# Jurnalul Oficial C 363/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.363.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 363 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5523 noiembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.363.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 363

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5523 noiembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 363/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 363/02 | Ajutor de stat – Decizii privind propunerea de măsuri utile în conformitate cu articolul 108 alineatul (1) din TFUE în cazul în care statul membru respectiv a acceptat măsurile respective (
  2
  ) | 3 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 363/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2012/C 363/02

Ajutor de stat – Decizii privind propunerea de măsuri utile în conformitate cu articolul 108 alineatul (1) din TFUE în cazul în care statul membru respectiv a acceptat măsurile respective (
  2
  )

2

3

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2012/C 363/03 | Proiect de buget rectificativ nr. 5 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 – Poziția Consiliului | 4 |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 363/04 | Rata de schimb a monedei euro | 5 |
| 2012/C 363/05 | Comunicarea Comisiei în cadrul punerii în aplicare a Directivei 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  2
  ) | 6 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2012/C 363/03

Proiect de buget rectificativ nr. 5 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 – Poziția Consiliului

4

Comisia Europeană

2012/C 363/04

Rata de schimb a monedei euro

5

2012/C 363/05

Comunicarea Comisiei în cadrul punerii în aplicare a Directivei 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  2
  )

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

2

6

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 363/06 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare | 8 |
| 2012/C 363/07 | Anunț privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE: prelungirea termenului – Cerere formulată de o entitate contractantă | 15 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 363/06

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

8

2012/C 363/07

Anunț privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE: prelungirea termenului – Cerere formulată de o entitate contractantă

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2012/C 363/01

| Data adoptării deciziei | 31.7.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.33508 (11/N) |
| Stat membru | Danemarca |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion |
| Temei legal | Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.
  § 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.
  § 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009. |
| Tipul măsurii | Schemă | Nordic Sugar A/S |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Reducerea nivelului de impozitare |
| Buget | | Buget global: 17 DKK (în milioane) |

Data adoptării deciziei

31.7.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.33508 (11/N)

Stat membru

Danemarca

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion

Temei legal

Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.

§ 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.

§ 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009.

Tipul măsurii

Schemă

Nordic Sugar A/S

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Reducerea nivelului de impozitare

Buget

Buget global: 17 DKK (în milioane)

| | Buget anual: 1,70 DKK (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 1,70 DKK (în milioane)

Valoare

80 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2021

Sectoare economice

Fabricarea zahărului

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| SKAT |
| --- |
| Østbanegade 123 |
| 2860 |
| DANMARK |

SKAT

Østbanegade 123

2860

DANMARK

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/3

---

Ajutor de stat – Decizii privind propunerea de măsuri utile în conformitate cu articolul 108 alineatul (1) din TFUE în cazul în care statul membru respectiv a acceptat măsurile respective

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 363/02

| Data adoptării deciziei | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.18879 (E 6/06) |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI) |
| Temei juridic | Voluntary Health Insurance Act 1957 |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Asigurare |
| Forma ajutorului | Garanție |
| Buget | — |
| Intensitate | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Activități de servicii |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Irish Government |
| Hawkins Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.dohc.ie |

Data adoptării deciziei

25.7.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.18879 (E 6/06)

Stat membru

Irlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI)

Temei juridic

Voluntary Health Insurance Act 1957

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Asigurare

Forma ajutorului

Garanție

Buget

—

Intensitate

—

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Activități de servicii

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Irish Government

Hawkins Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.dohc.ie

Alte informații

Acceptarea de către Irlanda a propunerii de măsuri utile efectuate de către Comisie în conformitate cu articolul 108 alineatul (1) din TFUE și articolele 18 și 19 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (1)

Comisia a decis să propună Irlandei măsuri utile în ceea ce privește garanția nelimitată în favoarea Voluntary Health Insurance Board (VHI). Irlanda și-a dat acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile utile propuse, în scris.

În temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia consemnează că Irlanda a acceptat în mod necondiționat și explicit măsurile utile propuse.

Textul deciziei în versiunea sau versiunile lingvistice autentice, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil la adresa:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (în prezent articolul 88) din Tratatul CE, JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/4

---

Proiect de buget rectificativ nr. 5 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 – Poziția Consiliului

2012/C 363/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1081/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 (2), în special articolul 37,

întrucât:

| — | bugetul Uniunii pentru exercițiul financiar 2012 a fost adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (3); |
| --- | --- |

—

bugetul Uniunii pentru exercițiul financiar 2012 a fost adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (3);

| — | la 19 septembrie 2012, Comisia a înaintat o propunere care conținea proiectul de buget rectificativ nr. 5 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2012, |
| --- | --- |

—

la 19 septembrie 2012, Comisia a înaintat o propunere care conținea proiectul de buget rectificativ nr. 5 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2012,

DECIDE:

Articol unic

Poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 a fost adoptată la 20 noiembrie 2012.

