

27×10,50 - 15

8,5

259

691

381

27×10 - 15.3

9

261

685

389

28×9,00 - 15

7

234

710

381

28×13 - 15

11,5

330

711

381

29×12,00 - 15

10

310

742

381

29×12,50 - 15

10

310

742

381

29×13,50 - 15

10

351

742

381

31×11,50 - 15

8

301

793

381

31×12,50 - 15

10

310

792

381

31×13,50 - 15

10

351

782

381

31×13,5 - 15

10

351

782

381

31×15,50 - 15

13

391

792

381

31×15,5 - 15

13

391

792

381

33×12,50 - 15

10

310

843

381

33×15,50 - 15

13

391

843

381

36×13,50 - 15

10

351

909

381

38×14,00 - 20

11

356

991

508

38×18,00 - 20

14

457

991

508

38×20,00 - 16,1

16

488

991

409

41×14,00 - 20

11

356

1 067

508

42×25,00 - 20

20,5

622

1 080

508

43×13,50 - 22

10

360

1 102

559

44×18,00 - 20

14

457

1 143

508

44×41,00 - 20

36

991

1 143

508

48×20,00 - 24

15

457

1 245

610

48×25,00 - 20

20,5

635

1 245

508

48×31,00 - 20

26

775

1 245

508

54×31,00 - 26

26

775

1 397

660

66×43,00 - 25

36

1 054

1 702

635

66×43,00 - 26

36

1 054

1 702

660

66×44,00 - 25

36

1 118

1 702

635

67×34,00 - 25

30

864

1 727

635

67×34,00 - 26

30

864

1 727

660

67×34,00 - 30

30

864

1 727

762

68×50,00 - 32

44

1 270

1 753

813

VA73×44,00 - 32

36

1 118

1 880

813

DH73×44,00 - 32

36

1 118

1 880

813

DH73×50,00-32

44

1 270

1 880

813

Märkused:

| 1. | Need rehvid võivad kuuluda kasutusliikidesse „Traktori veorattarehvid” või „Põllumajandusseadmete rehvid”. |
| --- | --- |

1.

Need rehvid võivad kuuluda kasutusliikidesse „Traktori veorattarehvid” või „Põllumajandusseadmete rehvid”.

| 2. | Põllumajandusseadmete rehvide eristamiseks märgitakse rehvi külgedele rehvimõõdu tähistusele järgnev liide „IMP” (nt 11×4.00 - 4 IMP) või sõna „IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

2.

Põllumajandusseadmete rehvide eristamiseks märgitakse rehvi külgedele rehvimõõdu tähistusele järgnev liide „IMP” (nt 11×4.00 - 4 IMP) või sõna „IMPLEMENT”.

| 3. | Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 11×4.00 R 4). |
| --- | --- |

3.

Radiaalrehvide eristamiseks kasutatakse märgi „–” asemel R-tähte (nt 11×4.00 R 4).

| 4. | Koefitsient b ülddiameetri Dmax arvutamiseks:






  a) | 1,12 rehvide puhul, mille velje nominaalläbimõõt d on väiksem kui 380 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Koefitsient b ülddiameetri Dmax arvutamiseks:

a)

1,12 rehvide puhul, mille velje nominaalläbimõõt d on väiksem kui 380 mm;

| b) | 1,10 rehvide puhul, mille velje nominaalläbimõõt d on suurem kui 381 mm. |
| --- | --- |

b)

1,10 rehvide puhul, mille velje nominaalläbimõõt d on suurem kui 381 mm.

---

6. LISA

REHVI MÕÕTMETE MÄÄRAMISE MEETOD

| 1. | Rehv paigaldatakse valmistaja poolt ette nähtud mõõteveljele ja survestatakse valmistaja poolt kindlaksmääratud rõhuni. |
| --- | --- |

1.

Rehv paigaldatakse valmistaja poolt ette nähtud mõõteveljele ja survestatakse valmistaja poolt kindlaksmääratud rõhuni.

| 1.1. | Rantide kohalesurumisel ei tohi ületada rehvi külgedele märgitud maksimaalset rõhku. |
| --- | --- |

1.1.

Rantide kohalesurumisel ei tohi ületada rehvi külgedele märgitud maksimaalset rõhku.

| 1.2. | Pärast seda, kui rehvi randid on nõuetekohaselt vastu velge surutud, reguleeritakse rõhk rehvi mõõtmiseks kindlaks määratud väärtusele. |
| --- | --- |

1.2.

Pärast seda, kui rehvi randid on nõuetekohaselt vastu velge surutud, reguleeritakse rõhk rehvi mõõtmiseks kindlaks määratud väärtusele.

| 2. | Veljele paigaldatud rehvi konditsioneeritakse vähemalt 24 tundi laboritemperatuuril. |
| --- | --- |

2.

Veljele paigaldatud rehvi konditsioneeritakse vähemalt 24 tundi laboritemperatuuril.

| 3. | Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 1 osutatud väärtusele. |
| --- | --- |

3.

Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 1 osutatud väärtusele.

| 4. | Üldlaius määratakse nihkkaliibriga kuues võrdsetel vahekaugustel asuvas punktis, võttes arvesse ka kaitseribide ja -lintide paksust. Rehvi üldlaiuseks loetakse suurim mõõteväärtus. |
| --- | --- |

4.

Üldlaius määratakse nihkkaliibriga kuues võrdsetel vahekaugustel asuvas punktis, võttes arvesse ka kaitseribide ja -lintide paksust. Rehvi üldlaiuseks loetakse suurim mõõteväärtus.

| 5. | Välisläbimõõdu määramiseks mõõdetakse rehvi suurim ümbermõõt ja saadud arv jagatakse π-ga (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Välisläbimõõdu määramiseks mõõdetakse rehvi suurim ümbermõõt ja saadud arv jagatakse π-ga (3,1416).

---

7. LISA

KANDEVÕIME SÕLTUVUS KIIRUSEST

(vt punktid 2.30 ja 2.31)

A OSA:   PÕLLUMAJANDUSTRAKTORITE VEORATTAREHVID

Kohaldatakse kasutusliiki „Traktorite veorattarehvid” kuuluvate rehvide puhul

(vt punkt 2.20)

Kandevõime muutus (%)

| Kiirus
  (km/h) | Kiirusindeks | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A6 (+) | A8 (+) | D (+) | (1) |
| 10 | [0] | +40 | +50 | +50 | | +58 |
| 15 | –6 | +30 | +34 | +34 | +35 |
| 20 | –11 | +20 | +23 | +23 | +27 |
| 25 | –16 | +7 | +11 | +18,5 | +20 |
| 30 | –20 | [0] | +7 | +15 | +14 |
| 35 | –24 | –10 | +3 | +12 | +10 |
| 40 | –27 | –20 | [0] | +9,5 | +6 |
| 45 | — | — | –4 | +7 | +2 |
| 50 | — | — | –9 | +5 | [0] |
| 55 | — | — | — | +3 | — |
| 60 | — | — | — | +1,5 | — |
| 65 | — | — | — | [0] | — |
| 70 | — | — | — | –9 | — |

Kiirus

(km/h)

Kiirusindeks

A2

A6 (+)

A8 (+)

D (+)

(1)

10

[0]

+40

+50

+50

+58

15

–6

+30

+34

+34

+35

20

–11

+20

+23

+23

+27

25

–16

+7

+11

+18,5

+20

30

–20

[0]

+7

+15

+14

35

–24

–10

+3

+12

+10

40

–27

–20

[0]

+9,5

+6

45

—

—

–4

+7

+2

50

—

—

–9

+5

[0]

55

—

—

—

+3

—

60

—

—

—

+1,5

—

65

—

—

—

[0]

—

70

—

—

—

–9

—

Eespool esitatud kiirusest olenevad kandevõime muutused ei kehti IF ja VF rehvide puhul.

Eespool esitatud kiirusest olenevad kandevõime muutused kehtivad juhul, kui rehve ei kasutata püsivalt suurtel pöördemomentidel.

| (+) | Töötamise korral püsivalt suurte pöördemomentide juures välitingimustes kehtivad kiirusele 30 km/h vastavad väärtused. |
| --- | --- |

(+)

Töötamise korral püsivalt suurte pöördemomentide juures välitingimustes kehtivad kiirusele 30 km/h vastavad väärtused.

| (1) | Need protsentides väljendatud väärtused on kohaldatavad ainult kiirusindeksiga B märgitud rehvide puhul, mis on loetletud 5. lisa tabelis 7. |
| --- | --- |

(1)

Need protsentides väljendatud väärtused on kohaldatavad ainult kiirusindeksiga B märgitud rehvide puhul, mis on loetletud 5. lisa tabelis 7.

B OSA:   PÕLLUMAJANDUS- JA METSATRAKTORITE JUHTRATTAREHVID

Kohaldatakse kasutusliiki „Traktorite juhtrattarehvid” kuuluvate rehvide puhul,millel on tähis „Front”, „F-1” või „F-2”

(vt punkt 2.21)

Kandevõime muutus (%)

(vt punktid 2.30 ja 2.31)

| Kiirus
  (km/h) | Kiirusindeks |
| --- | --- |
| A6 | A8 |
| 10 | +50 | +67 |
| 15 | +43 | +50 |
| 20 | +35 | +39 |
| 25 | +15 | +28 |
| 30 | [0] | +11 |
| 35 | –10 | +4 |
| 40 | –20 | [0] |
| 45 | — | –7 |

Kiirus

(km/h)

Kiirusindeks

A6

A8

10

+50

+67

15

+43

+50

20

+35

+39

25

+15

+28

30

[0]

+11

35

–10

+4

40

–20

[0]

45

—

–7

C OSA:   PÕLLUMAJANDUSSEADMETE REHVID

Kohaldatakse kasutusliiki „Põllumajandusseadmete rehvid” kuuluvate rehvide puhul, millel on tähis „IMP” või „IMPLEMENT”

(vt punkt 2.22)

Kandevõime muutus (%)

(vt punktid 2.30 ja 2.31)

| Kiirus
  (km/h) | Kiirusindeks | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A4 | A6 | A8 | D | (1) |
| 10 | +20 | +29 | +40 | +80 | | +58 |
| 15 | +12 | +21 | +33 | +73 | +35 |
| 20 | [0] | +14 | +26 | +65 | +27 |
| 25 | –2 | +7 | +19 | +58 | +20 |
| 30 | –5 | [0] | +12 | +51 | +14 |
| 35 | | –5 | +5 | +44 | +10 |
| 40 | | –10 | [0] | +36 | +6 |
| 45 | | | –5 | +29 | +2 |
| 50 | | | –10 | +21 | [0] |
| 55 | | | | +14 | |
| 60 | | | | +7 | |
| 65 | | | | [0] | |
| 70 | | | | –9 | |

Kiirus

(km/h)

Kiirusindeks

A4

A6

A8

D

(1)

10

+20

+29

+40

+80

+58

15

+12

+21

+33

+73

+35

20

[0]

+14

+26

+65

+27

25

–2

+7

+19

+58

+20

30

–5

[0]

+12

+51

+14

35

–5

+5

+44

+10

40

–10

[0]

+36

+6

45

–5

+29

+2

50

–10

+21

[0]

55

+14

60

+7

65

[0]

70

–9

Eespool esitatud kiirusest olenevad kandevõime muutused kehtivad juhul, kui rehve ei kasutata püsivalt suurtel pöördemomentidel.

| (1) | Need protsentides väljendatud väärtused on kohaldatavad ainult kiirusindeksiga B märgitud rehvide puhul, mis on loetletud 5. lisa tabelis 7. |
| --- | --- |

(1)

Need protsentides väljendatud väärtused on kohaldatavad ainult kiirusindeksiga B märgitud rehvide puhul, mis on loetletud 5. lisa tabelis 7.

D OSA:   METSANDUSSEADMETE REHVID

Kohaldatakse kasutusliiki „metsandusseadmete rehvid” kuuluvate rehvide puhul

(vt punkt 2.41)

Kandevõime muutus (protsentides) kiirusindeksiga A8 tähistatud rehvide puhul

| Kasutustingimused | Kiirus (km/h)
  (km/h) | Protsent |
| --- | --- | --- |
| Kasutus teedel | 20 | 23 |
| 30 | 7 |
| 40 | [0] |

Kasutustingimused

Kiirus (km/h)

(km/h)

Protsent

Kasutus teedel

20

23

30

7

40

[0]

---

8. LISA

Rebenemiskindluse katse käik

1.   REHVI ETTEVALMISTAMINE

| 1.1. | Katseseadmele paigaldatakse uus rehv. Katseks kasutatavad rattad peavad deformeerumata taluma suurimat katse jooksul rakendatavat rõhku. |
| --- | --- |

1.1.

Katseseadmele paigaldatakse uus rehv. Katseks kasutatavad rattad peavad deformeerumata taluma suurimat katse jooksul rakendatavat rõhku.

| 1.2. | Rehvi randid tsentreeritakse hoolikalt tõkestusseadmel ja rantide välisservade vaheline kaugus reguleeritakse väärtusele, mis vastab valmistaja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.10 kohaselt kindlaks määratud velje laiusele. |
| --- | --- |

1.2.

Rehvi randid tsentreeritakse hoolikalt tõkestusseadmel ja rantide välisservade vaheline kaugus reguleeritakse väärtusele, mis vastab valmistaja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.10 kohaselt kindlaks määratud velje laiusele.

| 1.3. | Rehv täidetakse veega, jälgides, et see tõrjuks välja kogu rehvis oleva õhu. |
| --- | --- |

1.3.

Rehv täidetakse veega, jälgides, et see tõrjuks välja kogu rehvis oleva õhu.

2.   KATSE KÄIK

| 2.1. | Seade aktiveeritakse ja rehvis oleva vee rõhku tõstetakse järk-järgult kuni piirväärtuseni, mis vastab kahe ja poole kordsele valmistaja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt kindlaks määratud rõhule; |
| --- | --- |

2.1.

Seade aktiveeritakse ja rehvis oleva vee rõhku tõstetakse järk-järgult kuni piirväärtuseni, mis vastab kahe ja poole kordsele valmistaja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt kindlaks määratud rõhule;

| 2.1.1. | kõnealune piirväärtus ei tohi siiski ühelgi juhul olla väiksem kui 6 baari (600 kPa)või suurem kui 10 baari (1 000 kPa). |
| --- | --- |

2.1.1.

kõnealune piirväärtus ei tohi siiski ühelgi juhul olla väiksem kui 6 baari (600 kPa)või suurem kui 10 baari (1 000 kPa).

| 2.2. | Saavutatud rõhku hoitakse püsival tasemel vähemalt 10 minutit. |
| --- | --- |

2.2.

