# Az Európai Unió L 279/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.279.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 279 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. október 23. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.279.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 279

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. október 23.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2010/631/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. szeptember 13.) a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 955/2010/EU rendelete (2010. október 22.) a 798/2008/EK rendeletnek a Newcastle-betegség elleni vakcinák felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 956/2010/EU rendelete (2010. október 22.) a gyorstesztek jegyzéke tekintetében a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság 957/2010/EU rendelete (2010. október 22.) élelmiszerekkel kapcsolatos, a betegségek kockázatának csökkentéséről, illetve a gyermekek fejlődéséről és egészségéről szóló, egészségre vonatkozó egyes állítások engedélyezéséről, illetve engedélyezésének elutasításáról (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság 958/2010/EU rendelete (2010. október 22.) az élelmiszerekkel kapcsolatos, nem a betegségek kockázatának csökkentésére, illetve a gyermekek fejlődésére és egészségére vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról (
  1
  ) | 18 |
| | | A Bizottság 959/2010/EU rendelete (2010. október 22.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 20 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2010/69/EU irányelve (2010. október 22.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek (
  1
  ) | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/632/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. október 15.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről | 32 |
| | | 2010/633/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. október 22.) a Newcastle-betegség ellen a rutin vakcinázási programok során alkalmazandó oltóanyagokra vonatkozó szempontok megállapításáról szóló 93/152/EGK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 7109. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2010/634/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. október 22.) az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazításáról, valamint a 2010/384/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2010) 7180. számú dokumentummal történt) | 34 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2010/635/Euratom |
| | * | A Bizottság ajánlása (2010. október 11.) az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról | 36 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2010/636/EU |
| | * | Az EU–Horvátország Stabilizációs és Társulási Tanács 1/2010 határozata (2010. május 25.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában Horvátország megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről | 68 |
| | | 2010/637/EU |
| | * | A Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság 1/2010 sz. határozata (2010. június 24.) az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás 21. cikke alapján az Európai Unióban és a Japánban engedélyezett gazdálkodói programok kölcsönös elismeréséről | 71 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2010/631/EU

*

A Tanács határozata (2010. szeptember 13.) a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság 955/2010/EU rendelete (2010. október 22.) a 798/2008/EK rendeletnek a Newcastle-betegség elleni vakcinák felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 956/2010/EU rendelete (2010. október 22.) a gyorstesztek jegyzéke tekintetében a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

10

*

A Bizottság 957/2010/EU rendelete (2010. október 22.) élelmiszerekkel kapcsolatos, a betegségek kockázatának csökkentéséről, illetve a gyermekek fejlődéséről és egészségéről szóló, egészségre vonatkozó egyes állítások engedélyezéséről, illetve engedélyezésének elutasításáról (
  1
  )

1

13

*

A Bizottság 958/2010/EU rendelete (2010. október 22.) az élelmiszerekkel kapcsolatos, nem a betegségek kockázatának csökkentésére, illetve a gyermekek fejlődésére és egészségére vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról (
  1
  )

1

18

A Bizottság 959/2010/EU rendelete (2010. október 22.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

20

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2010/69/EU irányelve (2010. október 22.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek (
  1
  )

1

22

HATÁROZATOK

2010/632/EU

*

A Tanács határozata (2010. október 15.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről

32

2010/633/EU

*

A Bizottság határozata (2010. október 22.) a Newcastle-betegség ellen a rutin vakcinázási programok során alkalmazandó oltóanyagokra vonatkozó szempontok megállapításáról szóló 93/152/EGK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 7109. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 7109. számú dokumentummal történt)

1

33

2010/634/EU

*

A Bizottság határozata (2010. október 22.) az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazításáról, valamint a 2010/384/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2010) 7180. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 7180. számú dokumentummal történt)

34

AJÁNLÁSOK

2010/635/Euratom

*

A Bizottság ajánlása (2010. október 11.) az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról

36

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2010/636/EU

*

Az EU–Horvátország Stabilizációs és Társulási Tanács 1/2010 határozata (2010. május 25.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában Horvátország megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

68

2010/637/EU

*

A Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság 1/2010 sz. határozata (2010. június 24.) az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás 21. cikke alapján az Európai Unióban és a Japánban engedélyezett gazdálkodói programok kölcsönös elismeréséről

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. szeptember 13.)

a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

(2010/631/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt, későbbi nevén a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: barcelonai egyezmény) az Európai Közösség nevében a Tanács a 77/585/EGK (1) és az 1999/802/EK (2) határozattal megkötötte. |
| --- | --- |

(1)

A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt, későbbi nevén a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: barcelonai egyezmény) az Európai Közösség nevében a Tanács a 77/585/EGK (1) és az 1999/802/EK (2) határozattal megkötötte.

| (2) | A barcelonai egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének e) pontjával összhangban a szerződő felek kötelezettséget vállalnak a tengerparti övezetek integrált kezelésének elősegítésére, az ökológiai és tájvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű területek védelmének, valamint a természeti erőforrások ésszerű felhasználásának figyelembevételével. |
| --- | --- |

(2)

A barcelonai egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének e) pontjával összhangban a szerződő felek kötelezettséget vállalnak a tengerparti övezetek integrált kezelésének elősegítésére, az ökológiai és tájvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű területek védelmének, valamint a természeti erőforrások ésszerű felhasználásának figyelembevételével.

| (3) | Az európai integrált partiövezet-kezelés végrehajtásáról szóló, 2002. május 30-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás és különösen annak V. fejezete szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsák végre a tengerparti övezetek integrált kezelését, a szomszédos országokkal – ideértve az azonos regionális tengeri térségbeli nem uniós tagállamokat – kötött egyezmények keretében. |
| --- | --- |

(3)

Az európai integrált partiövezet-kezelés végrehajtásáról szóló, 2002. május 30-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás és különösen annak V. fejezete szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsák végre a tengerparti övezetek integrált kezelését, a szomszédos országokkal – ideértve az azonos regionális tengeri térségbeli nem uniós tagállamokat – kötött egyezmények keretében.

| (4) | Az Európai Unió horizontális eszközökkel mozdítja elő a szélesebb körű integrált kezelést, többek között a környezetvédelem területén is, illetve kutatási programjain keresztül arra törekszik, hogy szilárd tudományos alapokat biztosítson e folyamat számára. Ezek a tevékenységek ezért hozzájárulnak a tengerparti övezetek integrált kezeléséhez. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió horizontális eszközökkel mozdítja elő a szélesebb körű integrált kezelést, többek között a környezetvédelem területén is, illetve kutatási programjain keresztül arra törekszik, hogy szilárd tudományos alapokat biztosítson e folyamat számára. Ezek a tevékenységek ezért hozzájárulnak a tengerparti övezetek integrált kezeléséhez.

| (5) | A tengerparti övezetek integrált kezelése része az EU integrált tengerpolitikájának, amelyet a 2007. december 13-án és 14-én Lisszabonban tartott Európai Tanács hagyott jóvá, és amelyet az „Úton a földközi-tengeri térségben folytatott tevékenységek jobb irányítását célzó integrált tengerpolitika felé” című bizottsági közlemény is részletesen bemutat, illetve amelyet az integrált tengerpolitikáról szóló, 2009. november 16-i következtetéseiben az Általános Ügyek Tanácsa is üdvözölt. |
| --- | --- |

(5)

A tengerparti övezetek integrált kezelése része az EU integrált tengerpolitikájának, amelyet a 2007. december 13-án és 14-én Lisszabonban tartott Európai Tanács hagyott jóvá, és amelyet az „Úton a földközi-tengeri térségben folytatott tevékenységek jobb irányítását célzó integrált tengerpolitika felé” című bizottsági közlemény is részletesen bemutat, illetve amelyet az integrált tengerpolitikáról szóló, 2009. november 16-i következtetéseiben az Általános Ügyek Tanácsa is üdvözölt.

| (6) | A Tanács 2008. december 4-i 2009/89/EK határozatával (3) a Közösség nevében aláírta a barcelonai egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: ICZM jegyzőkönyv), figyelemmel az ICZM jegyzőkönyvnek egy későbbi időpontban történő hatálybalépésére. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2008. december 4-i 2009/89/EK határozatával (3) a Közösség nevében aláírta a barcelonai egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: ICZM jegyzőkönyv), figyelemmel az ICZM jegyzőkönyvnek egy későbbi időpontban történő hatálybalépésére.

| (7) | A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jével történt hatálybalépését követően az Európai Unió értesítette a spanyol kormányt arról, hogy az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja. |
| --- | --- |

(7)

A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jével történt hatálybalépését követően az Európai Unió értesítette a spanyol kormányt arról, hogy az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja.

| (8) | A mediterrán térség part menti övezetei jelenleg is komoly környezeti terhelésnek vannak kitéve, erőforrásaik pedig folyamatosan pusztulnak. Az ICZM jegyzőkönyv a szélesebb nyilvánosság és a versenyszféra érdekeltjeinek, így többek között a civil társadalomnak és a gazdasági szereplőknek a bevonásával egy összehangoltabb és integráltabb megközelítés ösztönző kereteit teremti meg. Ezen átfogó, és a rendelkezésre álló legkorszerűbb tudományos megfigyelésekre, illetve ismeretekre támaszkodó szemlélettel lehet a felmerült problémákat érdemben kezelni, és a jelenleginél fenntarthatóbb fejlődést elérni a mediterrán térség part menti övezeteiben. |
| --- | --- |

(8)

A mediterrán térség part menti övezetei jelenleg is komoly környezeti terhelésnek vannak kitéve, erőforrásaik pedig folyamatosan pusztulnak. Az ICZM jegyzőkönyv a szélesebb nyilvánosság és a versenyszféra érdekeltjeinek, így többek között a civil társadalomnak és a gazdasági szereplőknek a bevonásával egy összehangoltabb és integráltabb megközelítés ösztönző kereteit teremti meg. Ezen átfogó, és a rendelkezésre álló legkorszerűbb tudományos megfigyelésekre, illetve ismeretekre támaszkodó szemlélettel lehet a felmerült problémákat érdemben kezelni, és a jelenleginél fenntarthatóbb fejlődést elérni a mediterrán térség part menti övezeteiben.

| (9) | Az ICZM jegyzőkönyv széles körben fed le olyan rendelkezéseket, amelyeket a szubszidiaritás és az arányosság elvének figyelembevételével a közigazgatás különböző szintjein kell végrehajtani. Jóllehet indokolt, hogy az Unió – többek között a legtöbb környezetvédelmi probléma határokon átívelő jellegére tekintettel – a tengerparti övezetek integrált kezelésének támogatása érdekében eljárjon, az ICZM jegyzőkönyvben rögzített bizonyos részletes intézkedések – például az építési tilalom hatálya alá eső területek kijelölése – kidolgozásáért és végrehajtásért a part menti területeken a tagállamok és azok illetékes hatóságai felelnek. |
| --- | --- |

(9)

Az ICZM jegyzőkönyv széles körben fed le olyan rendelkezéseket, amelyeket a szubszidiaritás és az arányosság elvének figyelembevételével a közigazgatás különböző szintjein kell végrehajtani. Jóllehet indokolt, hogy az Unió – többek között a legtöbb környezetvédelmi probléma határokon átívelő jellegére tekintettel – a tengerparti övezetek integrált kezelésének támogatása érdekében eljárjon, az ICZM jegyzőkönyvben rögzített bizonyos részletes intézkedések – például az építési tilalom hatálya alá eső területek kijelölése – kidolgozásáért és végrehajtásért a part menti területeken a tagállamok és azok illetékes hatóságai felelnek.

| (10) | Az ICZM jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(10)

Az ICZM jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: ICZM jegyzőkönyv) a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja (4).