Textul integral poate fi accesat pentru consultare sau descărcare pe site-ul Consiliului: http://www.consilium.europa.eu/

Adoptat la Bruxelles, 20 noiembrie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1, cu rectificare în JO L 25, 30.1.2003, p. 43 și în JO L 99, 14.4.2007, p. 18.

1

(2)  JO L 311, 26.11.2010, p. 9.

2

(3)  JO L 56, 29.2.2012, cu rectificare în JO L 79, 19.3.2012.

3

---

Comisia Europeană

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/5

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 noiembrie 2012

2012/C 363/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2893 |
| JPY | yen japonez | 106,42 |
| DKK | coroana daneză | 7,4577 |
| GBP | lira sterlină | 0,80770 |
| SEK | coroana suedeză | 8,6065 |
| CHF | franc elvețian | 1,2045 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,3250 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,422 |
| HUF | forint maghiar | 279,06 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6962 |
| PLN | zlot polonez | 4,1092 |
| RON | leu românesc nou | 4,5323 |
| TRY | lira turcească | 2,3194 |
| AUD | dolar australian | 1,2420 |
| CAD | dolar canadian | 1,2841 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,9934 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5809 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5795 |
| KRW | won sud-coreean | 1 399,76 |
| ZAR | rand sud-african | 11,5363 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0349 |
| HRK | kuna croată | 7,5535 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 423,85 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9465 |
| PHP | peso Filipine | 53,012 |
| RUB | rubla rusească | 40,1520 |
| THB | baht thailandez | 39,582 |
| BRL | real brazilian | 2,6959 |
| MXN | peso mexican | 16,7523 |
| INR | rupie indiană | 71,0958 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2893

JPY

yen japonez

106,42

DKK

coroana daneză

7,4577

GBP

lira sterlină

0,80770

SEK

coroana suedeză

8,6065

CHF

franc elvețian

1,2045

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,3250

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,422

HUF

forint maghiar

279,06

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6962

PLN

zlot polonez

4,1092

RON

leu românesc nou

4,5323

TRY

lira turcească

2,3194

AUD

dolar australian

1,2420

CAD

dolar canadian

1,2841

HKD

dolar Hong Kong

9,9934

NZD

dolar neozeelandez

1,5809

SGD

dolar Singapore

1,5795

KRW

won sud-coreean

1 399,76

ZAR

rand sud-african

11,5363

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0349

HRK

kuna croată

7,5535

IDR

rupia indoneziană

12 423,85

MYR

ringgit Malaiezia

3,9465

PHP

peso Filipine

53,012

RUB

rubla rusească

40,1520

THB

baht thailandez

39,582

BRL

real brazilian

2,6959

MXN

peso mexican

16,7523

INR

rupie indiană

71,0958

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/6

---

Comunicarea Comisiei în cadrul punerii în aplicare a Directivei 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice

(Text cu relevanță pentru SEE)

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

2012/C 363/05

| OES (1) | Referința și titlul standardului armonizat (și documentul de referință) | Referința standardului înlocuit | Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit
  Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| Cenelec | EN 50581:2012
  Documentație tehnică pentru evaluarea produselor electrice și electronice în funcție de restricția substanțelor periculoase | | |

OES (1)

Referința și titlul standardului armonizat (și documentul de referință)

Referința standardului înlocuit

Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit

Nota 1

(1)

(2)

(3)

(4)

Cenelec

EN 50581:2012

Documentație tehnică pentru evaluarea produselor electrice și electronice în funcție de restricția substanțelor periculoase

| Nota 1: | În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale. |
| --- | --- |

Nota 1:

În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale.

| Nota 2.1: | Standardul nou (sau modificat) are aceeași sferă de aplicare ca standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 2.1:

Standardul nou (sau modificat) are aceeași sferă de aplicare ca standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

| Nota 2.2: | Noul standard are o sferă de aplicare mai extinsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 2.2:

Noul standard are o sferă de aplicare mai extinsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

| Nota 2.3: | Noul standard are o sferă de aplicare mai restrânsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit (parțial) încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru acele produse care intră în sfera de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru produsele care rămân în sfera de aplicare a standardului înlocuit (parțial), dar nu intră în sfera de aplicare a noului standard, nu este afectată. |
| --- | --- |

Nota 2.3:

Noul standard are o sferă de aplicare mai restrânsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit (parțial) încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru acele produse care intră în sfera de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru produsele care rămân în sfera de aplicare a standardului înlocuit (parțial), dar nu intră în sfera de aplicare a noului standard, nu este afectată.