Saavutatud rõhku hoitakse püsival tasemel vähemalt 10 minutit.

| 2.3. | Vee rõhk alandatakse järk-järgult nullini ja rehv tühjendatakse veest. |
| --- | --- |

2.3.

Vee rõhk alandatakse järk-järgult nullini ja rehv tühjendatakse veest.

| 2.4. | Kuna rehvis oleva vee rõhk on atmosfäärirõhust suurem, ei tohi keegi katseruumis viibida ja ruum peab olema kindlalt lukustatud. |
| --- | --- |

2.4.

Kuna rehvis oleva vee rõhk on atmosfäärirõhust suurem, ei tohi keegi katseruumis viibida ja ruum peab olema kindlalt lukustatud.

3.   SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

Juhul, kui kasutatakse eespool kirjeldatust erinevat katsemeetodit, tuleb näidata, et kasutatud meetod on kirjeldatuga samaväärne.

---

9. LISA

KOORMUS-KIIRUSKATSE KÄIK

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1.1. | Kõnealust katsemeetodit kasutatakse uute rehvide puhul, mille kiiruskategooria sümbol on „D”. |
| --- | --- |

1.1.

Kõnealust katsemeetodit kasutatakse uute rehvide puhul, mille kiiruskategooria sümbol on „D”.

| 1.2. | Katse eesmärk on hinnata rehvi kasutuskõlblikkust. |
| --- | --- |

1.2.

Katse eesmärk on hinnata rehvi kasutuskõlblikkust.

2.   REHVI ETTEVALMISTAMINE

| 2.1. | Uus rehv paigaldatakse valmistaja poolt vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.1.10 ettenähtud katseveljele. |
| --- | --- |

2.1.

Uus rehv paigaldatakse valmistaja poolt vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.1.10 ettenähtud katseveljele.

| 2.1.1. | Rantide kohalesurumisel ei tohi ületada rehvi külgedele märgitud maksimaalset rõhku. |
| --- | --- |

2.1.1.

Rantide kohalesurumisel ei tohi ületada rehvi külgedele märgitud maksimaalset rõhku.

| 2.2. | Lohvrehvi katsetamise korral (rehvil ei ole tähist „TUBELESS”) tuleb kasutada uut lohvi. |
| --- | --- |

2.2.

Lohvrehvi katsetamise korral (rehvil ei ole tähist „TUBELESS”) tuleb kasutada uut lohvi.

| 2.3. | Pärast seda, kui rehvi randid on nõuetekohaselt vastu velge surutud, survestatakse rehv rõhuni, mille valmistaja on asjakohase katseprogrammi jaoks vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.1.15 valmistaja kindlaks määranud. |
| --- | --- |

2.3.

Pärast seda, kui rehvi randid on nõuetekohaselt vastu velge surutud, survestatakse rehv rõhuni, mille valmistaja on asjakohase katseprogrammi jaoks vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.1.15 valmistaja kindlaks määranud.

| 2.4. | Velje ja rehvi koostu konditsioneeritakse katseruumi temperatuuril vähemalt 3 tundi. |
| --- | --- |

2.4.

Velje ja rehvi koostu konditsioneeritakse katseruumi temperatuuril vähemalt 3 tundi.

| 2.5. | Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 2.3 osutatud väärtusele. |
| --- | --- |

2.5.

Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 2.3 osutatud väärtusele.

| 2.6. | Valmistaja soovil jätkatakse katset ühe järgmise programmi kohaselt: | laboratoorne katse katsetrumlil (punkt 3) või |
| --- | --- | --- |

2.6.

Valmistaja soovil jätkatakse katset ühe järgmise programmi kohaselt:

laboratoorne katse katsetrumlil (punkt 3) või

| | haagisekatse maanteel (punkt 4). |
| --- | --- |

haagisekatse maanteel (punkt 4).

3.   TRUMLIKATSE KÄIK

| 3.1. | Rehvi ja velje koost paigaldatakse katseteljele ja rehv surutakse mootorajamiga varustatud sileda trumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on vähemalt 1 700 mm ± 1 % ja mille pind on vähemalt sama lai kui rehvi turvis. |
| --- | --- |

3.1.

Rehvi ja velje koost paigaldatakse katseteljele ja rehv surutakse mootorajamiga varustatud sileda trumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on vähemalt 1 700 mm ± 1 % ja mille pind on vähemalt sama lai kui rehvi turvis.

| 3.1.1. | Rehvi valmistaja nõusolekul võib kasutada ka rehvi turvisemustri laiusest kitsamat trumlit. |
| --- | --- |

3.1.1.

Rehvi valmistaja nõusolekul võib kasutada ka rehvi turvisemustri laiusest kitsamat trumlit.

| 3.2. | Trumli pöörlemiskiirus: 20 km/h. |
| --- | --- |

3.2.

Trumli pöörlemiskiirus: 20 km/h.

| 3.3. | Katseteljele rakendatakse eri koormusi vastavalt punktis 3.4 esitatud koormus-kiiruskatse programmile, kusjuures loetakse, et:






  3.3.1. | kiirusindeksiga D märgistatud rehvi puhul võrdub katsekoormus rehvile märgitud koormusindeksile vastava massiga. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Katseteljele rakendatakse eri koormusi vastavalt punktis 3.4 esitatud koormus-kiiruskatse programmile, kusjuures loetakse, et:

3.3.1.

kiirusindeksiga D märgistatud rehvi puhul võrdub katsekoormus rehvile märgitud koormusindeksile vastava massiga.

| 3.4. | Koormus-kiiruskatse programm:








  Rehvi kiirusindeks | Katse etapp | Katsekoormuse protsent | Kestus (tunnid) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 1 | 66 % | 7 |
| 2 | 84 % | 16 |
| 3 | 101 % | 24 |

3.4.

Koormus-kiiruskatse programm:

Rehvi kiirusindeks

Katse etapp

Katsekoormuse protsent

Kestus (tunnid)

D

1

66 %

7

2

84 %

16

3

101 %

24

| 3.4.1. | Kui katsetrumli läbimõõt on suurem kui 1 700 mm ± 1 % suurendatakse eespool esitatud katsekoormuse protsenti järgmiselt:
  F1 = K ×F2
  kus







  R1 | on katsetrumli läbimõõt millimeetrites |
| --- | --- | --- |
| R2 | on 1 700 mm standardläbimõõduga katsetrumli diameeter |
| rT | on rehvi välisläbimõõt (vt käesoleva eeskirja punkt 6.2) millimeetrites |
| F1 | on katsetrumli suhtes rakendatava katsekoormuse protsent |
| F2 | on 1 700 mm standardläbimõõduga katsetrumli suhtes rakendatava katsekoormuse protsent, vastavalt eespool esitatud tabelile |
| Näide: | K = 1 katsetrumli puhul läbimõõduga 1 700 mm; |

3.4.1.

Kui katsetrumli läbimõõt on suurem kui 1 700 mm ± 1 % suurendatakse eespool esitatud katsekoormuse protsenti järgmiselt:

F1 = K ×F2

kus Formula

R1

on katsetrumli läbimõõt millimeetrites

R2

on 1 700 mm standardläbimõõduga katsetrumli diameeter

rT

on rehvi välisläbimõõt (vt käesoleva eeskirja punkt 6.2) millimeetrites

F1

on katsetrumli suhtes rakendatava katsekoormuse protsent

F2

on 1 700 mm standardläbimõõduga katsetrumli suhtes rakendatava katsekoormuse protsent, vastavalt eespool esitatud tabelile

Näide:

K = 1 katsetrumli puhul läbimõõduga 1 700 mm;

3 000 mm läbimõõduga katsetrumli ja 1 500 mm läbimõõduga rehvi puhul:

Formula

| 3.5. | Katse jooksul ei tohi rehvirõhku reguleerida ja koormus tuleb hoida püsivana kõigi kolme katseetapi jooksul. |
| --- | --- |

3.5.

Katse jooksul ei tohi rehvirõhku reguleerida ja koormus tuleb hoida püsivana kõigi kolme katseetapi jooksul.

| 3.6. | Katse jooksul peab katseruumi temperatuur olema 20–30 °C; tootja nõusolekul võib kasutada ka muud temperatuuri. |
| --- | --- |

3.6.

Katse jooksul peab katseruumi temperatuur olema 20–30 °C; tootja nõusolekul võib kasutada ka muud temperatuuri.

| 3.7. | Koormus-kiiruskatse programmi ei tohi katkestada. |
| --- | --- |

3.7.

Koormus-kiiruskatse programmi ei tohi katkestada.

4.   HAAGISEKATSE KÄIK

| 4.1. | Haagisele paigaldatakse kaks samatüübilist uut rehvi. |
| --- | --- |

4.1.

Haagisele paigaldatakse kaks samatüübilist uut rehvi.

| 4.2. | Haagis koormatakse nii, et mõlemale rehvile langeks ühesugune katsekoormus, mis vastab asjakohase rehvitüübi kandevõimele kiirusel 15 km/h (kandevõime muutusi vt 7. lisas). |
| --- | --- |

4.2.

Haagis koormatakse nii, et mõlemale rehvile langeks ühesugune katsekoormus, mis vastab asjakohase rehvitüübi kandevõimele kiirusel 15 km/h (kandevõime muutusi vt 7. lisas).

| 4.3. | Haagist veetakse 48 tundi püsival kiirusel 15 ± 1 km/h. |
| --- | --- |

4.3.

Haagist veetakse 48 tundi püsival kiirusel 15 ± 1 km/h.

| 4.3.1. | Vedu võib ajutiselt katkestada, kuid selle kompenseerimiseks lisatakse katkestusaja iga 20 minuti kohta 5 minutiline täiendav sissesõitmise aeg. |
| --- | --- |

4.3.1.

Vedu võib ajutiselt katkestada, kuid selle kompenseerimiseks lisatakse katkestusaja iga 20 minuti kohta 5 minutiline täiendav sissesõitmise aeg.

| 4.4. | Katse jooksul ei tohi rehvirõhku reguleerida ja koormus tuleb hoida püsivana. |
| --- | --- |

4.4.

Katse jooksul ei tohi rehvirõhku reguleerida ja koormus tuleb hoida püsivana.

| 4.5. | Katse jooksul peab keskkonna temperatuur olema 5–30 °C; tootja nõusolekul võib temperatuur olla siiski ka teistsugune. |
| --- | --- |

4.5.

Katse jooksul peab keskkonna temperatuur olema 5–30 °C; tootja nõusolekul võib temperatuur olla siiski ka teistsugune.

5.   SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

Juhul kui kasutatakse eespool kirjeldatust erinevat katsemeetodit, tuleb näidata, et kasutatud meetod on kirjeldatuga samaväärne.

---

10. LISA

REHVIDE KLASSIFIKATSIOONIKOODID

(Mittekohustuslik tähistus)

| Klassifikatsioonikood | Nimetus |
| --- | --- |
| F-1 | Põllumajandustraktorite juhtrattarehvid: üheribiline turvis |
| F-2 | Põllumajandustraktorite juhtrattarehvid: mitmeribiline turvis |
| F-3 | Juhtrattarehvid tööstusseadmetele (ehitusseadmed) |
| | |
| G-1 | Aiatraktorite rehvid (põllumajandusseadmete rehvid): veorattarehvid |
| G-2 | Aiatraktorite rehvid (põllumajandusseadmete rehvid): laiad veorattarehvid |
| G-3 | Aiatraktorite rehvid (põllumajandusseadmete rehvid): ülilairehvid |
| | |
| I-1 | Põllumajandusseadmete rehvid: mitmeribiline turvis |
| I-2 | Põllumajandusseadmete rehvid: veorattarehvid mõõdukateks rakendusteks |
| I-3 | Põllumajandusseadmete rehvid: veoturvis |
| I-4 | Põllumajandusseadmete rehvid: künniagregaatidele |
| I-5 | Põllumajandusseadmete rehvid: juhtratastele |
| I-6 | Põllumajandusseadmete rehvid: sileturvis |
| | |
| LS-1 | Metsatöömasinate rehvid: tavaturvis |
| LS-2 | Metsatöömasinate rehvid: keskmise sügavusega turvisemuster |
| LS-3 | Metsatöömasinate rehvid: sügav turvisemuster |
| LS-4 | Metsatöömasinate rehvid: väikese sügavusega turvisemuster |
| | |
| R-1 | Põllumajandustraktorite veorattarehvid: tavaturvis |
| R-2 | Põllumajandustraktorite veorattarehvid: roo- ja riisiviljelusseadmetele (sügav turvisemuster) |
| R-3 | Põllumajandustraktorite veorattarehvid: lairehvid (väikese sügavusega turvisemuster) |
| R-4 | Veorattarehvid: tööstusseadmetele (ehitusseadmed) |

Klassifikatsioonikood

Nimetus

F-1

Põllumajandustraktorite juhtrattarehvid: üheribiline turvis

F-2

Põllumajandustraktorite juhtrattarehvid: mitmeribiline turvis

F-3

Juhtrattarehvid tööstusseadmetele (ehitusseadmed)

G-1

Aiatraktorite rehvid (põllumajandusseadmete rehvid): veorattarehvid

G-2

Aiatraktorite rehvid (põllumajandusseadmete rehvid): laiad veorattarehvid

G-3

Aiatraktorite rehvid (põllumajandusseadmete rehvid): ülilairehvid

I-1

Põllumajandusseadmete rehvid: mitmeribiline turvis

I-2

Põllumajandusseadmete rehvid: veorattarehvid mõõdukateks rakendusteks

I-3

Põllumajandusseadmete rehvid: veoturvis

I-4

Põllumajandusseadmete rehvid: künniagregaatidele

I-5

Põllumajandusseadmete rehvid: juhtratastele

I-6

Põllumajandusseadmete rehvid: sileturvis

LS-1

Metsatöömasinate rehvid: tavaturvis

LS-2

Metsatöömasinate rehvid: keskmise sügavusega turvisemuster

LS-3

Metsatöömasinate rehvid: sügav turvisemuster

LS-4

Metsatöömasinate rehvid: väikese sügavusega turvisemuster

R-1

Põllumajandustraktorite veorattarehvid: tavaturvis

R-2

Põllumajandustraktorite veorattarehvid: roo- ja riisiviljelusseadmetele (sügav turvisemuster)

R-3

Põllumajandustraktorite veorattarehvid: lairehvid (väikese sügavusega turvisemuster)

R-4

Veorattarehvid: tööstusseadmetele (ehitusseadmed)

---

11. LISA

Näide maksimaalse rehvirõhu piktogrammist, mis märgitakse mõlemale rehvi küljele; seda rõhku ei tohi rantide kohalesurumiseks rehvi paigaldamisel ületada

Image

Piktogramm märgitakse mõlemale rehvi küljele.

