# Euroopa Liidu L 200/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.200.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide31. juuli 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.200.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 200

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide31. juuli 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 69 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse (konstruktsiooni tõttu) aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumiste tunnusmärkide tüübikinnitusi | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 71 – ühtsete sätete kohta, mis käsitlevad põllumajandustraktorite tüübikinnitusi seoses juhi vaateväljaga | 28 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 125 – Ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 69 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse (konstruktsiooni tõttu) aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumiste tunnusmärkide tüübikinnitusi

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 71 – ühtsete sätete kohta, mis käsitlevad põllumajandustraktorite tüübikinnitusi seoses juhi vaateväljaga

28

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 125 – Ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga

38

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 69 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse (konstruktsiooni tõttu) aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumiste tunnusmärkide tüübikinnitusi

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 5. täiendus – jõustumise kuupäev: 24. oktoober 2009

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldnõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Erinõuded (katsed) |
| --- | --- |

7.

| 8. | (Konstruktsiooni tõttu) aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumiste tunnusmärkide tüübikinnituse muudatused ja laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

LISAD

| 1. lisa | Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni koordinaatsüsteem |
| --- | --- |

1. lisa

| 2. lisa | Teatis aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgile tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnitusest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpliku lõpetamise kohta eeskirja nr 69 tähenduses |
| --- | --- |

2. lisa

| 3. lisa | Tüübikinnitusmärgi paigutus |
| --- | --- |

3. lisa

| 4. lisa | Katsetamiskord |
| --- | --- |

4. lisa

| 5. lisa | Nõuded kujule ja mõõtmetele – aeglaselt liikuvate sõidukite retrorefleksiivsete/fluorestseeruvate (1. klass) või ainult retrorefleksiivsete (2. klass) tagumiste tunnusmärkide kuju ja mõõtmed |
| --- | --- |

5. lisa

| 6. lisa | Kolorimeetrilised nõuded |
| --- | --- |

6. lisa

| 7. lisa | Fotomeetrilised nõuded |
| --- | --- |

7. lisa

| 8. lisa | Vastupidavus välismõjudele |
| --- | --- |

8. lisa

| 9. lisa | Kuumakindlus |
| --- | --- |

9. lisa

| 10. lisa | Märkide jäikus |
| --- | --- |

10. lisa

| 11. lisa | Tagumiste tunnusmärkide optiliste näitajate ajaline püsivus |
| --- | --- |

11. lisa

| 12. lisa | Aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumised tunnusmärgid |
| --- | --- |

12. lisa

| 13. lisa | Toodangu vastavuse kontrollimisele kehtestatud miinimumnõuded |
| --- | --- |

13. lisa

| 14. lisa | Kontrollija proovivõtule kehtestatud miinimumnõuded |
| --- | --- |

14. lisa

| 15. lisa | (Konstruktsiooni tõttu) aeglaselt liikuvatele sõidukitele ja nende haagistele tagumiste tunnusmärkide paigaldamise juhend |
| --- | --- |

15. lisa

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse selliste M-, N-, O- ja T-kategooria sõidukite ja liikurmasinate tagumiste tunnusmärkide suhtes, mis konstruktsiooni tõttu ei saa liikuda kiiremini kui 40 km/h (1).

2.   MÕISTED (2)

2.1.   Käesolevates sätetes kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.1.   „aeglaselt liikuva sõiduki tagumine tunnusmärk”— ümardatud nurkade ning iseloomuliku mustriga kolmnurkne märk, mis on kaetud retrorefleksiivse ja fluorestseeruva materjali või seadisega (1. klass); või ainult retrorefleksiivsete materjalide või retrorefleksiivsete seadistega (2. klass);

2.1.2.   „näidiseksemplar”— terviklik viimistletud märk aeglaselt liikuvate sõidukite jaoks, mis on valmis sõidukile paigaldamiseks ning esindab kõnealust toodet.

2.2.   Retrorefleksiivsus

Peegeldus, mille puhul valgus peegeldub tagasi oma lähtekoha lähedale, kusjuures see omadus säilib paljudes langeva kiirguse suundades:

2.2.1.   „helkurmaterjal”– pind või seadis, mis peegeldab sellele otseselt suunatud valguse korral suhteliselt suure osa langevast kiirgusest tagasi;

2.2.2.   „helkurseadis”– kasutusvalmis seadis, mis koosneb ühest või mitmest retrorefleksiivsest optilisest osast.

2.3.   Geomeetrilised mõisted (vt 1. lisa joonist 1):

2.3.1.   „nullkese” – retrorefleksiivsel alal või selle lähedal asuv punkt, mis on seadise toime kindlaksmääramisel selle keskpunktiks;

2.3.2.   „valgustustelg” – joonsegment nullkeskmest valgusallikani;

2.3.3.   „vaatlustelg” – joonesegment nullkeskmest fotomeeterpeani;

2.3.4.   „vaatlusnurk (sümbol α)” – valgustustelje ja vaatlustelje vaheline nurk. Vaatlusnurk on alati positiivne ning on retrorefleksiivsuse puhul väike. Maksimaalne vahemik: 0° ≤ α ≤ 180°;

2.3.5.   „vaatlemise pooltasand” – valgustusteljelt alguse saav pooltasand, mis hõlmab vaatlustelge;

2.3.6.   „nulltelg” – nullkeskmest alguse saav määratud joonsegment, mida kasutatakse helkurseadise nurgaasendi kirjeldamiseks;

2.3.7.   „sisenemisnurk (sümbol β)” – valgustustelje ja nulltelje vaheline nurk. Tavaliselt ei ole sisenemisnurk suurem kui 90°, kuid põhjalikkuse eesmärgil määratletakse selle kogu vahemikku 0° ≤ β ≤ 180°. Suuna täielikuks määratlemiseks iseloomustab seda nurka kaks komponenti β1 ja β2;

2.3.8.   „esimene telg” – nullpunkti läbiv telg, mis asub risti vaatlemise pooltasandiga;

2.3.9.   „sisenemisnurga esimene komponent (sümbol β1)” – valgustustelje ja nulltelge ning esimest telge hõlmava tasandi vaheline nurk. Vahemik: – 180° < β1 ≤ 180°;

2.3.10.   „sisenemisnurga teine komponent (sümbol β2)” – vaatlemise pooltasandit hõlmava tasandi ja nulltelje vaheline nurk. Vahemik: – 90° ≤ β2 ≤ 90°;

2.3.11.   „teine telg” – nullpunkti läbiv telg, mis asub risti nii esimese telje kui nullteljega. Positiivses suunas teine telg asub vaatlemise pooltasandil, kui – 90° < β1 < 90°, nagu on näidatud 1. lisa joonisel 1;

2.3.12.   Pöörlemisnurk ε

Nurk, mille võrra pööratakse vabalt valitud asendis näidist ümber vertikaalse telje kas vastupäeva (+ ε) või päripäeva (– ε), vaadatuna valgustussuunas. Kui helkurmaterjal või helkurseadis on tähistatud (nt TOP), näitab lähteasendi ära tähis. Pöörlemisnurk ε jääb vahemikku – 180° < ε ≤ 180°.

2.4.   Fotomeetriliste mõistete määratlused

2.4.1.   Retrorefleksiivsuskoefitsient R′

Koefitsient (R′) saadakse retrorefleksiivse ala vaatlussuunas kiiratava valguse tugevusest (I) ja valgustamisest (E┴) retrorefleksiivsel tasandil langeva valguse suhtes õige nurga all ning valgustatud tasandi pinnast A.

Formula

Retrorefleksiivsuskoefitsienti R' väljendatakse kandelates ruutmeetri kohta luksi kohta (cd. m–2. lx–1).

2.4.2.   „Retrorefleksiivse näidiseksemplari nähtavusnurk (sümbol η)” – nurk, mille all on nähtav suurim osa retrorefleksiivse näidise pinnast, vaadatuna valgustusallika või vastuvõtja keskmest.

2.4.3.   „Heledusfaktor” – keha heleduse määr, mida loetakse täiusliku hajuti heleduseks ühesugustes valgustatuse ja vaatluse tingimustes.

2.4.4.   „Seadisest peegelduva valguse värvus”. Peegelduva valguse värvuse definitsioon on esitatud eekirja nr 48 punktides 2.30 ja 2.31.

2.5.   Fluorestsents

2.5.1.   Kui asetada teatavad ained ultraviolett- või sinise kiirguse allika lähedale, eraldavad need kiirgust, mille lainepikkus on peaaegu alati suurem kui selle tekitaja oma. Seda nähtust kutsutakse fluorestsentsiks. Päeval ja videvikus on fluorestsentsvärvid eredamad kui tavalised, sest nad peegeldavad tagasi osa neile langevast valgusest ning lisaks sellele eraldavad veel valgust. Öösel ei ole nad tavalistest värvidest eredamad.

2.5.2.   „Seadise fluorestseeruva valguse värvus”. Fluorestseeruva valguse värvuse definitsioon on esitatud eekirja nr 48 punktis 2.32.

2.6.   Goniomeetri kirjeldus

Retrorefleksiivsuse mõõtmiseks Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni geomeetrias kasutatavat goniomeetrit on kujutatud 1. lisa joonisel 2. Fotomeeterpead on sellel joonisel kujutatud suvaliselt vertikaalselt allika kohal asuvana. Esimest telge on kujutatud fikseerituna ja horisontaalsena ning see asub risti vaatlemise pooltasandiga. Kasutada võib osade kujutatud paigutusele vastavat mis tahes paigutust.

2.7.   Tüübi määratlus

Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumiste tunnusmärkide eri tüübid on aeglaselt liikuvate sõidukite tunnusmärgid, mis erinevad järgmistes olulistes punktides:

| 2.7.1. | kaubanimi või -märk; |
| --- | --- |

2.7.1.

kaubanimi või -märk;

| 2.7.2. | retrorefleksiivse materjali või helkurseadiste karakteristikud; |
| --- | --- |

2.7.2.

retrorefleksiivse materjali või helkurseadiste karakteristikud;

| 2.7.3. | fluorestseeruva materjali karakteristikud; |
| --- | --- |

2.7.3.

fluorestseeruva materjali karakteristikud;

| 2.7.4. | retrorefleksiivse materjali või helkurseadiste omadusi mõjutavad osad. |
| --- | --- |

2.7.4.

retrorefleksiivse materjali või helkurseadiste omadusi mõjutavad osad.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgi tüübikinnituse taotluse peab esitama kaubanime või -märgi omanik või vajaduse korral tema nõuetekohaselt volitatud esindaja ning sellele tuleb lisada:

| 3.1.1. | kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi määramist. Joonistel tuleb geomeetriliselt näidata koht, kuhu sõiduki tagumisse ossa kinnitatakse aeglaselt liikuvate sõidukite tagumine tunnusmärk. Samuti tuleb ära näidata tüübikinnitusnumbri ja tunnusmärgi kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes; |
| --- | --- |

3.1.1.

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi määramist. Joonistel tuleb geomeetriliselt näidata koht, kuhu sõiduki tagumisse ossa kinnitatakse aeglaselt liikuvate sõidukite tagumine tunnusmärk. Samuti tuleb ära näidata tüübikinnitusnumbri ja tunnusmärgi kavandatav asukoht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes;

| 3.1.2. | retrorefleksiivsete alade valmistamiseks kasutatud materjalide tehniline lühikirjeldus; |
| --- | --- |

3.1.2.

retrorefleksiivsete alade valmistamiseks kasutatud materjalide tehniline lühikirjeldus;

| 3.1.3. | fluorestseeruva ala valmistamiseks kasutatud materjalide tehniline lühikirjeldus; |
| --- | --- |

3.1.3.

fluorestseeruva ala valmistamiseks kasutatud materjalide tehniline lühikirjeldus;

| 3.1.4. | retrorefleksiivsete ja fluorestseeruvate (1. klass) või ainult retrorefleksiivsete (2. klass) alade näidised. |
| --- | --- |

3.1.4.

retrorefleksiivsete ja fluorestseeruvate (1. klass) või ainult retrorefleksiivsete (2. klass) alade näidised.

3.2.   Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

4.   MÄRGISTUS

4.1.   Igal tüübikinnituseks esitatud aeglaselt liikuvate sõidukite tagumisel tunnusmärgil peab olema:

| 4.1.1. | taotleja kaubanimi või -märk; |
| --- | --- |

4.1.1.

taotleja kaubanimi või -märk;

| 4.1.2. | märkidel, mille helkursüsteem ei ole mõeldud kõigi pöörlemisnurkade ε puhul, sõna „TOP”, mis asub horisontaalselt märgi selles osas, mis peab pärast märgi paigaldamist jääma selle ülaossa. |
| --- | --- |

4.1.2.

märkidel, mille helkursüsteem ei ole mõeldud kõigi pöörlemisnurkade ε puhul, sõna „TOP”, mis asub horisontaalselt märgi selles osas, mis peab pärast märgi paigaldamist jääma selle ülaossa.

4.2.   Tähised peavad asuma kas märgi retrorefleksiivsel või fluorestseeruval alal, või märgi serval, ning peavad olema pärast tunnusmärgi kinnitamist sõidukile väljastpoolt nähtavad.

4.3.   Tähised peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

5.1.   Kui punkti 4 kohaselt tüübikinnituseks esitatud aeglaselt liikuvate sõidukite tagumised tunnusmärgid vastavad käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele, antakse sellele aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgi tüübile kinnitus.

5.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle numbri kaks esimest numbrit (praegu 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatusteseeriat. Ringi kohal asuv sümbol näitab aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgi klassi, esimese klassi puhul „RF” (retrorefleksiivsed ja fluorestseeruvad materjalid) ning teise klassi puhul „RR” (ainult retrorefleksiivsed materjalid). Üks ja sama leppeosaline ei tohi ühele aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgi tüübile antud numbrit anda teisele aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgi tüübile.

5.3.   Teade aeglaselt liikuvate sõidukite tagumisele tunnusmärgile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise või selle laiendamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele leppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele ning sellele lisatud joonisele, mille on esitanud tüübikinnituse taotleja, ja mille suurim formaat on A 4 (210 × 297 mm) või mis on selleks formaadiks kokku volditud ning võimaluse korral mõõtkavas 1:1.

5.4.   Igal käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud tüübile vastaval aeglaselt liikuva sõiduki tagumisel tunnusmärgil peab lisaks punktis 4.1 ettenähtud tähistele olema:

5.4.1.   rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

| 5.4.1.1. | ringjoonega ümbritsetud tähest E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3); |
| --- | --- |

5.4.1.1.

ringjoonega ümbritsetud tähest E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

| 5.4.1.2. | tüübikinnitusnumbrist. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

tüübikinnitusnumbrist.

5.5.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.6.   Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6.   ÜLDNÕUDED

6.1.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumiste tunnusmärkide ehitus peab võimaldama nende nõuetekohast kasutamist tavapärastes kasutamistingimustes. Lisaks sellele ei tohi neil olla selliseid konstruktsiooni- ega tootmisvigu, mis takistavad nende tõhusat kasutamist või heas korras hoidmist.

6.2.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumiste retrorefleksiivsete/fluorestseeruvate tunnusmärkide (1. klass) ja ainult tagumiste retrorefleksiivsete tunnusmärkide (2. klass) osad ei tohi olla kergesti demonteeritavad.

6.3.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumine tunnusmärk peab olema kinnitatud sõiduki tagumise osa külge kindlalt ja püsivalt, näiteks kruvide või neetidega.

6.4.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumiste retrorefleksiivsete/fluorestseeruvate tunnusmärkide (1. klass) või ainult tagumiste retrorefleksiivsete tunnusmärkide (2. klass) välispind peab olema kergesti puhastatav. Seega ei tohi selle pind olla kare ning ükski sellel olla võiv konarus ei tohi takistada selle puhastamist.

7.   ERINÕUDED (KATSED)

7.1.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumised tunnusmärgid peavad vastama nõuetele ka mõõtmete, kuju ja mustri poolest, samuti käesoleva eeskirja lisades 5–12 ettenähtud kolorimeetrilistele, fotomeetrilistele, füüsikalistele ja mehaanilistele nõuetele.