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli azon személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) lesz(nek) a jóváhagyásra vonatkozó okiratnak az Unió nevében, az ICZM jegyzőkönyv 37. cikkének megfelelően a letéteményes feladatát ellátó spanyol kormánynál történő letétbe helyezésére, kifejezve, hogy az Unió az ICZM jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelezőnek ismeri el.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Az ICZM jegyzőkönyv hatálybalépésének napját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 240., 1977.9.19., 1. o.

1

(2)  HL L 322., 1999.12.14., 32. o.

2

(3)  HL L 34., 2009.2.4., 17. o.

3

(4)  Az ICZM-jegyzőkönyv az aláírásról szóló határozattal együtt a HL L 34., 2009.2.4., 19. o. oldalán került kihirdetésre.

4

---

RENDELETEK

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/3

---

A BIZOTTSÁG 955/2010/EU RENDELETE

(2010. október 22.)

a 798/2008/EK rendeletnek a Newcastle-betegség elleni vakcinák felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdése b) pontjára és 26. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeit az említett árukra. E követelmények figyelembe veszik, hogy szükség van-e további garanciákra vagy különleges feltételekre az említett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek Newcastle-betegséghez kapcsolódó állat-egészségügyi státusa alapján. |
| --- | --- |

(1)

Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeit az említett árukra. E követelmények figyelembe veszik, hogy szükség van-e további garanciákra vagy különleges feltételekre az említett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek Newcastle-betegséghez kapcsolódó állat-egészségügyi státusa alapján.

| (2) | A 798/2008/EK rendelet ezenkívül meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján megállapítható, hogy egy harmadik ország, terület, övezet, illetve területi egység a Newcastle-betegségtől mentesnek tekinthető-e. Az egyik ilyen feltétel az, hogy nem kerülhet sor az e betegség elleni olyan vakcinázásra, amelyhez a szóban forgó rendelet VI. mellékletének I. részében megállapított, a Newcastle-betegség elleni elismert vakcinákra vonatkozó kritériumoknak nem megfelelő oltóanyagot használnak. Az említett melléklet II. részének 2. pontja különleges feltételeket állapít meg a Newcastle-betegség elleni vakcinákra, beleértve az inaktivált vakcinákat is. |
| --- | --- |

(2)

A 798/2008/EK rendelet ezenkívül meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján megállapítható, hogy egy harmadik ország, terület, övezet, illetve területi egység a Newcastle-betegségtől mentesnek tekinthető-e. Az egyik ilyen feltétel az, hogy nem kerülhet sor az e betegség elleni olyan vakcinázásra, amelyhez a szóban forgó rendelet VI. mellékletének I. részében megállapított, a Newcastle-betegség elleni elismert vakcinákra vonatkozó kritériumoknak nem megfelelő oltóanyagot használnak. Az említett melléklet II. részének 2. pontja különleges feltételeket állapít meg a Newcastle-betegség elleni vakcinákra, beleértve az inaktivált vakcinákat is.

| (3) | Az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyve (OIE kézikönyv) követelményeket állapít meg a Newcastle-betegség elleni vakcinákra, beleértve a biztonsági ellenőrzéseket az előállítási eljárás különböző szakaszaiban. |
| --- | --- |

(3)

Az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyve (OIE kézikönyv) követelményeket állapít meg a Newcastle-betegség elleni vakcinákra, beleértve a biztonsági ellenőrzéseket az előállítási eljárás különböző szakaszaiban.

| (4) | Az Unión belül a baromfi állat-egészségügyi állapotának megóvása érdekében, valamint a baromfi és a baromfihús kereskedelmének megkönnyítése céljából helyénvaló, hogy a Newcastle-betegség elleni vakcinákra és a vakcináknak azokban a harmadik országokban történő felhasználására vonatkozó követelmények, ahonnan a baromfi és a baromfihús behozható, figyelembe vegyék az ilyen vakcinákra az OIE kézikönyvben megállapított követelményeket. |
| --- | --- |

(4)

Az Unión belül a baromfi állat-egészségügyi állapotának megóvása érdekében, valamint a baromfi és a baromfihús kereskedelmének megkönnyítése céljából helyénvaló, hogy a Newcastle-betegség elleni vakcinákra és a vakcináknak azokban a harmadik országokban történő felhasználására vonatkozó követelmények, ahonnan a baromfi és a baromfihús behozható, figyelembe vegyék az ilyen vakcinákra az OIE kézikönyvben megállapított követelményeket.

| (5) | Emiatt a 798/2008/EK rendelet VI. mellékletének I. részében a Newcastle-betegség elleni elismert vakcinákra vonatkozó általános feltételeknek hivatkozniuk kell az OIE kézikönyvben szereplő követelményekre, amelyeket dinamikus referenciának kell tekinteni a kézikönyv – új tudományos eredményeket követő – rendszeres frissítéseinek figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Emiatt a 798/2008/EK rendelet VI. mellékletének I. részében a Newcastle-betegség elleni elismert vakcinákra vonatkozó általános feltételeknek hivatkozniuk kell az OIE kézikönyvben szereplő követelményekre, amelyeket dinamikus referenciának kell tekinteni a kézikönyv – új tudományos eredményeket követő – rendszeres frissítéseinek figyelembevétele érdekében.

| (6) | Ezenkívül, figyelemmel a Newcastle-betegség elleni vakcinák előállítása terén elért technikai haladásra – különös tekintettel az inaktiválási technikákra –, valamint az OIE kézikönyvben meghatározott követelményekre, a 798/2008/EK rendelet VI. melléklete II. részének 2. pontjában a Newcastle-betegség elleni inaktivált vakcinákra vonatkozó különleges feltételeket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül, figyelemmel a Newcastle-betegség elleni vakcinák előállítása terén elért technikai haladásra – különös tekintettel az inaktiválási technikákra –, valamint az OIE kézikönyvben meghatározott követelményekre, a 798/2008/EK rendelet VI. melléklete II. részének 2. pontjában a Newcastle-betegség elleni inaktivált vakcinákra vonatkozó különleges feltételeket el kell hagyni.

| (7) | Módosítani szükséges a 798/2008/EK rendelet VII. mellékletében a baromfihúsra meghatározott egyes rendelkezéseket és az I. mellékletben a baromfihúsra (POU) vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintát annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a rendelet VI. mellékletének módosításait. |
| --- | --- |

(7)

Módosítani szükséges a 798/2008/EK rendelet VII. mellékletében a baromfihúsra meghatározott egyes rendelkezéseket és az I. mellékletben a baromfihúsra (POU) vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintát annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a rendelet VI. mellékletének módosításait.

| (8) | A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Helyénvaló úgy meghatározni a rendelet hatálybalépésének napját, hogy biztosítva legyen az összhang azon, a 2010/633/EU határozattal (3) módosított 93/152/EGK bizottsági határozat (4) hatálybalépésének napjával, amely megfelelően módosítja a Newcastle-betegség ellen használt inaktivált vakcinákra vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló úgy meghatározni a rendelet hatálybalépésének napját, hogy biztosítva legyen az összhang azon, a 2010/633/EU határozattal (3) módosított 93/152/EGK bizottsági határozat (4) hatálybalépésének napjával, amely megfelelően módosítja a Newcastle-betegség ellen használt inaktivált vakcinákra vonatkozó feltételeket.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 798/2008/EK rendelet I., VI. és VII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 33. oldalát.

3

(4)  HL L 59., 1993.3.12., 35. o.

4

---

MELLÉKLET

A 798/2008/EK rendelet I., VI. és VII. melléklete a következőképpen módosul:

| a) | Az I. melléklet 2. részében a baromfihúsra (POU) vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta helyébe a következő minta lép:
  „Baromfihúsra (POU) vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta |
| --- | --- |

a)

Az I. melléklet 2. részében a baromfihúsra (POU) vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta helyébe a következő minta lép:

„Baromfihúsra (POU) vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta

Image

Image

Image

Image

| b) | A VI. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „VI. MELLÉKLET
  (a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja, (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint)

  A NEWCASTLE-BETEGSÉG ELLENI, ELISMERT VAKCINÁKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK

  I.   Általános feltételek









  1. | A vakcináknak meg kell felelniük az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyve Newcastle-betegségre vonatkozó fejezetében meghatározott szabványoknak. |
| --- | --- | --- |

b)

A VI. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„VI. MELLÉKLET

(a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja, (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint)

A NEWCASTLE-BETEGSÉG ELLENI, ELISMERT VAKCINÁKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK

I.   Általános feltételek

1.

A vakcináknak meg kell felelniük az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyve Newcastle-betegségre vonatkozó fejezetében meghatározott szabványoknak.

| 2. | Forgalmazásuk és felhasználásuk engedélyezése előtt a vakcinákat törzskönyveztetni kell az érintett harmadik ország illetékes hatóságaival. A törzskönyvezéshez az érintett harmadik ország illetékes hatóságainak a vakcina hatékonyságára és ártalmatlanságára vonatkozó adatokat is magában foglaló teljes dokumentációra kell támaszkodniuk; importvakcinák esetében az illetékes hatóságok hagyatkozhatnak a vakcinát előállító ország illetékes hatóságai által ellenőrzött adatokra is, amennyiben ezeket az ellenőrzéseket az OIE-szabványoknak megfelelően végezték. |
| --- | --- |

2.

Forgalmazásuk és felhasználásuk engedélyezése előtt a vakcinákat törzskönyveztetni kell az érintett harmadik ország illetékes hatóságaival. A törzskönyvezéshez az érintett harmadik ország illetékes hatóságainak a vakcina hatékonyságára és ártalmatlanságára vonatkozó adatokat is magában foglaló teljes dokumentációra kell támaszkodniuk; importvakcinák esetében az illetékes hatóságok hagyatkozhatnak a vakcinát előállító ország illetékes hatóságai által ellenőrzött adatokra is, amennyiben ezeket az ellenőrzéseket az OIE-szabványoknak megfelelően végezték.

| 3. | Az érintett harmadik ország illetékes hatóságainak ellenőrizniük kell továbbá a vakcinák behozatalát vagy előállítását és forgalmazását is. |
| --- | --- |

3.

Az érintett harmadik ország illetékes hatóságainak ellenőrizniük kell továbbá a vakcinák behozatalát vagy előállítását és forgalmazását is.

| 4. | A forgalomba hozatal engedélyezése előtt az illetékes hatóságok számára tételenként ellenőrizni kell a vakcinákat ártalmatlanság – különös tekintettel a vírus gyengítésére, illetve inaktiválására, valamint a nem kívánatos szennyező anyagok kiküszöbölésére – és hatékonyság szempontjából. |
| --- | --- |

4.

A forgalomba hozatal engedélyezése előtt az illetékes hatóságok számára tételenként ellenőrizni kell a vakcinákat ártalmatlanság – különös tekintettel a vírus gyengítésére, illetve inaktiválására, valamint a nem kívánatos szennyező anyagok kiküszöbölésére – és hatékonyság szempontjából.