Rehvirõhu väärtus (käesolevas näites 2,5 baari) peab olema sama nagu osutatud käesoleva eeskirja punktis 4.1.14.

Minimaalne märgistuse kõrgus

| (mm) |
| --- |
| | Rehvid velje läbimõõdu koodarvuga < 20 (508 mm) või ristlõike nominaallaiusega ≤ 235 mm | Rehvid velje läbimõõdu koodarvuga ≥ 20 (508 mm) või ristlõike nominaallaiusega > 235 mm |
| a | 2 | 4 |

(mm)

Rehvid velje läbimõõdu koodarvuga < 20 (508 mm) või ristlõike nominaallaiusega ≤ 235 mm

Rehvid velje läbimõõdu koodarvuga ≥ 20 (508 mm) või ristlõike nominaallaiusega > 235 mm

a

2

4

Piktogramm märgitakse mõlemale rehvi küljele.

Rehvirõhu väärtus (käesolevas näites 250 kPa) peab vastama valmistaja poolt kindlaks määratud rehvirõhu väärtusele vastavalt käesoleva eeskirja punktile 4.1.14.

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/280 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/280

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 120 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega

Jõustumise kuupäev: 6. aprill 2005

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehnilised nõuded ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tootmise vastavus nõuetele |
| --- | --- |

6.

| 7. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mootoritüübi või -tüüpkonna kinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. lisa – | Sisepõlemismootori põhinäitajad ja katsete tegemisega seotud üldteave
  1. liide– Mootori/algmootori põhinäitajad
  2. liide– Mootoritüüpkonna põhinäitajad
  3. liide– Tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide põhinäitajad |
| --- | --- |

1. lisa –

Sisepõlemismootori põhinäitajad ja katsete tegemisega seotud üldteave

1. liide– Mootori/algmootori põhinäitajad

2. liide– Mootoritüüpkonna põhinäitajad

3. liide– Tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide põhinäitajad

| 2. lisa – | Teatis, milles käsitletakse mootori või mootoritüüpkonna tüübikinnituse andmist, selle laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või mootori või mootoritüüpkonna tootmise lõplikku peatamist kooskõlas eeskirjaga nr 120 |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Sisepõlemismootori kasuliku võimsuse mõõtmise meetod
  Liide– Mootori kasuliku võimsuse mõõtmise katsete tulemused |
| --- | --- |

4. lisa –

Sisepõlemismootori kasuliku võimsuse mõõtmise meetod

Liide– Mootori kasuliku võimsuse mõõtmise katsete tulemused

| 5. lisa – | Mootoritüüpkonna põhinäitajad |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimine |
| --- | --- |

6. lisa –

| 7. lisa – | Etalonkütuste tehnilised andmed |
| --- | --- |

7. lisa –

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina esitatavate ning täiskoormusel mõõdetavate võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverate suhtes, mille esitavad selliste sisepõlemismootorite tootjad, mida kasutatakse:






  1.1.1. | T-kategooria sõidukitel (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina esitatavate ning täiskoormusel mõõdetavate võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverate suhtes, mille esitavad selliste sisepõlemismootorite tootjad, mida kasutatakse:

1.1.1.

T-kategooria sõidukitel (1);

| 1.1.2. | masinatel, mis on ette nähtud ja sobivad liikumiseks või liigutamiseks maapinnal, kas teedel või väljaspool teid, ning mida kasutatakse vahelduv- või püsikiirusel. |
| --- | --- |

1.1.2.

masinatel, mis on ette nähtud ja sobivad liikumiseks või liigutamiseks maapinnal, kas teedel või väljaspool teid, ning mida kasutatakse vahelduv- või püsikiirusel.

| 1.2. | Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:






  1.2.1. | sisepõlemis-kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

1.2.1.

sisepõlemis-kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid;

| 1.2.2. | pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid). |
| --- | --- |

1.2.2.

pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid).

2.   MÕISTED

2.1.   „Mootori tüübikinnitus”– mootoritüübi kinnitus seoses mootori kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud korras;

2.2.   „mootoritüüpkonna tüübikinnitus”– tüüpkonda kuuluvate mootorite tüübikinnitus seoses mootorite kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas sätestatud korras;

2.3.   „mootoritüüp”– selliste mootorite kategooria, mis ei erine käesoleva eeskirja 1. lisa 3. liites määratletud mootori põhinäitajate poolest;

2.4.   „mootoritüüpkond”– tootja määratud mootorite rühm, mis vastavad konstruktsiooni poolest käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud rühmitamiskriteeriumitele;

2.5.   „algmootor”– mootoritüüpkonnast valitud mootor, mis vastab käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud nõuetele;

2.6.   „kasulik võimsus”– võimsus, mis mõõdetakse katsestendil vastaval mootori pöörlemiskiirusel väntvõlli või samaväärse seadise otsal käesoleva eeskirja 4. lisa tabelis 1 loetletud abi- ja lisaseadmete toel ning määratakse kindlaks võrdluslikel atmosfääritingimustel;

2.7.   „nimivõimsus”– mootori kasulik võimsus nimipöörlemiskiirusel (tootja esitatud);

2.8.   suurim kasulik võimsus– kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel;

2.9.   „nimipöörlemiskiirus”– suurim regulaatoriga lubatud pöörlemiskiirus täiskoormusel vastavalt tootja esitatud andmetele;

2.10.   „suurimale kasulikule võimsusele vastav pöörlemiskiirus”– mootori pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab vastavalt tootja esitatud andmetele suurima kasuliku võimsuse;

2.11.   „suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus”– mootori pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab vastavalt tootja esitatud andmetele suurima pöördemomendi;

2.12.   „suurim pöördemoment”– kasuliku pöördemomendi suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitamiseks seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega esitab tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitamiseks seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega esitab tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Tüübikinnituse taotlusele lisatakse järgmine dokument kolmes eksemplaris: mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud asjakohaseid üksikasju. |
| --- | --- |

3.2.

Tüübikinnituse taotlusele lisatakse järgmine dokument kolmes eksemplaris: mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud asjakohaseid üksikasju.

| 3.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud mootoritüübi näidis või, kui tegu on mootoritüüpkonnaga, algmootor, millele on paigaldatud käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud seadmed. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud mootoritüübi näidis või, kui tegu on mootoritüüpkonnaga, algmootor, millele on paigaldatud käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud seadmed.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori võimsus mõõdeti kooskõlas allpool punktis 5 esitatud tehniliste nõuetega, antakse mootoritüübile või -tüüpkonnale kinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori võimsus mõõdeti kooskõlas allpool punktis 5 esitatud tehniliste nõuetega, antakse mootoritüübile või -tüüpkonnale kinnitus.

| 4.2. | Igale kinnituse saanud mootoritüübile või -tüüpkonnale antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse algversiooni korral 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele mootoritüübile või -tüüpkonnale. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnituse saanud mootoritüübile või -tüüpkonnale antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse algversiooni korral 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele mootoritüübile või -tüüpkonnale.

| 4.3. | Teade mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohase kinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teade mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohase kinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale vastavale mootorile paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  4.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale vastavale mootorile paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.4.2. | punktiga 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.
  Teise võimalusena võib tootja otsustada, et selle asemel, et kinnitada osutatud tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid mootori külge, antakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud mootoriga kaasa asjaomast teavet sisaldav dokument, mille abil saab tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid mootorile kinnitada. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktiga 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

Teise võimalusena võib tootja otsustada, et selle asemel, et kinnitada osutatud tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid mootori külge, antakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud mootoriga kaasa asjaomast teavet sisaldav dokument, mille abil saab tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid mootorile kinnitada.

| 4.5. | Kui mootor vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile või -tüüpkonnale, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 osutatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 osutatud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

4.5.

Kui mootor vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile või -tüüpkonnale, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 osutatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 osutatud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk kinnitatakse tootja paigaldatud andmeplaadile või selle lähedale. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk kinnitatakse tootja paigaldatud andmeplaadile või selle lähedale.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

| 4.8. | Igal mootoril, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale, peab lisaks tüübikinnitusmärgile olema:






  4.8.1. | mootori tootja kaubamärk või kaubanimi; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Igal mootoril, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale, peab lisaks tüübikinnitusmärgile olema:

4.8.1.

mootori tootja kaubamärk või kaubanimi;

| 4.8.2. | tootja mootorikood. |
| --- | --- |

4.8.2.

tootja mootorikood.

5.   TEHNILISED NÕUDED JA KATSED

5.1.   Üldine

Mootori võimsust mõjutavad osad on projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses mootor vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

5.2.   Sisepõlemismootorite katsete kirjeldus

5.2.1.   Kasuliku võimsuse katse ajal töötavad ottomootorid maksimaalse gaasiga ja diiselmootorid sissepritsepumba kindlaksmääratud täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud käesoleva eeskirja 4. lisa tabelis 1 osutatud seadmed.

5.2.2.   Mõõtmised tehakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et määrata õigesti võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad tootja soovitatud väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel. Kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemiskiirusi, mille juures mootor saavutab nimivõimsuse, suurima võimsuse ja suurima pöördemomendi.

5.2.3.   Kasutatakse järgmist kütust:

| 5.2.3.1. | bensiiniga töötavad ottomootorid:
  kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust; |
| --- | --- |

5.2.3.1.

bensiiniga töötavad ottomootorid:

kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust;

| 5.2.3.2. | veeldatud naftagaasiga töötavad ottomootorid:






  5.2.3.2.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 7. lisas osutatud etalonkütustest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

veeldatud naftagaasiga töötavad ottomootorid:

5.2.3.2.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 7. lisas osutatud etalonkütustest;

| 5.2.3.2.2. | mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:
  kasutatakse 7. lisas osutatud madalaima C3 sisaldusega etalonkütust või |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:

kasutatakse 7. lisas osutatud madalaima C3 sisaldusega etalonkütust või

| 5.2.3.2.3. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud; |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud;

| 5.2.3.2.4. | kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes; |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes;

| 5.2.3.3. | maagaasiga töötavad ottomootorid:






  5.2.3.3.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 7. lisas osutatud etalonkütustest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

maagaasiga töötavad ottomootorid:

5.2.3.3.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse ühte 7. lisas osutatud etalonkütustest;

| 5.2.3.3.2. | mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas nimetatud etalonkütust GR, st kõrgeima Wobbe’i indeksiga kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas nimetatud etalonkütust GR, st kõrgeima Wobbe’i indeksiga kütust, või

| 5.2.3.3.3. | ühe konkreetse kütuserühma jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-gaaside jaoks. Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust GR, kui mootor on märgistatud H-gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe’i indeksiga (3) kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

ühe konkreetse kütuserühma jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe’i indeks on vähemalt 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-gaaside jaoks. Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust GR, kui mootor on märgistatud H-gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe’i indeksiga (3) kütust, või

| 5.2.3.3.4. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud; |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud;

| 5.2.3.3.5. | kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes; |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes;

| 5.2.3.4. | diiselmootorid:
  kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust. |
| --- | --- |

5.2.3.4.

diiselmootorid:

kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust.

5.2.4.   Mõõtmised teostatakse kooskõlas käesoleva eeskirja 5. lisa sätetega.

5.2.5.   Katsearuanne sisaldab tulemusi ja kõiki käesoleva eeskirja 4. lisa liites loetletud kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks vajalikke arvutusi ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootori näitajaid.

5.3.   Tulemuste tõlgendamine

5.3.1.   Kasulik võimsus

Mootoritüübi (või algmootori) tootja esitatud kasulik võimsus on vastuvõetav, kui see ei erine tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud väärtustest enam kui ± 2 % nimivõimsuse puhul ning enam kui ± 4 % kõvera teistes mõõtepunktides, kusjuures mootori pöörlemiskiiruse lubatud hälve on ± 1,5 %.

5.3.2.   Nimipöörlemiskiirus

Tootja esitatud nimipöörlemiskiirus ei erine tehnilise teenistuse mõõdetud väärtusest enam kui 100 min–1.

5.3.3.   Kütusekulu

Mootori (või algmootori) tootja esitatud kütuse erikulu kõver on vastuvõetav, kui see ei erine kõikide mõõtepunktide puhul tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril samades punktides mõõdetud väärtustest enam kui ± 8 %.

5.3.4.   Mootoritüüpkond

Kui algmootor vastab punktides 5.3.1 ja 5.3.2 esitatud tingimustele, loetakse kõikide tüüpkonda kuuluvate mootorite kohta esitatud asjaomased kõverad automaatselt vastuvõetavaks.

6.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise vastavust nõuetele kontrollitakse kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 6.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid on valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

6.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid on valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile.

| 6.2. | Tootmise nõuetele vastavuse kontrolli miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

6.2.

Tootmise nõuetele vastavuse kontrolli miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud.

7.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 7.1. | Mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 6.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev mootor või mootoritüüpkond ei vasta kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

7.1.

Mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 6.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev mootor või mootoritüüpkond ei vasta kinnitatud tüübile.

| 7.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

7.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

8.   MOOTORITÜÜBI VÕI -TÜÜPKONNA KINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 8.1. | Igast 1. lisas osutatud näitajatega seotud muudatusest mootoritüübis või mootoritüüpkonnas tuleb teavitada mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitanud haldusasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas:






  8.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Igast 1. lisas osutatud näitajatega seotud muudatusest mootoritüübis või mootoritüüpkonnas tuleb teavitada mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitanud haldusasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas:

8.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 8.2. | Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras, täpsustades asjaomaseid muudatusi. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras, täpsustades asjaomaseid muudatusi.

| 8.3. | Tüübikinnitust laiendanud pädev asutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnitust laiendanud pädev asutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

9.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud mootoritüübi või mootoritüüpkonna tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta.