| Nota 3: | În cazul modificărilor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, modificările sale anterioare, dacă există, și noua modificare menționată. Prin urmare, standardul înlocuit se compune din EN CCCCC:YYYY și modificările sale anterioare, dacă există, însă fără noua modificare menționată. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 3:

În cazul modificărilor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, modificările sale anterioare, dacă există, și noua modificare menționată. Prin urmare, standardul înlocuit se compune din EN CCCCC:YYYY și modificările sale anterioare, dacă există, însă fără noua modificare menționată. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

NOTĂ:

| — | Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului, modificată prin Directiva 98/48/CE. |
| --- | --- |

—

Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului, modificată prin Directiva 98/48/CE.

| — | Standardele armonizate sunt adoptate de către organizațiile europene pentru standardizare în limba engleză (CEN și Cenelec le publică, de asemenea, în franceză și germană). Prin urmare, titlurile standardelor armonizate sunt traduse în toate celelalte limbi oficiale ale Uniunii Europene de către organismele naționale pentru standardizare. Comisia Europeană nu este responsabilă de corectitudinea titlurilor care au fost prezentate pentru publicarea în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

—

Standardele armonizate sunt adoptate de către organizațiile europene pentru standardizare în limba engleză (CEN și Cenelec le publică, de asemenea, în franceză și germană). Prin urmare, titlurile standardelor armonizate sunt traduse în toate celelalte limbi oficiale ale Uniunii Europene de către organismele naționale pentru standardizare. Comisia Europeană nu este responsabilă de corectitudinea titlurilor care au fost prezentate pentru publicarea în Jurnalul Oficial.

| — | Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare. |
| --- | --- |

—

Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare.

| — | Această listă înlocuiește toate listele anterioare publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia asigură actualizarea acestei liste. |
| --- | --- |

—

Această listă înlocuiește toate listele anterioare publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia asigură actualizarea acestei liste.

| — | Mai multe informații despre standardele armonizate se găsesc pe internet la:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mai multe informații despre standardele armonizate se găsesc pe internet la:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  OES: Organismul european de standardizare:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/8

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

2012/C 363/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE ÎNREGISTRARE A UNEI STG

REGULAMENTUL (CE) NR. 509/2006 AL CONSILIULUI

„BASTERDSUIKER”/„BASTERDSUICKER”/„BASTERDSUIJCKER”/„BASTERDSUIJKER”/„BASTERD”/„BASTARDSUIKER”/„BASTARDSUICKER”/„BASTARDSUIJCKER”/„BASTARDSUIJKER”/„BASTARD”/„BASTERT”/„BASTERTSUIKER”

NR. CE: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1.   Denumirea și adresa grupului solicitant:

| Denumire: | Suikerstichting Nederland |
| --- | --- |
| Adresă: | Amsterdamsestraatweg 39a |
| 3744 MA Baarn |
| NEDERLAND |

Denumire:

Suikerstichting Nederland

Adresă:

Amsterdamsestraatweg 39a

3744 MA Baarn

NEDERLAND

Tel.

+31 355433455

Fax

+31 355426626

E-mail:

info@suikerstichting.nl

2.   Statul membru sau țara terță:

Țările de Jos

3.   Caietul de sarcini:

3.1.   Denumirea (denumirile) propusă (propuse) pentru înregistrare [articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

„Basterdsuiker”/„Basterdsuicker”/„Basterdsuijcker”/„Basterdsuijker”/„Basterd”/„Bastardsuiker”/„Bastardsuicker”/„Bastardsuijcker”/„Bastardsuijker”/„Bastard”/„Bastert”/„Bastertsuiker”

La comercializarea produsului, pe etichetă se înscrie denumirea în limba olandeză. În alte limbi oficiale, se poate menționa textul „fabricat după tradiția olandeză”.

3.2.   Denumirea:

| ☒ | este specifică în sine; |
| --- | --- |
|  | exprimă caracterul specific al produsului agricol sau alimentar. |

☒

este specifică în sine;



exprimă caracterul specific al produsului agricol sau alimentar.

Denumirea este utilizată de foarte mult timp pentru a desemna produsul. Basterdsuiker era altădată un produs secundar – un „bastard” – al zahărului alb. După cum se precizează în Legea zahărului din 1924: „Basterd este un produs secundar al rafinăriilor, și anume al cristalizării siropului, care se separă atunci când se formează căpățânile de zahăr.” Nu există alte produse cu aceeași denumire sau produse similare cu o denumire omofonă.