II.   Különleges feltételek

A Newcastle-betegség elleni élő attenuált vakcinát a Newcastle-betegség vírusának olyan törzséből kell előállítani, amelynél az oltócsíra-törzsanyag vizsgálata során megállapított intracerebralis patogenitási index (ICPI) értéke:

| a) | 0,4 alatti, feltéve, hogy az ICPI-tesztben minden egyes madárnak legalább 107 EID50 -et adnak be, vagy |
| --- | --- |

a)

0,4 alatti, feltéve, hogy az ICPI-tesztben minden egyes madárnak legalább 107 EID50 -et adnak be, vagy

| b) | 0,5 alatti, feltéve hogy az ICPI-tesztben minden egyes madárnak legalább 108 EID50 -et adnak be.”; |
| --- | --- |

b)

0,5 alatti, feltéve hogy az ICPI-tesztben minden egyes madárnak legalább 108 EID50 -et adnak be.”;

| c) | A VII. melléklet II. részének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „(a) | amelyet a levágást megelőző 30 napban nem oltottak be a Newcastle-betegség vírusának olyan oltócsíra-törzsanyagából készített élő, attenuált vakcinákkal, amely nagyobb patogenitást mutat, mint a vírus lentogén törzsei;” |
| --- | --- | --- |

c)

A VII. melléklet II. részének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(a)

amelyet a levágást megelőző 30 napban nem oltottak be a Newcastle-betegség vírusának olyan oltócsíra-törzsanyagából készített élő, attenuált vakcinákkal, amely nagyobb patogenitást mutat, mint a vírus lentogén törzsei;”

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/10

---

A BIZOTTSÁG 956/2010/EU RENDELETE

(2010. október 22.)

a gyorstesztek jegyzéke tekintetében a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére, valamint 23a. cikke bevezető mondatára és a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet szabályokat határoz meg az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a továbbiakban: TSE-k) megelőzése, az ellenük való védekezés és felszámolásuk tekintetében. A rendelet az élő állatok és az állati eredetű termékek feldolgozására, illetve előállítására és forgalomba hozatalára, valamint egyes különleges esetekben ezek kivitelére vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet szabályokat határoz meg az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a továbbiakban: TSE-k) megelőzése, az ellenük való védekezés és felszámolásuk tekintetében. A rendelet az élő állatok és az állati eredetű termékek feldolgozására, illetve előállítására és forgalomba hozatalára, valamint egyes különleges esetekben ezek kivitelére vonatkozik.

| (2) | A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontja tartalmazza a szarvasmarhákban a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE), a juh- és kecskefélékben pedig a TSE ellenőrzésére alkalmazandó gyorstesztek jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontja tartalmazza a szarvasmarhákban a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE), a juh- és kecskefélékben pedig a TSE ellenőrzésére alkalmazandó gyorstesztek jegyzékét.

| (3) | 2009. december 18-án és 2010. április 29-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) két tudományos szakvéleményt tett közzé a jóváhagyott TSE-gyorstesztek analitikai érzékenységéről. Ezek a szakvélemények az Európai Unió TSE-vel foglalkozó referencialaboratóriuma (a továbbiakban: EURL) által elvégzett felméréseken alapultak. Az EURL felméréseinek az volt a célja, hogy értékeljék valamennyi eddig jóváhagyott TSE-gyorsteszt analitikai érzékenységét, és ezáltal az analitikai érzékenységről komoly mennyiségű adat jöjjön létre, továbbá hogy a kérődzőknél előforduló TSE-k három fő típusának – azaz a BSE, a klasszikus surlókór és az atipikus surlókór – vizsgálatára mindegyik tesztet ugyanazokon a mintákon értékeljék. |
| --- | --- |

(3)

2009. december 18-án és 2010. április 29-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) két tudományos szakvéleményt tett közzé a jóváhagyott TSE-gyorstesztek analitikai érzékenységéről. Ezek a szakvélemények az Európai Unió TSE-vel foglalkozó referencialaboratóriuma (a továbbiakban: EURL) által elvégzett felméréseken alapultak. Az EURL felméréseinek az volt a célja, hogy értékeljék valamennyi eddig jóváhagyott TSE-gyorsteszt analitikai érzékenységét, és ezáltal az analitikai érzékenységről komoly mennyiségű adat jöjjön létre, továbbá hogy a kérődzőknél előforduló TSE-k három fő típusának – azaz a BSE, a klasszikus surlókór és az atipikus surlókór – vizsgálatára mindegyik tesztet ugyanazokon a mintákon értékeljék.

| (4) | A surlókórt illetően az EFSA 2009. december 18-án közzétett véleményében azt a következtetést vonta le, hogy az „Enfer TSE v2”, az „Enfer TSE v3”, a „Prionics®-Check LIA SR” és a „Prionics®-WB Check Western SR” teszt nem mutathatja ki az atipikus surlókór olyan eseteit, amelyeket más validált tesztek kimutatnának, valamint ezek a tesztek az EFSA-nak a kistestű kérődzőkben TSE kimutatására irányuló post mortem gyorstesztek értékeléséről szóló jegyzőkönyve (EFSA, 2007b) szerint nem javasolhatók TSE-megfigyelésre való használatra ezeknél az állatoknál. Ennek megfelelően ezeket a módszereket törölni kell a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontjában szereplő, a juh- és kecskefélékben előforduló TSE-k vizsgálatára alkalmazandó gyorstesztek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(4)

A surlókórt illetően az EFSA 2009. december 18-án közzétett véleményében azt a következtetést vonta le, hogy az „Enfer TSE v2”, az „Enfer TSE v3”, a „Prionics®-Check LIA SR” és a „Prionics®-WB Check Western SR” teszt nem mutathatja ki az atipikus surlókór olyan eseteit, amelyeket más validált tesztek kimutatnának, valamint ezek a tesztek az EFSA-nak a kistestű kérődzőkben TSE kimutatására irányuló post mortem gyorstesztek értékeléséről szóló jegyzőkönyve (EFSA, 2007b) szerint nem javasolhatók TSE-megfigyelésre való használatra ezeknél az állatoknál. Ennek megfelelően ezeket a módszereket törölni kell a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontjában szereplő, a juh- és kecskefélékben előforduló TSE-k vizsgálatára alkalmazandó gyorstesztek jegyzékéből.

| (5) | 2009. július 2-án az Idexx laboratórium tájékoztatta a Bizottságot, hogy az „IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA” nevű kombinált tesztjük, amelyet mind a kistestű kérődzőkben előforduló TSE, mind a szarvasmarhákban előforduló BSE vizsgálatára fejlesztettek ki, sosem szerepelt a BSE vizsgálatára az Unióban alkalmazandó gyorstesztek jegyzékében, noha a tesztet az EURL ebből a célból hivatalosan jóváhagyta. Ezért a tesztet fel kell venni a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontjában szereplő, a BSE vizsgálatára alkalmazandó gyorstesztek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(5)

2009. július 2-án az Idexx laboratórium tájékoztatta a Bizottságot, hogy az „IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA” nevű kombinált tesztjük, amelyet mind a kistestű kérődzőkben előforduló TSE, mind a szarvasmarhákban előforduló BSE vizsgálatára fejlesztettek ki, sosem szerepelt a BSE vizsgálatára az Unióban alkalmazandó gyorstesztek jegyzékében, noha a tesztet az EURL ebből a célból hivatalosan jóváhagyta. Ezért a tesztet fel kell venni a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontjában szereplő, a BSE vizsgálatára alkalmazandó gyorstesztek jegyzékébe.

| (6) | Az e rendelet által bevezetett módosításokat gyakorlati okokból 2011. január 1-jétől kell alkalmazni, ugyanis a tagállamoknak elegendő időre van szükségük ahhoz, hogy a juh- és kecskefélékben előforduló TSE vizsgálatára irányuló eljárásaikat összehangolják a gyorstesztek új jegyzékével. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendelet által bevezetett módosításokat gyakorlati okokból 2011. január 1-jétől kell alkalmazni, ugyanis a tagállamoknak elegendő időre van szükségük ahhoz, hogy a juh- és kecskefélékben előforduló TSE vizsgálatára irányuló eljárásaikat összehangolják a gyorstesztek új jegyzékével.

| (7) | A 999/2001/EK rendelet X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 999/2001/EK rendelet X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezetének 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„4.   
  Gyorstesztek

A szarvasmarhákban előforduló BSE kimutatására az 5. cikk (3) bekezdésével és a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban a gyorsteszteket kizárólag a következő módszerekkel lehet elvégezni:

| — | a PrPRes proteináz-K-rezisztens fragmentum kimutatására szolgáló Western blot eljáráson (Prionics-Check Western teszt) alapuló immuno-blot teszt, |
| --- | --- |

—

a PrPRes proteináz-K-rezisztens fragmentum kimutatására szolgáló Western blot eljáráson (Prionics-Check Western teszt) alapuló immuno-blot teszt,

| — | kemilumineszcens ELISA-teszt, amely magában foglal egy extrakciós módszert és egy ELISA-eljárást, megnövelt kemilumineszcens képességű reagens felhasználásával (Enfer-teszt és Enfer TSE Kit 2.0. verzió, automatikus minta-előkészítés), |
| --- | --- |

—

kemilumineszcens ELISA-teszt, amely magában foglal egy extrakciós módszert és egy ELISA-eljárást, megnövelt kemilumineszcens képességű reagens felhasználásával (Enfer-teszt és Enfer TSE Kit 2.0. verzió, automatikus minta-előkészítés),

| — | a PrPSc kimutatására szolgáló, mikrolemezmódszeren alapuló immunpróba (Enfer TSE 3. verzió), |
| --- | --- |

—

a PrPSc kimutatására szolgáló, mikrolemezmódszeren alapuló immunpróba (Enfer TSE 3. verzió),

| — | a szendvicsimmunpróba PrPRes kimutatására (short assay protocol) denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE SAP gyorsteszt), |
| --- | --- |

—

a szendvicsimmunpróba PrPRes kimutatására (short assay protocol) denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE SAP gyorsteszt),

| — | mikrolemezmódszeren alapuló immunpróba (ELISA), amely monoklonális antitestekkel mutatja ki a proteináz-K-rezisztens PrPRes-t (Prionics-Check LIA teszt), |
| --- | --- |

—

mikrolemezmódszeren alapuló immunpróba (ELISA), amely monoklonális antitestekkel mutatja ki a proteináz-K-rezisztens PrPRes-t (Prionics-Check LIA teszt),

| — | a PrPSc szelektív befogására vegyi polimert, a PrP molekula ép részeire pedig monoklonális azonosító antitestet használó immunpróba (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA és IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

a PrPSc szelektív befogására vegyi polimert, a PrP molekula ép részeire pedig monoklonális azonosító antitestet használó immunpróba (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA és IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA),

| — | a proteináz-K-rezisztens PrP frakciók kimutatására két különböző monoklonális antitestet alkalmazó laterális immunpróba (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

a proteináz-K-rezisztens PrP frakciók kimutatására két különböző monoklonális antitestet alkalmazó laterális immunpróba (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | a szarvasmarha PrPSc nagy mértékben kigöngyölt állapotában két epitópra irányított, két különböző monoklonális antitestet alkalmazó kétoldali immunpróba (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

a szarvasmarha PrPSc nagy mértékben kigöngyölt állapotában két epitópra irányított, két különböző monoklonális antitestet alkalmazó kétoldali immunpróba (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | szendvicsmodellű ELISA-teszt a proteináz-K-rezisztens PrPSc kimutatására (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

szendvicsmodellű ELISA-teszt a proteináz-K-rezisztens PrPSc kimutatására (Roche Applied Science PrionScreen).