8.   (KONSTRUKTSIOONI TÕTTU) AEGLASELT LIIKUVATE SÕIDUKITE JA NENDE HAAGISTE TAGUMISTE TUNNUSMÄRKIDE TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED JA LAIENDAMINE

8.1.   Igast tagumise tunnusmärgi tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus kas:

| 8.1.1. | võtta seisukoha, et kõnealused muudatused ei ole tõenäoliselt märkimisväärselt kahjustavad ja et seadise tüüp vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

võtta seisukoha, et kõnealused muudatused ei ole tõenäoliselt märkimisväärselt kahjustavad ja et seadise tüüp vastab igal juhul nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

8.2.   Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele leppeosalistele punktis 5.3 ettenähtud korras.

8.3.   Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eekirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

9.   TOODANGU VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele:

| 9.1. | käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud tagumised tunnusmärgid peavad vastama kinnituse saanud tüübile, täites punktides 6 ja 7 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

9.1.

käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud tagumised tunnusmärgid peavad vastama kinnituse saanud tüübile, täites punktides 6 ja 7 sätestatud nõudeid;

| 9.2. | käesoleva eeskirja 13. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse jaoks peavad olema täidetud; |
| --- | --- |

9.2.

käesoleva eeskirja 13. lisas sätestatud miinimumnõuded tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse jaoks peavad olema täidetud;

| 9.3. | käesoleva eeskirja 14. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud; |
| --- | --- |

9.3.

käesoleva eeskirja 14. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud;

| 9.4. | tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal igas tootmisüksuses kontrollida toodangu vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Tavaliselt tehakse sellist kontrolli iga kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

9.4.

tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal igas tootmisüksuses kontrollida toodangu vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Tavaliselt tehakse sellist kontrolli iga kahe aasta tagant.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1.   Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumise tunnusmärgi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärgiga tagumine tunnusmärk ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile.

10.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel aeglaselt liikuvate sõidukite tüübikinnituse saanud tagumiste tunnusmärkide tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

12.1.   Muudatuste seeria 01 2. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud muudatuste seeria 01 2. täiendusega.

12.2.   24 kuud pärast muudatuste seeria 01 2. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav tagumine tunnusmärk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud muudatuste seeria 01 2. täiendusega.

12.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda käesoleva eeskirja eelmisele versioonile – kuni muudatuste seeria 01 1. täienduseni – vastava tüübikinnituse laiendamisest.

12.4.   Käesoleva eeskirja kohaste tüübikinnituste, mis anti 24 kuu jooksul pärast muudatuste seeria 01 2. täienduste jõustumiskuupäeva, ja kõikide tüübikinnituste laiendamiste, sealhulgas eelmiste muudatuste seeriate kohaste laiendamiste, kehtivus on tähtajatu. Kui eeskirja eelmise versiooni – kuni muudatuste seeria 01 1. täienduseni – alusel tüübikinnituse saanud tagumine tunnusmärk vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud muudatuste seeria 01 2. täiendusega, peab tüübikinnituse andnud leppeosaline teavitama sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid leppeosalisi.

12.5.   Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa tagasi lükata tagumise tunnusmärgi tüüpi, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud muudatuste seeria 01 2. täiendusega.

12.6.   Alates muudatuste seeria 01 2. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei saa ükski käesolevat eeskirja kohaldav leppeosaline keelata käesoleva eeskirja, mida on muudetud muudatuste seeria 01 2. täiendusega, alusel tüübikinnituse saanud tagumiste tunnusmärkide kinnitamist sõidukitele.

12.7.   Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised peavad lubama kõnealuse eeskirja eelmise versiooni – kuni muudatuste seeria 01 1. täienduseni – alusel tüübikinnituse saanud tagumiste tunnusmärkide kinnitamist sõidukitele veel 48 kuu jooksul pärast muudatuste seeria 01 2. täienduse jõustumiskuupäeva.

12.8.   48 kuud pärast muudatuste seeria 01 2. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelata tagumiste tunnusmärkide, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud muudatuste seeria 01 2. täiendusega, kinnitamise uutele sõidukitele, millele anti riiklik või individuaalne tüübikinnitus enam kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja muudatuste seeria 01 2. täienduse jõustumiskuupäeva.

13.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4) 7. lisas.

(2)  Kasutatud on Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni määratlusi – vt tehnilist aruannet retrorefleksiivsuse kohta, Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni väljaanne nr 54.

(3)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 –Tai, 54 ja 55 – (vabad), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppe osalistele.

---

1. LISA

RAHVUSVAHELISE VALGUSTUSE KOMISJONI KOORDINAATSÜSTEEM

Joonis 1

Image

Joonis 2

Image

---

2. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

Image

Märkus: tüübikinnitusnumber ja lisasümbolid peavad asetsema ringi lähedal ning E-tähe kohal või all või sellest vasakul või paremal. Tüübikinnitusnumber peab asuma E-tähega samal pool ning samas suunas. Tüübikinnitusnumber ja lisasümbolid peavad asetsema üksteise vastas. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrina tuleks hoiduda, et vältida nende segiajamist teiste sümbolitega.

---

4. LISA

KATSETAMISKORD

KATSEEKSEMPLARID

| 1. | Eri katsete korraldamiseks tuleb katselaborile esitada aeglaselt liikuvate sõidukite viis tagumist tunnusmärki. |
| --- | --- |

1.

Eri katsete korraldamiseks tuleb katselaborile esitada aeglaselt liikuvate sõidukite viis tagumist tunnusmärki.

| 2. | Katseeksemplarid peavad olema võetud praegusel ajal toodetavate mudelite hulgast, mis on tootja nõuannete kohaselt valmistatud retrorefleksiivsetest ja fluorestseeruvatest (1. klass) või ainult retrorefleksiivsetest (2. klass) materjalidest või helkurseadistest. |
| --- | --- |

2.

Katseeksemplarid peavad olema võetud praegusel ajal toodetavate mudelite hulgast, mis on tootja nõuannete kohaselt valmistatud retrorefleksiivsetest ja fluorestseeruvatest (1. klass) või ainult retrorefleksiivsetest (2. klass) materjalidest või helkurseadistest.

| 3. | Pärast üldnõuetele (eeskirja punkt 6) ning kujule ja mõõtmetele esitatud nõuetele (5. lisa) vastavuse kontrollimist korraldatakse neljale eksemplarile enne lisades 6–8 ettenähtud katseid käesoleva eeskirja 9. lisas ettenähtud kuumakindluskatse. Viiendat eksemplari hoitakse katsetamisel võrdlemiseks. |
| --- | --- |

3.

Pärast üldnõuetele (eeskirja punkt 6) ning kujule ja mõõtmetele esitatud nõuetele (5. lisa) vastavuse kontrollimist korraldatakse neljale eksemplarile enne lisades 6–8 ettenähtud katseid käesoleva eeskirja 9. lisas ettenähtud kuumakindluskatse. Viiendat eksemplari hoitakse katsetamisel võrdlemiseks.

| 4. | Fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised võib teha ühel ja samal eksemplaril. |
| --- | --- |

4.

Fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised võib teha ühel ja samal eksemplaril.

| 5. | Muude katsete jaoks tuleb kasutada eksemplare, mida ei ole enne katsetatud. |
| --- | --- |

5.

Muude katsete jaoks tuleb kasutada eksemplare, mida ei ole enne katsetatud.

---

5. LISA

NÕUDED KUJULE JA MÕÕTMETELE

AEGLASELT LIIKUVATE SÕIDUKITE RETROREFLEKSIIVSETE/FLUORESTSEERUVATE (1. KLASS) VÕI AINULT RETROREFLEKSIIVSETE (2. KLASS) TAGUMISTE TUNNUSMÄRKIDE KUJU JA MÕÕTMED

1.   Kuju

Märgid peavad olema ümardatud nurkadega võrdkülgsed kolmnurgad, mille üks tipp peab pärast sõiduki tagumisse ossa kinnitamist jääma ülespoole.

2.   Muster

Aeglaselt liikuvate sõidukite tagumiste tunnusmärkide keskmine osa peab olema fluorestseeruv punane ning äärised retrorefleksiivsed punased, mis saadakse helkurkihiga katmisel või plastist prismaatilisi helkureid kasutades (1. klass). Aeglaselt liikuvate sõidukite 2. klassi kuuluvate tagumiste tunnusmärkide keskmine osa on retrorefleksiivne.

3.   Mõõtmed

Sisemise fluorestseeruva (1. klassi puhul) või retrorefleksiivse (2. klassi puhul) kolmnurga aluse pikkus peab olema vähemalt 350 mm ning kuni 365 mm. Punase helkuräärise peegeldava pinna laius peab olema vähemalt 45 mm ning kõige enam 48 mm. Neid tunnuseid on kujutatud ka 12. lisas esitatud näidisel.

---

6. LISA

KOLORIMEETRILISED NÕUDED

1.   Aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumised tunnusmärgid peavad olema kas punastest fluorestseeruvatest materjalidest või seadistest ja helkurmaterjalidest või -seadistest (1. klass) või ainult punastest helkurmaterjalidest või -seadistest (2. klass).

2.   Punane helkurmaterjal või punased helkurseadised

2.1.   Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni (CIE) dokumendi nr 15 (1971) sätete kohaselt spektrofotomeetriga mõõtes ja CIE standardvalgusliigiga D65 normaalasendist 45° nurga all valgustades ja normaalasendist (45/0 geomeetria) vaadelduna peab materjali värv jääma uutes tingimustes eeskirja nr 48 punktis 2.31 esitatud vahemikku.

Tabel 1

| Värvus | 1 | 2 | 3 | 4 | Heledusfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punane x | 0,690 | 0,595 | 0,560 | 0,650 | ≥ 0,03 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,350 | 0,350 |

Värvus

1

2

3

4

Heledusfaktor

Punane x

0,690

0,595

0,560

0,650

≥ 0,03

y

0,310

0,315

0,350

0,350

| 2.1.1. | Punase värvuse heledusfaktor peab olema ≥ 0,03. |
| --- | --- |

2.1.1.

Punase värvuse heledusfaktor peab olema ≥ 0,03.

2.2.   CIE standardvalgusliigiga A sisenemisnurga all β1 = β2 = 0° valgustades või kui selle tagajärjel tekib värvuseta pinnapeegeldus, siis nurga all β1 = ± 5°, β2 = 0° valgustades ning vaatlusnurga 20′ all mõõdetuna peab materjali värvus jääma eeskirja nr 48 punktis 2.30 esitatud vahemikku.

Tabel 2

| Värvus | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Punane x | 0,720 | 0,735 | 0,665 | 0,643 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,335 | 0,335 |

Värvus

1

2

3

4

Punane x

0,720

0,735

0,665

0,643

y

0,258

0,265

0,335

0,335

Märkus: uuring helkurmaterjalide värvuse kohta öisel ajal on parasjagu pooleli ning sellega tegeleb CIE/TC/1.6; seepärast on eespool esitatud piirväärtused vaid ajutised ning need vaadatakse läbi pärast seda, kui CIE/TC/1.6 on oma töö lõpetanud.

3.   Punane fluorestseeruv materjal

3.1.   Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni (CIE) dokumendi nr 15 (1971) sätete kohaselt spektrofotomeetriga mõõtes ja CIE standardvalgusliigiga D65 normaalasendist 45° nurga all polükromaatiliselt valgustades ja normaalasendist (45/0 geomeetria) vaadelduna peab materjali värvus jääma uutes tingimustes eeskirja nr 48 punktis 2.32 esitatud vahemikku.

Tabel 3

| Värvus | 1 | 2 | 3 | 4 | Heledusfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punane x | 0,690 | 0,595 | 0,569 | 0,655 | ≥ 0,30 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,341 | 0,345 |

Värvus

1

2

3

4

Heledusfaktor

Punane x

0,690

0,595

0,569

0,655

≥ 0,30

y

0,310

0,315

0,341

0,345

| 3.1.1. | Heledusfaktor peab olema ≥ 0,30. |
| --- | --- |

3.1.1.

Heledusfaktor peab olema ≥ 0,30.

4.   Kolorimeetriliste nõuete täitmist kontrollitakse visuaalse võrdluse teel.

Kui pärast visuaalset võrdlemist jääb kahtlusi, kontrollitakse kolorimeetriliste nõuete täitmist kõige enam kahtlusi tekitava eksemplari värvsuskoordinaatide määramise teel.

---

7. LISA

FOTOMEETRILISED NÕUDED

FOTOMEETRILISED OMADUSED

| 1. | CIE standardvalgusliigiga A valgustades ning mõõdetuna, nagu on soovitatud CIE TC 2.3 (CIE väljaandes nr 54, 1982), peab terve punase helkurala retrorefleksiooni koefitsient R′ kandelates ruutmeetri kohta luksi kohta (cd.m-2.lx-1) vastama uutes tingimustes vähemalt tabelis 1 esitatule.

  Tabel 1


  Retrorefleksiooni koefitsient R′ [cd.m-2.lx-1]








  Vaatlusnurk α
  [′] | Sisenemisnurk β
  [°] |
| --- | --- | --- |
| 20′ | β1 | 0° 0° 0° 0° |
| β2 | 5° 20° 30° 40° |
| Äärise R′ (1., 2. klass) [cd.m-2.lx-1]
  Sisemise kolmnurga R′ (2. klass) [cd.m-2.lx-1] | 120 60 30 10
  10 7 4 - |

1.

CIE standardvalgusliigiga A valgustades ning mõõdetuna, nagu on soovitatud CIE TC 2.3 (CIE väljaandes nr 54, 1982), peab terve punase helkurala retrorefleksiooni koefitsient R′ kandelates ruutmeetri kohta luksi kohta (cd.m-2.lx-1) vastama uutes tingimustes vähemalt tabelis 1 esitatule.

Tabel 1

Retrorefleksiooni koefitsient R′ [cd.m-2.lx-1]

Vaatlusnurk α

[′]

Sisenemisnurk β

[°]

20′

β1

0° 0° 0° 0°

β2

5° 20° 30° 40°

Äärise R′ (1., 2. klass) [cd.m-2.lx-1]

Sisemise kolmnurga R′ (2. klass) [cd.m-2.lx-1]

120 60 30 10

10 7 4 -

| 2. | Näidise vastav asetsev nurk ei tohi olla suurem kui 80′. |
| --- | --- |

2.

Näidise vastav asetsev nurk ei tohi olla suurem kui 80′.

---

8. LISA

VASTUPIDAVUS VÄLISMÕJUDELE

1.   VASTUPIDAVUS ILMASTIKU TOIMELE

1.1.   Katsekord – iga katse jaoks võetakse kaks katseeksemplari (vaata käesoleva eeskirja punkti 2.1.2). Ühte eksemplari tuleb hoida pimedas ja kuivas mahutis n-ö katsetamata võrdluseksemplarina hilisemaks kasutamiseks.

Teist eksemplari katsetatakse ISO standardi/105-B02-1978 jaotise 4.3.1 kohaselt valgustades; helkurmaterjal peab puutuma kokku valgusega, kuni sinise standard nr 7 on tuhmunud hallskaala järgi numbriks 4, ning fluorestseeruv materjal peab puutuma valgusega kokku, kuni sinise standard nr 5 on tuhmunud hallskaala järgi numbriks 4.

Pärast katset pestakse eksemplar lahjendatud neutraalses pesulahuses, kuivatatakse ning kontrollitakse selle vastavust punktides 1.2–1.4 määratletud nõuetele.

1.2.   Visuaalne välimus – katsetatud eksemplaril ei tohi kusagil olla pragusid, tihendusi, lohke, mulle, kihistumisi, moondunud kohti, kriidijälgi, määrdunud kohti ega korrosiooni.

Lineaarsuunaline kokkutõmbumine ei tohi ületada 0,5 % ning sellised liimühendused nagu liimitava materjali serv ei tohi järgi anda.

1.3.   Värvikindlus – katsetatava eksemplari värvid peavad veel vastama 6. lisa nõuetele.

1.4.   Helkurmaterjali valgustugevuse koefitsiendile avalduv mõju.

| 1.4.1. | Selle kontrollimiseks kasutatakse 7. lisas esitatud meetodit ning mõõtmised peavad toimuma ainult 20′ vaatlusnurga ja 5° sisenemisnurga all. |
| --- | --- |

1.4.1.