3.3.   A se indica dacă s-a solicitat rezervarea denumirii în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006:

| ☒ | Înregistrare cu rezervarea denumirii |
| --- | --- |
|  | Înregistrare fără rezervarea denumirii |

☒

Înregistrare cu rezervarea denumirii



Înregistrare fără rezervarea denumirii

3.4.   Tip de produs:

| Clasa 2.3. | Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți |
| --- | --- |

Clasa 2.3.

Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.5.   Descrierea produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1 [articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Produsul basterdsuiker constă în granule solide (cristale) de culoare deschisă până la închisă, cu gust dulce (a se vedea și punctul 3.7) și cu o aromă foarte dulceagă. În funcție de tipul de basterdsuiker, sunt prezente un parfum și un gust de caramel mai pronunțate sau mai vagi. Produsul este, datorită umidității reduse, destul de uscat și are o durată lungă de conservare. Produsului basterdsuiker i se adaugă întotdeauna zahăr invertit, eventual în combinație cu sirop de zahăr și/sau caramel. Prin acest adaos, produsul dobândește caracteristici specifice descrise în continuare.

Caracteristici fizice

Baza pentru basterdsuiker este zahărul cristalin fin.

Zahărul cristalin poate lua, în funcție de durata cristalizării, forma unor cristale mici până la mari. Se folosesc site pentru a asigura dimensiunea corectă a cristalelor. Numai zahărul fin, cu o anumită dimensiune a cristalelor, este potrivit pentru fabricarea basterdsuiker:

| | Dimensiunea cristalelor |
| --- | --- |
| Basterdsuiker alb | 0,2-0,4 mm |
| Basterdsuiker de culoare deschisă/galben | 0,2-0,4 mm |
| Basterdsuiker de culoare închisă/brun | 0,5-0,9 mm |

Dimensiunea cristalelor

Basterdsuiker alb

0,2-0,4 mm

Basterdsuiker de culoare deschisă/galben

0,2-0,4 mm

Basterdsuiker de culoare închisă/brun

0,5-0,9 mm

Basterdsuiker are o textură prăfoasă, fărâmicioasă, lucru datorat unui conținut mai ridicat de umiditate (din cauza prezenței zahărului invertit).

Caracteristici chimice

Datorită dimensiunii mici a cristalelor, basterdsuiker este foarte solubil, având astfel proprietăți unice de coacere. Conținutul de zahăr (zaharoză) al basterdsuiker trebuie să fie de cel puțin 90 % din conținutul de substanță uscată.

Se adaugă și sirop de zahăr invertit, fabricat din zahăr cristalin. Prin intermediul acizilor sau al enzimelor se realizează hidroliza zaharozei și se formează moleculele de glucoză și fructoză (zahăr invertit).

Conținutul de zahăr invertit din produsul final trebuie să fie de cel puțin 0,5 %. Din cauza acestui fapt și conținutul de umiditate este mai mare decât la zahărul cristalin, și anume minimum 0,5 % și maximum 2 %.

Basterdsuiker poate avea un conținut maxim de cenușă de 2,5 % din substanța uscată.

Caracteristici organoleptice

Basterdsuiker este ceva mai puțin dulce decât zahărul cristalin; acest lucru se datorează conținutului mai scăzut de zaharoză al basterdsuiker (cel puțin 90 % din conținutul de substanță uscată). Gustul mai puțin dulce nu este perceput ca atare din cauza solubilității rapide și prezenței siropului de zahăr invertit. Datorită prezenței fructozei și glucozei (zahăr invertit), basterdsuiker dobândește un gust dulce care este diferit ca profil al gustului prin faptul că gustul dulce se face simțit mai repede (este sesizat mai repede), iar gustul se intensifică mai rapid, ceea ce face ca gustul dulce să fie sesizabil mai puțin timp decât în cazul zahărului cristalin obișnuit.

În funcție de tipul de basterdsuiker, este prezent un gust de caramel (în cazul basterdsuiker de culoare deschisă/galben și al basterdsuiker de culoare închisă/brun). Basterdsuiker de culoare închisă/brun are o tentă ușor sărată din cauza prezenței unei cantități reduse de sirop de zahăr.

3.6.   Descrierea metodei de producție a produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1 [articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Siropul este amestecat în prealabil. Pentru fiecare tip de basterdsuiker se folosește un alt fel de sirop. Există astfel trei feluri de sirop:

| | sirop de zahăr invertit | sirop de zahăr | caramel |
| --- | --- | --- | --- |
| Basterdsuiker alb | x | | |
| Basterdsuiker de culoare deschisă/galben | x | | x |
| Basterdsuiker de culoare închisă/brun | x | x | x |

sirop de zahăr invertit

sirop de zahăr

caramel

Basterdsuiker alb

x

Basterdsuiker de culoare deschisă/galben

x

x

Basterdsuiker de culoare închisă/brun

x

x

x

Pentru obținerea substanței de bază (soluția lichidă de zahăr) pentru siropul de zahăr invertit se dizolvă zahăr în apă la 90 °C într-un recipient pentru dizolvare.