---

(1)  Määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta ja 51 – Korea Vabariik. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppe osalistele nendele riikidele antud numbrid.

(3)  „Wobbe’i indeks (alumine Wl või ülemine Wu)” – gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades standardtingimustes: Formula

---

1. LISA

Sisepõlemismootori põhinäitajad ja katsete tegemisega seotud üldteave

Algmootor/mootoritüüp (1): ...

1.   Üldine

| 1.1. | Mark (ettevõtte nimi): ... |
| --- | --- |

1.1.

Mark (ettevõtte nimi): ...

| 1.2. | Algmootori ja vajaduse korral mootoritüüpkonna (-tüüpkondade) tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (1): ... |
| --- | --- |

1.2.

Algmootori ja vajaduse korral mootoritüüpkonna (-tüüpkondade) tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (1): ...

| 1.3. | Tootja tüübikood, nagu see on märgitud mootori(te)le (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Tootja tüübikood, nagu see on märgitud mootori(te)le (1): ...

| 1.4. | Mootoriga käitatavate masinate tehnilised andmed (2): ... |
| --- | --- |

1.4.

Mootoriga käitatavate masinate tehnilised andmed (2): ...

| 1.5. | Tootja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.5.

Tootja nimi ja aadress: ...

| 1.6. | Vajaduse korral tootja volitatud esindaja nimi ja aadress: ... |
| --- | --- |

1.6.

Vajaduse korral tootja volitatud esindaja nimi ja aadress: ...

| 1.7. | Mootori identifitseerimisnumbri asukoht, kodeering ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

1.7.

Mootori identifitseerimisnumbri asukoht, kodeering ja kinnitusviis: ...

| 1.8. | Tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ... |
| --- | --- |

1.8.

Tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

| 1.9. | Koostetehas(t)e aadress(id): ... |
| --- | --- |

1.9.

Koostetehas(t)e aadress(id): ...

2.   Lisatud dokumendid

| 2.1. | Algmootori(te) põhinäitajad (vt 1. liide) ... |
| --- | --- |

2.1.

Algmootori(te) põhinäitajad (vt 1. liide) ...

| 2.2. | Mootoritüüpkonna põhinäitajad (vt 2. liide) ... |
| --- | --- |

2.2.

Mootoritüüpkonna põhinäitajad (vt 2. liide) ...

| 2.3. | Mootoritüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide põhinäitajad (vt 3. liide) ... |
| --- | --- |

2.3.

Mootoritüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide põhinäitajad (vt 3. liide) ...

3.   Liikurmasinate mootoriga seotud osade näitajad (vajaduse korral) ...

4.   Fotod algmootorist ...

5.   Muude lisatud dokumentide loetelu:

| 5.1. | 1. liide/2. liide/3. liide (1) |
| --- | --- |

5.1.

1. liide/2. liide/3. liide (1)

| 5.2. | Mootori/algmootori ja mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad (tootja esitatud) (1) |
| --- | --- |

5.2.

Mootori/algmootori ja mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad (tootja esitatud) (1)

| 5.3. | Vajaduse korral muud lisatud dokumendid: ... |
| --- | --- |

5.3.

Vajaduse korral muud lisatud dokumendid: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Loetleda tüübid ja mudelid.

1. LIIDE

MOOTORI/ALGMOOTORI PÕHINÄITAJAD
   (1)

1.   MOOTORI KIRJELDUS

1.1.   Tootja: ...

1.2.   Tootja mootorikood: ...

1.3.   Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (1)

1.4.   Silindri läbimõõt (2): ...mm

1.5.   Kolvi käik (2): ... mm

1.6.   Silindrite arv, paigutus ja süütejärjekord: ...

1.7.   Mootori töömaht (3): ...cm3

1.8.   Surveaste (4): ...

1.9.   Põlemissüsteemi kirjeldus: ...

1.10.   Põlemiskambri ja kolvipea joonis(ed): ...

1.11.   Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ...

1.12.   Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (1)

1.12.1.   Vedelikjahutus

1.12.1.1.   Jahutusvedeliku liik: ...

1.12.1.2.   Ringluspump (ringluspumbad): jah/ei (1)

1.12.1.3.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.12.1.4.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.12.2.   Õhkjahutus

1.12.2.1.   Puhur: jah/ei (1)

1.12.2.2.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.12.2.3.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.13.   Tootja lubatud temperatuur

1.13.1.   Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundpunktis: ... K

1.13.2.   Õhkjahutus: võrdluspunkt: ...

1.13.3.   Maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K

1.13.4.   Ülelaade õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis (vajaduse korral): ... K

1.13.5.   Heitgaasi maksimaalne temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) juures asuva(te) väljalasketoru(de) punktis: ...K

1.13.6.   Määrdeaine temperatuur:

| | minimaalne ... K |
| --- | --- |

minimaalne ... K

| | maksimaalne ... K |
| --- | --- |

maksimaalne ... K

1.14.   Ülelaadur: jah/ei (5)

1.14.1.   Mark: ...

1.14.2.   Tüüp: ...

1.14.3.   Süsteemi kirjeldus (näiteks ülelaadimise suurim rõhk, vajaduse korral piirdeklapp): ...

1.14.4.   Vahejahuti: jah/ei (5)

1.15.   Sisselaskesüsteem: suurim lubatud sisselaske hõrendus mootori nimipöörlemiskiirusel ja täiskoormusel: ... kPa

1.16.   Väljalaskesüsteem: suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemiskiirusel ja täiskoormusel: ... kPa

2.   SAASTET VÄHENDAVAD LISASEADMED (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes punktides)

2.1.   Kirjeldus ja/või skeem(id): ...

3.   KÜTUSETOIDE DIISELMOOTORITE PUHUL

3.1.   Kütusepump

3.1.1.   Rõhk või tunnuskõver (6): ... kPa

3.2.   Sissepritsesüsteem

3.2.1.   Pump

3.2.1.1.   Mark (margid): ...

3.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.1.3.   Kütuse suurim sissepritsemaht: ... mm3
   (5)
   (6) takti või tsükli kohta pumba täiskoormusel ja pöörlemiskiirusel vastavalt .... min–1 (nominaalne) ja ... min–1 (suurimale pöördemomendile vastav), või tunnuskõver: ...

3.2.1.3.1.   Märkida kasutatud meetod: mootoristendil/pumbastendil (5)

3.2.1.4.   Eelsissepritse

3.2.1.4.1.   Eelsissepritse kõver (6): ...

3.2.1.4.2.   Ajastus (6): ...

3.2.2.   Sissepritsetorustik

3.2.2.1.   Pikkus: ... mm

3.2.2.2.   Siseläbimõõt: ...mm

3.2.3.   Pihusti(d)

3.2.3.1.   Mark (margid): ...

3.2.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.3.3.   Avanemisrõhk või tunnuskõver (5)
   (6): ...kPa

3.2.4.   Regulaator

3.2.4.1.   Mark (margid): ...

3.2.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.4.3.   Pöörlemiskiirus, millest alates algab täiskoormuse juures toitekatkestus (7): ... min–1

3.2.4.4.   Suurim pöörlemiskiirus tühikäigul (7): ... min–1

3.2.4.5.   Pöörlemiskiirus tühikäigul (7): ... min–1

3.3.   Külmkäivitussüsteem

3.3.1.   Mark (margid): ...

3.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.3.3.   Kirjeldus: ...

3.3.4.   Mootori elektrooniline juhtimisseade

3.3.4.1.   Mark (margid): ...

3.3.4.2.   Tüüp: ...

3.3.4.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

3.3.4.4.   Lisadokumentatsioon: ...

4.   KÜTUSETOIDE OTTOMOOTORITE PUHUL

4.1.   Karburaator

4.1.1.   Mark (margid): ...

4.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.2.   Kaudne sissepritse: ühepunktiline või mitmepunktiline (8):

4.2.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.3.   Otsesissepritse

4.3.1.   Mark (margid): ...

4.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.4.   Kütusevool (g/h) ja õhu-kütuse suhe nimipöörlemiskiirusel ja täielikult avatud seguklapi korral: ...

4.5.   Mootori elektrooniline juhtimisseade: ...

4.5.1.   Mark (margid): ...

4.5.2.   Tüüp: ...

4.5.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

4.5.4.   Lisadokumentatsioon: ...

5.   GAASIJAOTUSFAASID

5.1.   Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või samaväärsed andmed: ...

5.2.   Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (9): ...

5.3.   Muudetavate gaasijaotusfaasidega süsteem (kui on olemas, kus: sisselase ja/või väljalase) (9):

5.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (9)

5.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...

6.   SISSE- JA VÄLJALASKEAKENDE PAIGUTUS

6.1.   Paigutus, suurus ja arv: ...

7.   SÜÜTESÜSTEEM

7.1.   Süütepool

7.1.1.   Mark (margid): ...

7.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.1.3.   Arv: ...

7.2.   Süüteküünal (süüteküünlad)

7.2.1.   Mark (margid): ...

7.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.3.   Magneeto

7.3.1.   Mark (margid): ...

7.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.4.   Süüteajastus

7.4.1.   Ülemise surnud punkti (väntvõlli pöördenurgad) suhtes varane staatiline ...

7.4.2.   Vajaduse korral varase süüte kõver ...

8.   Mootori jõudlus (tootja esitatud)

| Nimipöörlemiskiirus (min–1) | |
| --- | --- |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min–1) | |
| Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min–1) | |
| Nimivõimsus (kW) | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | |
| Suurim kasulik pöördemoment (Nm) | |

Nimipöörlemiskiirus (min–1)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min–1)

Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min–1)

Nimivõimsus (kW)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Suurim kasulik pöördemoment (Nm)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

(3)  Arvutatakse piiga (π = 3,1416) ja ümardatakse lähima väärtuseni kuupsentimeetrites (cm3).

(4)  Märkida lubatud hälve.

(5)  Mittevajalik maha tõmmata.

(6)  Märkida lubatud hälve.

(7)  Märkida lubatud hälve.

(8)  Mittevajalik maha tõmmata.

(9)  Mittevajalik maha tõmmata.

2. LIIDE

MOOTORITÜÜPKONNA PÕHINÄITAJAD

1.   ÜHISED PARAMEETRID (1)

| 1.1. | Töötsükkel: ... |
| --- | --- |

1.1.

Töötsükkel: ...

| 1.2. | Jahutusvahend: ... |
| --- | --- |

1.2.

Jahutusvahend: ...

| 1.3. | Õhu sisselaskeviis: ... |
| --- | --- |

1.3.

Õhu sisselaskeviis: ...

| 1.4. | Põlemiskambri tüüp / ehitus: ... |
| --- | --- |

1.4.

Põlemiskambri tüüp / ehitus: ...

| 1.5. | Klapp ning sisse- ja väljalaskeaknad – paigutus, mõõtmed ja arv: ... |
| --- | --- |

1.5.

Klapp ning sisse- ja väljalaskeaknad – paigutus, mõõtmed ja arv: ...

| 1.6. | Toitesüsteem: ... |
| --- | --- |

1.6.

Toitesüsteem: ...

| 1.7. | Mootori juhtimissüsteemid
  Identifitseerimine joonisenumbri(te) alusel: ...






  1.7.1. | õhu vahejahuti: ... |
| --- | --- | --- |

1.7.

Mootori juhtimissüsteemid

Identifitseerimine joonisenumbri(te) alusel: ...

1.7.1.

õhu vahejahuti: ...

| 1.7.2. | heitgaasitagastus (2): ... |
| --- | --- |

1.7.2.

heitgaasitagastus (2): ...

| 1.7.3. | vee pihustamine / emulsioon (2): ... |
| --- | --- |

1.7.3.

vee pihustamine / emulsioon (2): ...

| 1.7.4. | õhu sissepuhe (2): ... |
| --- | --- |

1.7.4.

õhu sissepuhe (2): ...

| 1.8. | Identse (algmootori puhul madalaima) suhte tõestus: süsteemi maht/kütusekulu töötsükli kohta vastavalt diagrammi(de) numbri(te)le (3): ... |
| --- | --- |

1.8.

Identse (algmootori puhul madalaima) suhte tõestus: süsteemi maht/kütusekulu töötsükli kohta vastavalt diagrammi(de) numbri(te)le (3): ...

2.   MOOTORITÜÜPKONNA ANDMED

| 2.1. | Mootoritüüpkonna nimi:... |
| --- | --- |

2.1.

Mootoritüüpkonna nimi:...

| 2.2. | Tüüpkonda kuuluvate mootorite tehnilised andmed: ...
  ...
  ...










  Tehniline näitaja | Tüüpkonda kuuluvad mootorid | Algmootor (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mootoritüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nimipöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Kütusekulu töötsükli kohta (mm3) diiselmootorite puhul, kütusevool (g/h) ottomootorite puhul | | | | | |
| Nimivõimsus (kW) | | | | | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min-1) | | | | | |
| Kütusekulu töötsükli kohta (mm3) | | | | | |
| Suurim pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Minimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul (min-1) | | | | | |
| Silindri töömaht (protsentides suurimast töömahust) (vt 5. lisa punkt 1.3) | | | | | |

2.2.

Tüüpkonda kuuluvate mootorite tehnilised andmed: ...

...

...

Tehniline näitaja

Tüüpkonda kuuluvad mootorid

Algmootor (1)

Mootoritüüp

Silindrite arv

Nimipöörlemiskiirus (min-1)

Kütusekulu töötsükli kohta (mm3) diiselmootorite puhul, kütusevool (g/h) ottomootorite puhul

Nimivõimsus (kW)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemiskiirus (min-1)

Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus (min-1)

Kütusekulu töötsükli kohta (mm3)

Suurim pöördemoment (Nm)

Minimaalne pöörlemiskiirus tühikäigul (min-1)

Silindri töömaht (protsentides suurimast töömahust) (vt 5. lisa punkt 1.3)

---

(1)  Täpsed andmed on esitatud 1. lisa 1. liites.

(2)  Esitada kõik asjakohased tehnilised andmed.