A juh- és kecskefélékben előforduló TSE kimutatására az 5. cikk (3) bekezdésével és a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban a gyorsteszteket kizárólag a következő módszerekkel lehet elvégezni:

| — | a szendvicsimmunpróba PrPRes kimutatására (short assay protocol) denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE SAP gyorsteszt), |
| --- | --- |

—

a szendvicsimmunpróba PrPRes kimutatására (short assay protocol) denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE SAP gyorsteszt),

| — | a denaturálási és a TeSeE Sheep/Goat Purification kit segítségével elvégzett koncentrációs lépéseket követően a TeSeE Sheep/Goat Detection kit felhasználásával végzett, PrPRes kimutatására szolgáló szendvicsimmunpróba (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat gyorsteszt), |
| --- | --- |

—

a denaturálási és a TeSeE Sheep/Goat Purification kit segítségével elvégzett koncentrációs lépéseket követően a TeSeE Sheep/Goat Detection kit felhasználásával végzett, PrPRes kimutatására szolgáló szendvicsimmunpróba (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat gyorsteszt),

| — | a PrPSc szelektív befogására vegyi polimert, a PrP molekula ép részeire pedig monoklonális azonosító antitestet használó immunpróba (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA). |
| --- | --- |

—

a PrPSc szelektív befogására vegyi polimert, a PrP molekula ép részeire pedig monoklonális azonosító antitestet használó immunpróba (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA).

A vizsgálat elvégzésére szolgáló mintaszövetnek valamennyi gyorsteszt esetében meg kell felelnie a gyártó által kiadott használati utasításnak.

A gyorstesztek gyártóinak olyan, az uniós referencialaboratórium által jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert kell működtetniük, amely biztosítja a tesztek teljesítményének állandóságát. A gyártók a vizsgálati terveket kötelesek benyújtani az uniós referencialaboratóriumnak.

A gyorsteszteket és a vizsgálati terveket kizárólag az uniós referencialaboratórium előzetes tájékoztatását követően lehet módosítani azzal a feltétellel, hogy az uniós referencialaboratórium megállapítása szerint a módosítás nem változtatja meg a gyorsteszt érzékenységét, specifikusságát vagy megbízhatóságát. Erről a megállapításról tájékoztatni kell a Bizottságot és a nemzeti referencialaboratóriumokat.”

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/13

---

A BIZOTTSÁG 957/2010/EU RENDELETE

(2010. október 22.)

élelmiszerekkel kapcsolatos, a betegségek kockázatának csökkentéséről, illetve a gyermekek fejlődéséről és egészségéről szóló, egészségre vonatkozó egyes állítások engedélyezéséről, illetve engedélyezésének elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében tilos élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításokat alkalmazni, kivéve, ha a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte őket, és szerepelnek az engedélyezett állítások listáján. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében tilos élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításokat alkalmazni, kivéve, ha a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte őket, és szerepelnek az engedélyezett állítások listáján.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet arról is rendelkezik, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállam illetékes nemzeti hatóságának nyújthatják be egészségre vonatkozó állítások engedélyezésére irányuló kérelmüket. Az illetékes nemzeti hatóságnak az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság) kell továbbítania az érvényes kérelmeket. |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet arról is rendelkezik, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállam illetékes nemzeti hatóságának nyújthatják be egészségre vonatkozó állítások engedélyezésére irányuló kérelmüket. Az illetékes nemzeti hatóságnak az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság) kell továbbítania az érvényes kérelmeket.

| (3) | A kérelem kézhezvételét követően a Hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és véleményeznie kell az egészségre vonatkozó adott állítást. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem kézhezvételét követően a Hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és véleményeznie kell az egészségre vonatkozó adott állítást.

| (4) | A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz.

| (5) | Az ezen rendeletben hivatkozott vélemények közül kettő az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint betegségek kockázatának csökkentésével kapcsolatos állítások engedélyezésére irányult, három vélemény pedig az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos állítások engedélyezésére vonatkozott. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen rendeletben hivatkozott vélemények közül kettő az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint betegségek kockázatának csökkentésével kapcsolatos állítások engedélyezésére irányult, három vélemény pedig az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos állítások engedélyezésére vonatkozott.

| (6) | Az Association de la Transformation Laitière Française (ATLA) által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a jód által a gyermekek megfelelő növekedésére gyakorolt hatással kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2008-324. sz. kérdés) (2). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A gyermekek növekedéséhez szükség van jódra.” |
| --- | --- |

(6)

Az Association de la Transformation Laitière Française (ATLA) által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a jód által a gyermekek megfelelő növekedésére gyakorolt hatással kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2008-324. sz. kérdés) (2). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A gyermekek növekedéséhez szükség van jódra.”

| (7) | A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. november 20-án továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint ok-okozati összefüggést állapított meg a jód bevitele és az állítólagos hatás között. Eszerint amennyiben az egészségre vonatkozó állítás ezt a megállapítást tükrözi, úgy kell tekinteni, hogy megfelel az 1924/2006/EK rendeletben foglalt követelményeknek, ezért fel kell venni az engedélyezett állítások listájára. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. november 20-án továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint ok-okozati összefüggést állapított meg a jód bevitele és az állítólagos hatás között. Eszerint amennyiben az egészségre vonatkozó állítás ezt a megállapítást tükrözi, úgy kell tekinteni, hogy megfelel az 1924/2006/EK rendeletben foglalt követelményeknek, ezért fel kell venni az engedélyezett állítások listájára.

| (8) | Az Association de la Transformation Laitière Française (ATLA) által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a vas által a gyermekek kognitív képességének fejlődésére gyakorolt hatással kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2008-325. sz. kérdés) (3). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A gyermekek kognitív képességének fejlődéséhez szükség van vasra.” |
| --- | --- |

(8)

Az Association de la Transformation Laitière Française (ATLA) által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a vas által a gyermekek kognitív képességének fejlődésére gyakorolt hatással kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2008-325. sz. kérdés) (3). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A gyermekek kognitív képességének fejlődéséhez szükség van vasra.”

| (9) | A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. november 20-án továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint ok-okozati összefüggést állapított meg a vas bevitele és az állítólagos hatás között. Eszerint amennyiben az egészségre vonatkozó állítás ezt a megállapítást tükrözi, úgy kell tekinteni, hogy megfelel az 1924/2006/EK rendeletben foglalt követelményeknek, ezért fel kell venni az engedélyezett állítások listájára. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. november 20-án továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint ok-okozati összefüggést állapított meg a vas bevitele és az állítólagos hatás között. Eszerint amennyiben az egészségre vonatkozó állítás ezt a megállapítást tükrözi, úgy kell tekinteni, hogy megfelel az 1924/2006/EK rendeletben foglalt követelményeknek, ezért fel kell venni az engedélyezett állítások listájára.

| (10) | Az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az egészségre vonatkozó állítás engedélyezése mellett állást foglaló véleménynek tartalmaznia kell bizonyos adatokat. Ennek megfelelően e rendelet I. mellékletében fel kell tüntetni az engedélyezett állításokra vonatkozó adatokat, amelyeknek adott esetben tartalmazniuk kell az állítások módosított megfogalmazását, az állítások alkalmazására vonatkozó különleges feltételeket, illetve – adott esetben – az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételeket és korlátozásokat és/vagy kiegészítő tájékoztatást vagy figyelmeztetést az 1924/2006/EK rendeletben megállapított szabályokkal, valamint a Hatóság véleményeivel összhangban. |
| --- | --- |

(10)

Az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az egészségre vonatkozó állítás engedélyezése mellett állást foglaló véleménynek tartalmaznia kell bizonyos adatokat. Ennek megfelelően e rendelet I. mellékletében fel kell tüntetni az engedélyezett állításokra vonatkozó adatokat, amelyeknek adott esetben tartalmazniuk kell az állítások módosított megfogalmazását, az állítások alkalmazására vonatkozó különleges feltételeket, illetve – adott esetben – az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételeket és korlátozásokat és/vagy kiegészítő tájékoztatást vagy figyelmeztetést az 1924/2006/EK rendeletben megállapított szabályokkal, valamint a Hatóság véleményeivel összhangban.

| (11) | Az 1924/2006/EK rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy az egészségre vonatkozó állítások valósághűek, világosak, megbízhatók és hasznosak legyenek a fogyasztó számára, és ennek érdekében fordítsanak figyelmet az állítások megszövegezésére és megjelenítésére. Amennyiben tehát egy állítás megfogalmazása a fogyasztó számára ugyanazt a jelentést hordozza, mint egy engedélyezett, egészségre vonatkozó állítás, mivel ugyanolyan összefüggést mutat ki egy adott élelmiszercsoport, élelmiszer vagy annak valamely alkotóeleme és az egészség között, e két állításra ugyanazok – az I. mellékletben megjelölt – alkalmazási feltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(11)

Az 1924/2006/EK rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy az egészségre vonatkozó állítások valósághűek, világosak, megbízhatók és hasznosak legyenek a fogyasztó számára, és ennek érdekében fordítsanak figyelmet az állítások megszövegezésére és megjelenítésére. Amennyiben tehát egy állítás megfogalmazása a fogyasztó számára ugyanazt a jelentést hordozza, mint egy engedélyezett, egészségre vonatkozó állítás, mivel ugyanolyan összefüggést mutat ki egy adott élelmiszercsoport, élelmiszer vagy annak valamely alkotóeleme és az egészség között, e két állításra ugyanazok – az I. mellékletben megjelölt – alkalmazási feltételek vonatkoznak.

| (12) | A GP International Holding B.V. által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak az OPC PremiumTM nevű készítmény vérkoleszterinszintre gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2009-00454. sz. kérdés) (4). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „Az OPC bizonyítottan csökkenti a vér koleszterinszintjét, ezért csökkentheti a szív- és érrendszeri megbetegedések kockázatát.” |
| --- | --- |

(12)

A GP International Holding B.V. által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak az OPC PremiumTM nevű készítmény vérkoleszterinszintre gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2009-00454. sz. kérdés) (4). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „Az OPC bizonyítottan csökkenti a vér koleszterinszintjét, ezért csökkentheti a szív- és érrendszeri megbetegedések kockázatát.”

| (13) | A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. október 26-án továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint nem állapított meg ok-okozati összefüggést az OPC PremiumTM bevitele és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. október 26-án továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint nem állapított meg ok-okozati összefüggést az OPC PremiumTM bevitele és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (14) | A Valosun A.S. által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak az Uroval® nevű készítmény húgyúti fertőzésekre gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2009-00600. sz. kérdés) (5). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A tőzegáfonya-kivonat és a D-mannóz, amelyek az Uroval® táplálékkiegészítő fő hatóanyagai, gátolják az egészségre ártalmas baktériumok megtapadását a húgyhólyag falán. Az egészségre ártalmas baktériumok húgyhólyag falán történő megtapadása a húgyúti fertőzések kialakulásának fő kockázati tényezője.” |
| --- | --- |

(14)

A Valosun A.S. által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak az Uroval® nevű készítmény húgyúti fertőzésekre gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2009-00600. sz. kérdés) (5). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A tőzegáfonya-kivonat és a D-mannóz, amelyek az Uroval® táplálékkiegészítő fő hatóanyagai, gátolják az egészségre ártalmas baktériumok megtapadását a húgyhólyag falán. Az egészségre ártalmas baktériumok húgyhólyag falán történő megtapadása a húgyúti fertőzések kialakulásának fő kockázati tényezője.”

| (15) | A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. december 22-én továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint nem állapított meg ok-okozati összefüggést az Uroval® bevitele és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. december 22-én továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint nem állapított meg ok-okozati összefüggést az Uroval® bevitele és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (16) | A Töpfer GmbH által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak bifidobaktériumok (Bifidobacterium bifidum, Bifidobacterium breve, Bifidobacterium infantis, Bifidobacterium longum) elegyének a bélben élő, esetlegesen kórokozó mikroorganizmusok számát csökkentő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2009-00224. sz. kérdés) (6). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A probiotikus bifidobaktériumoknak köszönhetően az anyatejjel táplált csecsemők bélflórájához hasonlóan egészséges bélflóra alakul ki.” |
| --- | --- |

(16)

A Töpfer GmbH által az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak bifidobaktériumok (Bifidobacterium bifidum, Bifidobacterium breve, Bifidobacterium infantis, Bifidobacterium longum) elegyének a bélben élő, esetlegesen kórokozó mikroorganizmusok számát csökkentő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2009-00224. sz. kérdés) (6). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása az alábbi volt: „A probiotikus bifidobaktériumoknak köszönhetően az anyatejjel táplált csecsemők bélflórájához hasonlóan egészséges bélflóra alakul ki.”

| (17) | A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. december 22-én továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint nem állapított meg ok-okozati összefüggést a bifidobaktériumok elegyének bevitele és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak és a tagállamoknak 2009. december 22-én továbbított véleményében a Hatóság ismertette a benyújtott adatok alapján levont következtetését, miszerint nem állapított meg ok-okozati összefüggést a bifidobaktériumok elegyének bevitele és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (18) | Az e rendeletben előírt intézkedések meghatározása során a Bizottság figyelembe vette az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése értelmében a kérelmezők és a nyilvánosság által benyújtott észrevételeket. |
| --- | --- |

(18)

Az e rendeletben előírt intézkedések meghatározása során a Bizottság figyelembe vette az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése értelmében a kérelmezők és a nyilvánosság által benyújtott észrevételeket.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet I. mellékletében foglalt, egészségre vonatkozó állítások az említett mellékletben előírt feltételek mellett fogalmazhatók meg élelmiszerekkel kapcsolatban az Európai Unió piacán.