Pentru a obține sirop lichid de zahăr invertit se adaugă un acid (de exemplu acid citric) în soluția lichidă de zahăr, după care toată cantitatea se încălzește. Atunci când se atinge gradul de inversiune corect se adaugă hidroxid de sodiu pentru a opri procesul de inversiune. Siropul de zahăr invertit obținut se răcește până la aproximativ 45 °C. Acest produs poate fi folosit la producția de basterdsuiker alb. Se pot adăuga eventual caramel și/sau sirop de zahăr, conform rețetei. După amestecare, aceste siropuri sunt potrivite pentru producerea de basterdsuiker de culoare deschisă/galben și de basterdsuiker de culoare închisă/brun.

Pentru preparare se alege rețeta corectă. Zahărul cristalin cu o dimensiune tipică a cristalelor (în medie între 0,5 și 1,5 mm) este măcinat/cernut. În urma acestui proces rezultă cristale mai fine care, în final, trebuie să aibă dimensiunea tipică (a se vedea tabelul de la punctul 3.5). Acest lucru se petrece prin intermediul morilor și/sau al instalațiilor de cernere.

După aceea se adaugă acest zahăr. În funcție de rețeta stabilită, zahărul este dozat automat în instalația de amestecare cu spirală sau în amestecător. Siropul potrivit este pompat în dozatorul de sirop, care se umple automat. Siropul este dozat în instalația de amestecare cu spirală sau în amestecător conform rețetei. Atunci când se utilizează o instalație de amestecare cu spirală, se amestecă zahărul și siropul cu o anumită viteză, în funcție de dimensiunea instalației de amestecare cu spirală (conform rețetei). Debitul zahărului și al siropului și lungimea instalației de amestecare cu spirală sunt coordonate în așa fel încât la capătul instalației de amestecare cu spirală se obține o masă omogenă cu caracteristicile dorite (a se vedea tabelul de la punctul 3.9). În cazul unui amestecător, se amestecă un anumit timp astfel încât se obține la sfârșit o masă omogenă cu caracteristicile dorite (a se vedea tabelul de la punctul 3.9).

3.7.   Caracterul specific al produsului agricol sau alimentar [articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Caracterul specific al bastersuiker se datorează faptului că basterdsuiker se deosebește în mod evident ca zahăr de calitate de alte tipuri de zahăr, precum zahărul alb cristalin și zahărul brut din trestie de zahăr.

Basterdsuiker are o compoziție unică, cu un anumit conținut de zahăr invertit, ceea ce face ca basterdsuiker să prezinte o serie de caracteristici specifice.

Coloratura brună

Basterdsuiker conține o anumită cantitate de zahăr invertit (a se vedea tabelul de la punctul 3.9). Zahărul invertit constă în părți egale de glucoză și fructoză. Aceste tipuri de zahăr sunt reductive, și anume în combinație cu anumiți aminoacizi (din proteine) produc o reacție (reacția Maillard) în timpul încălzirii și sub influența umidității formează produși de condensare. Prin reacția Maillard se eliberează dioxid de carbon și se produc compuși de culoare închisă (melanoizi). În timpul coacerii, aceștia dau produsului copt o culoare brună.

Datorită cantității de zahăr invertit din basterdsuiker, această reacție se produce la o temperatură mai joasă decât în cazul zahărului cristalin. Astfel, produsul copt care conține basterdsuiker capătă o culoare brună mai repede decât dacă ar fi preparat cu alte tipuri de zahăr. Atunci când un produs care conține basterdsuiker este copt, acesta are culoarea brună. Dacă produsul ar fi pregătit cu alte tipuri de zahăr și ar fi copt, el ar fi încă foarte deschis la culoare. În funcție de tipul de basterdsuiker, culoarea brună este mai mult sau mai puțin pronunțată. Atunci când se folosește basterdsuiker alb, culoarea brună este cel mai puțin pronunțată, iar când se folosește basterdsuiker închis la culoare/brun, colorația brună este cea mai prezentă.