(3)  Vt 5. lisa punkt 1.9.

3. liide

Tüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide põhinäitajad
   (1)

1.   MOOTORI KIRJELDUS

1.1.   Tootja: ...

1.2.   Tootja mootorikood: ...

1.3.   Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline (2)

1.4.   Silindri läbimõõt (3): ...mm

1.5.   Kolvi käik (3): ... mm

1.6.   Silindrite arv, paigutus ja süütejärjekord: ...

1.7.   Mootori töömaht (4): ...cm3

1.8.   Nimipöörlemiskiirus: ... min–1

1.9.   Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemiskiirus: ...min–1

1.10.   Surveaste (5): ...

1.11.   Põlemissüsteemi kirjeldus: ...

1.12.   Põlemiskambri ja kolvipea joonis(ed): ...

1.13.   Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ...

1.14.   Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (2)

1.14.1.   Vedelikjahutus

1.14.1.1.   Jahutusvedeliku liik: ...

1.14.1.2.   Ringluspump (ringluspumbad): jah/ei (2)

1.14.1.3.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.14.1.4.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.14.2.   Õhkjahutus

1.14.2.1.   Puhur: jah/ei (2)

1.14.2.2.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.14.2.3.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.15.   Tootja lubatud temperatuur

1.15.1.   Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundpunktis: ... K

1.15.2.   Õhkjahutus:

| | võrdluspunkt: ... |
| --- | --- |

võrdluspunkt: ...

| | maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K |
| --- | --- |

maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K

1.15.3.   Ülelaade õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis (vajaduse korral): ... K

1.15.4.   Heitgaasi maksimaalne temperatuur väljalasketorustiku välisääriku(te) juures asuva(te) väljalasketoru(de) punktis: ...K

1.15.5.   Määrdeaine temperatuur:

| | minimaalne ... K |
| --- | --- |

minimaalne ... K

| | maksimaalne ...K |
| --- | --- |

maksimaalne ...K

1.16.   Ülelaadur: jah/ei (6)

1.16.1.   Mark: ...

1.16.2.   Tüüp: ...

1.16.3.   Süsteemi kirjeldus (näiteks ülelaadimise suurim rõhk, vajaduse korral piirdeklapp):

1.16.4.   Vahejahuti: jah/ei (6)

1.17.   Sisselaskesüsteem: suurim lubatud sisselaske hõrendus mootori nimipöörlemiskiirusel ja täiskoormusel: ... kPa

1.18.   Väljalaskesüsteem: suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemiskiirusel ja täiskoormusel: ... kPa

2.   SAASTET VÄHENDAVAD LISASEADMED (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes punktides)

Kirjeldus ja/või skeem(id):...

3.   KÜTUSETOIDE DIISELMOOTORITE PUHUL

3.1.   Kütusepump

Rõhk (7) või tunnuskõver: ... kPa

3.2.   Sissepritsesüsteem

3.2.1.   Pump

3.2.1.1.   Mark (margid): ...

3.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.1.3.   Kütuse suurim sissepritsemaht: ... mm3
   (6)
   (7) takti või tsükli kohta pumba täiskoormusel ja pöörlemiskiirusel vastavalt ... min–1 (nominaalne) ja ... min–1 (suurimale pöördemomendile vastav), või tunnuskõver: ...

3.2.1.3.1.   Märkida kasutatud meetod: mootoristendil/pumbastendil (8)

3.2.1.4.   Eelsissepritse

3.2.1.4.1.   Eelsissepritse kõver (7): ...

3.2.1.4.2.   Ajastus (7): ...

3.2.2.   Sissepritsetorustik

3.2.2.1.   Pikkus: ... mm

3.2.2.2.   Siseläbimõõt: ...mm

3.2.3.   Pihusti(d)

3.2.3.1.   Mark (margid): ...

3.2.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.3.3.   Avanemisrõhk või tunnuskõver (6)
   (7): ...kPa

3 2.4.   Regulaator

3.2.4.1.   Mark (margid): ...

3.2.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.4.3.   Pöörlemiskiirus, millest alates algab täiskoormuse juures toitekatkestus (7): ... min–1

3.2.4.4.   Suurim pöörlemiskiirus tühikäigul (7): ... min–1

3.2.4.5.   Pöörlemiskiirus tühikäigul (7): ... min–1

3.3.   Külmkäivitussüsteem

3.3.1.   Mark (margid): ...

3.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.3.3.   Kirjeldus: ...

3.4.   Mootori elektrooniline juhtimisseade:

3.4.1.   Mark (margid): ...

3.4.2.   Tüüp: ...

3.4.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

3.4.4.   Lisadokumentatsioon: ...

4.   KÜTUSETOIDE OTTOMOOTORITE PUHUL

4.1.   Karburaator

4.1.1.   Mark (margid): ...

4.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.2.   Kaudne sissepritse: ühepunktiline või mitmepunktiline (9)

4.2.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.3.   Otsesissepritse

4.3.1.   Mark (margid): ...

4.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.4.   Kütusevool (g/h) ja õhu-kütuse suhe nimipöörlemiskiirusel ja täielikult avatud seguklapi korral:

4.5.   Mootori elektrooniline juhtimisseade

4.5.1.   Mark (margid): ...

4.5.2.   Tüüp: ...

4.5.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

4.5.4.   Lisadokumentatsioon: ...

5.   GAASIJAOTUSFAASID

5.1.   Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või samaväärsed andmed: ...

5.2.   Lävilõtk ja/või seadistusvahemik (9): ...

5.3.   Muudetavate gaasijaotusfaasidega süsteem (kui on olemas, kus: sisselase ja/või väljalase) (9):

5.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (9)

5.3.2.   Nuki faasinihkenurk: ...

6.   SISSE- JA VÄLJALASKEAKENDE PAIGUTUS

6.1.   Paigutus, suurus ja arv: ...

7.   SÜÜTESÜSTEEM

7.1.   Süütepool

7.1.1.   Mark (margid): ...

7.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.1.3.   Arv

7.2.   Süüteküünal (süüteküünlad)

7.2.1.   Mark (margid): ...

7.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.3.   Magneeto

7.3.1.   Mark (margid): ...

7.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.4.   Süüteajastus

7.4.1.   Ülemise surnud punkti (väntvõlli pöördenurgad) suhtes varane staatiline: ...

7.4.2.   Vajaduse korral varase süüte kõver: ...

---

(1)  Täpsed andmed on esitatud 1. lisa 1. liites.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

(4)  Arvutatakse piiga (π = 3,1416) ja ümardatakse lähima väärtuseni kuupsentimeetrites (cm3).

(5)  Märkida lubatud hälve.

(6)  Täpsed andmed on esitatud 1. lisa 1. liites.

(7)  Mittevajalik maha tõmmata.

(8)  Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

(9)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

4. LISA

Sisepõlemismootori kasuliku võimsuse mõõtmise meetod

1.   Käesolevaid sätteid kohaldatakse meetodi suhtes, mille abil määratakse kindlaks vahelduvkiirusel kasutatava sisepõlemismootori võimsuskõver täiskoormusel; kõver esitatakse püsikiirusel kasutatava sisepõlemismootori pöörlemiskiiruse, nimipöörlemiskiiruse ja nimivõimsuse funktsioonina.

2.   KATSETINGIMUSED

2.1.   Mootor on vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud.

2.2.   Kui võimsust saab mõõta üksnes mootoril, millele on paigaldatud käigukast, võetakse arvesse käigukasti kasutegurit.

2.3.   Abi- ja lisaseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abi- ja lisaseadmed

Katse ajaks paigaldatakse katsestendile mootori ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) võimaluse korral samas asendis kui ettenähtud rakenduses.

2.3.2.   Eemaldatavad abi- ja lisaseadmed

Katse ajaks eemaldatakse teatavad lisaseadmed, mis on seotud masina käitamisega ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu:

| i) | pidurite õhukompressor, |
| --- | --- |

i)

pidurite õhukompressor,

| ii) | roolivõimendi kompressor, |
| --- | --- |

ii)

roolivõimendi kompressor,

| iii) | vedrustuse kompressor, |
| --- | --- |

iii)

vedrustuse kompressor,

| iv) | kliimaseade. |
| --- | --- |

iv)

kliimaseade.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib määrata kindlaks nende koormuseta kasutatava võimsuse ja liita selle mõõdetud mootorivõimsusele (vt märkus h tabelis 1). Kui see väärtus ületab katses kasutatud kiirusel mõõdetud suurimat võimsust rohkem kui 3 %, võib katsete eest vastutav teenistus seda kontrollida.

Tabel 1

Mootori võimsuse kindlaksmääramise katse jaoks paigaldatavad lisa- ja abiseadmed

| Number | Lisa- ja abiseadmed | Paigaldatakse heitgaasikatse jaoks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselasketorustik | Jah, standardvarustus |
| Karteri õhutussüsteem | Jah, standardvarustus |
| Kahe sisselasketorustikuga süsteemi juhtimisseadmed | Jah, standardvarustus |
| Õhukulumõõtur | Jah, standardvarustus |
| Õhu sisselasketorustik | Jah (1) |
| Õhufilter | Jah (1) |
| Sisselaskesummuti | Jah (1) |
| Kiiruspiirik | Jah (1) |
| 2 | Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade | Jah, standardvarustus. Võimaluse korral pannakse see kõige soodsamasse asendisse. |
| 3 | Väljalaskesüsteem | |
| Heitgaasifilter | Jah, standardvarustus |
| Väljalasketorustik | Jah, standardvarustus |
| Ühendustorud | Jah (2) |
| Summuti | Jah (2) |
| Summutitoru | Jah (2) |
| Mootorpidur | Ei (3) |
| Ülelaadur | Jah, standardvarustus |
| 4 | Kütusepump | Jah, standardvarustus (4) |
| 5 | Karburatsiooniseadmed | |
| Karburaator | Jah, standardvarustus |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne | Jah, standardvarustus |
| Gaasimootorite seadmed | |
| Rõhuvähendi | Jah, standardvarustus |
| Aurusti | Jah, standardvarustus |
| Segisti | Jah, standardvarustus |
| 6 | Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus) | |
| Eelfilter | Jah, standardvarustus või katsestendi seadmed |
| Filter | Jah, standardvarustus või katsestendi seadmed |
| Pump | Jah, standardvarustus |
| Kõrgrõhutoru | Jah, standardvarustus |
| Pihusti | Jah, standardvarustus |
| Õhu sisselaskeklapp | Jah, standardvarustus (5) |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne | Jah, standardvarustus |
| Regulaator/juhtimissüsteem | Jah, standardvarustus |
| Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest | Jah, standardvarustus |
| 7 | Vedelikjahutusseadmed | |
| Radiaator | Ei |
| Ventilaator | Ei |
| Ventilaatorikate | Ei |
| Veepump | Jah, standardvarustus (6) |
| Termostaat | Jah, standardvarustus (7) |
| 8 | Õhkjahutus | |
| Kate | Ei (8) |
| Ventilaator või puhur | Ei (8) |
| Temperatuurimuuteseade | Ei |
| 9 | Elektriseadmed | |
| Generaator | Jah, standardvarustus (9) |
| Sädemejaotussüsteem | Jah, standardvarustus |
| Pool või poolid | Jah, standardvarustus |
| Juhtmestik | Jah, standardvarustus |
| Süüteküünlad | Jah, standardvarustus |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, sealhulgas detonatsiooniandur/süüteviivitussüsteem | Jah, standardvarustus |
| 10 | Ülelaadeseadmed | |
| Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul | Jah, standardvarustus |
| Õhu vahejahuti | Jah, standardvarustus või katsestendi seadmed (8)
   (10) |
| Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul) | Ei (8) |
| Jahutusvedeliku termostaat | Jah, standardvarustus |
| 11 | Katsestendi abiventilaator | Jah, vajaduse korral |
| 12 | Saastetõrjeseade | Jah, standardvarustus (11) |
| 13 | Käivitusseadmed | Katsestendi varustus (12) |
| 14 | Määrdeõli pump | Jah, standardvarustus |

Number

Lisa- ja abiseadmed

Paigaldatakse heitgaasikatse jaoks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselasketorustik

Jah, standardvarustus

Karteri õhutussüsteem

Jah, standardvarustus

Kahe sisselasketorustikuga süsteemi juhtimisseadmed

Jah, standardvarustus

Õhukulumõõtur

Jah, standardvarustus

Õhu sisselasketorustik

Jah (1)

Õhufilter

Jah (1)

Sisselaskesummuti

Jah (1)

Kiiruspiirik

Jah (1)

2

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, standardvarustus. Võimaluse korral pannakse see kõige soodsamasse asendisse.

3

Väljalaskesüsteem

Heitgaasifilter

Jah, standardvarustus

Väljalasketorustik

Jah, standardvarustus

Ühendustorud

Jah (2)

Summuti

Jah (2)

Summutitoru

Jah (2)

Mootorpidur

Ei (3)

Ülelaadur

Jah, standardvarustus

4

Kütusepump

Jah, standardvarustus (4)

5

Karburatsiooniseadmed

Karburaator

Jah, standardvarustus

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne

Jah, standardvarustus

Gaasimootorite seadmed

Rõhuvähendi

Jah, standardvarustus

Aurusti

Jah, standardvarustus

Segisti

Jah, standardvarustus

6

Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus)

Eelfilter

Jah, standardvarustus või katsestendi seadmed

Filter

Jah, standardvarustus või katsestendi seadmed

Pump

Jah, standardvarustus

Kõrgrõhutoru

Jah, standardvarustus

Pihusti

Jah, standardvarustus

Õhu sisselaskeklapp

Jah, standardvarustus (5)

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne

Jah, standardvarustus

Regulaator/juhtimissüsteem

Jah, standardvarustus

Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest

Jah, standardvarustus

7

Vedelikjahutusseadmed

Radiaator

Ei

Ventilaator

Ei

Ventilaatorikate

Ei

Veepump

Jah, standardvarustus (6)

Termostaat

Jah, standardvarustus (7)

8

Õhkjahutus

Kate

Ei (8)

Ventilaator või puhur

Ei (8)

Temperatuurimuuteseade

Ei

9

Elektriseadmed

Generaator

Jah, standardvarustus (9)

Sädemejaotussüsteem

Jah, standardvarustus

Pool või poolid

Jah, standardvarustus

Juhtmestik

Jah, standardvarustus

Süüteküünlad

Jah, standardvarustus

Elektrooniline juhtimissüsteem, sealhulgas detonatsiooniandur/süüteviivitussüsteem

Jah, standardvarustus

10

Ülelaadeseadmed

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah, standardvarustus

Õhu vahejahuti

Jah, standardvarustus või katsestendi seadmed (8)
   (10)

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

Ei (8)

Jahutusvedeliku termostaat

Jah, standardvarustus

11

Katsestendi abiventilaator

Jah, vajaduse korral

12

Saastetõrjeseade

Jah, standardvarustus (11)

13

Käivitusseadmed

Katsestendi varustus (12)

14

Määrdeõli pump

Jah, standardvarustus

2.4.   Seadistustingimused

Kasuliku võimsuse kindlaksmääramisel kasutatavad seadistustingimused on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Seadistustingimused

| 1. | Karburaatori(te), aurusti/rõhuregulaatori seadistus |
| --- | --- |

1.