Selle kontrollimiseks kasutatakse 7. lisas esitatud meetodit ning mõõtmised peavad toimuma ainult 20′ vaatlusnurga ja 5° sisenemisnurga all.

| 1.4.2. | Katsetatava kuivas olekus eksemplari valgustugevuse koefitsient peab moodustama vähemalt 80 % 7. lisa tabelis 1 esitatud väärtusest. |
| --- | --- |

1.4.2.

Katsetatava kuivas olekus eksemplari valgustugevuse koefitsient peab moodustama vähemalt 80 % 7. lisa tabelis 1 esitatud väärtusest.

| 1.4.3. | Seejärel katsetatakse eksemplari simuleeritud vihmas ning selle valgustugevuse koefitsient peab nendes tingimustes moodustama vähemalt 90 % kuivades tingimustes mõõdetud väärtusest, nagu on selgitatud punktis 1.4.2 eespool. |
| --- | --- |

1.4.3.

Seejärel katsetatakse eksemplari simuleeritud vihmas ning selle valgustugevuse koefitsient peab nendes tingimustes moodustama vähemalt 90 % kuivades tingimustes mõõdetud väärtusest, nagu on selgitatud punktis 1.4.2 eespool.

2.   KORROSIOONIKINDLUS (ISO standard 3768)

2.1.   Näidiseksemplari katsetatakse soolaudus 48 tundi, st kahte 24-tunnist udushoidmist ning nende vahele jäävat kahetunnist pausi, mille jooksul lastakse eksemplaril kuivada.

Soolaudu tekitamiseks pihustatakse soolalahust temperatuuril 35 ± 2 °C. Soolaudu saadakse viie kaaluosa naatriumkloriidi lahustamisel 95 kaaluosa destilleeritud veega, mis ei sisalda lisaaineid enam kui 0,02 %.

2.2.   Eksemplaril ei tohi vahetult pärast katset olla ühtki märki korrosioonist, mis võiks vähendada seadise tõhusust.

| 2.2.1. | Helkurala valgustugevuse koefitsient R ei tohi pärast 48-tunnist seismisperioodi 7. lisa punkti 1 kohaselt 20′ vaatlusnurga ja 5° sisenemisnurga all mõõdetuna olla väiksem kui 7. lisa tabelis 1 esitatud väärtus. Enne mõõtmist tuleb pind puhastada soolaudu jääkidest. |
| --- | --- |

2.2.1.

Helkurala valgustugevuse koefitsient R ei tohi pärast 48-tunnist seismisperioodi 7. lisa punkti 1 kohaselt 20′ vaatlusnurga ja 5° sisenemisnurga all mõõdetuna olla väiksem kui 7. lisa tabelis 1 esitatud väärtus. Enne mõõtmist tuleb pind puhastada soolaudu jääkidest.

3.   VASTUPIDAVUS KÜTUSTELE

Eksemplari vähemalt 300 mm pikkune osa kastetakse üheks minutiks segusse, mille mahust 70 % moodustab n-heptaan ja 30 % tolueen.

Pärast selle eemaldamist pühitakse pinda kuiva ja pehme lapiga ning selle pinnal ei tohi olla ühtki märki muutusest, mis võiks vähendada selle tõhusat toimet.

4.   LIIMÜHENDUSTE VASTUPIDAVUS (liimmaterjalide kasutamise korral)

4.1.   Helkurmaterjalide haarduvus määratakse pärast 24-tunnist kleepumisaega, kasutades 90-kraadist koorimist tõmbemasinal.

4.2.   Määratakse retrorefleksiivse ja fluorestseeruva materjali laminaadi või katte haarduvus.

4.3.   Mis tahes liiki kaetud materjale ei tohiks olla võimalik eemaldada tööriistu kasutamata või materjali kahjustamata.

4.4.   Selleks, et laminaatmaterjali (liimikile) oleks võimalik alusmaterjalilt eemaldada, tuleb sellele rakendada jõudu vähemalt 10 N 25 mm kohta kiirusel 300 mm minutis.

5.   VEEKINDLUS

Eksemplari vähemalt 300 mm pikkust osa hoitakse 18 tundi 23 + 5 °C destilleeritud vees; seejärel jäetakse see normaalsetes laboritingimustes 24 tunniks kuivama.

Pärast katse lõpetamist uuritakse seda osa. Lõikeäärest kuni 10 mm kaugusele jääval osal ei tohi kusagil olla märke kahjustustest, mis võiksid märgi tõhusust vähendada.

6.   LÖÖGIKINDLUS (välja arvatud plastist prismaatiliste helkurite kasutamise korral)

Pillates kinnitatud märgi retrorefleksiivsele ja fluorestseeruvale pinnale ümbritseva õhu temperatuuril 23 ± 2 °C 2 m kõrguselt 25 mm diameetriga teraskuuli, ei tohi materjal praguneda löögipiirkonnast kaugemal kui 5 mm ega eralduda aluskihist.

7.   VASTUPIDAVUS PUHASTAMISELE

7.1.   Käsipuhastus

| 7.1.1. | Detergentmäärdeõli ja grafiidi seguga määritud katseeksemplar peab pehme alifaatse lahustiga, nagu n-heptaan, pühkides ning seejärel neutraalse pesuainega pestes olema kergesti puhastatav, kahjustamata retrorefleksiivset või fluorestseeruvat pinda. |
| --- | --- |

7.1.1.

Detergentmäärdeõli ja grafiidi seguga määritud katseeksemplar peab pehme alifaatse lahustiga, nagu n-heptaan, pühkides ning seejärel neutraalse pesuainega pestes olema kergesti puhastatav, kahjustamata retrorefleksiivset või fluorestseeruvat pinda.

7.2.   Survepesu

| 7.2.1. | Kui tavalisel viisil paigaldatud katsenäidist pritsitakse pidevalt 60 sekundi jooksul, siis ei tohi helkurpind mingilgi määral kahjustuda ega irduda aluspinnast ega näidis eemalduda paigaldusaluselt, kui tingimused on järgmised:






  a) | vee/pesulahuse rõhk 8 ± 0,2 MPa; |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Kui tavalisel viisil paigaldatud katsenäidist pritsitakse pidevalt 60 sekundi jooksul, siis ei tohi helkurpind mingilgi määral kahjustuda ega irduda aluspinnast ega näidis eemalduda paigaldusaluselt, kui tingimused on järgmised:

a)

vee/pesulahuse rõhk 8 ± 0,2 MPa;

| b) | vee/pesulahuse temperatuur 60° - 5 °C; |
| --- | --- |

b)

vee/pesulahuse temperatuur 60° - 5 °C;

| c) | vee/pesulahuse voolukiirus 7 ± 1 l/min; |
| --- | --- |

c)

vee/pesulahuse voolukiirus 7 ± 1 l/min;

| d) | puhastusotsaku kaugus helkurpinnast peab olema vahemikus 600 ± 20 mm; |
| --- | --- |

d)

puhastusotsaku kaugus helkurpinnast peab olema vahemikus 600 ± 20 mm;

| e) | puhastusotsakut tuleb hoida mitte rohkem kui 45-kraadise nurga all võrreldes helkurpinna risttasandiga; |
| --- | --- |

e)

puhastusotsakut tuleb hoida mitte rohkem kui 45-kraadise nurga all võrreldes helkurpinna risttasandiga;

| f) | 40-kraadine pihustamine, mis tekitab laia lehvikukujulise joa. |
| --- | --- |

f)

40-kraadine pihustamine, mis tekitab laia lehvikukujulise joa.

---

9. LISA

KUUMAKINDLUS

| 1. | Nelja eksemplari hoitakse 48 tundi kuivas õhus temperatuuril 65 ± 2 °C ning seejärel lastakse 1 tund temperatuuril 23 ± 2 °C jahtuda. Seejärel hoitakse eksemplare 12 tundi temperatuuril – 20 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Nelja eksemplari hoitakse 48 tundi kuivas õhus temperatuuril 65 ± 2 °C ning seejärel lastakse 1 tund temperatuuril 23 ± 2 °C jahtuda. Seejärel hoitakse eksemplare 12 tundi temperatuuril – 20 ± 2 °C.

| 1.1. | Eksemplari uuritakse pärast nelja tunni möödumist tavalistes laboritingimustes. |
| --- | --- |

1.1.

Eksemplari uuritakse pärast nelja tunni möödumist tavalistes laboritingimustes.

| 2. | Katse tagajärjel ei tohi katseeksemplaride pinnal, eeskätt nende optilistel osadel, olla märke pragudest või märgatavatest kahjustustest. |
| --- | --- |

2.

Katse tagajärjel ei tohi katseeksemplaride pinnal, eeskätt nende optilistel osadel, olla märke pragudest või märgatavatest kahjustustest.

---

10. LISA

MÄRKIDE JÄIKUS

Kolmnurkne märk tuleb kinnitada üht pikka külge pidi, kusjuures kinnitusseadise klambrid ei ulatu välja enam kui 20 mm. Selle vastas asuvale tipule rakendatakse tasandiga risti jõudu 10 N.

Tipp ei tohi jõu rakendamise suunas liikuda enam kui 40 mm.

Pärast jõu eemaldamist peab märk liikuma silmanähtavalt oma esialgsesse asendisse. Jääkhälve ei tohi ületada 5 mm.

---

11. LISA

Tagumiste tunnusmärkide optiliste näitajate ajaline püsivus
   (1)

| 1. | Tüübikinnituse andnud asutusel on õigus kontrollida kasutatavat tüüpi tagumise tunnusmärgi optiliste näitajate ajalist püsivust. |
| --- | --- |

1.

Tüübikinnituse andnud asutusel on õigus kontrollida kasutatavat tüüpi tagumise tunnusmärgi optiliste näitajate ajalist püsivust.

| 2. | Oma territooriumil võivad seda kontrollida ka muu kui tüübikinnituse andnud riigi pädevad asutused. Kui avastatakse kasutuses oleva tagumise tunnusmärgi tüübi süstemaatiline defekt, peavad kõnealused asutused tüübikinnituse andnud asutuselt küsima nende arvamust ning edastama neile uurimiseks eraldatud osad. |
| --- | --- |

2.

Oma territooriumil võivad seda kontrollida ka muu kui tüübikinnituse andnud riigi pädevad asutused. Kui avastatakse kasutuses oleva tagumise tunnusmärgi tüübi süstemaatiline defekt, peavad kõnealused asutused tüübikinnituse andnud asutuselt küsima nende arvamust ning edastama neile uurimiseks eraldatud osad.

| 3. | Muude kriteeriumide puudumisel käsitatakse kasutuses oleva tagumise tunnusmärgi tüübi süstemaatilist defekti käesoleva eeskirja punkti 6.1 tähenduses. |
| --- | --- |

3.

Muude kriteeriumide puudumisel käsitatakse kasutuses oleva tagumise tunnusmärgi tüübi süstemaatilist defekti käesoleva eeskirja punkti 6.1 tähenduses.

---

(1)  Hoolimata katsete tähtsusest tagumiste tunnusmärkide optiliste näitajate ajalise stabiilsuse kontrollimisel, ei võimalda teaduse senine arengutase hinnata seda stabiilsust piiratud ajavahemikul teostatavate laborikatsete abil.

---

12. LISA

Aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumised tunnusmärgid

Näidis

Kõik mõõtmed on esitatud millimeetrites

Image

---

13. LISA

Toodete vastavuskontrolli miinimumnõuded kontrollimenetlused

1.   ÜLDNÕUDED

1.1.   Toodang peetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt vastavaks, kui erinevused ei ületa käesoleva eeskirja nõuete piiridesse jäävaid vältimatuid tootmishälbeid.

1.2.   Seoses fotomeetriliste tööparameetritega ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavust juhul, kui kõigi juhuslikult valitud tagumiste tunnusmärkide fotomeetriliste näitajate katsetamisel ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest enam kui 20 %.

1.3.   Toodang peab vastama värvsuskoordinaatidele.

2.   TOODANGU VASTAVUSE TOOTJAPOOLSELE KONTROLLIMISELE KEHTESTATUD MIINIMUMNÕUDED

Kõik tagumiste tunnusmärkide tüübikinnituse omanikud peavad asjakohaste ajavahemike tagant korraldama vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb korraldada käesoleva eeskirja sätete kohaselt.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katse nõuetele, tuleb võtta täiendavad proovid ja neid katsetada. Valmistaja peab võtma meetmeid, et tagada asjaomase toote nõuetele vastavus.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohaselt hõlmavad toodangu vastavuse kontrollimiseks tehtavad katsed fotomeetrilisi ja kolorimeetrilisi parameetreid ning nende parameetrite ilmastikukindlust.

2.2.   Katsemeetodid

| 2.2.1. | Üldiselt korraldatakse katsed kasutades käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.1.

Üldiselt korraldatakse katsed kasutades käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

| 2.2.2. | Igal toodangu vastavuse tootjapoolsel katsetamisel võib tüübikatsetuste eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada ka võrdväärseid meetodeid. Seda, et kasutatud meetodid on võrdväärsed käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega, peab tõestama tootja. |
| --- | --- |

2.2.2.

Igal toodangu vastavuse tootjapoolsel katsetamisel võib tüübikatsetuste eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada ka võrdväärseid meetodeid. Seda, et kasutatud meetodid on võrdväärsed käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega, peab tõestama tootja.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse teostatud mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse teostatud mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõigil juhtudel, kuid eriti haldusasutustepoolse kontrolli ja proovivõtmise käigus, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas määruses sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõigil juhtudel, kuid eriti haldusasutustepoolse kontrolli ja proovivõtmise käigus, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas määruses sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste valimine

Tagumiste tunnusmärkide näidised valitakse juhuslikult ühtliku partii hulgast. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt kindlaksmääratud sama tüüpi tagumiste tunnusmärkide rühma.

Tavaliselt hinnatakse üksikute tehaste seeriatoodangut. Valmistaja võib aga koguda andmeid ka eri tehastes valmistatava sama tüübi kohta eeldusel, et need tehased töötavad ühe ja sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised parameetrid

Näidisteks valitud tagumiste tunnusmärkidega tehakse fotomeetrilised mõõtmised, et teha kindlaks käesolevas eeskirjas sätestatud punktide ja värvsuskoordinaatide miinimumväärtused.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemusi statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et oleks täidetud käesoleva eeskirja punktis 9.1 sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 14. lisas kirjeldatud pistelise kontrolli (esimese näidiste võtmise) läbimise minimaalne tõenäosus on 0,95 (95 % kindlusega).

---

14. LISA

KONTROLLIJA PROOVIVÕTULE KEHTESTATUD MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDNÕUDED

1.1.   Toodang loetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt vastavaks, kui erinevused ei ületa käesoleva eeskirja nõuete piiridesse jäävaid vältimatuid tootmishälbeid.

1.2.   Seoses fotomeetriliste tööparameetritega ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavust juhul, kui kõigi juhuslikult valitud tagumiste tunnusmärkide fotomeetriliste näitajate katsetamisel:

| 1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest enam kui 20 %. |
| --- | --- |

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest enam kui 20 %.

| 1.2.2. | on jäetud kõrvale ilmsete defektidega tagumised tunnusmärgid. |
| --- | --- |

1.2.2.

on jäetud kõrvale ilmsete defektidega tagumised tunnusmärgid.

1.3.   Toodang peab vastama värvsuskoordinaatidele.

2.   ESIMENE PROOVIVÕTT

Esimese proovivõtu käigus valitakse juhusliku valiku teel neli tagumist tunnusmärki. Kahest näidisest esimene tähistatakse tähega A, kahest näidisest teine tähega B.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Pärast käesoleva lisa joonisel 1 esitatud proovivõttu ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavust, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve ebasoodsas suunas on:






  2.1.1.1. | näidis A







  A1: | ühel tagumisel tunnusmärgil | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |
| A2: | mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidise B juurde | |

2.1.1.