Gust

În timpul reacției Maillard, sunt eliberați nu numai dioxid de carbon și compuși de culoare închisă, ci și componente ale gustului. Acestea conferă unui produs copt cu basterdsuiker un gust dulce specific, diferit de cel pe care l-ar avea produsul dacă ar fi preparat cu alte tipuri de zahăr. În funcție de tipul de produs, prin reacția Maillard se formează un set foarte specific de componente ale gustului. Componentele specifice ale gustului sunt: gustul de migdale, gustul de caramel și cel de miere. În funcție de tipul de basterdsuiker folosit, gustul de caramel este mai mult sau mai puțin prezent.

Prospețimea

O altă caracteristică a zahărului invertit este efectul de atragere a umidității și de reținere a acesteia. Atunci când umiditatea este reținută în produs, acesta se menține mai mult timp pufos și moale și nu se usucă.

De asemenea, compușii de culoare închisă (melanoizii) acționează în produsele coapte bogate în grăsime ca antioxidanți împotriva râncezirii grăsimii. Astfel un produs are o durată mai lungă de conservare.

Datorită acestor două caracteristici, un produs ce conține basterdsuiker este proaspăt mai mult timp decât un produs pregătit cu alte feluri de zahăr.

Solubilitatea

Datorită dimensiunii mici a cristalelor de basterdsuiker, acesta se dizolvă mai repede într-un aluat decât zahărul cristalin, mai ales dacă este un aluat cu conținut mare de substanță grasă și conținut mic de apă. Basterdsuiker se va topi în umiditatea existentă, făcând ca astfel aluatul să devină mai moale (cu cât este mai redusă cantitatea de cristale de zahăr solide încă prezente, cu atât mai multe vor fi prezente în forma dizolvată, lichidă). Datorită acestui lucru, aluatul poate fi întins mai ușor și poate fi copt cu o crustă mai lucioasă, structura produsului copt care conține basterdsuiker devenind astfel mai fină și mai puțin crocantă (mai pufoasă) decât dacă produsul ar fi copt cu alte tipuri de zahăr.

3.8.   Caracterul tradițional al produsului agricol sau alimentar [articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Cererea de înregistrare se bazează pe faptul că basterdsuiker este caracterizat de o metodă de producție și de o compoziție tradiționale.

Metoda de producție tradițională

Inițial (la începutul secolului XVII), basterdsuiker se producea manual, iar de un secol încoace se produce industrial. Metoda industrială este neschimbată de atunci, însă procesul de producție s-a ameliorat, s-a raționalizat și este mai mecanizat. Fabricile (înființate la începutul secolului XX, toate în jurul anului 1910) sunt încă funcționale, interiorul fiind modernizat odată cu progresul tehnic.

Secolele XVII, XVIII și XIX

Basterdsuiker este o calitate a zahărului care din vremuri de demult era un produs secundar care rămânea în urma producției zahărului. A fost primul tip de zahăr obținut în procesul de producție care nu mai corespundea specificațiilor zahărului alb. Datorită dispozițiilor Legii accizelor, basterdsuiker a devenit mult mai ieftin. Atunci când achiziționau produse, patiserii din epoca respectivă țineau evident cont de preț și, spre surprinderea lor, au beneficiat, prin cumpărarea acestui zahăr mai ieftin („bastard”), de un produs final mult mai bun.

În cartea „De Suikerraffinadeur” („Rafinatorul de zahăr”) de J. H. Reisig din 1783, este descris modul de producție a tipurilor de zahăr basterd. Siropurile de zahăr de culoare închisă erau vărsate în forme conice și apoi uscate. După două-trei zile, „se acopereau” căpățânile pentru a îndepărta siropul rămas. Această îndepărtare se făcea cu apă, care se vărsa încet peste căpățâni. Pentru a evita ca apa să dizolve stratul tare de bază, forma se acoperea cu un strat de argilă uscată prin care se infiltra ușor apa. Stratul uscat de argilă care rămânea era scos din căpățâna de zahăr, iar procesul se repeta până când se eliminau toate imperfecțiunile. O căpățână de basterdsuiker reunea trei culori. Metoda urmată presupunea de fapt scurgerea siropului către partea inferioară a formei, și anume vârful conului căpățânii de zahăr. Zahărul era curățat de pe formă în loturi și pe măsură ce se ajungea la vârful conului, se sorta basterdsuiker în „alb”, intermediar și „comun”. În funcție de tip, basterdsuiker conținea o parte zaharoză (mai puțină decât zahărul cristalin) și o parte sirop. Mai există încă până astăzi trei tipuri de basterdsuiker, și anume alb, galben/de culoare deschisă (intermediar) și de culoare închisă/brun.