Karburaatori(te), aurusti/rõhuregulaatori seadistus

Seadistatakse tootja ettenähtud näitajate kohaselt ja kasutatakse teatavas rakenduses edasiste muudatusteta.

| 2. | Pritsepumba toitesüsteemi seadistus |
| --- | --- |

2.

Pritsepumba toitesüsteemi seadistus

| 3. | Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver) |
| --- | --- |

3.

Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver)

| 4. | Regulaatori seadistus |
| --- | --- |

4.

Regulaatori seadistus

| 5. | Saastetõrjeseadmed |
| --- | --- |

5.

Saastetõrjeseadmed

| 6. | Ülelaadimisrõhu regulaator |
| --- | --- |

6.

Ülelaadimisrõhu regulaator

3.   REGISTREERITAVAD ANDMED

| 3.1. | Registreeritavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmistulemused hangitakse stabiliseeritud talitlustingimustes, nii et mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida nii, et need oleksid võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkt 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

3.1.

Registreeritavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmistulemused hangitakse stabiliseeritud talitlustingimustes, nii et mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida nii, et need oleksid võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkt 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike.

| 3.2. | Mootorisse lastava õhu temperatuuri mõõdetakse sisselasketorustikus. Sisselaske hõrendust mõõdetakse samas punktis. Termomeeter või termoelement varjestatakse kütuse tagasipritse ja kiirgussoojuse eest ning asetatakse otse õhuvoolu sisse. Kasutatakse piisaval arvul mõõtekohti, et saada sisselaskeõhu representatiivne keskmine temperatuur. |
| --- | --- |

3.2.

Mootorisse lastava õhu temperatuuri mõõdetakse sisselasketorustikus. Sisselaske hõrendust mõõdetakse samas punktis. Termomeeter või termoelement varjestatakse kütuse tagasipritse ja kiirgussoojuse eest ning asetatakse otse õhuvoolu sisse. Kasutatakse piisaval arvul mõõtekohti, et saada sisselaskeõhu representatiivne keskmine temperatuur.

| 3.3. | Sisselaske hõrendust mõõdetakse sisselasketorude, õhufiltri, sisselaskesummuti või kiiruspiiriku (kui see on paigaldatud) suhtes allavoolu. |
| --- | --- |

3.3.

Sisselaske hõrendust mõõdetakse sisselasketorude, õhufiltri, sisselaskesummuti või kiiruspiiriku (kui see on paigaldatud) suhtes allavoolu.

| 3.4. | Absoluutrõhku sisenemisel mootorisse kompressorist ja soojusvahetist (kui on paigaldatud) allavoolu mõõdetakse sisselasketorustikus ja kõikides muudes punktides, kus parandustegurite arvutamiseks on vaja rõhku mõõta. |
| --- | --- |

3.4.

Absoluutrõhku sisenemisel mootorisse kompressorist ja soojusvahetist (kui on paigaldatud) allavoolu mõõdetakse sisselasketorustikus ja kõikides muudes punktides, kus parandustegurite arvutamiseks on vaja rõhku mõõta.

| 3.5. | Väljalaske vasturõhku mõõdetakse punktis, mis jääb vähemalt kolm toru läbimõõdu pikkust väljalasketorustiku (-torustike) väljalasketoru(de)st ja turboülelaaduri(te)st (kui on paigaldatud) allavoolu. Asukoha kohta esitatakse täpsed andmed. |
| --- | --- |

3.5.

Väljalaske vasturõhku mõõdetakse punktis, mis jääb vähemalt kolm toru läbimõõdu pikkust väljalasketorustiku (-torustike) väljalasketoru(de)st ja turboülelaaduri(te)st (kui on paigaldatud) allavoolu. Asukoha kohta esitatakse täpsed andmed.

| 3.6. | Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemiskiirus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel. |
| --- | --- |

3.6.

Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemiskiirus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel.

| 3.7. | Mootori pöörlemiskiirus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min sõltuvalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

3.7.

Mootori pöörlemiskiirus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min sõltuvalt sellest, kumb on suurem.

| 3.8. | Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse samal ajal, kusjuures näitajana registreeritakse sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra. |
| --- | --- |

3.8.

Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse samal ajal, kusjuures näitajana registreeritakse sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra.

| 3.9. | Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja ettenähtud tasemel.
  Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja kindlaksmääratud punktis + 0 / – 20 K piires kõrgeimast temperatuurist, mille tootja on võrdlustingimuste puhul ette näinud. |
| --- | --- |

3.9.

Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja ettenähtud tasemel.

Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja kindlaksmääratud punktis + 0 / – 20 K piires kõrgeimast temperatuurist, mille tootja on võrdlustingimuste puhul ette näinud.

| 3.10. | Diiselmootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri sissepritsepumba sisselaskeava juures ja see hoitakse 306–316 K (33–43 °C) piires. Ottomootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri võimalikult lähedal karburaatori või kütusepihustite kooste sisselaskeavale ja see hoitakse 293–303 K (20–30 °C) piires. |
| --- | --- |

3.10.

Diiselmootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri sissepritsepumba sisselaskeava juures ja see hoitakse 306–316 K (33–43 °C) piires. Ottomootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri võimalikult lähedal karburaatori või kütusepihustite kooste sisselaskeavale ja see hoitakse 293–303 K (20–30 °C) piires.

| 3.11. | Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeava juures, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides. |
| --- | --- |

3.11.

Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeava juures, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

| 3.12. | Vajaduse korral võib temperatuuri käesoleva lisa punktides 3.9, 3.10 ja 3.11 osutatud piirides hoidmise otstarbel kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi. |
| --- | --- |

3.12.

Vajaduse korral võib temperatuuri käesoleva lisa punktides 3.9, 3.10 ja 3.11 osutatud piirides hoidmise otstarbel kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi.

4.   MÕÕTMISTÄPSUS

| 4.1. | Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist. Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist. |
| --- | --- |

4.1.

Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist. Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

| 4.2. | Mootori pöörlemiskiirus: 0,5 % mõõdetud kiirusest. |
| --- | --- |

4.2.

Mootori pöörlemiskiirus: 0,5 % mõõdetud kiirusest.

| 4.3. | Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust. |
| --- | --- |

4.3.

Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust.

| 4.4. | Kütuse temperatuur: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4.

Kütuse temperatuur: ± 2 K.

| 4.5. | Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.5.

Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K.

| 4.6. | Õhurõhk: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6.

Õhurõhk: ± 100 Pa.

| 4.7. | Hõrendus sisselaskesüsteemis: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7.

Hõrendus sisselaskesüsteemis: ± 50 Pa.

| 4.8. | Vasturõhk väljelaskesüsteemis: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8.

Vasturõhk väljelaskesüsteemis: ± 200 Pa.

5.   VÕIMSUSE PARANDUSTEGURID

5.1.   Mõiste

Võimsuse parandustegur on tegur, mille abil määratakse kindlaks mootori võimsus punktis 5.2 osutatud võrdluslikes atmosfääritingimustes.

Po = α P

kus:

| Po | on korrigeeritud võimsus (s.o võimsus võrdluslikes atmosfääritingimustes); |
| --- | --- |
| α | on parandustegur (αa või αd); |
| P | on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus). |

Po

on korrigeeritud võimsus (s.o võimsus võrdluslikes atmosfääritingimustes);

α

on parandustegur (αa või αd);

P

on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus).

5.2.   Võrdluslikud atmosfääritingimused

5.2.1.   Temperatuur (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Kuiva õhu rõhk (Pso): 99 kPa

Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

5.3.   Katse atmosfääritingimused

Katse ajal on atmosfääritingimused järgmised:

5.3.1.   Temperatuur (T)

| Ottomootorite puhul | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Diiselmootorite puhul | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Ottomootorite puhul

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Diiselmootorite puhul

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2.   Rõhk (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Parandustegurite αa ja αd kindlaksmääramine (13)

5.4.1.   Ülelaadeta või ülelaadega ottomootor

Parandustegur αa saadakse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| ps | on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk; |
| --- | --- |
| T | on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K). |

ps

on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk;

T

on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).

Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur olema järgmine:

0,96 ≤ αa ≤ 1,06

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

5.4.2.   Diiselmootorid – tegur αd

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

αd = (fa)fm

kus:

| fa | on atmosfääritegur; |
| --- | --- |
| fm | on asjaomasele mootoritüübile ja seadistusele iseloomulik parameeter. |

fa

on atmosfääritegur;

fm

on asjaomasele mootoritüübile ja seadistusele iseloomulik parameeter.

5.4.2.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab keskkonnatingimuste (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule. Atmosfääriteguri valem sõltub mootoritüübist.

5.4.2.1.1.   Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Formula

5.4.2.1.2.   Turboülelaaduriga mootorid õhu vahejahutiga või ilma:

Formula

5.4.2.2.   Mootoritegur fm

fm on qc (korrigeeritud kütusevool) järgmine funktsioon:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  ning |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

ning

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

kus:

| q | on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liitrit tsüklis)); |
| --- | --- |
| r | on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe (r = 1 ülelaadeta mootorite puhul). |

q

on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liitrit tsüklis));

r

on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe (r = 1 ülelaadeta mootorite puhul).

See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 37,2–65 mg/(liitrit tsüklis).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemad kui 37,2 mg/(liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 0,2 (fm = 0,2).

qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg/(liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vt joonist):

Image

5.4.2.3.   Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur αa olema järgmine:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

---

(1)  Täielik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| i) | kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

i)

kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele;

| ii) | ülelaadeta ottomootorite puhul; |
| --- | --- |

ii)

ülelaadeta ottomootorite puhul;

| iii) | kui tootja seda nõuab. |
| --- | --- |

iii)

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleks katse käigus kontrollida, et rõhk sisselasketorustikus ei erineks tootja kindlaksmääratud kõrgeimast rõhust puhta õhufiltri korral rohkem kui 100 Pa võrra.

(2)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| i) | kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

i)

kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele;

| ii) | ülelaadeta ottomootorite puhul; |
| --- | --- |

ii)

ülelaadeta ottomootorite puhul;

| iii) | kui tootja seda nõuab. |
| --- | --- |

iii)

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib paigaldada samaväärse süsteemi, eeldusel et mõõdetud rõhk ei erine tootja ettenähtud kõrgeimast rõhust rohkem kui 1 000 Pa võrra.

(3)  Kui mootoril on mootorpidur, on seguklapp täiesti avatud.

(4)  Kütusetoite rõhku võib vajaduse korral muuta, et saada mootori teatavas rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütuse tagastussüsteemi kasutamise korral).

(5)  Õhu sisselaskeklapp on pritsepumba pneumaatilise regulaatori juhtklapp. Regulaator või sissepritseseadmed võivad sisaldada muid sissepritsitava kütuse kogust mõjutavaid seadiseid.

(6)  Jahutusvedeliku ringlust võib juhtida ainult mootori veepump. Vedeliku jahutamine võib toimuda välise ringluse teel, nii et välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui mootori jahutussüsteemis.

(7)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

(8)  Kui katseks paigaldatakse mootorile jahutusventilaator või -puhur, lisatakse jahutusventilaatori või -puhuri kasutatav võimsus arvutustulemustele, välja arvatud mootorite puhul, millel sellised lisaseadmed moodustavad mootori lahutamatu osa (nt otse väntvõllile paigaldatud jahutusventilaatorid õhkjahutusega mootoritel). Ventilaatori või puhuri võimsus määratakse katse ajal rakendatavate pöörlemiskiiruste juures kas standardnäitajatel põhinevate arvutuste või praktiliste katsete teel.

(9)  Generaatori minimaalne võimsus: generaatori elektriline võimsus piirdub võimsusega, mis on vajalik mootori tööks hädavajalike abiseadmete töötamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, kasutatakse täielikult laetud ja heas korras akut.

(10)  Õhu vahejahutiga mootoreid katsetatakse õhu vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, kuid tootja soovil võib õhuga toimiva jahuti asendada katsestendi süsteemiga. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemiskiirustel nii, et mootoriõhu suurim rõhukadu ja väikseim temperatuurikadu katsestendi süsteemi vahejahutis vastavad tootja ettenähtud näitajatele.

(11)  Võib muu hulgas hõlmata heitgaasitagastussüsteemi, katalüüsmuundurit, termoneutralisaatorit, lisaõhuga varustamise süsteemi ja kütuse aurustumist takistavat süsteemi.

(12)  Elektriliste või muude käivitussüsteemide toide saadakse katsestendist.

(13)  Katseid võib teha kliimaseadmega katseruumides, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida.

Kui mootor on varustatud õhutemperatuuri automaatse reguleerimisseadmega ja kui see seade on selline, et täiskoormusel temperatuuril 25 °C ei lisata soojendatud õhku, tehakse katse nii, et seade on täielikult suletud. Kui seade temperatuuril 25 °C veel töötab, tehakse katse nii, et seade töötab harilikul viisil ja temperatuuri tähistava valemiosa eksponendiks parandusteguris võetakse null (temperatuuri ei korrigeerita).

LIIDE

MOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISE KATSETE TULEMUSED

Käesoleva vormi täidab katse teinud laboratoorium.

1.   KATSETINGIMUSED

| 1.1. | Väljalaske vasturõhu mõõtepunkti asukoht |
| --- | --- |

1.1.