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 esitatud proovivõttu ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavust, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve ebasoodsas suunas on:

2.1.1.1.

näidis A

A1:

ühel tagumisel tunnusmärgil

0 %

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

A2:

mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidise B juurde

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1: | mõlemal tagumisel tunnusmärgil | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1:

mõlemal tagumisel tunnusmärgil

0 %

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu vaidlustatakse masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavus ning nõutakse tootjalt oma toodangu nõuetega vastavusse viimist, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve on:






  2.2.1.1. | näidis A







  A3: | ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu vaidlustatakse masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavus ning nõutakse tootjalt oma toodangu nõuetega vastavusse viimist, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve on:

2.2.1.1.

näidis A

A3:

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.1.2. | näidis B







  B2: | A2 puhul | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |
| B3: | A2 puhul | |
| ühel tagumisel tunnusmärgil | 0 % |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.2.

näidis B

B2:

A2 puhul

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

B3:

A2 puhul

ühel tagumisel tunnusmärgil

0 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Toodangu vastavus vaidlustatakse ning kohaldatakse punkti 10, kui pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu on tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve:

| 2.3.1. | näidis A







  A4: | ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |

2.3.1.

näidis A

A4:

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

30 %

A5:

mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

| 2.3.2. | näidis B







  B4: | A2 puhul | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 puhul | |
| mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 puhul | |
| ühel tagumisel tunnusmärgil | 0 % |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 30 % |

2.3.2.

näidis B

B4:

A2 puhul

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

B5:

A2 puhul

mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

B6:

A2 puhul

ühel tagumisel tunnusmärgil

0 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

30 %

3.   KORDUV PROOVIVÕTT

A3, B2, B3 puhul tuleb kahe kuu jooksul pärast teavitamist võtta uued proovid, mis hõlmavad kolmandat kahest tagumisest tunnusmärgist koosnevat näidist C ning neljandat kahest tagumisest tunnusmärgist näidist D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valmistatud laosoleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavust, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve on:






  3.1.1.1. | näidis C







  C1: | ühel tagumisel tunnusmärgil | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |
| C2: | mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidise D juurde | |

3.1.1.

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavust, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve on:

3.1.1.1.

näidis C

C1:

ühel tagumisel tunnusmärgil

0 %

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

C2:

mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidise D juurde

| 3.1.1.2. | näidis D







  D1: | C2 puhul | |
| --- | --- | --- | --- |
| mõlemal tagumisel tunnusmärgil | 0 % |

3.1.1.2.

näidis D

D1:

C2 puhul

mõlemal tagumisel tunnusmärgil

0 %

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu vaidlustatakse masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavus ning nõutakse tootjalt oma toodangu nõuetega vastavusse viimist, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve on:






  3.2.1.1. | näidis D







  D2: | C2 puhul | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |

3.2.1.

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu vaidlustatakse masstoodanguna valmistatavate tagumiste tunnusmärkide nõuetele vastavus ning nõutakse tootjalt oma toodangu nõuetega vastavusse viimist, kui tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve on:

3.2.1.1.

näidis D

D2:

C2 puhul

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Toodangu vastavus vaidlustatakse ning kohaldatakse punkti 10, kui pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu on tagumiste tunnusmärkide mõõdetud väärtuste hälve:

| 3.3.1. | näidis C







  C3: | ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |

3.3.1.

näidis C

C3:

ühel tagumisel tunnusmärgil mitte rohkem kui

20 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

C4:

mõlemal tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

| 3.3.2. | näidis D







  D3: | C2 puhul | |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel tagumisel tunnusmärgil 0 % või rohkem kui | 0 % |
| ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui | 20 % |

3.3.2.

näidis D

D3:

C2 puhul

ühel tagumisel tunnusmärgil 0 % või rohkem kui

0 %

ühel tagumisel tunnusmärgil rohkem kui

20 %

4.   VASTUPIDAVUSKATSED

Pärast käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõttu katsetatakse üht näidise A tagumise tunnusmärgi eksemplari käesoleva eeskirja 8. ja 9. lisas kirjeldatud katsete käigus.

Tagumine tunnusmärk loetakse nõuetele vastavaks, kui see on rahuldavalt läbinud kõnealused katsed. Kui aga näidise A eksemplarid ei läbinud katseid rahuldavalt, tehakse katsed näidise B kahe tagumise tunnusmärgiga ning mõlemad peavad katsed rahuldavalt läbima.

Joonis 1

Image

---

15. LISA

(Konstruktsiooni tõttu) aeglaselt liikuvatele sõidukitele ja nende haagistele tagumiste tunnusmärkide paigaldamise suunised

1.   Valitsustel soovitatakse kooskõlas käesolevas lisas esitatud suunistega nõuda aeglaselt liikuvatele sõidukitele, mis oma konstruktsiooni tõttu ei suuda liikuda kiiremini kui 30 km/h, käesolevale eeskirjale ning selle reguleerimisalaga seotud erinõuetele vastavate aeglaselt liikuvate sõidukite ja nende haagiste tagumiste tunnusmärkide paigaldamist.

2.   Reguleerimisala

Käesolevate suuniste peaeesmärk on kehtestada nõuded aeglaselt liikuvate sõidukite, mis oma konstruktsiooni tõttu ei suuda liikuda kiiremini kui 30 km/h, ja nende haagiste tagumiste tunnusmärkide paigaldamisele, paigutusele, asendile ja geomeetrilisele nähtavusele. See suurendab nähtavust ning võimaldab kõnealuseid sõidukeid hõlpsasti tuvastada.

3.   Arv

Vähemalt üks.

4.   Paigutus

Tagumine tunnusmärk (tagumised tunnusmärgid) peab (peavad) olema saanud tüübikinnituse ning vastama käesoleva eeskirja nõuetele.

Tagumise tunnusmärgi tipp peab asuma suunaga ülespoole.

Kõik tagumise tunnusmärgi osad peavad paiknema 5° täpsusega sõiduki pikitasapinnaga ristiasetseval tasapinnal ning tunnusmärgi esikülg peab olema suunatud tahapoole.

5.   Asend

| Laiuses | : | kui tunnusmärke on ainult üks, peab see asuma registreerimisriigis kehtiva sõidusuuna suhtes sõiduki keskmise pikitasapinna vastasküljel. |
| --- | --- | --- |
| Kõrguses | : | maapinnast vähemalt 250 mm (alumine serv) kõrgusel, kuid mitte kõrgemal kui 1 500 mm (ülemine serv). |
| Pikkuses | : | sõiduki tagaküljel. |

Laiuses

:

kui tunnusmärke on ainult üks, peab see asuma registreerimisriigis kehtiva sõidusuuna suhtes sõiduki keskmise pikitasapinna vastasküljel.

Kõrguses

:

maapinnast vähemalt 250 mm (alumine serv) kõrgusel, kuid mitte kõrgemal kui 1 500 mm (ülemine serv).

Pikkuses

:

sõiduki tagaküljel.

6.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 30° sisse- ja väljapoole, sõiduki asendamatud konstruktsioonilised osad võivad katta kuni 10 % tagumise tunnusmärgi pinnast; |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaaljoonest üles- ja allapoole; |
| Suund | : | tahapoole. |

Horisontaalnurk

:

30° sisse- ja väljapoole, sõiduki asendamatud konstruktsioonilised osad võivad katta kuni 10 % tagumise tunnusmärgi pinnast;

Vertikaalnurk

:

15° horisontaaljoonest üles- ja allapoole;

Suund

:

tahapoole.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/28

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt omavad õiguslikku mõju üksnes ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstid. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 71 – ühtsete sätete kohta, mis käsitlevad põllumajandustraktorite tüübikinnitusi seoses juhi vaateväljaga

Jõustamise kuupäev: 1. august 1987

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spetsifikatsioon |
| --- | --- |

5.

| 6. | Traktoritüübi muudatused ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse eest |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. lisa | Teatis traktoritüübile tüübikinnituse andmise (tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku lõpetamise) kohta vastavalt määrusele nr 71 seoses juhi vaateväljaga |
| --- | --- |

1. lisa

| 2. lisa | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2. lisa

1.   RAKENDUSALA

| 1.1. | Käesolev eeskiri kehtib põllutraktorite juhtide 180°-se ettepoole suunatud vaatevälja kohta. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolev eeskiri kehtib põllutraktorite juhtide 180°-se ettepoole suunatud vaatevälja kohta.

2.   MÕISTED

| 2.1. | Käesolevas eekirjas tähendab „põllumajandustraktor” rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõidukit, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. Sellist traktorit võib kohandada ka koorma või reisijate veoks; |
| --- | --- |

2.1.

Käesolevas eekirjas tähendab „põllumajandustraktor” rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõidukit, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. Sellist traktorit võib kohandada ka koorma või reisijate veoks;

| 2.2. | „Traktori tüübikinnitus” – traktori tüübikinnitus seoses punktis 2.4 määratletud vaateväljaga |
| --- | --- |

2.2.

„Traktori tüübikinnitus” – traktori tüübikinnitus seoses punktis 2.4 määratletud vaateväljaga

| 2.3. | „Traktoritüüp” – traktorid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  2.3.1. | välis- ja sisekuju ja asetused punktis 1.1 määratud ala piires, mis võivad mõjutada nähtavust; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„Traktoritüüp” – traktorid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.3.1.

välis- ja sisekuju ja asetused punktis 1.1 määratud ala piires, mis võivad mõjutada nähtavust;

| 2.3.2. | tuuleklaasi ja küljeakende kuju ja suurus punktis 1.1 määratletud ala piires; |
| --- | --- |

2.3.2.

tuuleklaasi ja küljeakende kuju ja suurus punktis 1.1 määratletud ala piires;

| 2.4. | „Vaateväli”– kogu väli, kuhu traktorist ette ja külgsuunas näeb; |
| --- | --- |

2.4.

„Vaateväli”– kogu väli, kuhu traktorist ette ja külgsuunas näeb;

| 2.5. | „Võrdluspunkt” – punkt, mis asub traktori keskpikitasandiga paralleelsel istme keset läbival tasandil, vertikaalsuunas 700 mm võrra selle tasandi ja istme pealispinna lõikejoonest ülalpool ja 270 mm võrra istme pealispinna esiserva läbivast ja traktori keskpikitasandiga ristuvast vertikaaltasandist vaagnatoe suunas (joonis 1): niimoodi määratletud võrdluspunkt kehtib tühja istme puhul, mis on sätitud keskmisesse asendisse vastavalt tootja juhendile; |
| --- | --- |

2.5.

„Võrdluspunkt” – punkt, mis asub traktori keskpikitasandiga paralleelsel istme keset läbival tasandil, vertikaalsuunas 700 mm võrra selle tasandi ja istme pealispinna lõikejoonest ülalpool ja 270 mm võrra istme pealispinna esiserva läbivast ja traktori keskpikitasandiga ristuvast vertikaaltasandist vaagnatoe suunas (joonis 1): niimoodi määratletud võrdluspunkt kehtib tühja istme puhul, mis on sätitud keskmisesse asendisse vastavalt tootja juhendile;

| 2.6. | „Poolringikujuline nähtavusala” – poolring, mille moodustab horisontaalsel teetasapinnal vertikaalselt otse võrdluspunkti all asetseva punkti ümber pöörlev 12 m pikkune raadius, nii et traktori liikumise suunas vaadates jääb poolringi kaar traktori ette, kusjuures poolringi piirav diameeter on traktori pikitelje suhtes täisnurga all (joonis 2); |
| --- | --- |

2.6.

„Poolringikujuline nähtavusala” – poolring, mille moodustab horisontaalsel teetasapinnal vertikaalselt otse võrdluspunkti all asetseva punkti ümber pöörlev 12 m pikkune raadius, nii et traktori liikumise suunas vaadates jääb poolringi kaar traktori ette, kusjuures poolringi piirav diameeter on traktori pikitelje suhtes täisnurga all (joonis 2);

| 2.7. | „Peitealad” – poolringikujulise nähtavusala sektorite kõõlud, mis pole konstruktsioonielementide, nagu katusekandepostide, õhuvõtuavade, väljalasketorude, esiklaasi raamide või kaitseraami tõttu nähtavad; |
| --- | --- |

2.7.

„Peitealad” – poolringikujulise nähtavusala sektorite kõõlud, mis pole konstruktsioonielementide, nagu katusekandepostide, õhuvõtuavade, väljalasketorude, esiklaasi raamide või kaitseraami tõttu nähtavad;

| 2.8. | „Vaatevälja sektor” – vaatevälja osa, mis piirneb:






  2.8.1. | ülal võrdluspunkti läbiva horisontaaltasandiga; |
| --- | --- | --- |

2.8.

„Vaatevälja sektor” – vaatevälja osa, mis piirneb:

2.8.1.

ülal võrdluspunkti läbiva horisontaaltasandiga;

| 2.8.2. | poolringikujulisest nähtavast alast väljapoole jääva alaga maanteel, mis on poolringikujulise nähtava ala sellise sektori jätkuks, mille kõõl on 9,5 m pikk ning asetseb risti traktori keskpikitasandiga paralleelse tasandiga, mis läbib juhiistme keset, kusjuures antud tasand poolitab kõõlu; |
| --- | --- |

2.8.2.

poolringikujulisest nähtavast alast väljapoole jääva alaga maanteel, mis on poolringikujulise nähtava ala sellise sektori jätkuks, mille kõõl on 9,5 m pikk ning asetseb risti traktori keskpikitasandiga paralleelse tasandiga, mis läbib juhiistme keset, kusjuures antud tasand poolitab kõõlu;

| 2.9. | „Klaasipuhastite tööala” – esiklaasi välispinna ala, mida klaasipuhastid puhastavad. |
| --- | --- |

2.9.

„Klaasipuhastite tööala” – esiklaasi välispinna ala, mida klaasipuhastid puhastavad.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Tüübikinnitustaotluse seoses juhi vaateväljaga esitab traktoritootja või traktoritootja volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnitustaotluse seoses juhi vaateväljaga esitab traktoritootja või traktoritootja volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:






  3.2.1. | traktori kirjeldus vastavalt punktis 2.3 toodud kriteeriumitele koos mõõtmeid sisaldavate jooniste, tootja poolt ettenähtud rehvimõõdu ja sõitjateruumi foto või koostejoonisega; tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

3.2.1.

traktori kirjeldus vastavalt punktis 2.3 toodud kriteeriumitele koos mõõtmeid sisaldavate jooniste, tootja poolt ettenähtud rehvimõõdu ja sõitjateruumi foto või koostejoonisega; tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid;

| 3.2.2. | Andmed võrdluspunkti kohta seoses juhi vaatevälja piiravate mis tahes takistustega, piisavalt üksikasjalikult esitatuna, muu hulgas peitealade arvutamine vastavalt punktis 5.2.2.2 esitatud valemile; |
| --- | --- |

3.2.2.

Andmed võrdluspunkti kohta seoses juhi vaatevälja piiravate mis tahes takistustega, piisavalt üksikasjalikult esitatuna, muu hulgas peitealade arvutamine vastavalt punktis 5.2.2.2 esitatud valemile;

| 3.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav traktor. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav traktor.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 4.1. | Kui käesoleva määruse alusel kinnitamiseks esitatud traktoritüüp vastab allpool toodud punkti 5 nõuetele, antakse sellele traktoritüübile kinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva määruse alusel kinnitamiseks esitatud traktoritüüp vastab allpool toodud punkti 5 nõuetele, antakse sellele traktoritüübile kinnitus.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 eeskirja algversiooni korral) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei tohi sama numbrit anda teisele traktoritüübile nagu on määratletud eespool lõikes 2.3. |
| --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 eeskirja algversiooni korral) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei tohi sama numbrit anda teisele traktoritüübile nagu on määratletud eespool lõikes 2.3.

| 4.3. | Teatis traktorile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

4.3.

Teatis traktorile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud traktoritüübile vastavale traktorile tuleb paigutada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (1); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud traktoritüübile vastavale traktorile tuleb paigutada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (1);

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist ning sellele järgnevast tähest „R”, kriipsust ja tüübikinnitusnumbrist, mis paiknevad punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist ning sellele järgnevast tähest „R”, kriipsust ja tüübikinnitusnumbrist, mis paiknevad punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal.

| 4.5. | Kui traktor vastab ühe või mitme mõne teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud traktori tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

4.5.