Sfârșitul secolului XIX și secolul XX

Datorită combinației unice dintre zahărul cristalin și sirop și/sau caramel, cu caracteristicile unice de coacere ale acestei combinații, patiserii și brutarii nu s-au putut dispensa de basterdsuiker. Caracteristicile de coacere ale basterdsuiker (a se vedea punctul 3.7) sunt absolut necesare pentru obținerea unui produs bun. Produsele preparate cu basterdsuiker se deosebesc prin culoarea brună, gust, structură și durata mai lungă de conservare.

Deoarece, ca un efect al progresului tehnic, fabricile producătoare de zahăr din sfeclă de zahăr produceau din ce în ce mai puțin basterdsuiker (ca produs secundar), iar cererea de produse care să constea într-un zahăr cristalin cu un pic de sirop s-a menținut, fabricile producătoare de zahăr din sfeclă de zahăr au început să producă special (la comandă) toate cele trei sortimente. Principiul producerii basterdsuiker a rămas esențialmente același de la sfârșitul secolului XIX.

Trecerea în revistă a metodei de producție la înființarea fabricilor și a metodei actuale

| Metoda de producție (descrisă la punctul 3.6) | În trecut (cu aproximativ 100 de ani în urmă) | În prezent |
| --- | --- | --- |
| Se adaugă acid în soluția lichidă de zahăr | x | x |
| Se încălzește | x | x |
| Se oprește procesul de inversiune prin adăugarea hidroxidului de sodiu | x | x |
| Se răcește | x | x |
| Se adaugă, eventual, caramel și/sau sirop de zahăr, conform rețetei | x | x |
| Se amestecă sirop de zahăr invertit | x | x |
| Se macină/cerne zahăr cristalin până la obținerea dimensiunii tipice a cristalului | x | x |
| Se dozează siropul în zahărul cristalin conform rețetei | x | x |
| Se amestecă până se obține o masă omogenă | x | x |

Metoda de producție (descrisă la punctul 3.6)

În trecut (cu aproximativ 100 de ani în urmă)

În prezent

Se adaugă acid în soluția lichidă de zahăr

x

x

Se încălzește

x

x

Se oprește procesul de inversiune prin adăugarea hidroxidului de sodiu

x

x

Se răcește

x

x

Se adaugă, eventual, caramel și/sau sirop de zahăr, conform rețetei

x

x

Se amestecă sirop de zahăr invertit

x

x

Se macină/cerne zahăr cristalin până la obținerea dimensiunii tipice a cristalului

x

x

Se dozează siropul în zahărul cristalin conform rețetei

x

x

Se amestecă până se obține o masă omogenă

x

x

Procesul de producție este ameliorat, raționalizat și mai mecanizat. Fabricile (înființate la începutul secolului XX, toate în jurul anului 1910) sunt încă funcționale, interiorul fiind modernizat odată cu progresul tehnic.

Compoziția tradițională

Basterdsuiker are o compoziție tradițională din zahăr cristalin cu sirop și/sau caramel. Cele trei sortimente (basterdsuiker alb, de culoare deschisă/galben și de culoare închisă/brun) existau încă înainte ca procesul de producție să fi fost industrializat. Prin industrializare, compoziția de fapt nu s-a schimbat.

Compoziția actuală a basterdsuiker, ale cărei cerințe sunt descrise la punctul 3.9, este aceeași ca la începutul secolului XX.

În Legea zahărului din 1924 a fost deja descrisă această compoziție ca fiind cea a unui zahăr cristalin, de obicei de culoare galbenă sau brună datorită siropului prezent în el. În Warenwetbesluit Suiker en Stroop – Hotărârea privind zahărul și siropul (Legea mărfurilor) din 1977 a fost descrisă și mai exact compoziția ca basterdsuiker alb, de culoare deschisă/galben și de culoare închisă/brun, în funcție de culoare. De asemenea, conținutul de zahăr trebuia să fie de minimum 90 %, iar cel de zahăr invertit, de minimum 0,5 %. Conținutul de cenușă trebuia să fie de maximum 2,5 % din substanța uscată. Începând cu 12 iulie 2004, nu mai există norme naționale specifice pentru basterdsuiker.

Caracteristicile sus-menționate ale compoziției nu s-au schimbat și sunt identice cu cerințele privind compoziția actuală pentru basterdsuiker, descrise la punctul 3.9.

Între timp, basterdsuiker a devenit atât de renumit în gospodării de-a lungul a generații întregi și prețuit nu numai datorită caracteristicilor sale de coacere. Grație gustului dulce și plăcut, produsul a fost ulterior folosit și ca ingredient aromat și dulce pe pâine, în terciuri calde și la prepararea clătitelor. Deoarece terciul și clătitele se prepară la o temperatură ceva mai ridicată, gustul și aroma basterdsuiker sunt mai bine sesizate. Conform Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool (Cartea de bucate a artei culinare domestice din Amsterdam) de Wannee, a șasea ediție din 1910, basterdsuiker este adesea servit împreună cu un fel principal. Rețetele tradiționale străvechi din Amsterdam nu erau de multe ori foarte gustoase, așa încât, servindu-se felul basterdsuiker alături de acestea, gustul mâncării era mai plăcut. În prezent, basterdsuiker se folosește tot mai puțin ca produs separat în gospodării, din cauza influenței bucătăriei internaționale și a obiceiurilor alimentare modificate.