Az említett, egészségre vonatkozó állításokat fel kell venni az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésében említett engedélyezett állítások uniós listájára.

2. cikk

Az e rendelet II. mellékletében felsorolt, egészségre vonatkozó állítások nem vehetők fel az 1924/2006/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett, engedélyezett állítások uniós listájára.

Az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett és az e rendelet II. mellékletében foglalt, egészségre vonatkozó állítások az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapig alkalmazhatók.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 7 (11) 1359. o.

2

The EFSA Journal

(3)  The EFSA Journal (2009) 7 (11) 1360. o.

3

The EFSA Journal

(4)  The EFSA Journal (2009) 7 (10) 1356. o.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal (2009) 7 (12) 1421. o.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2009) 7 (12) 1420. o.

6

The EFSA Journal

---

I. MELLÉKLET

Engedélyezett, egészségre vonatkozó állítások

| Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései | Kérelmező – cím | Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az állítás alkalmazásának feltételei | Az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételek és/vagy korlátozások és/vagy kiegészítő tájékoztatás vagy figyelmeztetés | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás | Association de la Transformation Laitière Française (ATLA), 42 rue de Châteaudun, 75314 Paris Cedex 09, Franciaország | Jód | A jód elősegíti a gyermekek megfelelő növekedését | Az állítás csak olyan élelmiszer esetében alkalmazható, amely az 1924/2006/EK rendelet mellékletében felsorolt [VITAMIN(OK) NEVE]- ÉS/VAGY [ÁSVÁNYI ANYAG(OK) NEVE]-FORRÁS állítás szerint legalább jódforrás | | Q-2008-324 |
| A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás | Association de la Transformation Laitière Française (ATLA), 42 rue de Châteaudun, 75314 Paris Cedex 09, Franciaország | Vas | A vas elősegíti a gyermekek kognitív képességének fejlődését | Az állítás csak olyan élelmiszer esetében alkalmazható, amely az 1924/2006/EK rendelet mellékletében felsorolt [VITAMIN(OK) NEVE]- ÉS/VAGY [ÁSVÁNYI ANYAG(OK) NEVE]-FORRÁS állítás szerint legalább vasforrás | | Q-2008-325 |

Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései

Kérelmező – cím

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az állítás alkalmazásának feltételei

Az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételek és/vagy korlátozások és/vagy kiegészítő tájékoztatás vagy figyelmeztetés

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás

Association de la Transformation Laitière Française (ATLA), 42 rue de Châteaudun, 75314 Paris Cedex 09, Franciaország

Jód

A jód elősegíti a gyermekek megfelelő növekedését

Az állítás csak olyan élelmiszer esetében alkalmazható, amely az 1924/2006/EK rendelet mellékletében felsorolt [VITAMIN(OK) NEVE]- ÉS/VAGY [ÁSVÁNYI ANYAG(OK) NEVE]-FORRÁS állítás szerint legalább jódforrás

Q-2008-324

A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás

Association de la Transformation Laitière Française (ATLA), 42 rue de Châteaudun, 75314 Paris Cedex 09, Franciaország

Vas

A vas elősegíti a gyermekek kognitív képességének fejlődését

Az állítás csak olyan élelmiszer esetében alkalmazható, amely az 1924/2006/EK rendelet mellékletében felsorolt [VITAMIN(OK) NEVE]- ÉS/VAGY [ÁSVÁNYI ANYAG(OK) NEVE]-FORRÁS állítás szerint legalább vasforrás

Q-2008-325

---

II. MELLÉKLET

Elutasított, egészségre vonatkozó állítások

| Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései | Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- |
| A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint betegség kockázatának csökkentésével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás | OPC PremiumTM | Az OPC bizonyítottan csökkenti a vér koleszterinszintjét, ezért csökkentheti a szív- és érrendszeri megbetegedések kockázatát | Q-2009-00454 |
| A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint betegség kockázatának csökkentésével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás | Uroval® | A tőzegáfonya-kivonat és a D-mannóz, amelyek az Uroval® táplálékkiegészítő fő hatóanyagai, gátolják az egészségre ártalmas baktériumok megtapadását a húgyhólyag falán. Az egészségre ártalmas baktériumok megtapadása a húgyhólyag falán jelenti a fő kockázati tényezőt a húgyúti fertőzések kialakulásában | Q-2009-00600 |
| A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás | Bifidobaktériumok (Bifidobacterium bifidum, Bifidobacterium breve, Bifidobacterium infantis, Bifidobacterium longum) elegye | A probiotikus bifidobaktériumoknak köszönhetően az anyatejjel táplált csecsemők bélflórájához hasonlóan egészséges bélflóra alakul ki | Q-2009-00224 |

Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint betegség kockázatának csökkentésével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás

OPC PremiumTM

Az OPC bizonyítottan csökkenti a vér koleszterinszintjét, ezért csökkentheti a szív- és érrendszeri megbetegedések kockázatát

Q-2009-00454

A 14. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint betegség kockázatának csökkentésével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás

Uroval®

A tőzegáfonya-kivonat és a D-mannóz, amelyek az Uroval® táplálékkiegészítő fő hatóanyagai, gátolják az egészségre ártalmas baktériumok megtapadását a húgyhólyag falán. Az egészségre ártalmas baktériumok megtapadása a húgyhólyag falán jelenti a fő kockázati tényezőt a húgyúti fertőzések kialakulásában

Q-2009-00600

A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint gyermekek fejlődésével és egészségével kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás

Bifidobaktériumok (Bifidobacterium bifidum, Bifidobacterium breve, Bifidobacterium infantis, Bifidobacterium longum) elegye

A probiotikus bifidobaktériumoknak köszönhetően az anyatejjel táplált csecsemők bélflórájához hasonlóan egészséges bélflóra alakul ki

Q-2009-00224

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/18

---

A BIZOTTSÁG 958/2010/EU RENDELETE

(2010. október 22.)

az élelmiszerekkel kapcsolatos, nem a betegségek kockázatának csökkentésére, illetve a gyermekek fejlődésére és egészségére vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében tilos az élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításokat alkalmazni, kivéve, ha a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte őket, és szerepelnek az engedélyezett állítások listáján. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében tilos az élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításokat alkalmazni, kivéve, ha a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte őket, és szerepelnek az engedélyezett állítások listáján.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet azt is lehetővé teszi, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók kérelmet nyújtsanak be az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához, amelyben egészségre vonatkozó állítások engedélyezéséért folyamodnak. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: hatóság). |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet azt is lehetővé teszi, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók kérelmet nyújtsanak be az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához, amelyben egészségre vonatkozó állítások engedélyezéséért folyamodnak. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: hatóság).

| (3) | A kérelem kézhezvételét követően a hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és meg kell fogalmaznia véleményét az egészségre vonatkozó adott állítással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem kézhezvételét követően a hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és meg kell fogalmaznia véleményét az egészségre vonatkozó adott állítással kapcsolatban.

| (4) | A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz.

| (5) | Miután 2008. június 10-én a Rudolf Wild GmbH & Co. KG az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be, a Hatóságnak meg kellett fogalmaznia tudományos véleményét az Immune Balance Drink nevű terméknek a szervezet immunrendszert erősítő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról (a kérdés száma: EFSA-Q-2009-00517) (2). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása többek között a következő volt: „Az Immune Balance Drink aktiválja a szervezet ellenálló képességét.” |
| --- | --- |

(5)

Miután 2008. június 10-én a Rudolf Wild GmbH & Co. KG az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be, a Hatóságnak meg kellett fogalmaznia tudományos véleményét az Immune Balance Drink nevű terméknek a szervezet immunrendszert erősítő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról (a kérdés száma: EFSA-Q-2009-00517) (2). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása többek között a következő volt: „Az Immune Balance Drink aktiválja a szervezet ellenálló képességét.”

| (6) | A Bizottság és a tagállamok 2009. november 4-én megkapták a hatóság tudományos véleményét, melynek következtetése szerint a benyújtott adatok alapján nem állapítható meg ok-okozati összefüggés az Immune Balance Drink fogyasztása és az állított hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság és a tagállamok 2009. november 4-én megkapták a hatóság tudományos véleményét, melynek következtetése szerint a benyújtott adatok alapján nem állapítható meg ok-okozati összefüggés az Immune Balance Drink fogyasztása és az állított hatás között. Ennek megfelelően az állítás nem engedélyezhető, mivel nem felel meg az 1924/2006/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések meghatározása során figyelembe vették a kérelmezők és a nyilvánosság által a Bizottság számára az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdésével összhangban benyújtott észrevételeket is. |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések meghatározása során figyelembe vették a kérelmezők és a nyilvánosság által a Bizottság számára az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdésével összhangban benyújtott észrevételeket is.

| (8) | Az 1924/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, egészségre vonatkozó állításokra csak akkor vonatkoznak az említett rendelet 28. cikkének (5) bekezdésében említett átmeneti intézkedések, ha teljesítik az ott említett feltételeket, többek között hogy meg kell felelniük a rendeletnek. Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó állítással kapcsolatban a hatóság azt a következtetést vonta le, hogy az élelmiszer fogyasztása és az állított hatás között nem állapítható meg ok-okozati összefüggés, az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendelet feltételeinek, ezért a 28. cikk (5) bekezdésében előírt átmeneti időszak nem alkalmazható. Ezért hat hónapos átmeneti időszakot kell megállapítani, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók alkalmazkodni tudjanak az ebben a rendeletben megállapított követelményekhez. |
| --- | --- |

(8)

Az 1924/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, egészségre vonatkozó állításokra csak akkor vonatkoznak az említett rendelet 28. cikkének (5) bekezdésében említett átmeneti intézkedések, ha teljesítik az ott említett feltételeket, többek között hogy meg kell felelniük a rendeletnek. Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó állítással kapcsolatban a hatóság azt a következtetést vonta le, hogy az élelmiszer fogyasztása és az állított hatás között nem állapítható meg ok-okozati összefüggés, az állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendelet feltételeinek, ezért a 28. cikk (5) bekezdésében előírt átmeneti időszak nem alkalmazható. Ezért hat hónapos átmeneti időszakot kell megállapítani, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók alkalmazkodni tudjanak az ebben a rendeletben megállapított követelményekhez.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében meghatározott, egészségre vonatkozó állítás nem vehető fel az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett, engedélyezett állítások uniós listájára.