Kui traktor vastab ühe või mitme mõne teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud traktori tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud traktoriandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud traktoriandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   SPETSIFIKATSIOON

5.1.   Üldsätted

| 5.1.1. | Traktor peab olema valmistatud ja varustatud nii, et nii maanteeliikluses kui ka põllul või metsas on juhil piisav vaateväli kõikides maantee ja põllu- või metsatöö tavaoludes. Vaatevälja peetakse piisavaks, kui juht näeb mis tahes olukorras osa mõlemast esirattast ning kui järgmised tingimused on täidetud: |
| --- | --- |

5.1.1.

Traktor peab olema valmistatud ja varustatud nii, et nii maanteeliikluses kui ka põllul või metsas on juhil piisav vaateväli kõikides maantee ja põllu- või metsatöö tavaoludes. Vaatevälja peetakse piisavaks, kui juht näeb mis tahes olukorras osa mõlemast esirattast ning kui järgmised tingimused on täidetud:

5.2.   Vaatevälja kindlakstegemine

5.2.1.   Peitealade kindlaksmääramise kord

| 5.2.1.1. | Traktor asetatakse horisontaalsele pinnale, nagu on näidatud joonisel 2. Samal horisontaaltasandil, kus paikneb võrdluspunkt, paigaldatakse võrdluspunkti suhtes sümmeetriliselt teineteisest 65 mm kaugusele horisontaalse toe külge kaks punktvalgusallikat, nt 2 × 150 W, 12 V. Tugi peab olema selle keskpunktist pööratav võrdluspunkti läbiva vertikaaltelje ümber. Peitealade mõõtmiseks peab tugi olema joondatud nii, et kahte valgusallikat ühendav joon oleks risti nähtavust takistavat elementi ja võrdluspunkti ühendava joonega. Kasutada tuleb vaatevälja kõige rohkem piiravaid rehve. Valgusallikad lülitatakse sisse korraga või kordamööda ja nähtavust takistava elemendi tekitatud varjude kattumisala ehk peiteala (tumedaim vari) mõõdetakse vastavalt punktile 2.7 (joonis 3). |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Traktor asetatakse horisontaalsele pinnale, nagu on näidatud joonisel 2. Samal horisontaaltasandil, kus paikneb võrdluspunkt, paigaldatakse võrdluspunkti suhtes sümmeetriliselt teineteisest 65 mm kaugusele horisontaalse toe külge kaks punktvalgusallikat, nt 2 × 150 W, 12 V. Tugi peab olema selle keskpunktist pööratav võrdluspunkti läbiva vertikaaltelje ümber. Peitealade mõõtmiseks peab tugi olema joondatud nii, et kahte valgusallikat ühendav joon oleks risti nähtavust takistavat elementi ja võrdluspunkti ühendava joonega. Kasutada tuleb vaatevälja kõige rohkem piiravaid rehve. Valgusallikad lülitatakse sisse korraga või kordamööda ja nähtavust takistava elemendi tekitatud varjude kattumisala ehk peiteala (tumedaim vari) mõõdetakse vastavalt punktile 2.7 (joonis 3).

| 5.2.1.2. | Ükski peiteala ei tohi ületada 700 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Ükski peiteala ei tohi ületada 700 mm.

| 5.2.1.3. | Kõrvuti asetsevate üle 80 mm laiuste konstruktsioonielementide tekitatud peitealad peavad paiknema nii, et peitealade keskpunktide vaheline kaugus – mida mõõdetakse poolringikujulise nähtavusala kõõlu pikkusena – oleks vähemalt 2 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Kõrvuti asetsevate üle 80 mm laiuste konstruktsioonielementide tekitatud peitealad peavad paiknema nii, et peitealade keskpunktide vaheline kaugus – mida mõõdetakse poolringikujulise nähtavusala kõõlu pikkusena – oleks vähemalt 2 200 mm.

| 5.2.1.4. | Poolringikujulises nähtavusalas ei tohi kokku olla rohkem kui kuus peiteala, punktis 2.8 nimetatud vaatevälja sektoris ei tohi olla rohkem kui kaks peiteala. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

Poolringikujulises nähtavusalas ei tohi kokku olla rohkem kui kuus peiteala, punktis 2.8 nimetatud vaatevälja sektoris ei tohi olla rohkem kui kaks peiteala.

| 5.2.1.5. | Lubatud on siiski ka peitealade olemasolu, mille laius on suurem kui 700 mm, kuid väiksem kui 1 500 mm, kui neid peitealasid tekitavate elementide konstruktsiooni ei ole võimalik muuta ega neid ümber paigutada. Väljaspool vaatevälja sektorit võib kummalgi pool olla kas






  5.2.1.5.1. | kaks peiteala, millest üks ei ületa 700 mm ja teine 1 500 mm või |
| --- | --- | --- |

5.2.1.5.

Lubatud on siiski ka peitealade olemasolu, mille laius on suurem kui 700 mm, kuid väiksem kui 1 500 mm, kui neid peitealasid tekitavate elementide konstruktsiooni ei ole võimalik muuta ega neid ümber paigutada. Väljaspool vaatevälja sektorit võib kummalgi pool olla kas

5.2.1.5.1.

kaks peiteala, millest üks ei ületa 700 mm ja teine 1 500 mm või

| 5.2.1.5.2. | kaks peiteala, millest kumbki ei ületa 1 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

kaks peiteala, millest kumbki ei ületa 1 200 mm.

| 5.2.1.6. | Tahavaatepeeglitest põhjustatud vaatevälja piiranguid tüübikinnitusega mudelil ei võeta arvesse, kui neid peegleid ei saa teistmoodi paigutada. |
| --- | --- |

5.2.1.6.

Tahavaatepeeglitest põhjustatud vaatevälja piiranguid tüübikinnitusega mudelil ei võeta arvesse, kui neid peegleid ei saa teistmoodi paigutada.

5.2.2.   Kahe silma peitealade matemaatiline määramine.

| 5.2.2.1. | Peitealade vastuvõetavust võib kindlaks teha ka matemaatiliselt, ilma et kasutataks punktis 5.2.1 sätestatud menetlust. Peitealade ulatust, jaotumist ja arvu on käsitletud punktides 5.2.1.3– 5.2.1.6. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Peitealade vastuvõetavust võib kindlaks teha ka matemaatiliselt, ilma et kasutataks punktis 5.2.1 sätestatud menetlust. Peitealade ulatust, jaotumist ja arvu on käsitletud punktides 5.2.1.3– 5.2.1.6.

| 5.2.2.2. | Kui aluseks on kaks silma, mille kaugus teineteisest on 65 mm, siis arvutatakse peiteala millimeetrites järgmise valemi abil:



  kus
  a on nähtavust takistava elemendi ja võrdluspunkti vaheline kaugus (mm), mõõdetuna piki vaatenurka, mis ühendab võrdluspunkti, takistava elemendi keset ja poolringikujulise nähtavusala perimeetrit;
  b on nähtavust takistava elemendi laius, mõõdetuna horisonaalselt ja risti vaatenurga suhtes. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Kui aluseks on kaks silma, mille kaugus teineteisest on 65 mm, siis arvutatakse peiteala millimeetrites järgmise valemi abil:

Formula

kus

a on nähtavust takistava elemendi ja võrdluspunkti vaheline kaugus (mm), mõõdetuna piki vaatenurka, mis ühendab võrdluspunkti, takistava elemendi keset ja poolringikujulise nähtavusala perimeetrit;

b on nähtavust takistava elemendi laius, mõõdetuna horisonaalselt ja risti vaatenurga suhtes.

5.3.   Punktis 5.2 sätestatud kindlakstegemise menetluse võib asendada muu menetlusega, eeldusel et viimase kohta saab väita, et tegemist on sama valiidse menetlusega.

5.4.   Esiklaasi raami peiteala

Peitealade kindlaksmääramisel vaatevälja sektoris võib esiklaasi raami ja mis tahes muu takistuse tekitatud peitealad vastavalt punkti 5.2.1.4 sätetele lugeda üheks peitealaks tingimusel, et selle peiteala kõige äärmiste punktide vahekaugus ei ole üle 700 mm.

5.5.   Klaasipuhasti

| 5.5.1. | Kui traktoril on esiklaas, siis peab sellel olema ka üks või rohkem mootoriga klaasipuhastit. Klaasipuhastite tööala peab tagama selge vaate ettepoole, mis vastab vaatevälja sektoris asuvale poolringikujulise nähtavusala kõõlule pikkusega vähemalt 8 m. |
| --- | --- |

5.5.1.

Kui traktoril on esiklaas, siis peab sellel olema ka üks või rohkem mootoriga klaasipuhastit. Klaasipuhastite tööala peab tagama selge vaate ettepoole, mis vastab vaatevälja sektoris asuvale poolringikujulise nähtavusala kõõlule pikkusega vähemalt 8 m.

| 5.5.2. | Klaasipuhastite töökiirus peab olema vähemalt 20 puhastustsüklit minutis. |
| --- | --- |

5.5.2.

Klaasipuhastite töökiirus peab olema vähemalt 20 puhastustsüklit minutis.

6.   TRAKTORITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 6.1. | Igast traktori tüübi muutmisest tuleb teatada tüübikinnituse väljastanud haldusasutusele. Seejärel võib kõnealune asutus kas:






  6.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ning et traktor vastab endiselt nõuetele; või |
| --- | --- | --- |

6.1.

Igast traktori tüübi muutmisest tuleb teatada tüübikinnituse väljastanud haldusasutusele. Seejärel võib kõnealune asutus kas:

6.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ning et traktor vastab endiselt nõuetele; või

| 6.1.2. | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

6.1.2.

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 6.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

6.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 sätestatud korras.

| 6.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri. |
| --- | --- |

6.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

7.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

| 7.1. | Iga traktor, mis kannab käesolevas eeskirjas kirjeldatud tüübikinnitusmärki, peab vastama kinnitatud traktoritüübile ning punktis 5 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

7.1.

Iga traktor, mis kannab käesolevas eeskirjas kirjeldatud tüübikinnitusmärki, peab vastama kinnitatud traktoritüübile ning punktis 5 esitatud nõuetele.

| 7.2. | Punktis 7.1 sätestatud tüübile vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandvate seeriatoodangu traktorite pistelisi kontrollimisi. |
| --- | --- |

7.2.

Punktis 7.1 sätestatud tüübile vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandvate seeriatoodangu traktorite pistelisi kontrollimisi.

8.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 8.1. | Traktorile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib kehtetuks tunnistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui traktor ei läbi punktis 7 ette nähtud katseid. |
| --- | --- |

8.1.

Traktorile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib kehtetuks tunnistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui traktor ei läbi punktis 7 ette nähtud katseid.

| 8.2. | Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta varem on andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga. |
| --- | --- |

8.2.

Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta varem on andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga.

9.   TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud traktoritüübi tootmise, teatab ta sellest kohe tüübikinnituse andnud asutusele. Asjaomase teatise saamise järel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus „TOOTMINE LÕPETATUD” koos kuupäeva ja allkirjaga.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teatis teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

Joonis 1

Image

Joonis 2

Image

Joonis 3

Image

---

(1)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhoslovakkia, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – Saksa Demokraatlik Vabariik, 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Nõukogude Liit. Teistele riikidele antakse järgmised numbrid selle kronoloogilise järjekorra alusel, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmist, või ühinevad sellega, ning ÜRO peasekretär edastab selliselt antud numbrid kokkuleppeosalistele.

---

1. LISA

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

MUDEL A

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.4)

Image

MUDEL B

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/38

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 125 – Ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukijuhi eesmise vaateväljaga

Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni järgmiste kuupäevadeni:

| | eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 3. veebruar 2008 |
| --- | --- |

eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 3. veebruar 2008

| | eeskirja algversiooni 2. täiendus – jõustumise kuupäev: 19. august 2010 |
| --- | --- |

eeskirja algversiooni 2. täiendus – jõustumise kuupäev: 19. august 2010

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala ja eesmärk |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katse käik |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis sõidukitüübi tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses juhi eesmise vaateväljaga vastavalt eeskirjale nr 125 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärkide paigutus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga määramine mootorsõidukites |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku vaheliste mõõtsuhete määramise meetod |
| --- | --- |

4. lisa –

1   KOHALDAMISALA JA EESMÄRK

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria sõidukite (1) juhi eesmise 180TSTTT vaatevälja suhtes. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria sõidukite (1) juhi eesmise 180TSTTT vaatevälja suhtes.

| 1.2. | Selle eesmärgiks on tagada piisav vaateväli olukorras, kus tuuleklaas ja teised klaaspinnad on kuivad ja puhtad. |
| --- | --- |

1.2.

Selle eesmärgiks on tagada piisav vaateväli olukorras, kus tuuleklaas ja teised klaaspinnad on kuivad ja puhtad.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja nõuded on sõnastatud nii, et need kehtivad M1-kategooria sõidukite kohta, mille puhul juht asub vasakul. M1-kategooria sõidukite puhul, milles juht asub paremal, kohaldatakse neid nõudeid vajaduse korral ümberpööratud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja nõuded on sõnastatud nii, et need kehtivad M1-kategooria sõidukite kohta, mille puhul juht asub vasakul. M1-kategooria sõidukite puhul, milles juht asub paremal, kohaldatakse neid nõudeid vajaduse korral ümberpööratud kriteeriumidega.

2.   MÕISTED

Käesolevas eekirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   „Sõiduki tüübikinnitus”– menetlus, millega kokkuleppeosaline tõendab, et sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja tehnilistele nõuetele.

2.2.   „Sõidukitüüp juhi vaatevälja järgi”– sõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste omaduste poolest:

2.3.   „Kolmemõõtmeline teljestik”– teljestik, mis koosneb vertikaalsest pikitasandist X-Z, horisontaaltasandist X-Y ja vertikaalsest risttasandist Y-Z (vt 4. lisa liite joonis 6); teljestikku kasutatakse selleks, et määrata kindlaks mõõtsuhe joonisel olevate arvutuslike punktide ja nende tegelike asukohtade vahel sõidukis. Sõiduki paigutamist teljestiku suhtes on kirjeldatud 4. lisas; kõik nulltasandist lähtuvad koordinaadid peavad põhinema sõidukorras sõidukil (2) koos ühe esiistmel istuva reisijaga, kui reisija mass on 75 kg ± 1 %.

2.4.   „Peamised koordinaatmärgid”– sõiduki kere avad, pinnad, märgid ja tunnussildid. Kasutatava koordinaatmärgi tüübi ja iga märgi asukoha X, Y ja Z telje suhtes kolmemõõtmelisel teljestikul ning arvutusliku nulltasandi määrab kindlaks tootja. Need märgid võivad olla kere koostamise eesmärgil kasutatavad kontrollpunktid.

2.5.   „Seljatoe kaldenurk”– 3. lisa punktis 2.6 või 2.7 määratletud nurk.

2.6.   „Seljatoe tegelik kaldenurk”– 3. lisa punktis 2.6 määratletud nurk.

2.7.   „Seljatoe arvutuslik kaldenurk”– 3. lisa punktis 2.7 määratletud nurk.

2.8.   „V-punktid”– punktid, mille asukoht salongis määratakse esiistme välimiste istekohtade keskpunkte läbivate vertikaalsete pikitasandite funktsioonina R-punkti ja istme seljatoe arvutusliku kaldenurga suhtes ning mida kasutatakse vaatevälja nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

2.9.   „R-punkt” ehk „istme võrdluspunkt”– 3. lisa punktis 2.4 määratletud punkt.

2.10.   „H-punkt”– 3. lisa punktis 2.3 määratletud punkt.

2.11.   „Tuuleklaasi aluspunktid”– punktid, mis paiknevad esiklaasi ja V-punktidest lähtuvate tuuleklaasi välispinnale kulgevate sirgete lõikepunktides.

2.12.   „Soomussõiduk”– veetavate reisijate ja/või kaupade kaitsmiseks mõeldud sõiduk, millel on nõuetele vastav kuulikindel soomus.

2.13.   „Läbipaistev ala”– sõiduki tuuleklaasi või muu klaaspinna ala, mille valguse läbilaskvus pinnaga risti mõõdetuna on vähemalt 70 protsenti. Soomussõidukitel ei ole läbipaistvus väiksem kui 60 protsenti.