Väljalaske vasturõhu mõõtepunkti asukoht

| 1.2. | Sisselaske hõrenduse mõõtepunkti asukoht |
| --- | --- |

1.2.

Sisselaske hõrenduse mõõtepunkti asukoht

| 1.3. | Dünamomeetri näitajad |
| --- | --- |

1.3.

Dünamomeetri näitajad

| 1.3.1. | Mark: ...Mudel: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

Mark: ...Mudel: ...

| 1.3.2. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

1.3.2.

Tüüp: ...

2.   KÜTUS

| 2.1. | Vedelkütusega töötavate ottomootorite puhul |
| --- | --- |

2.1.

Vedelkütusega töötavate ottomootorite puhul

| 2.1.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

2.1.1.

Mark: ...

| 2.1.2. | Tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

2.1.2.

Tehnilised andmed: ...

| 2.1.3. | Antidetonaator-lisaaine (plii jms): ... |
| --- | --- |

2.1.3.

Antidetonaator-lisaaine (plii jms): ...

| 2.1.3.1. | Tüüp: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Tüüp: ...

| 2.1.3.2. | Sisaldus: ... mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Sisaldus: ... mg/l

| 2.1.4. | Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON: ... (ASTM D 26 99–70) |
| --- | --- |

2.1.4.

Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON: ... (ASTM D 26 99–70)

| 2.1.4.1. | Eritihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1.

Eritihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K

| 2.1.4.2. | Alumine kütteväärtus: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Alumine kütteväärtus: ...kJ/kg

| 2.2. | Gaaskütusega töötavate ottomootorite puhul |
| --- | --- |

2.2.

Gaaskütusega töötavate ottomootorite puhul

| 2.2.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

2.2.1.

Mark: ...

| 2.2.2. | Tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Tehnilised andmed: ...

| 2.2.3. | Säilitusrõhk: ... baari |
| --- | --- |

2.2.3.

Säilitusrõhk: ... baari

| 2.2.4. | Kasutusrõhk: ...baari |
| --- | --- |

2.2.4.

Kasutusrõhk: ...baari

| 2.2.5. | Alumine kütteväärtus: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5.

Alumine kütteväärtus: ...kJ/kg

| 2.3. | Gaaskütustega töötavate diiselmootorite puhul |
| --- | --- |

2.3.

Gaaskütustega töötavate diiselmootorite puhul

| 2.3.1. | Toitesüsteem: gaas |
| --- | --- |

2.3.1.

Toitesüsteem: gaas

| 2.3.2. | Kasutatud gaasi tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

2.3.2.

Kasutatud gaasi tehnilised andmed: ...

| 2.3.3. | Kütteõli/gaasi suhtarv: ... |
| --- | --- |

2.3.3.

Kütteõli/gaasi suhtarv: ...

| 2.3.4. | Alumine kütteväärtus: ... |
| --- | --- |

2.3.4.

Alumine kütteväärtus: ...

| 2.4. | Vedelkütusega töötavate diiselmootorite puhul |
| --- | --- |

2.4.

Vedelkütusega töötavate diiselmootorite puhul

| 2.4.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

2.4.1.

Mark: ...

| 2.4.2. | Kasutatud kütuse tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

2.4.2.

Kasutatud kütuse tehnilised andmed: ...

| 2.4.3. | Tsetaaniarv (ASTM D 976–71): ... |
| --- | --- |

2.4.3.

Tsetaaniarv (ASTM D 976–71): ...

| 2.4.4. | Eritihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K |
| --- | --- |

2.4.4.

Eritihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K

| 2.4.5. | Alumine kütteväärtus: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5.

Alumine kütteväärtus: ...kJ/kg

3.   MÄÄRDEAINE

| 3.1. | Mark: ... |
| --- | --- |

3.1.

Mark: ...

| 3.2. | Tehnilised andmed: ... |
| --- | --- |

3.2.

Tehnilised andmed: ...

| 3.3. | SAE viskoossus: ... |
| --- | --- |

3.3.

SAE viskoossus: ...

Üksikasjalikud mõõtetulemused (1)

| Mootori pöörlemiskiirus, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mõõdetud pöördemoment, Nm | | |
| Mõõdetud võimsus, kW | | |
| Mõõdetud kütusevool, g/h | | |
| Õhurõhk, kPa | | |
| Veeauru rõhk, kPa | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur, K | | |
| Tabelis 1 nimetamata lisa-ja abiseadmete arvelt juurde arvatav võimsus, kW | Nr 1
  Nr 2
  Nr 3 | | |
| Kokku, kW | |
| Võimsuse parandustegur | | |
| Korrigeeritud tegelik võimsus, kW | | |
| Kasulik võimsus, kW | | |
| Kasulik pöördemoment, Nm | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (2) | | |
| Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K | | |
| Määrdeõli temperatuur mõõtepunktis, K | | |
| Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (3) | | |
| Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K | | |
| Õhu temperatuur pärast õhu vahejahutit, K (3) | | |
| Rõhk pärast ülelaadurit, kPa | | |
| Rõhk pärast vahejahutit, kPa | | |
| Sisselaske hõrendus, Pa | | |
| Väljalaske vasturõhk, Pa | | |
| Kütusekulu (mm3) takti või tsükli kohta (3) | | |

Mootori pöörlemiskiirus, min– 1

Mõõdetud pöördemoment, Nm

Mõõdetud võimsus, kW

Mõõdetud kütusevool, g/h

Õhurõhk, kPa

Veeauru rõhk, kPa

Sisselaskeõhu temperatuur, K

Tabelis 1 nimetamata lisa-ja abiseadmete arvelt juurde arvatav võimsus, kW

Nr 1

Nr 2

Nr 3

Kokku, kW

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud tegelik võimsus, kW

Kasulik võimsus, kW

Kasulik pöördemoment, Nm

Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (2)

Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K

Määrdeõli temperatuur mõõtepunktis, K

Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (3)

Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K

Õhu temperatuur pärast õhu vahejahutit, K (3)

Rõhk pärast ülelaadurit, kPa

Rõhk pärast vahejahutit, kPa

Sisselaske hõrendus, Pa

Väljalaske vasturõhk, Pa

Kütusekulu (mm3) takti või tsükli kohta (3)

---

(1)  Kasuliku võimsuse ja kasuliku pöördemomendi näitajate kõverad esitatakse mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina.

(2)  Arvutatakse diiselmootori ja ottomootori kasuliku võimsuse abil; viimase puhul korrutatakse see võimsuse parandusteguriga.

(3)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

5. LISA

MOOTORITÜÜPKONNA PÕHINÄITAJAD

1.   MOOTORITÜÜPKONNA MÄÄRATLEMISE PARAMEETRID

Mootoritüüpkonna määratlemisel võib lähtuda põhilistest konstruktsiooniparameetritest, mis peavad olema kõigil tüüpkonda kuuluvatel mootoritel ühised. Mõnel juhul võivad parameetrid olla omavahel seotud. Selle tagamiseks, et ühte ja samasse mootoritüüpkonda kuuluksid üksnes samalaadsete heitgaasinäitajatega mootorid, tuleb arvestada ka selliseid parameetrite vastastikuseid mõjusid.

Mootorid võib lugeda ühte tüüpkonda kuuluvaks, kui neil on järgmised ühised põhiparameetrid.

| 1.1. | Töötsükkel | neljataktiline |
| --- | --- | --- |

1.1.

Töötsükkel

neljataktiline

| | kahetaktiline |
| --- | --- |

kahetaktiline

| 1.2. | Jahutusvahend | õhk |
| --- | --- | --- |

1.2.

Jahutusvahend

õhk

| | vesi |
| --- | --- |

vesi

| | õli |
| --- | --- |

õli

| 1.3. | Ühe silindri töömaht
  Ühe silindri töömaht: 85–100 % tüüpkonna suurimast silindri töömahust |
| --- | --- |

1.3.

Ühe silindri töömaht

Ühe silindri töömaht: 85–100 % tüüpkonna suurimast silindri töömahust

| 1.4. | Õhu sisselaske viis | ülelaadeta
  ülelaadega |
| --- | --- | --- |

1.4.

Õhu sisselaske viis

ülelaadeta

ülelaadega

| 1.5. | Kütusetüüp | diislikütus |
| --- | --- | --- |

1.5.

Kütusetüüp

diislikütus

| | bensiin |
| --- | --- |

bensiin

| | gaaskütus (maagaas või veeldatud naftagaas) |
| --- | --- |

gaaskütus (maagaas või veeldatud naftagaas)

| 1.6. | Põlemiskambri tüüp/ehitus | eelkamber |
| --- | --- | --- |

1.6.

Põlemiskambri tüüp/ehitus

eelkamber

| | keeriskamber |
| --- | --- |

keeriskamber

| | jaotamata kamber |
| --- | --- |

jaotamata kamber

| 1.7. | Klapp ning sisse- ja väljalaskeaknad – paigutus, mõõtmed ja arv | plokikaas |
| --- | --- | --- |

1.7.

Klapp ning sisse- ja väljalaskeaknad – paigutus, mõõtmed ja arv

plokikaas

| | silindri peegelpind |
| --- | --- |

silindri peegelpind

| | karter |
| --- | --- |

karter

| 1.8. | Toitesüsteem






  1.8.1. | Diiselmootorite puhul | pump-toru-pihusti |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.

Toitesüsteem

1.8.1.

Diiselmootorite puhul

pump-toru-pihusti

| | reaspump |
| --- | --- |

reaspump

| | jaoturpump |
| --- | --- |

jaoturpump

| | üksikpump |
| --- | --- |

üksikpump

| | pumppihusti |
| --- | --- |

pumppihusti

| 1.8.2. | Ottomootorite puhul | karburaator |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Ottomootorite puhul

karburaator

| | kaudne sissepritse |
| --- | --- |

kaudne sissepritse

| | otsesissepritse |
| --- | --- |

otsesissepritse

| 1.9. | Muud omadused | heitgaasitagastus |
| --- | --- | --- |

1.9.

Muud omadused

heitgaasitagastus

| | vee pihustamine (emulsioon) |
| --- | --- |

vee pihustamine (emulsioon)

| | õhu sissepuhe |
| --- | --- |

õhu sissepuhe

| | õhu vahejahuti |
| --- | --- |

õhu vahejahuti

| 1.10. | Heitgaasi järeltöötlus | oksüdatsioonikatalüsaator |
| --- | --- | --- |

1.10.

Heitgaasi järeltöötlus

oksüdatsioonikatalüsaator

| | reduktsioonikatalüsaator |
| --- | --- |

reduktsioonikatalüsaator

| | termoneutralisaator |
| --- | --- |

termoneutralisaator

| | kübemepüüdur |
| --- | --- |

kübemepüüdur

2.   ALGMOOTORI VALIK

| 2.1. | Diiselmootorite puhul on tüüpkonna algmootori valiku esmane kriteerium suurim kütusekulu ühe töötsükli kohta kindlaksmääratud suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemiskiirusel.
  Kui esmasele kriteeriumile vastavad kaks või enam mootorit, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu ühe töötsükli kohta nimipöörlemiskiirusel. Teatavatel asjaoludel võib tüübikinnitusasutus otsustada, et tüüpkonna näitajate väljaselgitamiseks on kõige parem katsetada teist mootorit. Seega võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks teise mootori. |
| --- | --- |

2.1.

Diiselmootorite puhul on tüüpkonna algmootori valiku esmane kriteerium suurim kütusekulu ühe töötsükli kohta kindlaksmääratud suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemiskiirusel.

Kui esmasele kriteeriumile vastavad kaks või enam mootorit, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu ühe töötsükli kohta nimipöörlemiskiirusel. Teatavatel asjaoludel võib tüübikinnitusasutus otsustada, et tüüpkonna näitajate väljaselgitamiseks on kõige parem katsetada teist mootorit. Seega võib tüübikinnitusasutus valida katsetamiseks teise mootori.

| 2.2. | Ottomootorite puhul kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina kütusevoolu (g/h). |
| --- | --- |

2.2.

Ottomootorite puhul kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina kütusevoolu (g/h).

---

6. LISA

TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

1.   ÜLDOSA

Kõnealused nõuded on kooskõlas käesoleva eeskirja punkti 6.2 kohaselt tootmise nõuetele vastavuse kontrollimiseks tehtavate katsetega.

2.   KATSEMENETLUSED

Kasutatakse käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud katsemeetodeid ja mõõtevahendeid.

3.   VALIMI MOODUSTAMINE

3.1.   Mootoritüübi puhul

Valida tuleb üks mootor. Kui pärast punktis 5.1 osutatud katset ei peeta mootorit käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, tuleb katsed teha veel kahe mootoriga.

3.2.   Mootoritüüpkonna puhul

Kui tüübikinnitus antakse mootoritüüpkonnale, tuleb tootmise nõuetele vastavuse kontroll teha ühe tüüpkonda kuuluva mootoriga, v.a algmootoriga. Kui nõuetele vastavuse kontroll ei anna positiivset tulemust, kontrollitakse veel kahte samasse tüüpkonda kuuluvat mootorit.

4.   MÕÕTMISKRITEERIUMID

4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus ja kütuse erikulu

Mõõtmised tehakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et määrata õigesti võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad tootja soovitatud väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktides 2.9 ja 2.11.

Tehnilise teenistuse mõõdetud väärtused katseteks valitud mootori puhul ei tohi kõvera üheski mõõtepunktis erineda rohkem kui ± 5 % kasuliku võimsuse (pöördemomendi) puhul ja ± 10 % kütuse erikulu puhul, kusjuures mootori pöörlemiskiiruse lubatud hälve on ± 5 %.

5.   TULEMUSTE HINDAMINE

Kui punktis 3 osutatud teise ja/või kolmanda mootori kasuliku võimsuse ja kütuse erikulu näitajad ei vasta punktis 4 esitatud nõuetele, loetakse tootmine käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavaks ja rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 7 sätteid.