Az állítás azonban továbbra is alkalmazható e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapig.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 7 (11) 1357. o.

2

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

Egészségre vonatkozó elutasított állítás

| Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet idevágó rendelkezései | Tápanyag, egyéb anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- |
| A 13. cikk (5) bekezdése szerinti egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz. | Immune Balance Drink | Az Immune Balance Drink aktiválja a szervezet ellenálló képességét | Q-2009-00517 |

Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet idevágó rendelkezései

Tápanyag, egyéb anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

A 13. cikk (5) bekezdése szerinti egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz.

Immune Balance Drink

Az Immune Balance Drink aktiválja a szervezet ellenálló képességét

Q-2009-00517

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/20

---

A BIZOTTSÁG 959/2010/EU RENDELETE

(2010. október 22.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. október 23-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 78,7 |
| MK | 74,3 |
| XS | 73,2 |
| ZZ | 75,4 |
| 0707 00 05 | MK | 87,5 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 122,9 |
| 0709 90 70 | TR | 149,0 |
| ZZ | 149,0 |
| 0805 50 10 | AR | 62,3 |
| BR | 68,9 |
| CL | 67,2 |
| IL | 91,2 |
| TR | 92,5 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 60,4 |
| ZZ | 71,9 |
| 0806 10 10 | BR | 214,6 |
| TR | 133,8 |
| US | 155,2 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 142,0 |
| 0808 10 80 | AR | 77,6 |
| BR | 59,6 |
| CL | 103,4 |
| CN | 64,2 |
| NZ | 91,5 |
| US | 82,6 |
| ZA | 88,4 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | CN | 72,2 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 80,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

78,7

MK

74,3

XS

73,2

ZZ

75,4

0707 00 05

MK

87,5

TR

158,2

ZZ

122,9

0709 90 70

TR

149,0

ZZ

149,0

0805 50 10

AR

62,3

BR

68,9

CL

67,2

IL

91,2

TR

92,5

UY

61,0

ZA

60,4

ZZ

71,9

0806 10 10

BR

214,6

TR

133,8

US

155,2

ZA

64,2

ZZ

142,0

0808 10 80

AR

77,6

BR

59,6

CL

103,4

CN

64,2

NZ

91,5

US

82,6

ZA

88,4

ZZ

81,0

0808 20 50

CN

72,2

ZA

88,6

ZZ

80,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/22

---

A BIZOTTSÁG 2010/69/EU IRÁNYELVE

(2010. október 22.)

a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 53. cikkére,

az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) meghatározza az Európai Unióban felhasználható élelmiszer-adalékanyagok listáját és ezen anyagok felhasználásának feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) meghatározza az Európai Unióban felhasználható élelmiszer-adalékanyagok listáját és ezen anyagok felhasználásának feltételeit.

| (2) | A 95/2/EK irányelv elfogadása óta technikai fejlődés ment végbe az élelmiszer-adalékanyagok terén. Ezt az irányelvet e fejlődés figyelembevétele céljából ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

A 95/2/EK irányelv elfogadása óta technikai fejlődés ment végbe az élelmiszer-adalékanyagok terén. Ezt az irányelvet e fejlődés figyelembevétele céljából ki kell igazítani.

| (3) | Az 1333/2008/EK rendelet 31. cikke értelmében mindaddig, amíg el nem készül az élelmiszer-adalékanyagoknak az említett rendelet 30. cikkében előírt uniós listája, a 95/2/EK irányelv mellékleteit a Bizottság által elfogadott intézkedésekkel szükség esetén módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1333/2008/EK rendelet 31. cikke értelmében mindaddig, amíg el nem készül az élelmiszer-adalékanyagoknak az említett rendelet 30. cikkében előírt uniós listája, a 95/2/EK irányelv mellékleteit a Bizottság által elfogadott intézkedésekkel szükség esetén módosítani kell.

| (4) | A 95/2/EK irányelv jelenleg számos felhasználási területen engedélyezi a következő stabilizátorokat: agar (E406), karragén (E407), szentjánoskenyérliszt (E 410), guargumi (E 412), xantángumi (E 415), pektinek (E 440), cellulóz (E 460), karboxi-metil-cellulóz (E466), oxidált keményítő (E1404), monokeményítő-foszfát (E 1410), dikeményítő-foszfát (E 1412), foszfatált-dikeményítő-foszfát (E 1413), acetilezett-dikeményítő-foszfát (E 1414), acetilezett keményítő (E 1420), acetilezett-dikeményítő-adipát (E 1422), hidroxi-propil-keményítő (E 1440), hidroxi-propil-dikeményítő-foszfát (E 1442), keményítő-nátrium-oktenil-szukcinát (E 1450), acetilált-oxidált-keményítő (E 1451); és a következő emulgeálószereket: zsírsavak mono- és digliceridjei (E 471). Ezekre az élelmiszer-adalékanyagokra az élelmiszerügyi tudományos bizottság számértékkel nem korlátozott megengedhető napi bevitelt (ADI-t), határozott meg, ezért a fogyasztók egészségére semmilyen veszélyt nem jelentenek. Használatuk kiterjesztése a kevesebb mint 20 % zsírt tartalmazó, ízesítetlen, élő mikroflórájú, fermentált tejszínekre és az ezeket helyettesítő termékekre az emulzió stabilitása és állandósága érdekében technológiailag szükséges. Ez az alkalmazás előnyös a fogyasztó számára, mert a hagyományos termékekhez hasonló tulajdonságú, csökkentett zsírtartalmú fermentált tejszín termékek választékát biztosítaná. Ezért célszerű e további alkalmazás engedélyezése. |
| --- | --- |

(4)

A 95/2/EK irányelv jelenleg számos felhasználási területen engedélyezi a következő stabilizátorokat: agar (E406), karragén (E407), szentjánoskenyérliszt (E 410), guargumi (E 412), xantángumi (E 415), pektinek (E 440), cellulóz (E 460), karboxi-metil-cellulóz (E466), oxidált keményítő (E1404), monokeményítő-foszfát (E 1410), dikeményítő-foszfát (E 1412), foszfatált-dikeményítő-foszfát (E 1413), acetilezett-dikeményítő-foszfát (E 1414), acetilezett keményítő (E 1420), acetilezett-dikeményítő-adipát (E 1422), hidroxi-propil-keményítő (E 1440), hidroxi-propil-dikeményítő-foszfát (E 1442), keményítő-nátrium-oktenil-szukcinát (E 1450), acetilált-oxidált-keményítő (E 1451); és a következő emulgeálószereket: zsírsavak mono- és digliceridjei (E 471). Ezekre az élelmiszer-adalékanyagokra az élelmiszerügyi tudományos bizottság számértékkel nem korlátozott megengedhető napi bevitelt (ADI-t), határozott meg, ezért a fogyasztók egészségére semmilyen veszélyt nem jelentenek. Használatuk kiterjesztése a kevesebb mint 20 % zsírt tartalmazó, ízesítetlen, élő mikroflórájú, fermentált tejszínekre és az ezeket helyettesítő termékekre az emulzió stabilitása és állandósága érdekében technológiailag szükséges. Ez az alkalmazás előnyös a fogyasztó számára, mert a hagyományos termékekhez hasonló tulajdonságú, csökkentett zsírtartalmú fermentált tejszín termékek választékát biztosítaná. Ezért célszerű e további alkalmazás engedélyezése.

| (5) | 1990-ben az élelmiszerügyi tudományos bizottság értékelte a tejsav nátrium- és káliumsóit (E 325 és E 326), a kálium-acetátot (E 261), a nátrium-acetátot (E 262i), valamint a nátrium-hidrogén-acetátot (E 262ii), és arra a következtetésre jutott, hogy ezek az anyagok természetes összetevőként mind jelen vannak az élelmiszerekben, és bevitelük minden valószínűség szerint elhanyagolható a természetes forrásokból származó bevitellel összehasonlítva. Ezért ezekre együttesen egy „számértékkel nem korlátozott csoport ADI”-t (megengedhető napi bevitelt) állapítottak meg.. Ennek következtében ezen élelmiszer-adalékanyagok felhasználását általában minden élelmiszerhez engedélyezik, a 95/2/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében említettek kivételével. Javaslat született ezen élelmiszer-adalékanyagok felhasználásának az előrecsomagolt friss darált húshoz történő kiterjesztésére a mikrobiológiai patogének (pl. Listeria, e. coli O157) elszaporodásának meggátlása céljából. E technológiai indok alapján és figyelembe véve, hogy a felhasználás nem vet fel biztonságossági aggályokat, célszerű engedélyezni ezen élelmiszer-adalékanyagok előrecsomagolt friss darált húsban való felhasználását. |
| --- | --- |

(5)

1990-ben az élelmiszerügyi tudományos bizottság értékelte a tejsav nátrium- és káliumsóit (E 325 és E 326), a kálium-acetátot (E 261), a nátrium-acetátot (E 262i), valamint a nátrium-hidrogén-acetátot (E 262ii), és arra a következtetésre jutott, hogy ezek az anyagok természetes összetevőként mind jelen vannak az élelmiszerekben, és bevitelük minden valószínűség szerint elhanyagolható a természetes forrásokból származó bevitellel összehasonlítva. Ezért ezekre együttesen egy „számértékkel nem korlátozott csoport ADI”-t (megengedhető napi bevitelt) állapítottak meg.. Ennek következtében ezen élelmiszer-adalékanyagok felhasználását általában minden élelmiszerhez engedélyezik, a 95/2/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében említettek kivételével. Javaslat született ezen élelmiszer-adalékanyagok felhasználásának az előrecsomagolt friss darált húshoz történő kiterjesztésére a mikrobiológiai patogének (pl. Listeria, e. coli O157) elszaporodásának meggátlása céljából. E technológiai indok alapján és figyelembe véve, hogy a felhasználás nem vet fel biztonságossági aggályokat, célszerű engedélyezni ezen élelmiszer-adalékanyagok előrecsomagolt friss darált húsban való felhasználását.

| (6) | A 95/2/EK irányelv jelenleg engedélyezi a szorbátok (E 200, E 202, E 203) és benzoátok (E 210, E 211, E 212, E 213) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását. A penészgombák és élesztőgombák, valamint mikotoxinok elszaporodása meggátlásának érdekében javasolt ezen élelmiszer-adalékanyagok további, tartósítószerként történő alkalmazása olyan algaalapú, halanalóg termékekben (algakaviárok), melyeket különböző ételekben feltétként használnak. Az említett sók esetében a megállapított megengedhető napi bevitel 0–25 mg/testtömegkilogramm, illetve 0–5 mg/testtömegkilogramm. A legroszszabb esetet figyelembe vevő, a maximális koncentráció alapján végzett becslés szerint a bevitelre vonatkozó számítások nagyon alacsony értéket mutattak a megengedhető napi bevitelhez viszonyítva. A fogyasztó ennek következtében megvalósuló expozíciója nem ad okot a biztonságossággal kapcsolatos aggályokra. Ezért célszerű engedélyezni a szorbátok és benzoátok tartósítószerként történő használatát algaalapú, halhelyettesítő termékekben is, figyelembe véve a technológiai indokot és azt a tényt, hogy ez az új termék szűk piaci szegmenst képvisel. |
| --- | --- |

(6)