2.14.   „P-punktid”– punktid, mille ümber pöördub juhi pea, kui ta jälgib silmade kõrgusel horisontaaltasandil asuvaid objekte.

2.15.   „E-punktid”– punktid, mis kujutavad juhi silmade keskpunkte ja mille abil hinnatakse, mil määral A-tugipostid varjavad vaatevälja.

2.16.   „A-tugipost”– mis tahes katusetugi, mis paikneb V-punktidest 68 mm eespool asuvast vertikaalsest risttasandist eespool ja sisaldab läbipaistmatuid elemente, nagu esiklaasi liistud ja uksepiidad, mis on toe külge kinnitatud või sellega külgnevad.

2.17.   „Istme horisontaalne seadistusulatus”– sõidukitootja määratud tavaliste sõiduasendite ulatus juhiistme seadistamiseks X-telje (vt punkt 2.3) sihis.

2.18.   „Istme laiendatud seadistusulatus”– sõidukitootja poolt määratud asendite ulatus istme seadistamiseks X-telje (vt punkt 2.3) sihis asendisse, mis ei kuulu punktis 2.16 kirjeldatud tavaliste sõiduasendite hulka ja mida kasutatakse istmete lamamisasemeks muutmiseks või reisijatel autosse sisenemise võimaldamiseks.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Tüübikinnitustaotluse seoses juhi vaateväljaga esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnitustaotluse seoses juhi vaateväljaga esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:






  3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus punktis 2.2 sätestatu suhtes koos mõõtjooniste ja sõitjatesalongi foto või koostejoonisega. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid, ning |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus punktis 2.2 sätestatu suhtes koos mõõtjooniste ja sõitjatesalongi foto või koostejoonisega. Tuleb esitada sõidukitüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid, ning

| 3.2.2. | piisavalt detailsed andmed peamiste koordinaatmärkide kohta, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes. |
| --- | --- |

3.2.2.

piisavalt detailsed andmed peamiste koordinaatmärkide kohta, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes.

| 3.3. | Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi sõiduk. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi sõiduk.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

| 4.2. | Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle kaks esimest kohta (eeskirja algse kuju puhul 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajaks eeskirja tehtud kõige uuemaid tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi vaateväljaga samale sõidukitüübile ega teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber; selle kaks esimest kohta (eeskirja algse kuju puhul 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajaks eeskirja tehtud kõige uuemaid tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi vaateväljaga samale sõidukitüübile ega teisele sõidukitüübile.

| 4.3. | Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade sõidukitüübi kinnitamise või tüübikinnituse tühistamise kohta käesoleva eeskirja alusel 1. lisa näidisele vastava vormina ning kinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidena formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja vastavas mõõtkavas. |
| --- | --- |

4.3.

Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade sõidukitüübi kinnitamise või tüübikinnituse tühistamise kohta käesoleva eeskirja alusel 1. lisa näidisele vastava vormina ning kinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidena formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja vastavas mõõtkavas.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:






  4.4.1 | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 2. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

4.4.1

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on andnud sellele tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolit tarvis korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad sümbolid vertikaalsete tulpadena punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on andnud sellele tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolit tarvis korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad sümbolid vertikaalsete tulpadena punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki andmesildile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse sõiduki andmesildile või selle lähedusse.

5.   SPETSIFIKATSIOONID

5.1.   Juhi vaateväli.

| 5.1.1. | Tuuleklaasi läbipaistev ala peab hõlmama vähemalt esiklaasi aluspunkte (vt 4. lisa liite joonis 1):






  5.1.1.1. | horisontaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 17TSTTT vasakul (vt 4. lisa liite joonis 1) |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Tuuleklaasi läbipaistev ala peab hõlmama vähemalt esiklaasi aluspunkte (vt 4. lisa liite joonis 1):

5.1.1.1.

horisontaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 17TSTTT vasakul (vt 4. lisa liite joonis 1)

| 5.1.1.2. | ülemine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 7TSTTT horisontaaltasandist ülalpool |
| --- | --- |

5.1.1.2.

ülemine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V1 eespool ja 7TSTTT horisontaaltasandist ülalpool

| 5.1.1.3. | alumine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V2 eespool ja 5TSTTT horisontaaltasandist allpool; |
| --- | --- |

5.1.1.3.

alumine vertikaaltasandi aluspunkt punktist V2 eespool ja 5TSTTT horisontaaltasandist allpool;

| 5.1.1.4. | et kontrollida tuuleklaasi vastaspoole vastavust eesmise vaatevälja nähtavuse nõuetele, leitakse kolm täiendavat aluspunkti, mis on sõiduki keskpikitasandi suhtes punktides 5.1.1.1–5.1.1.3 määratletud punktidega sümmeetrilised. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

et kontrollida tuuleklaasi vastaspoole vastavust eesmise vaatevälja nähtavuse nõuetele, leitakse kolm täiendavat aluspunkti, mis on sõiduki keskpikitasandi suhtes punktides 5.1.1.1–5.1.1.3 määratletud punktidega sümmeetrilised.

| 5.1.2. | Kummagi A-tugiposti peitenurk, mida on kirjeldatud punktis 5.1.2.1, ei tohi ületada 6TSTTT (vt 4. lisa liite joonis 3). Soomussõidukite korral ei tohi nurk ületada 10TSTTT.
  Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka, mis on määratletud punktis 5.1.2.1.2, ei ole vaja määrata, kui tugipostid paiknevad sõiduki vertikaalse keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kummagi A-tugiposti peitenurk, mida on kirjeldatud punktis 5.1.2.1, ei tohi ületada 6TSTTT (vt 4. lisa liite joonis 3). Soomussõidukite korral ei tohi nurk ületada 10TSTTT.

Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka, mis on määratletud punktis 5.1.2.1.2, ei ole vaja määrata, kui tugipostid paiknevad sõiduki vertikaalse keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt.

| 5.1.2.1. | Mõlema A-tugiposti peitenurga mõõtmine toimub järgmise kahe horisontaallõike ühitamise abil ühel tasandil:







  Lõige 1 | : | Alustades punktist Pm, mis asetseb punktis 5.3.1.1 määratletud asukohas, joonestatakse tasand, mis on punkti Pm läbiva ettepoole suunduva horisontaaltasandi suhtes 2TSTTT nurga all ülespoole. Määratakse A-tugiposti horisontaallõige lähtuvalt A-tugiposti ja kaldtasandi kõige eesmisest lõikepunktist (vt 4. lisa liite joonis 2). |
| --- | --- | --- | --- |
| Lõige 2 | : | Korratakse sama toimingut tasandiga, mis on punkti Pm läbiva horisontaaltasandi suhtes 5TSTTT nurga all allapoole (vt 4. lisa liite joonis 2). |

5.1.2.1.

Mõlema A-tugiposti peitenurga mõõtmine toimub järgmise kahe horisontaallõike ühitamise abil ühel tasandil:

Lõige 1

:

Alustades punktist Pm, mis asetseb punktis 5.3.1.1 määratletud asukohas, joonestatakse tasand, mis on punkti Pm läbiva ettepoole suunduva horisontaaltasandi suhtes 2TSTTT nurga all ülespoole. Määratakse A-tugiposti horisontaallõige lähtuvalt A-tugiposti ja kaldtasandi kõige eesmisest lõikepunktist (vt 4. lisa liite joonis 2).

Lõige 2

:

Korratakse sama toimingut tasandiga, mis on punkti Pm läbiva horisontaaltasandi suhtes 5TSTTT nurga all allapoole (vt 4. lisa liite joonis 2).

| 5.1.2.1.1. | Juhipoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E1 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E2 lähtuv kiir ja punkti E2 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja (vt 4. lisa liite joonis 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

Juhipoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E1 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E2 lähtuv kiir ja punkti E2 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja (vt 4. lisa liite joonis 3).

| 5.1.2.1.2. | Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E3 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja ja punkti E4 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E3 lähtuv kiir (vt 4. lisa liite joonis 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.2.

Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E3 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja ja punkti E4 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E3 lähtuv kiir (vt 4. lisa liite joonis 3).

| 5.1.2.2. | Ühelgi sõidukil ei tohi olla rohkem kui kaks A-tugiposti. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Ühelgi sõidukil ei tohi olla rohkem kui kaks A-tugiposti.

| 5.1.3. | Allpool horisontaaltasandit, mis läbib punkti V1, ja ülalpool kolme tasandit, mis läbivad punkti V2 ning millest üks on X-Z-tasandiga risti ja ettepoole horisontaaltasandi suhtes 4TSTTT allapoole kaldu, kaks ülejäänut aga Y-Z-tasandiga risti ja ettepoole horisontaaltasandi suhtes 4TSTTT allapoole kaldu (vt 4. lisa liite joonis 4), ei tohi juhi otseses 180TSTTT ulatuses eesmises vaateväljas olla muid peitealasid kui need, mille tekitavad A-tugipostid, fikseeritud või liikuvad tuulutus- või küljeakna jaotusprofiilid, välised raadioantennid, tahavaatepeeglid ja klaasipuhastid.
  Vaatevälja takistusteks ei loeta järgmist:






  a) | sisseehitatud või pressitud raadioantennijuhtmeid, mille paksus on maksimaalselt:






  i) | sisseehitatud juhtmetel: 0,5 mm, |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3.

Allpool horisontaaltasandit, mis läbib punkti V1, ja ülalpool kolme tasandit, mis läbivad punkti V2 ning millest üks on X-Z-tasandiga risti ja ettepoole horisontaaltasandi suhtes 4TSTTT allapoole kaldu, kaks ülejäänut aga Y-Z-tasandiga risti ja ettepoole horisontaaltasandi suhtes 4TSTTT allapoole kaldu (vt 4. lisa liite joonis 4), ei tohi juhi otseses 180TSTTT ulatuses eesmises vaateväljas olla muid peitealasid kui need, mille tekitavad A-tugipostid, fikseeritud või liikuvad tuulutus- või küljeakna jaotusprofiilid, välised raadioantennid, tahavaatepeeglid ja klaasipuhastid.

Vaatevälja takistusteks ei loeta järgmist:

a)

sisseehitatud või pressitud raadioantennijuhtmeid, mille paksus on maksimaalselt:

i)

sisseehitatud juhtmetel: 0,5 mm,

| ii) | pressitud juhtmetel: 1,0 mm. Need raadioantennijuhtmed ei tohi kulgeda läbi A-tsooni (4). Kolm raadioantennijuhet võivad siiski kulgeda läbi A-tsooni, kui nende paksus on maksimaalselt 0,5 mm. |
| --- | --- |

ii)

pressitud juhtmetel: 1,0 mm. Need raadioantennijuhtmed ei tohi kulgeda läbi A-tsooni (4). Kolm raadioantennijuhet võivad siiski kulgeda läbi A-tsooni, kui nende paksus on maksimaalselt 0,5 mm.

| b) | jää- ja niiskustõrjesüsteemi juhtmeid, mis paiknevad A-tsoonis tavaliselt siksak-mustrina või sinusoidina ja mille mõõtmed on järgmised:






  i) | suurim nähtav paksus: 0,030 mm, |
| --- | --- | --- |

b)

jää- ja niiskustõrjesüsteemi juhtmeid, mis paiknevad A-tsoonis tavaliselt siksak-mustrina või sinusoidina ja mille mõõtmed on järgmised:

i)

suurim nähtav paksus: 0,030 mm,

| ii) | juhtmete paigalduse suurim tihedus:






  a. | kui juhtmed on vertikaalsed: 8/cm, |
| --- | --- | --- |

ii)

juhtmete paigalduse suurim tihedus:

a.

kui juhtmed on vertikaalsed: 8/cm,

| b. | kui juhtmed on horisontaalsed: 5/cm. |
| --- | --- |

b.

kui juhtmed on horisontaalsed: 5/cm.

| 5.1.3.1 | Rooliratta ääre ja rooli sees oleva näidikulaua poolt tekitatud vaatevälja peiteala on lubatav, kui punkti V2 läbiv tasand, mis on risti X-Z-tasandiga ja puutub rooliratta ääre kõrgeimat punkti, on vähemalt 1TSTTT horisontaaltasandist allapoole kaldu.
  Reguleeritav rooliratas tuleb panna tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendisse seadistusulatuse piirväärtuste vahel. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Rooliratta ääre ja rooli sees oleva näidikulaua poolt tekitatud vaatevälja peiteala on lubatav, kui punkti V2 läbiv tasand, mis on risti X-Z-tasandiga ja puutub rooliratta ääre kõrgeimat punkti, on vähemalt 1TSTTT horisontaaltasandist allapoole kaldu.

Reguleeritav rooliratas tuleb panna tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendisse seadistusulatuse piirväärtuste vahel.

5.2.   V-punktide asukohad

| 5.2.1. | V-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud I ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide kaudu. |
| --- | --- |

5.2.1.

V-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud I ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide kaudu.

| 5.2.2. | I tabelis on esitatud baaskoordinaadid istme seljatoe arvestusliku kaldenurga 25TSTTT korral. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

  I Tabel









  V-punkt | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V1 | 68 mm | –5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | –5 mm | 589 mm |

5.2.2.

I tabelis on esitatud baaskoordinaadid istme seljatoe arvestusliku kaldenurga 25TSTTT korral. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

I Tabel

V-punkt

x

y

z

V1

68 mm

–5 mm

665 mm

V2

68 mm

–5 mm

589 mm

5.3.   P-punktide asukohad

| 5.3.1. | P-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud II, III ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide abil. |
| --- | --- |

5.3.1.

P-punktide asukohad R-punkti suhtes on esitatud II, III ja IV tabelis kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide abil.

| 5.3.1.1. | II tabelis on sätestatud baaskoordinaadid seljatoe tootja poolt ettenähtud 25TSTTT kaldenurga korral. Koordinaatide positiivsed suunad on näidatud IV lisa liites joonisel 1.
  Punkt Pm on punkte P1 ja P2 ühendava sirge ja R-punkti läbiva vertikaalse pikitasandi lõikepunkt.

  II Tabel









  Punkt P | x | y | z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | 35 mm | –20 mm | 627 mm |
| P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |
| Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm |

5.3.1.1.

II tabelis on sätestatud baaskoordinaadid seljatoe tootja poolt ettenähtud 25TSTTT kaldenurga korral. Koordinaatide positiivsed suunad on näidatud IV lisa liites joonisel 1.

Punkt Pm on punkte P1 ja P2 ühendava sirge ja R-punkti läbiva vertikaalse pikitasandi lõikepunkt.

II Tabel

Punkt P

x

y

z

P1

35 mm

–20 mm

627 mm

P2

63 mm

47 mm

627 mm

Pm

43,36 mm

0 mm

627 mm

| 5.3.1.2. | III tabelis on esitatud punktide P1 ja P2 x-koordinaatide korrektsioonid, kui punktis 2.16 määratletud istme horisontaalne seadistusulatus on üle 108 mm. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

  III Tabel







  Istme horisontaalne seadistusulatus | Δx |
| --- | --- | --- |
| 108–120 mm | –13 mm |
| 121–132 mm | –22 mm |
| 133–145 mm | –32 mm |
| 146–158 mm | –42 mm |
| üle 158 mm | –48 mm |

5.3.1.2.

III tabelis on esitatud punktide P1 ja P2 x-koordinaatide korrektsioonid, kui punktis 2.16 määratletud istme horisontaalne seadistusulatus on üle 108 mm. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

III Tabel

Istme horisontaalne seadistusulatus

Δx

108–120 mm

–13 mm

121–132 mm

–22 mm

133–145 mm

–32 mm

146–158 mm

–42 mm

üle 158 mm

–48 mm

5.4.   Korrektsioonid juhuks, kui seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT

IV tabelis on esitatud iga P- ja V-punkti x- ja z-koordinaatide korrektsioonid juhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT. Koordinaatide positiivne suund on näidatud 4. lisa liite joonisel 1.