---

7. LISA

ETALONKÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

1.   Veeldatud naftagaasi etalonkütuste tehnilised andmed

| Näitaja | Ühik | Kütuse A piirväärtused | Kütuse B piirväärtused | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine | alumine | ülemine |
| Mootorimeetodil määratud oktaanarv, MON | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 lisa B |
| Koostis: | | | | | | |
| C3 sisaldus | mahuprotsent | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4 sisaldus | mahuprotsent | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefiinid | mahuprotsent | | 12 | | 14 | |
| Aurustusjääk | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41–015 |
| Väävli kogusisaldus | miljondik massi järgi (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vesiniksulfiid | — | | puudub | | puudub | ISO 8819 |
| Vaseriba korrosioon | hinnang | | 1. klass | | 1. klass | ISO 6251 (2) |
| Vesi 0 °C juures | | | vaba | | vaba | visuaalne vaatlus |

Näitaja

Ühik

Kütuse A piirväärtused

Kütuse B piirväärtused

Katsemeetod

alumine

ülemine

alumine

ülemine

Mootorimeetodil määratud oktaanarv, MON

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 lisa B

Koostis:

C3 sisaldus

mahuprotsent

48

52

83

87

C4 sisaldus

mahuprotsent

48

52

13

17

ISO 7941

Olefiinid

mahuprotsent

12

14

Aurustusjääk

mg/kg

50

50

NFM 41–015

Väävli kogusisaldus

miljondik massi järgi (1)

50

50

EN 24260

Vesiniksulfiid

—

puudub

puudub

ISO 8819

Vaseriba korrosioon

hinnang

1. klass

1. klass

ISO 6251 (2)

Vesi 0 °C juures

vaba

vaba

visuaalne vaatlus

2.   Maagaasi etalonkütuste tehnilised andmed

Euroopa turgudel müüdavad kütused jagunevad kahte rühma:

| — | H-rühm, mis piirneb etalonkütustega GR ja G23; |
| --- | --- |

—

H-rühm, mis piirneb etalonkütustega GR ja G23;

| — | L-rühm, mis piirneb etalonkütustega G23 ja G25. |
| --- | --- |

—

L-rühm, mis piirneb etalonkütustega G23 ja G25.

Järgnevalt esitatakse kokkuvõtlikult etalonkütuste GR, G23 ja G25 näitajad.

Etalonkütus GR

| Näitaja | Ühik | Baas | Piirväärtused | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimaalne | maksimaalne |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaan | | 13 | 11 | 15 | |
| Jääk (3) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Näitaja

Ühik

Baas

Piirväärtused

Katsemeetod

minimaalne

maksimaalne

Koostis:

Metaan

87

84

89

Etaan

13

11

15

Jääk (3)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Etalonkütus G23

| Näitaja | Ühik | Baas | Piirväärtused | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimaalne | maksimaalne |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Jääk (5) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Näitaja

Ühik

Baas

Piirväärtused

Katsemeetod

minimaalne

maksimaalne

Koostis:

Metaan

92,5

91,5

93,5

Jääk (5)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Väävlisisaldus

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

Etalonkütus G25

| Näitaja | Ühik | Baas | Piirväärtused | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimaalne | maksimaalne |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 86 | 84 | 88 | |
| Jääk (7) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Näitaja

Ühik

Baas

Piirväärtused

Katsemeetod

minimaalne

maksimaalne

Koostis:

Metaan

86

84

88

Jääk (7)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Väävlisisaldus

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Ottomootorite etalonkütus

| Näitaja | Ühik | Piirväärtused (2) | Katsemeetod | Avaldamisaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimaalne | maksimaalne |
| Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Mootorimeetodil määratud oktaanarv, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Aururõhk Reidi järgi | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destillatsioon: | | | | | |
| — | keemise algtemperatuur |

Näitaja

Ühik

Piirväärtused (2)

Katsemeetod

Avaldamisaasta

minimaalne

maksimaalne

Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Mootorimeetodil määratud oktaanarv, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Aururõhk Reidi järgi

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destillatsioon:

—

keemise algtemperatuur

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

mahuprotsent

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

mahuprotsent

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Jääk

%

—

2

EN-ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

mahuprotsent

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromaatsed süsivesinikud (4) |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud (4)

mahuprotsent

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

mahuprotsent

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

—

Jääk

ASTM D 1319

1995

Süsiniku-vesiniku suhe

Aruanne

Aruanne

Oksüdatsiooni stabiilsus (5)

mn

480

—

EN-ISO 7536

1996

Hapnikusisaldus (6)

massiprotsent

—

2,3

EN 1601

1997

Vaigusisaldus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Väävlisisaldus (7)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Vase korrosioon 50 °C juures

—

1

EN-ISO 2160

1995

Pliisisaldus

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosforisisaldus

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Diiselmootorite etalonkütus (1)

| | Piirväärtused ja ühikud (2) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- |
| Tsetaaniarv (4) | minimaalselt 45 (7) maksimaalselt 50 | ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | minimaalselt 835 kg/m3 maksimaalselt 845 kg/m3 (10) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destillatsioon (3) – 95 protsendipunkti | maksimaalselt 370 °C | ISO 3405 |
| Viskoossus 40 °C juures | minimaalselt 2,5 mm2/s maksimaalselt 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Väävlisisaldus | minimaalselt 0,1 massiprotsent (9) maksimaalselt 0,2 massiprotsent (8) | ISO 8754, EN 24260 |
| Leekpunkt | minimaalselt 55 °C | ISO 2719 |
| Filtreeritavuspunkt (CFPP) | minimaalselt – maksimaalselt + 5 °C | EN 116 |
| Vase korrosioon | maksimaalselt 1 | ISO 2160 |
| Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR) | maksimaalselt 0,3 massiprotsent | ISO 10370 |
| Tuhasisaldus | maksimaalselt 0,01 massiprotsent | ASTM D 482 (12) |
| Veesisaldus | maksimaalselt 0,05 massiprotsent | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralisatsiooniarv (tugevad happed) | minimaalselt 0,20 mg KOH/g | |
| Oksüdatsiooni stabiilsus (5) | maksimaalselt 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Lisandid (6) | | |

Piirväärtused ja ühikud (2)

Katsemeetod

Tsetaaniarv (4)

minimaalselt 45 (7) maksimaalselt 50

ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

minimaalselt 835 kg/m3 maksimaalselt 845 kg/m3 (10)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destillatsioon (3) – 95 protsendipunkti

maksimaalselt 370 °C

ISO 3405

Viskoossus 40 °C juures

minimaalselt 2,5 mm2/s maksimaalselt 3,5 mm2/s

ISO 3104

Väävlisisaldus

minimaalselt 0,1 massiprotsent (9) maksimaalselt 0,2 massiprotsent (8)

ISO 8754, EN 24260

Leekpunkt

minimaalselt 55 °C

ISO 2719

Filtreeritavuspunkt (CFPP)

minimaalselt – maksimaalselt + 5 °C

EN 116

Vase korrosioon

maksimaalselt 1

ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

maksimaalselt 0,3 massiprotsent

ISO 10370

Tuhasisaldus

maksimaalselt 0,01 massiprotsent

ASTM D 482 (12)

Veesisaldus

maksimaalselt 0,05 massiprotsent

ASTM D 95, D 1744

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

minimaalselt 0,20 mg KOH/g

Oksüdatsiooni stabiilsus (5)

maksimaalselt 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Lisandid (6)

Märkused

| (1) | Mootori või sõiduki soojusliku kasuteguri arvutamiseks saab kütuse kütteväärtuse tuletada järgmise valemi põhjal:
  erienergia (kütteväärtus) (neto)
  MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x
  kus:







  d | = | on tihedus temperatuuril 288 K (15 °C); |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | on veemassi suhtarv (%/100); |
| y | = | on tuhamassi suhtarv (%/100); |
| s | = | on väävlimassi suhtarv (%/100). |

(1)

Mootori või sõiduki soojusliku kasuteguri arvutamiseks saab kütuse kütteväärtuse tuletada järgmise valemi põhjal:

erienergia (kütteväärtus) (neto)

MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x

kus:

d

=

on tihedus temperatuuril 288 K (15 °C);

x

=

on veemassi suhtarv (%/100);

y

=

on tuhamassi suhtarv (%/100);

s

=

on väävlimassi suhtarv (%/100).

| (2) | Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud dokumendis ASTM D 3244 „Defining a basis for petroleum produce quality disputes” („Naftatoodete kvaliteediga seotud vaidluste aluse kindlaksmääramine”) esitatud tingimusi ning miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).
  Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada dokumendi ASTM D 3244 tingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud dokumendis ASTM D 3244 „Defining a basis for petroleum produce quality disputes” („Naftatoodete kvaliteediga seotud vaidluste aluse kindlaksmääramine”) esitatud tingimusi ning miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada dokumendi ASTM D 3244 tingimusi.

| (3) | Esitatud arvud tähistavad aurustumise koguseid (taastatud % + kao %). |
| --- | --- |

(3)

Esitatud arvud tähistavad aurustumise koguseid (taastatud % + kao %).

| (4) | Tsetaani diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõudele.
  Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kütuse kasutaja vahel, võib vaidluste lahendamisel kasutada ASTM D 3244 tingimusi, eeldusel et vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse määramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi. |
| --- | --- |

(4)

Tsetaani diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõudele.

Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kütuse kasutaja vahel, võib vaidluste lahendamisel kasutada ASTM D 3244 tingimusi, eeldusel et vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse määramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

| (5) | Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, jääb säilivusaeg tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks pidada nõu tarnijaga. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, jääb säilivusaeg tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks pidada nõu tarnijaga.

| (6) | See kütus peaks põhinema ainult süsivesinike otsedestillatsiooni ja krakitud destillatsiooni komponentidel; desulfureerimine on lubatud. Kütus ei tohi sisaldada metallilisandeid ega tsetaaniarvu suurendavaid lisandeid. |
| --- | --- |

(6)

See kütus peaks põhinema ainult süsivesinike otsedestillatsiooni ja krakitud destillatsiooni komponentidel; desulfureerimine on lubatud. Kütus ei tohi sisaldada metallilisandeid ega tsetaaniarvu suurendavaid lisandeid.

| (7) | Madalamad väärtused on lubatud; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse tsetaaniarv. |
| --- | --- |

(7)

Madalamad väärtused on lubatud; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse tsetaaniarv.

| (8) | Kõrgemad väärtused on lubatud; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalnkütuse väävlisisaldus. |
| --- | --- |

(8)

Kõrgemad väärtused on lubatud; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalnkütuse väävlisisaldus.

| (9) | Tuleb pidevalt üle vaadata, võttes arvesse turusuundumusi. Mootorite puhul, mis ei ole varustatud heitgaasi järeltöötlemissüsteemiga, loetakse taotleja soovil esmasel kinnitamisel lubatud väävlisisalduse määraks 0,050 massiprotsenti; sel juhul tuleb tahkete osakeste mõõdetud taset korrigeerida ülespoole vastavalt keskmisele väärtusele, mis vastab kütusele kehtestatud nominaalsele väävlisisaldusele (0,150 massiprotsenti), järgmise valemi järgi:
  PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]
  kus:







  PTadj | = | on korrigeeritud PT väärtus (g/kWh); |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | on tahkete osakeste mõõdetud heitetaseme kaalutud eriväärtus (g/kWh); |
| SFC | = | on kütuse kaalutud erikulu (g/kWH), mis arvutatakse allpool esitatud valemi järgi; |
| NSLF | = | on väävlisisalduse massiosa keskmine nimiväärtus (s.o 0,15 %/100); |
| FSF | = | on kütuse väävlisisalduse massiosa (%/100). |

(9)

Tuleb pidevalt üle vaadata, võttes arvesse turusuundumusi. Mootorite puhul, mis ei ole varustatud heitgaasi järeltöötlemissüsteemiga, loetakse taotleja soovil esmasel kinnitamisel lubatud väävlisisalduse määraks 0,050 massiprotsenti; sel juhul tuleb tahkete osakeste mõõdetud taset korrigeerida ülespoole vastavalt keskmisele väärtusele, mis vastab kütusele kehtestatud nominaalsele väävlisisaldusele (0,150 massiprotsenti), järgmise valemi järgi:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

kus:

PTadj

=

on korrigeeritud PT väärtus (g/kWh);

PT

=

on tahkete osakeste mõõdetud heitetaseme kaalutud eriväärtus (g/kWh);

SFC

=

on kütuse kaalutud erikulu (g/kWH), mis arvutatakse allpool esitatud valemi järgi;

NSLF

=

on väävlisisalduse massiosa keskmine nimiväärtus (s.o 0,15 %/100);

FSF

=

on kütuse väävlisisalduse massiosa (%/100).

Kütuse kaalutud erikulu arvutamise valem:

Formula

kus:

Pi = Pm,i + PAE,i.

Tootmise nõuetele vastavuse hindamisel kooskõlas punktiga 6 tuleb nõuete täitmiseks kasutada etalonkütust, mille väävlisisaldus on minimaalselt/maksimaalselt 0,1/0,2 massiprotsenti.

| (10) | Lubatud on kõrgemad väärtused, kuni 855 kg/m3; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse tihedus. Tootmise nõuetele vastavuse hindamisel kooskõlas punktiga 6 tuleb nõuete täitmiseks kasutada etalonkütust, mille tihedus on minimaalselt/maksimaalselt 835/845 kg/m3. |
| --- | --- |

(10)

Lubatud on kõrgemad väärtused, kuni 855 kg/m3; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse tihedus. Tootmise nõuetele vastavuse hindamisel kooskõlas punktiga 6 tuleb nõuete täitmiseks kasutada etalonkütust, mille tihedus on minimaalselt/maksimaalselt 835/845 kg/m3.

| (11) | Kõiki kütusenäitajaid ja piirväärtusi tuleb üle vaadata, võttes arvesse turusuundumusi. |
| --- | --- |

(11)

Kõiki kütusenäitajaid ja piirväärtusi tuleb üle vaadata, võttes arvesse turusuundumusi.

| (12) | Asendatakse alates rakendamiskuupäevast standardiga EN/ISO 6245. |
| --- | --- |

(12)

Asendatakse alates rakendamiskuupäevast standardiga EN/ISO 6245.

---

(1)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(2)  Kui valim sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid vaseriba korrosiooni vähendavaid kemikaale, võib see meetod korrodeerivate ainete olemasolu kindlakstegemisel osutuda ebatäpseks. Selleks et mitte mõjutada katsetulemusi, ei ole lubatud selliseid aineid lisada.

(3)  Inertsed gaasid + C2+

(4)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(5)  Inertsed gaasid (muu kui N2) +C2 + C2+

(6)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(7)  Inertsed gaasid (muu kui N2) +C2 + C2+

(8)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

---