A 95/2/EK irányelv jelenleg engedélyezi a szorbátok (E 200, E 202, E 203) és benzoátok (E 210, E 211, E 212, E 213) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását. A penészgombák és élesztőgombák, valamint mikotoxinok elszaporodása meggátlásának érdekében javasolt ezen élelmiszer-adalékanyagok további, tartósítószerként történő alkalmazása olyan algaalapú, halanalóg termékekben (algakaviárok), melyeket különböző ételekben feltétként használnak. Az említett sók esetében a megállapított megengedhető napi bevitel 0–25 mg/testtömegkilogramm, illetve 0–5 mg/testtömegkilogramm. A legroszszabb esetet figyelembe vevő, a maximális koncentráció alapján végzett becslés szerint a bevitelre vonatkozó számítások nagyon alacsony értéket mutattak a megengedhető napi bevitelhez viszonyítva. A fogyasztó ennek következtében megvalósuló expozíciója nem ad okot a biztonságossággal kapcsolatos aggályokra. Ezért célszerű engedélyezni a szorbátok és benzoátok tartósítószerként történő használatát algaalapú, halhelyettesítő termékekben is, figyelembe véve a technológiai indokot és azt a tényt, hogy ez az új termék szűk piaci szegmenst képvisel.

| (7) | A szorbátok (E 200, E 202, E 203) és benzoátok (E 210, E 211, E 212, E 213) olyan hordós sörökben való felhasználását kérelmezték, amelyekhez 0,5 %-nál nagyobb mennyiségű erjeszthető cukrokat és/vagy gyümölcslevet vagy gyümölcs sűrítményt adtak hozzá, és amelyeket közvetlenül csapolva szolgálnak fel. Ezek a hordós sörök huzamosabb ideig érintkezhetnek a sörcsappal. Mivel a hordó és csap érintkezése nem steril körülmények között történik, a hordó mikrobiológiailag szennyeződhet. Ez problémát jelent az olyan sörök esetében, amelyek továbbra is tartalmaznak erjeszthető cukrokat, mert veszélyes mikroorganizmusok elszaporodásához vezethet. Ezért az olyan csapolt sörökben, amelyekhez erjeszthető cukrokat és/vagy gyümölcslevet vagy sűrítményt adnak hozzá, szükség van mikrobaellenes anyagok jelenlétére. A bevitel szempontjából az ilyen gyümölcssörök csapolás útján történő fogyasztása továbbra sem számottevő, és a szorbát- és benzoát bevitelre vonatkozó, a legrosszabb esetet figyelembe vevő számítások szerint a bevitel a megengedhető napi bevitel alatt marad. Ezért célszerű a szorbátok és benzoátok használatának engedélyezése olyan hordós sörökben, amelyekhez 0,5 %-nál nagyobb mennyiségű erjeszthető cukrokat és/vagy gyümölcslevet vagy gyümölcs sűrítményt adnak hozzá. |
| --- | --- |

(7)

A szorbátok (E 200, E 202, E 203) és benzoátok (E 210, E 211, E 212, E 213) olyan hordós sörökben való felhasználását kérelmezték, amelyekhez 0,5 %-nál nagyobb mennyiségű erjeszthető cukrokat és/vagy gyümölcslevet vagy gyümölcs sűrítményt adtak hozzá, és amelyeket közvetlenül csapolva szolgálnak fel. Ezek a hordós sörök huzamosabb ideig érintkezhetnek a sörcsappal. Mivel a hordó és csap érintkezése nem steril körülmények között történik, a hordó mikrobiológiailag szennyeződhet. Ez problémát jelent az olyan sörök esetében, amelyek továbbra is tartalmaznak erjeszthető cukrokat, mert veszélyes mikroorganizmusok elszaporodásához vezethet. Ezért az olyan csapolt sörökben, amelyekhez erjeszthető cukrokat és/vagy gyümölcslevet vagy sűrítményt adnak hozzá, szükség van mikrobaellenes anyagok jelenlétére. A bevitel szempontjából az ilyen gyümölcssörök csapolás útján történő fogyasztása továbbra sem számottevő, és a szorbát- és benzoát bevitelre vonatkozó, a legrosszabb esetet figyelembe vevő számítások szerint a bevitel a megengedhető napi bevitel alatt marad. Ezért célszerű a szorbátok és benzoátok használatának engedélyezése olyan hordós sörökben, amelyekhez 0,5 %-nál nagyobb mennyiségű erjeszthető cukrokat és/vagy gyümölcslevet vagy gyümölcs sűrítményt adnak hozzá.

| (8) | A citrusfélék felületén jelentkező penészgomba képződésének megakadályozása érdekében engedélyezett a gyümölcsök szedés utáni kezelése peszticidekkel (pl. imazalil és tiabendazol). A citrusfélék kezeléséhez alkalmazott peszticidek használatát részben vagy teljesen fel lehetne váltani szorbátokkal (E 200, E 202, E 203). A szorbátok a hámozatlan friss citrusfélék felületén az engedélyezett viaszok (méhviasz, kandelillaviasz, karnaubaviasz és sellak (E 901, E 902, E 903 és E 904) segítségével alkalmazhatók. Biztonságossági szempontból nem aggályos a fogyasztó említett adalékanyagoknak való kitettsége. Ezért célszerű e további felhasználás engedélyezése. |
| --- | --- |

(8)

A citrusfélék felületén jelentkező penészgomba képződésének megakadályozása érdekében engedélyezett a gyümölcsök szedés utáni kezelése peszticidekkel (pl. imazalil és tiabendazol). A citrusfélék kezeléséhez alkalmazott peszticidek használatát részben vagy teljesen fel lehetne váltani szorbátokkal (E 200, E 202, E 203). A szorbátok a hámozatlan friss citrusfélék felületén az engedélyezett viaszok (méhviasz, kandelillaviasz, karnaubaviasz és sellak (E 901, E 902, E 903 és E 904) segítségével alkalmazhatók. Biztonságossági szempontból nem aggályos a fogyasztó említett adalékanyagoknak való kitettsége. Ezért célszerű e további felhasználás engedélyezése.

| (9) | A fogyasztók bizonyos tápanyagok bevitelét étrend-kiegészítők segítségével érhetik el. E célból a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott étrend-kiegészítőkhöz A-vitamin, valamint A- és D-vitamin keveréke adható. A biztonságos kezelés érdekében az A-vitamint, illetve az A- és D-vitamin keverékét készítményekké kell alakítani, ami magas nedvességtartalmat és magas hőmérsékletet igényelhet keményítők és cukrok jelenlétében. Az ilyen feldolgozás kedvezhet mikroorganizmusok fejlődésének.. E mikroorganizmusok elszaporodásának megakadályozása érdekében engedélyezik a szorbátok (E 200, E 202, E 203) és benzoátok (E 210, E 211, E 212 és E 213) hozzáadását a szilárd étrend-kiegészítőkben felhasznált A-vitaminhoz, valamint az A- és D-vitamin keverékeihez. |
| --- | --- |

(9)

A fogyasztók bizonyos tápanyagok bevitelét étrend-kiegészítők segítségével érhetik el. E célból a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott étrend-kiegészítőkhöz A-vitamin, valamint A- és D-vitamin keveréke adható. A biztonságos kezelés érdekében az A-vitamint, illetve az A- és D-vitamin keverékét készítményekké kell alakítani, ami magas nedvességtartalmat és magas hőmérsékletet igényelhet keményítők és cukrok jelenlétében. Az ilyen feldolgozás kedvezhet mikroorganizmusok fejlődésének.. E mikroorganizmusok elszaporodásának megakadályozása érdekében engedélyezik a szorbátok (E 200, E 202, E 203) és benzoátok (E 210, E 211, E 212 és E 213) hozzáadását a szilárd étrend-kiegészítőkben felhasznált A-vitaminhoz, valamint az A- és D-vitamin keverékeihez.

| (10) | A kén-dioxid és a szulfitok (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) a 95/2/EK irányelv szerint engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok, amelyek elsősorban mikrobaellenes szerként hatnak, és késleltetik a kémiai romlást.. Napjainkban a friss gyümölcsök – különösen tengeri úton történő – szállítása rendkívül jelentőssé vált. Az ilyen szállítás sokszor több hetet is igénybe vesz. A kén-dioxid és a szulfitok használata megvédi a friss áfonyát a gomba növekedésétől. A kén-dioxid és szulfitok e további felhasználását a friss áfonyán képződő gomba megjelenésének megakadályozása érdekében engedélyezik, szem előtt tartva, hogy a termék valószínűleg szűk piaci szegmenst képvisel. Figyelembe véve ezeket az új engedélyezéseket alátámasztó komoly technológiai indokokat, a világkereskedelem elősegítésének szükségességét és a kén- és szulfitbevitelben jelentkező elhanyagolható hatásukat is, célszerű engedélyezni a kén-dioxid felhasználásának kiterjesztését az áfonyára az ezen irányelv mellékletében meghatározott koncentrációs szinten. |
| --- | --- |

(10)

A kén-dioxid és a szulfitok (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) a 95/2/EK irányelv szerint engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok, amelyek elsősorban mikrobaellenes szerként hatnak, és késleltetik a kémiai romlást.. Napjainkban a friss gyümölcsök – különösen tengeri úton történő – szállítása rendkívül jelentőssé vált. Az ilyen szállítás sokszor több hetet is igénybe vesz. A kén-dioxid és a szulfitok használata megvédi a friss áfonyát a gomba növekedésétől. A kén-dioxid és szulfitok e további felhasználását a friss áfonyán képződő gomba megjelenésének megakadályozása érdekében engedélyezik, szem előtt tartva, hogy a termék valószínűleg szűk piaci szegmenst képvisel. Figyelembe véve ezeket az új engedélyezéseket alátámasztó komoly technológiai indokokat, a világkereskedelem elősegítésének szükségességét és a kén- és szulfitbevitelben jelentkező elhanyagolható hatásukat is, célszerű engedélyezni a kén-dioxid felhasználásának kiterjesztését az áfonyára az ezen irányelv mellékletében meghatározott koncentrációs szinten.

| (11) | A fahéjrudak (kizárólag Cinnamomum ceylanicum) előállításához a fahéjfa belső fakérgének frissen hántott darabjait használják fel. A lehántott kéreg az előállító országban mikrobiológiai szennyeződésnek és rovarok támadásának van kitéve, különösen trópusi, nedves éghajlati körülmények között. A kén-dioxiddal történő fertőtlenítés megfelelő kezelés az ilyen mikrobiológiai szennyeződés és rovartámadás ellen. 1994-ben az élelmiszerügyi tudományos bizottság 0–0,7 mg/testtömegkilogramm megengedhető napi bevitelt állapított meg, és úgy vélte, hogy a kén-dioxid és más szulfitok használatát a súlyos asztmatikus rohamok előfordulási gyakoriságának visszaszorítása érdekében korlátozni kell. Bár a kén-dioxid és a szulfitok használatát korlátozni kell, ez a speciális felhasználás elhanyagolható mértékben járul hozzá a kén-dioxid és a szulfitok beviteléhez. Ezért helyénvaló engedélyezni a kén-dioxid és a szulfitok (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) további felhasználását,kizárólag e konkrét fahéjtípusnál. |
| --- | --- |

(11)