IV Tabel

| Seljatoe kaldenurk
  (TSTTT) | Horisontaal-koordinaadid
  Δx | Vertikaal-koordinaadid
  Δz |
| --- | --- | --- |
| 5 | – 186 mm | 28 mm |
| 6 | – 177 mm | 27 mm |
| 7 | – 167 mm | 27 mm |
| 8 | – 157 mm | 27 mm |
| 9 | – 147 mm | 26 mm |
| 10 | – 137 mm | 25 mm |
| 11 | – 128 mm | 24 mm |
| 12 | – 118 mm | 23 mm |
| 13 | – 109 mm | 22 mm |
| 14 | –99 mm | 21 mm |
| 15 | –90 mm | 20 mm |
| 16 | –81 mm | 18 mm |
| 17 | –72 mm | 17 mm |
| 18 | –62 mm | 15 mm |
| 19 | –53 mm | 13 mm |
| 20 | –44 mm | 11 mm |
| 21 | –35 mm | 9 mm |
| 22 | –26 mm | 7 mm |
| 23 | –18 mm | 5 mm |
| 24 | –9 mm | 3 mm |
| 25 | 0 mm | 0 mm |
| 26 | 9 mm | –3 mm |
| 27 | 17 mm | –5 mm |
| 28 | 26 mm | –8 mm |
| 29 | 34 mm | –11 mm |
| 30 | 43 mm | –14 mm |
| 31 | 51 mm | –18 mm |
| 32 | 59 mm | –21 mm |
| 33 | 67 mm | –24 mm |
| 34 | 76 mm | –28 mm |
| 35 | 84 mm | –32 mm |
| 36 | 92 mm | –35 mm |
| 37 | 100 mm | –39 mm |
| 38 | 108 mm | –43 mm |
| 39 | 115 mm | –48 mm |
| 40 | 123 mm | –52 mm |

Seljatoe kaldenurk

(TSTTT)

Horisontaal-koordinaadid

Δx

Vertikaal-koordinaadid

Δz

5

– 186 mm

28 mm

6

– 177 mm

27 mm

7

– 167 mm

27 mm

8

– 157 mm

27 mm

9

– 147 mm

26 mm

10

– 137 mm

25 mm

11

– 128 mm

24 mm

12

– 118 mm

23 mm

13

– 109 mm

22 mm

14

–99 mm

21 mm

15

–90 mm

20 mm

16

–81 mm

18 mm

17

–72 mm

17 mm

18

–62 mm

15 mm

19

–53 mm

13 mm

20

–44 mm

11 mm

21

–35 mm

9 mm

22

–26 mm

7 mm

23

–18 mm

5 mm

24

–9 mm

3 mm

25

0 mm

0 mm

26

9 mm

–3 mm

27

17 mm

–5 mm

28

26 mm

–8 mm

29

34 mm

–11 mm

30

43 mm

–14 mm

31

51 mm

–18 mm

32

59 mm

–21 mm

33

67 mm

–24 mm

34

76 mm

–28 mm

35

84 mm

–32 mm

36

92 mm

–35 mm

37

100 mm

–39 mm

38

108 mm

–43 mm

39

115 mm

–48 mm

40

123 mm

–52 mm

5.5.   E-punktide asukohad

| 5.5.1. | Punktid E1 ja E2 on kumbki P1-st 104 mm kaugusel.
  E2 on E1-st 65 mm kaugusel (vt 4. lisa liite joonis 4). |
| --- | --- |

5.5.1.

Punktid E1 ja E2 on kumbki P1-st 104 mm kaugusel.

E2 on E1-st 65 mm kaugusel (vt 4. lisa liite joonis 4).

| 5.5.2. | Punkte E1 ja E2 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P1, kuni puutuja, mis ühendab punkti E1 ja juhipoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E1–E2 risti (vt 4. lisa liite joonis 3). |
| --- | --- |

5.5.2.

Punkte E1 ja E2 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P1, kuni puutuja, mis ühendab punkti E1 ja juhipoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E1–E2 risti (vt 4. lisa liite joonis 3).

| 5.5.3. | Punktid E3 ja E4 on mõlemad punktidest P2 104 mm kaugusel. Punkt E3 on 65 mm kaugusel punktist E4 (vt 4. lisa liite joonis 4). |
| --- | --- |

5.5.3.

Punktid E3 ja E4 on mõlemad punktidest P2 104 mm kaugusel. Punkt E3 on 65 mm kaugusel punktist E4 (vt 4. lisa liite joonis 4).

| 5.5.4. | Punkte E3 ja E4 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P2, kuni puutuja, mis ühendab punkti E4 ja kaassõitjapoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E3–E4 risti (vt 4. lisa liite joonis 3). |
| --- | --- |

5.5.4.

Punkte E3 ja E4 ühendavat sirgjoont pööratakse ümber punkti P2, kuni puutuja, mis ühendab punkti E4 ja kaassõitjapoolse A-tugiposti lõike 2 välisserva, on sirgjoonega E3–E4 risti (vt 4. lisa liite joonis 3).

6.   KATSE KÄIK

6.1.   Juhi vaateväli

| 6.1.1 | Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku mõõtsuhted määratakse 4. lisas ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

6.1.1

Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku mõõtsuhted määratakse 4. lisas ettenähtud korra kohaselt.

| 6.1.2. | Punktide V1 ja V2 asukoht määratakse R-punkti suhtes kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide abil ning need on esitatud punktis 5.2.2 I tabelis ja punktis 5.4 IV tabelis. Tuuleklaasi aluspunktid leitakse seejärel korrigeeritud koordinaatidega V-punktide abil, nagu on ette nähtud punktis 5.1.1. |
| --- | --- |

6.1.2.

Punktide V1 ja V2 asukoht määratakse R-punkti suhtes kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatide abil ning need on esitatud punktis 5.2.2 I tabelis ja punktis 5.4 IV tabelis. Tuuleklaasi aluspunktid leitakse seejärel korrigeeritud koordinaatidega V-punktide abil, nagu on ette nähtud punktis 5.1.1.

| 6.1.3. | P-punktide, R-punkti ja juhi istekoha keskjoone vahelised suhted määratakse kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatidena punktis 5.3. toodud I ja III tabeli abil. Korrektsioonid puhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT, on esitatud punktis 5.4 IV tabelis. |
| --- | --- |

6.1.3.

P-punktide, R-punkti ja juhi istekoha keskjoone vahelised suhted määratakse kolmemõõtmelise teljestiku x-, y- ja z-koordinaatidena punktis 5.3. toodud I ja III tabeli abil. Korrektsioonid puhuks, kui istme seljatoe arvutuslik kaldenurk ei ole 25TSTTT, on esitatud punktis 5.4 IV tabelis.

| 6.1.4. | Peitenurka (vt punkt 5.1.2) mõõdetakse kaldtasanditel nii, nagu on näidatud 4. lisa liite joonisel 2. Suhe punktide P1 ja P2 vahel, mis on ühendatud vastavalt punktidega E1 ja E2 ning punktidega E3 ja E4, on näidatud 4. lisa liite joonisel 5. |
| --- | --- |

6.1.4.

Peitenurka (vt punkt 5.1.2) mõõdetakse kaldtasanditel nii, nagu on näidatud 4. lisa liite joonisel 2. Suhe punktide P1 ja P2 vahel, mis on ühendatud vastavalt punktidega E1 ja E2 ning punktidega E3 ja E4, on näidatud 4. lisa liite joonisel 5.

| 6.1.4.1. | Sirgjoon E1-E2 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.2. Juhipoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.1. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Sirgjoon E1-E2 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.2. Juhipoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.1.

| 6.1.4.2. | Sirgjoon E3-E4 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.4. Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.2. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Sirgjoon E3-E4 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.4. Kaassõitjapoolse A-tugiposti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.2.

| 6.1.5 | Tootja võib peitenurka mõõta kas sõidukil või joonistelt. Kahtluse korral võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõidukiga. |
| --- | --- |

6.1.5

Tootja võib peitenurka mõõta kas sõidukil või joonistelt. Kahtluse korral võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõidukiga.

7.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast punktis 2.2 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:






  7.1.1. | leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Igast punktis 2.2 määratletud sõidukitüübi muudatusest teatatakse sõidukile tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:

7.1.1.

leida, et tehtud muudatused ei mõjuta negatiivselt tüübikinnituse andmise tingimusi, ja tüübikinnitust laiendada;

| 7.1.2. | leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli. |
| --- | --- |

7.1.2.

leida, et tehtud muudatused mõjutavad tüübikinnituse andmise tingimusi, ja nõuda enne tüübikinnituse laiendamist täiendavaid katseid või lisakontrolli.

| 7.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 määratletud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 määratletud korras.

| 7.3. | Pädev asutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks. |
| --- | --- |

7.3.

Pädev asutus teatab laiendamisest teistele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud teatisevormi. Ta määrab igale laiendusele seerianumbri, mida nimetatakse laienduse numbriks.

8.   TOODANGU VASTAVUS

| 8.1. | Toodangu tüübile vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisas määratletud üldiste sätetega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

8.1.

Toodangu tüübile vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisas määratletud üldiste sätetega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja vastama järgmistele nõuetele:

| 8.2. | Käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et ta vastaks punktis 5 sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

8.2.

Käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et ta vastaks punktis 5 sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

| 8.3. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealuse kontrolli tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealuse kontrolli tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel.

9.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 9.2. | Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise. |
| --- | --- |

9.2.

Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas toodud näidise kohast teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning selliste haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

---

(1)  Vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisa määratlusele (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, viimati muudetud muudatusega Amend.4).

(2)  Töökorras sõiduki mass sisaldab sõiduki ja selle kere massi koos jahutusvedeliku, määrdeainete, kütuse, 100 % muude vedelike, tööriistade, tagavararatta ja juhiga. Juhi mass on hinnanguliselt 75 kg (jagunedes järgmiselt: 68 kg autos viibija mass ja 7 kg pagasi mass vastavalt ISO standardile 2416:1992. Paak on täidetud 90 protsendi ja teised vedelikku sisaldavad seadmed (välja arvatud heitveemahutid) 100 protsendi ulatuses tootja deklareeritud mahust.

(3)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.

(4)  Vastavalt ohutute klaaspindade ja klaaspinnamaterjalide tüübikinnitust käsitleva eeskirja nr 43 18. lisa punktis 2.2 esitatud määratlusele.

---

1. LISA

TEATIS

(Maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS

(vt käesoleva eeskirja punkte 4.4–4.4.2)

Image

---

3. LISA

Istekohtade h-punkti ja torso tegeliku kaldenurga määramine mootorsõidukites

1.   EESMÄRK

1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust kasutatakse H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlakstegemiseks ühe või mitme istekoha puhul mootorsõidukis ning selleks, et kontrollida mõõteandmete vastavust sõiduki tootja esitatud spetsifikatsioonile (1).

2.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.   „võrdlusandmed”– üks või mitu järgmistest istekoha omadustest:

2.2.   „kolmemõõtmeline H-punkti seade” (edaspidi „3-DH-seade”)– seade, mida kasutatakse H-punktide ja torso tegelike kaldenurkade määramiseks. Kõnealust seadet on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites;

2.3.   „H-punkt”– torso ja reie pöördetsenter 3-DH-seadmel, mis on paigaldatud sõidukiistmele vastavalt punktis 4 kirjeldatud meetodile. H-punkt asub seadme keskjoone keskpunktis; keskjoon paikneb 3-DH-seadme kummalgi küljel asuvate H-punkti viseerimistihvtide vahel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-punktile (lubatud hälbed on esitatud punktis 3.2.2). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 kirjeldatud menetlusele kindlaks määratud, loetakse H-punkt istmepolstri konstruktsiooni suhtes fikseerituks ja istme seadistamisel koos sellega liikuvaks;

2.4.   „R-punkt” ehk „istme võrdluspunkt”– arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelisel teljestikul kindlaks määratud;

2.5.   „torsojoon”– 3-DH-seadme mõõtevarva telgjoon, kui mõõtevarb on kõige tagumises asendis;

2.6.   „torso tegelik kaldenurk”– nurk läbi H-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel, mis mõõdetakse 3-DH-seadme selja kaldenurga mõõturi abil. Torso tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt torso arvutuslikule kaldenurgale (lubatud hälbed on esitatud punktis 3.2.2).

2.7.   „torso arvutuslik kaldenurk”– nurk läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab sõiduki tootja määratud arvutuslikule seljatoeasendile;

2.8.   „sõitja kesktasand”– 3-DH-seadme mediaantasand igal istekohal, kuhu seade paigutatakse; seda tasandit kujutab H-punkti koordinaat Y-teljel. Üksikistmetel langeb istme kesktasand kokku sõitja kesktasandiga. Muudel istmetel määrab sõitja kesktasandi tootja;

2.9.   „kolmemõõtmeline teljestik”– süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites;

2.10.   „koordinaatmärgid”– füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel vastavalt tootja poolt ettenähtule;

2.11.   „sõiduki mõõteasend”– sõiduki asend, mis on määratud koordinaatmärkide koordinaatidega kolmemõõtmelisel teljestikul.

3.   NÕUDED

3.1.   Andmete esitamine

Iga istekoha puhul, mille kohta on vaja võrdlusandmeid, et tõendada vastavust käesoleva eeskirja sätetele, tuleb esitada kas kõik järgmised andmed või asjakohane valik neist käesoleva lisa 3. liites näidatud vormis:

| 3.1.1. | R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelisel teljestikul; |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punkti koordinaadid kolmemõõtmelisel teljestikul;

| 3.1.2. | torso arvutuslik kaldenurk; |
| --- | --- |

3.1.2.

torso arvutuslik kaldenurk;

| 3.1.3. | kõik näidud, mis on vajalikud istme seadistamiseks (kui see on seadistatav) punktis 4.3 ette nähtud mõõteasendisse. |
| --- | --- |

3.1.3.

kõik näidud, mis on vajalikud istme seadistamiseks (kui see on seadistatav) punktis 4.3 ette nähtud mõõteasendisse.

3.2.   Mõõteandmete ja arvutuslike näitajate suhe

3.2.1.   H-punkti koordinaate ja torso tegeliku kaldenurga suurust, mis on mõõdetud punktis 4 sätestatud korras, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki tootja määratud torso arvutusliku kaldenurgaga.

3.2.2.   R- ja H-punkti suhtelisi asukohti ning torso arvutusliku ja tegeliku kaldenurga suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratletuna oma koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui torso tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust kaldenurgast jääb 5° piiresse.

3.2.3.   Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse käesoleva eeskirja sätetele vastavuse tõendamisel R-punkti ja torso arvutuslikku kaldenurka.

3.2.4.   Kui H-punkt või torso tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele, määratakse H-punkt ja torso tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kolmest nimetatud toimingust kahe tulemused vastavad nõuetele, kohaldatakse punktis 3.2.3 esitatud tingimusi.

3.2.5.   Kui punktis 3.2.4 kirjeldatud kolmest toimingust vähemalt kahe tulemused ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki tootja ei ole esitanud teavet R-punkti asukoha või torso arvutusliku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaks kõigil juhtudel, kui käesolevas eeskirjas viidatakse R-punktile või torso arvutuslikule kaldenurgale.

4.   H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMINE

4.1.   Sõiduk viiakse eelnevalt tootja äranägemisel temperatuurile 20 °C + 10 °C, tagamaks, et istme materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, peab sellel kaks korda kestusega üks minut istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Tootja nõudel jäävad kõik istme osad koormamata vähemalt 30 minutiks enne 3-DH-seadme paigaldamist.

4.2.   Sõiduk peab olema mõõteasendis, nagu on määratletud punktis 2.11.

4.3.   Kui iste on seadistatav, seadistatakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse vastavalt sõiduki tootja poolt määratule, arvestades ainult istme pikisuunalist seadistust ja mitte istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid seadistusviise, nt vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi seadistamine jne, seadistatakse need seejärel sõidukitootja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertikaalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt tootja määratud tavalisele sõiduasendile.

4.4.   Istme ala, mis puutub kokku 3-DH-seadmega, kaetakse piisava suuruse ja sobiva koega musliin-puuvillkangaga (sile puuvillkangas, millel on 18,9 niiti cm2 kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m2) või samaväärsete omadustega riide või laustekstiiliga.

Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema samasuguste põhiomadusteg (2) kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada.