În mod tradițional, există trei feluri de basterdsuiker. În funcție de caracteristicile de coacere și de rezultatul dorit al coacerii (a se vedea caracteristicile de la punctul 3.7), se folosește basterdsuiker alb, de culoare deschisă/galben sau de culoare închisă/brun. Gustul și culoarea brună depind de sortimentul folosit. Atunci când se folosește basterdsuiker alb, gustul este neutru, iar culoarea mai deschisă. Cu cât basterdsuiker folosit este mai închis la culoare, cu atât este mai pronunțată nota de caramel, gustul este mai intens, iar nuanța brună este mai închisă.

3.9.   Cerințe minime și proceduri pentru verificarea caracterului specific [articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Caracterul specific al basterdsuiker poate fi controlat prin următoarele cerințe minime măsurabile. Producătorul controlează pentru fiecare lot de producție (la fiecare producție) următoarele:

| | Conținutul de zahăr invertit în produsul final | Culoarea |
| --- | --- | --- |
| Basterdsuiker alb | 0,5-1,6 % | 10-200 IU |
| Basterdsuiker de culoare deschisă/galben | 1,5-2,5 % | 5 000-8 000 IU |
| Basterdsuiker de culoare închisă/brun | 1,0-3,0 % | 15 000-30 000 IU |

Conținutul de zahăr invertit în produsul final

Culoarea

Basterdsuiker alb

0,5-1,6 %

10-200 IU

Basterdsuiker de culoare deschisă/galben

1,5-2,5 %

5 000-8 000 IU

Basterdsuiker de culoare închisă/brun

1,0-3,0 %

15 000-30 000 IU

La măsurarea conținutului de zahăr invertit și a culorii se folosesc cele mai actuale metode ale ICUMSA.

ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) este o organizație mondială care reunește activitățile comisiilor naționale pentru analiza zahărului din peste 30 de țări membre. Este o măsură indirectă a purității zahărului, legată direct de culoarea zahărului: cu cât este mai mic numărul de unități ICUMSA (IU), cu atât zahărul este mai alb (și mai pur).

Autoritatea olandeză pentru siguranța alimentelor și produselor de consum (Nederlandse Voedsel en Warenautoriteit) verifică acest lucru prin monitorizarea controalelor. Autoritatea respectivă realizează o dată pe an un control administrativ prin eșantionare la producător, controlând datele salvate referitoare la conținutul de zahăr invertit din produsul final și la culoare (măsurate de producător pe lot de producție și salvate în format digital).

4.   Autoritățile sau organismele care verifică respectarea caietului de sarcini:

4.1.   Denumirea și adresa:

| Denumire: | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- |
| Adresă: | Catharijnesingel 59 |
| 3511 GG Utrecht |
| NEDERLAND |

Denumire:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Adresă:

Catharijnesingel 59

3511 GG Utrecht

NEDERLAND

Tel.

+31 882233333

E-mail:

info@vwa.nl

| ☒ Publică |  Privată |
| --- | --- |

☒ Publică

 Privată

4.2.   Sarcini specifice ale autorității sau organismului respectiv:

Autoritatea olandeză pentru siguranța alimentelor și produselor de consum este responsabilă cu verificarea respectării cerințelor din caietul de sarcini al basterdsuiker.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 23.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/15

---

Anunț privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE: prelungirea termenului

Cerere formulată de o entitate contractantă

2012/C 363/07

La data de 3 octombrie 2012, Comisia a primit o cerere formulată în temeiul articolului 30 alineatul (5) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (1).

Cererea, înaintată de Magyar Posta, se referă la serviciile logistice naționale de coletărie prestate în Ungaria. Ea a făcut obiectul unui anunț publicat la pagina 14 din JO C 313 la 17 octombrie 2012. Termenul inițial era 4 ianuarie 2013.

Ținând cont de faptul că serviciile Comisiei trebuie să obțină și să analizeze informații suplimentare și în conformitate cu dispozițiile articolului 30 alineatul (6) a doua teză, termenul de care dispune Comisia pentru a lua o decizie în privința acestei solicitări se prelungește cu trei luni.

Termenul final este acum 4 aprilie 2013.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

---