4.5.   3-DH-seadme istmepõhja- ja seljakoost asetatakse nii, et sõitja kesktasand langeb kokku 3-DH-seadme kesktasandiga. Tootja nõudel võib 3-DH-seadet nihutada sõitja kesktasandi suhtes sissepoole, kui 3-DH-seade paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab 3-DH-seadme loodimist.

4.6.   Pöia- ja säärekoost kinnitatakse istmepõhjapaneeli koostu külge kas eraldi või kasutades T-tala ja säärekoostu. Läbi H-punkti viseerimistihvtide kulgev joon peab olema maapinnaga paralleelne ja istme keskpikitasandiga risti.

4.7.   3-DH-seadme pöia- ja säärekoostu asendit seadistatakse järgmiselt.

4.7.1.   Ettenähtud istekoht: juhiiste ja välimine eesmine kaassõitjaiste

| 4.7.1.1. | Pöia- ja säärekoostu liigutatakse ettepoole nii, et pöiad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak pöid peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-DH-seadme kesktasandist vasakul kui parem pöid sellest paremal. Lood, millega kontrollitakse 3-DH-seadme põiksuunalist orientatsiooni, seatakse horisontaalseks, reguleerides vajaduse korral uuesti istmepõhjapaneeli või seades pöia- ja säärekoostusid tahapoole. Läbi H-punkti viseerimistihvtide kulgev joon peab jääma istme keskpikitasandiga risti. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Pöia- ja säärekoostu liigutatakse ettepoole nii, et pöiad võtavad põrandal loomuliku asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. Vasak pöid peab võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-DH-seadme kesktasandist vasakul kui parem pöid sellest paremal. Lood, millega kontrollitakse 3-DH-seadme põiksuunalist orientatsiooni, seatakse horisontaalseks, reguleerides vajaduse korral uuesti istmepõhjapaneeli või seades pöia- ja säärekoostusid tahapoole. Läbi H-punkti viseerimistihvtide kulgev joon peab jääma istme keskpikitasandiga risti.

| 4.7.1.2. | Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut pöida ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut pöida, kuni see on toetatud asendis. Viseerimistihvtide seadistus peab säilima. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut pöida ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut pöida, kuni see on toetatud asendis. Viseerimistihvtide seadistus peab säilima.

4.7.2.   Designated seating position: outboard rear seat

Tagaistmete või lisaistmete korral asetatakse jalad tootja poolt ettenähtud asendisse. Kui pöiad on sel juhul erinevatel põrandatasapindadel, kasutatakse võrdluspunktina pöida, mis puudutab esimesena esiistet, ja teine pöid asetatakse nii, et seadme istmepõhjapaneelile põiksuunalise orientatsiooni andmiseks kasutatav lood näitab horisontaalasendit.

4.7.3.   Teised ettenähtud istekohad

Järgitakse punktis 4.7.1 kirjeldatud üldist korda, v.a see, et pöiad asetatakse sõiduki tootja poolt ettenähtud viisil.

4.8.   Rakendatakse sääre- ja reieraskused ning 3-DH-seade looditakse.

4.9.   Seljapaneel kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-DH-seade tõmmatakse T-tala abil seljatoest eemale. 3-DH-seade asetatakse uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest:

| 4.9.1. | Kui 3-DH-seade kipub tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust. 3-DH-seadmel lastakse tahapoole libiseda, kuni T-talale ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmepõhjapaneel läheb vastu istme seljatuge. Vajaduse korral asetatakse sääreosa uuesti. |
| --- | --- |

4.9.1.

Kui 3-DH-seade kipub tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust. 3-DH-seadmel lastakse tahapoole libiseda, kuni T-talale ei ole enam vaja rakendada horisontaalset ettepoole suunatud hoidejõudu, st kuni istmepõhjapaneel läheb vastu istme seljatuge. Vajaduse korral asetatakse sääreosa uuesti.

| 4.9.2. | Kui 3-DH-seade ei kipu tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust. 3-DH-seadet libistatakse tahapoole, rakendades T-talale horisontaalset tahapoole suunatud jõudu, kuni istmepõhjapaneel puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2). |
| --- | --- |

4.9.2.

Kui 3-DH-seade ei kipu tahapoole libisema, kasutatakse järgmist menetlust. 3-DH-seadet libistatakse tahapoole, rakendades T-talale horisontaalset tahapoole suunatud jõudu, kuni istmepõhjapaneel puudutab seljatuge (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2).

4.10.   3-DH-seadme selja- ja istmepõhjakoostule rakendatakse puusanurgamõõturi ja T-tala kere lõikepunktis 100 ± 10 N suurust jõudu. Rakendatav jõud peab olema pidevalt suunatud piki joont, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti vahetult reietala korpusest ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite joonis 2). Seejärel viiakse seljapaneel ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. Kogu ülejäänud menetluse ajal tuleb olla ettevaatlik, et vältida 3-DH-seadme libisemist ettepoole.

4.11.   Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istmikuraskus ja seejärel vaheldumisi kaheksa torsoraskust. 3-DH-seade hoitakse loodis.

4.12.   Seljapaneeli kallutatakse ettepoole, et vabastada istme seljatugi survest. 3-DH-seadet õõtsutatakse kolm korda 10° kaarega küljelt küljele (5° vertikaalsest kesktasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-DH-seadme ja istme vahel.

Õõtsutamise ajal võib 3-DH-seadme T-tala ettenähtud horisontaal- ja vertikaalasendist kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-tala paigal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal piisavat külgsuunalist koormust. T-tala paigalhoidmisel ja 3-D H-seadme õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik, tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakenduks vertikaalset või ette-taha-suunalist välist koormust.

3-DH-seadme pöidasid ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui pöidade asend muutub, siis tuleb need hetkel sellesse asendisse jätta.

Seljapaneel viiakse ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge ja kontrollitakse, et mõlemad loodid oleksid nullasendis. Kui pöiad on 3-D H-seadme õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need uuesti kohale asetada järgmiselt.

Kumbki pöid tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et see ei pääse rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad pöiad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad pöiad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selleks ettenähtud konstruktsiooni.

Kontrollitakse, et põiksuunaline lood oleks nullasendis; vajaduse korral rakendatakse seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-DH-seadme istmepõhjapaneeli loodimiseks istmel.

4.13.   Hoides T-tala kinni, et hoida ära 3-DH-seadme ettepoole libisemine istmepadjal, toimitakse edasi järgmiselt:

| a) | seljapaneel viiakse tagasi istme seljatoele, |
| --- | --- |

a)

seljapaneel viiakse tagasi istme seljatoele,

| b) | kordamööda rakendatakse seljatoe kaldenurga mõõtevarvale ligikaudu torsoraskuste keskme kõrgusel horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust ja vabastatakse see koormus, kuni puusanurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-DH-seadmele ei rakenduks välist ülalt-alla- või külgsuunalist koormust. Kui 3-DH-seadet on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud menetlust. |
| --- | --- |

b)

kordamööda rakendatakse seljatoe kaldenurga mõõtevarvale ligikaudu torsoraskuste keskme kõrgusel horisontaalset tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormust ja vabastatakse see koormus, kuni puusanurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitseda selle eest, et 3-DH-seadmele ei rakenduks välist ülalt-alla- või külgsuunalist koormust. Kui 3-DH-seadet on vaja uuesti loodida, kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 kirjeldatud menetlust.

4.14.   Tehakse kõik järgmised mõõtmised.

| 4.14.1. | Mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelisel teljestikul. |
| --- | --- |

4.14.1.

Mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelisel teljestikul.

| 4.14.2. | Torso tegelik kaldenurk loetakse 3-DH-seadme selja kaldenurga mõõturilt, kui mõõtevarb on kõige tagumises asendis. |
| --- | --- |

4.14.2.

Torso tegelik kaldenurk loetakse 3-DH-seadme selja kaldenurga mõõturilt, kui mõõtevarb on kõige tagumises asendis.

4.15.   Kui soovitakse 3-DH-seadme paigaldamist korrata, peab iste enne seda olema koormamata vähemalt 30 minutit. 3-DH-seadet ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse tegemiseks.

4.16.   Kui sama istmerea istmeid võib käsitada sarnastena (nt pinkiste, identsed istmed vmt), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks torso tegelik kaldenurk; sellisel juhul asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-DH-seade istmele, mida käsitatakse kogu rea suhtes representatiivsena.

See koht on:

| 4.16.1. | esimeses reas juhiiste; |
| --- | --- |

4.16.1.

esimeses reas juhiiste;

| 4.16.2. | tagumises reas/tagumistes ridades välimine iste. |
| --- | --- |

4.16.2.

tagumises reas/tagumistes ridades välimine iste.

---

(1)  Kui pädev asutus seda vajalikuks peab, võib kõikide istekohtade puhul peale esiistmete, mille H-punkti ei saa määrata kolmemõõtmelise H-punkti seadme abil või muul viisil, kasutada võrdluspunktina tootja märgitud R-punkti.

(2)  Kaldenurk, kõrgusevahe istmepaigalduskohaga, pinnatekstuur jne.

1. liide

Kolmemõõtmelise h-punkti seadme kirjeldus (3-DH-seade)
   (1)

1.   SELJAPANEEL JA ISTMEPÕHJAPANEEL

Seljapaneel ja istmepõhjapaneel on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese torsot ja reisi ning on H-punktis mehaanilise liigendiga ühendatud. Mõõtevarvale, mis on kinnitatud liigendiga H-punkti, kinnitatakse torso tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurgamõõtur. Istmepõhjapaneeli külge kinnitatud seadistatava reietalaga määratakse reite keskjoon ja seda kasutatakse puusanurgamõõturi nulljoonena.

2.   KERE- JA JALAOSAD

Sääreosad on istmepõhjapaneeli koostuga ühendatud põlvi ühendava T-tala kohal, mis on seadistatava reietala laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Kinga- ja pöiaosad kalibreeritakse pöia nurga mõõtmiseks. Seade orienteeritakse ruumis kahe loodi abil. Kehaosade raskused asetatakse vastavatesse raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg kaaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, et 3-DH-seadme kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdeta.

Joonis 1

3-DH-seadme osade nimetused

Image

Joonis 2

3-DH-seadme osade mõõtmed ja koormuse jaotus

Image

---

(1)  Seade vastab ISO standardis 6549:1980 kirjeldatule. Lähemat teavet 3-DH-seadme konstruktsiooni üksikasjade kohta saab aadressil: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

2. liide

KOLMEMÕÕTMELINE TELJESTIK

| 1. | Kolmemõõtmeline teljestik on määratud sõiduki tootja poolt kindlaksmääratud kolme üksteise suhtes risti asetseva tasandiga (vt joonis) (1). |
| --- | --- |

1.

Kolmemõõtmeline teljestik on määratud sõiduki tootja poolt kindlaksmääratud kolme üksteise suhtes risti asetseva tasandiga (vt joonis) (1).

| 2. | Sõiduki mõõteasend määratakse sõiduki paigaldamisega toetuspinnale nii, et koordinaatmärkide koordinaadid vastavad tootja poolt ettenähtud väärtustele. |
| --- | --- |

2.

Sõiduki mõõteasend määratakse sõiduki paigaldamisega toetuspinnale nii, et koordinaatmärkide koordinaadid vastavad tootja poolt ettenähtud väärtustele.

| 3. | R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõiduki tootja poolt kindlaks määratud koordinaatmärkide suhtes. |
| --- | --- |

3.

R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõiduki tootja poolt kindlaks määratud koordinaatmärkide suhtes.

Image

---

(1)  Teljestik vastab ISO standardile 4130:1978.

3. liide

ISTEKOHTADE VÕRDLUSANDMED

1.   VÕRDLUSANDMETE KODEERIMINE

Võrdlusandmed esitatakse järjest iga istekoha kohta. Istekohti tähistatakse kahekohalise koodiga. Esimene koht on araabia numbrites ning tähistab istmerida, lugedes sõiduki esiosast tagaosa suunas. Teisel kohal on suurtäht, mis tähistab istekoha paigutust reas, vaadatuna sõiduki ettepoole liikumise suunas; kasutatakse järgmisi tähti:

L= vasakul,

C= keskel,

R= paremal.

2.   SÕIDUKI MÕÕTEASENDI KIRJELDUS

2.1.   Koordinaatmärkide koordinaadid

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   VÕRDLUSANDMETE LOEND

3.1.   Istekoht: ...

3.1.1.   R-punkti koordinaadid:

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Torso arvutuslik kaldenurk: ...

3.1.3.   Istme seadistusandmed (1)

| | horisontaalselt: ... |
| --- | --- |

horisontaalselt: ...

| | vertikaalselt: ... |
| --- | --- |

vertikaalselt: ...

| | kaldenurk: ... |
| --- | --- |

kaldenurk: ...

| | torso kaldenurk: ... |
| --- | --- |

torso kaldenurk: ...

Märkus: Täiendavate istekohtade võrdlusandmed loetletakse punktides 3.2, 3.3 jne.

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

4. LISA

Sõiduki peamiste koordinaatmärkide ja kolmemõõtmelise teljestiku vaheliste mõõtsuhete määramise meetod

1.   SEOS TELJESTIKU JA SÕIDUKI PEAMISTE KOORDINAATMÄRKIDE VAHEL

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduki konkreetsete sise- või välismõõtmete kontrollimiseks tuleb sõiduki projekteerimise algetapil visandatud punktis 2.3 määratletud kolmemõõtmelise teljestiku ja punktis 2.4 määratletud peamiste koordinaatmärkide suhe täpselt kindlaks määrata, nii et konkreetseid tootja joonistel olevaid punkte oleks võimalik nende jooniste kohaselt valmistatud reaalsel sõidukil identifitseerida.

2.   TELJESTIKU JA KOORDINAATMÄRKIDE SUHTE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETOD

Selleks tuleb konstrueerida maapinna ekvivalenttasand, mida tähistavad X-X- ja Y-Y-mõõdud. Asjaomast meetodit on kujutatud käesoleva lisa liite joonisel 6, kusjuures ekvivalenttasandiks on jäik, sile ja tasane pind, mille külge on tugevalt kinnitatud kaks mõõteskaalat ja millele asetatakse sõiduk; skaalad on gradueeritud millimeetrites, X-X mõõteskaala peab olema vähemalt 8 meetrit pikk ja Y-Y mõõteskaala vähemalt 4 meetrit pikk. Need kaks mõõteskaalat peavad paiknema teineteise suhtes täisnurga all, nagu on näidatud käesoleva lisa liite joonisel 6. Nende mõõteskaalade lõikepunkt on nullpunkt.

3.   EKVIVALENTTASANDI KONTROLLIMINE

Selleks et võtta arvesse ekvivalenttasandi või katsetsooni võimalikke ebatasasusi, tuleb mõõta hälbed nullpunkti suhtes piki X- ja Y-telge iga 250 mm tagant ning registreerida näidud, et sõiduki kontrollimisel saaks teha vastavad korrektsioonid.

4.   TEGELIK KATSEASEND

Selleks et võtta arvesse väikesi muudatusi vedrustuse kõrguses jm, peavad käepärast olema vahendid, et viia peamised koordinaatmärgid enne edasiste mõõtmiste alustamist õigetele koordinaatidele vastavalt nende asukohale joonistel. Lisaks sellele peab olema võimalik sõiduki asendit veidi külg- ja/või pikisuunas korrigeerida, et viia see teljestiku suhtes õigesse asendisse.

5.   TULEMUSED

Kui sõiduk on teljestiku suhtes ning vastavalt projektjoonisele õigesti asetatud, saab ettepoole jääva vaatevälja nõuetekohasuse uurimiseks vajalike punktide asukohad hõlpsasti kindlaks määrata.

Nõuetekohasuse kindlakstegemise katsemeetodid võivad sisaldada teodoliitide, valgusallikate või varjuseadmete kasutamist või mis tahes muid meetodeid, mille abil saab tõestatult samaväärseid tulemusi.

Liide

Joonis 1

V-punktide määramine

Image

Joonis 2

A-tugipostide vaatluspunktid

Image

Joonis 3

Peitenurgad

Image

Joonis 4

Peitealade hindamine juhi eesmises 180° vaateväljas

Image

Joonis 5

E- ja P-punktide suhtelise asukoha mõõtskeem

Image

Joonis 6

Rõhtne töötasapind

Image

---