A fahéjrudak (kizárólag Cinnamomum ceylanicum) előállításához a fahéjfa belső fakérgének frissen hántott darabjait használják fel. A lehántott kéreg az előállító országban mikrobiológiai szennyeződésnek és rovarok támadásának van kitéve, különösen trópusi, nedves éghajlati körülmények között. A kén-dioxiddal történő fertőtlenítés megfelelő kezelés az ilyen mikrobiológiai szennyeződés és rovartámadás ellen. 1994-ben az élelmiszerügyi tudományos bizottság 0–0,7 mg/testtömegkilogramm megengedhető napi bevitelt állapított meg, és úgy vélte, hogy a kén-dioxid és más szulfitok használatát a súlyos asztmatikus rohamok előfordulási gyakoriságának visszaszorítása érdekében korlátozni kell. Bár a kén-dioxid és a szulfitok használatát korlátozni kell, ez a speciális felhasználás elhanyagolható mértékben járul hozzá a kén-dioxid és a szulfitok beviteléhez. Ezért helyénvaló engedélyezni a kén-dioxid és a szulfitok (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) további felhasználását,kizárólag e konkrét fahéjtípusnál.

| (12) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) értékelte a nizin használatának biztonságosságára vonatkozó információkat a folyékony tojás élelmiszer-kategóriájában, valamint a módosított gyártási eljárással előállított nizin biztonságosságára vonatkozó adatokat. Az EFSA 2006. január 26-i véleményében (5) megerősítette a korábban meghatározott 0–0,13 mg/testtömegkilogramm megengedhető napi beviteli értéket az új gyártási folyamattal és kivonási eljárással előállított, a hagyományosan használt tejalapú közeg helyett egy cukros kiindulási anyag erjesztésével készített nizinre is. Az EFSA véleményében azt is megerősítette, hogy a nizin élelmiszerekben való felhasználásától nem várható antibiotikum-rezisztencia kialakulása. Az EFSA szerint nincsenek adatok nizinnel szemben ellenálló bakteriális mutánsokról, melyek keresztrezisztenciát mutatnak a terápiás célú antibiotikumokkal. Az EFSA úgy véli, hogy ez valószínűleg a terápiás célú antibiotikumok és a nizin közötti, az antimikrobiális működés terén fellépő különbségnek tulajdonítható. Az EFSA emellett 2006. október 20-i véleményében (6) azt is megerősítette, hogy a nizin a tervezett felhasználási feltételek melletti (a maximális felső érték 6,25 mg/l) használata pasztörizált folyékony tojásokban biztonságossági szempontból nem aggályos, technológiai szempontból pedig a termék eltarthatóságának megnövelése és a pasztörizálást esetlegesen túlélő, ételmérgezést okozó, spóraképző fajok (például Bacillus cereus) képződésének megakadályozása érdekében indokolt. Ezért helyénvaló a nizin pasztörizált folyékony tojásokban való további kiegészítő használatának engedélyezése. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) értékelte a nizin használatának biztonságosságára vonatkozó információkat a folyékony tojás élelmiszer-kategóriájában, valamint a módosított gyártási eljárással előállított nizin biztonságosságára vonatkozó adatokat. Az EFSA 2006. január 26-i véleményében (5) megerősítette a korábban meghatározott 0–0,13 mg/testtömegkilogramm megengedhető napi beviteli értéket az új gyártási folyamattal és kivonási eljárással előállított, a hagyományosan használt tejalapú közeg helyett egy cukros kiindulási anyag erjesztésével készített nizinre is. Az EFSA véleményében azt is megerősítette, hogy a nizin élelmiszerekben való felhasználásától nem várható antibiotikum-rezisztencia kialakulása. Az EFSA szerint nincsenek adatok nizinnel szemben ellenálló bakteriális mutánsokról, melyek keresztrezisztenciát mutatnak a terápiás célú antibiotikumokkal. Az EFSA úgy véli, hogy ez valószínűleg a terápiás célú antibiotikumok és a nizin közötti, az antimikrobiális működés terén fellépő különbségnek tulajdonítható. Az EFSA emellett 2006. október 20-i véleményében (6) azt is megerősítette, hogy a nizin a tervezett felhasználási feltételek melletti (a maximális felső érték 6,25 mg/l) használata pasztörizált folyékony tojásokban biztonságossági szempontból nem aggályos, technológiai szempontból pedig a termék eltarthatóságának megnövelése és a pasztörizálást esetlegesen túlélő, ételmérgezést okozó, spóraképző fajok (például Bacillus cereus) képződésének megakadályozása érdekében indokolt. Ezért helyénvaló a nizin pasztörizált folyékony tojásokban való további kiegészítő használatának engedélyezése.

| (13) | A dimetil-dikarbonát (DMDC, E 242) élelmiszer-adalékanyagot a 95/2/EK irányelv tartósítószerként engedélyezi az alkoholmentes ízesített italokban, alkoholmentes borokban és folyékony teakoncentrátumokban. Az élelmiszer-adalékanyagot azt követően engedélyezték, hogy az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1990-ben kedvező véleményt adott róla, amelyet 1996-ban újra megerősített. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság nem tudott megengedhető napi beviteli értéket megállapítani, mivel a DMDC gyorsan lebomlik szén-dioxidra és metanolra. 2001-ben felkérték az élelmiszerügyi tudományos bizottságot, vizsgálja meg a DMDC borban történő felhasználásának biztonságosságát. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság akkor úgy vélte, hogy a dimetil-dikarbonátnak az alkoholtartalmú italok és borok kezelésére szolgáló használata során képződő metanol és más reakciótermékek (pl. metil-karbamát) hasonlók a nem alkoholtartalmú italokban kialakuló anyagokhoz, és még jelentős borfogyasztás sem eredményezne semmiféle veszélyt a metanol és a metil-karbamát miatt. A DMDC felhasználása azért szükséges, hogy megelőzze a még fel nem bontott, nem sterilen töltött palackban tárolt almabornak, körtebornak és gyümölcsboroknak, csökkentett alkoholtartalmú boroknak, boralapú italoknak és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó minden egyéb terméknek a fermentáció következtében bekövetkező romlását. E további használat nem ad okot a fogyasztók biztonságával kapcsolatos aggályokra. Ráadásul a DMDC használata hozzájárulhat a kén-dioxid-expozíció csökkentéséhez. Ezért célszerű a DMDC e további használatának engedélyezése az almaborban, körteborban, gyümölcsborban, csökkentett alkoholtartalmú borban, boralapú italokban és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó egyéb termékekben. |
| --- | --- |

(13)

A dimetil-dikarbonát (DMDC, E 242) élelmiszer-adalékanyagot a 95/2/EK irányelv tartósítószerként engedélyezi az alkoholmentes ízesített italokban, alkoholmentes borokban és folyékony teakoncentrátumokban. Az élelmiszer-adalékanyagot azt követően engedélyezték, hogy az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1990-ben kedvező véleményt adott róla, amelyet 1996-ban újra megerősített. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság nem tudott megengedhető napi beviteli értéket megállapítani, mivel a DMDC gyorsan lebomlik szén-dioxidra és metanolra. 2001-ben felkérték az élelmiszerügyi tudományos bizottságot, vizsgálja meg a DMDC borban történő felhasználásának biztonságosságát. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság akkor úgy vélte, hogy a dimetil-dikarbonátnak az alkoholtartalmú italok és borok kezelésére szolgáló használata során képződő metanol és más reakciótermékek (pl. metil-karbamát) hasonlók a nem alkoholtartalmú italokban kialakuló anyagokhoz, és még jelentős borfogyasztás sem eredményezne semmiféle veszélyt a metanol és a metil-karbamát miatt. A DMDC felhasználása azért szükséges, hogy megelőzze a még fel nem bontott, nem sterilen töltött palackban tárolt almabornak, körtebornak és gyümölcsboroknak, csökkentett alkoholtartalmú boroknak, boralapú italoknak és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó minden egyéb terméknek a fermentáció következtében bekövetkező romlását. E további használat nem ad okot a fogyasztók biztonságával kapcsolatos aggályokra. Ráadásul a DMDC használata hozzájárulhat a kén-dioxid-expozíció csökkentéséhez. Ezért célszerű a DMDC e további használatának engedélyezése az almaborban, körteborban, gyümölcsborban, csökkentett alkoholtartalmú borban, boralapú italokban és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó egyéb termékekben.

| (14) | Az EFSA értékelte a rozmaringkivonatok élelmiszerekben antioxidánsként történő felhasználásának biztonságára vonatkozó adatokat. A rozmaringkivonatok a Rosmarinus officinalis L.-ből származnak, és számos antioxidáns hatású összetevőt tartalmaznak (elsősorban fenolsavakat, flavonoidokat, diterpenoidokat és triterpéneket). Bár a rozmaringkivonatokra vonatkozó toxikológiai adatok nem voltak elegendők ahhoz, hogy az EFSA számszerű megengedhető napi bevitelt állapítson meg, az EFSA 2008. március 7-i véleményében (8) úgy vélte, hogy a biztonsági tartomány elég nagy annak a következtetésnek a levonásához, hogy a javasolt felhasználásból és a felhasználási szintekből származó étrendi bevitel a biztonságosság szempontjából nem aggályos. A rozmaringkivonatok használata ezért megengedhető, ha a felhasználásuk technológiailag indokolt. A rozmaringkivonatok antioxidánsként történő, javasolt felhasználását engedélyezik, és a rozmaringkivonatokhoz hozzárendelik az E 392 E-számot. |
| --- | --- |

(14)

Az EFSA értékelte a rozmaringkivonatok élelmiszerekben antioxidánsként történő felhasználásának biztonságára vonatkozó adatokat. A rozmaringkivonatok a Rosmarinus officinalis L.-ből származnak, és számos antioxidáns hatású összetevőt tartalmaznak (elsősorban fenolsavakat, flavonoidokat, diterpenoidokat és triterpéneket). Bár a rozmaringkivonatokra vonatkozó toxikológiai adatok nem voltak elegendők ahhoz, hogy az EFSA számszerű megengedhető napi bevitelt állapítson meg, az EFSA 2008. március 7-i véleményében (8) úgy vélte, hogy a biztonsági tartomány elég nagy annak a következtetésnek a levonásához, hogy a javasolt felhasználásból és a felhasználási szintekből származó étrendi bevitel a biztonságosság szempontjából nem aggályos. A rozmaringkivonatok használata ezért megengedhető, ha a felhasználásuk technológiailag indokolt. A rozmaringkivonatok antioxidánsként történő, javasolt felhasználását engedélyezik, és a rozmaringkivonatokhoz hozzárendelik az E 392 E-számot.

| (15) | A tejsavó a sajtgyártás mellékterméke. A fehérjében kellően gazdag étrend biztosítása érdekében tejsavó fehérjét tartalmazó italokat fejlesztettek ki. Annak érdekében, hogy a fehérjék az ilyen italok hőkezelése során szuszpenzióban maradjanak, nagyobb foszfátmennyiségre van szükség, mint amennyi a szokásos alkoholmentes ízesített italokban van. A foszfátokat engedélyezik a tejsavófehérjét tartalmazó sportitalokban. |
| --- | --- |

(15)

A tejsavó a sajtgyártás mellékterméke. A fehérjében kellően gazdag étrend biztosítása érdekében tejsavó fehérjét tartalmazó italokat fejlesztettek ki. Annak érdekében, hogy a fehérjék az ilyen italok hőkezelése során szuszpenzióban maradjanak, nagyobb foszfátmennyiségre van szükség, mint amennyi a szokásos alkoholmentes ízesített italokban van. A foszfátokat engedélyezik a tejsavófehérjét tartalmazó sportitalokban.

| (16) | A méhviaszt (E 901) jelenleg fényezőanyagként engedélyezik a csokoládéval bevont, kisméretű finom pékárukban. Ez az engedély nem vonatkozik a csokoládéval be nem vont jégkrémostyákra. Azon túl, hogy a méhviasz a csokoládé alternatívájának tekinthető az előrecsomagolt jégkrémostyák esetében, az ostyák méhviasszal történő bevonása megakadályozza a víz migrációját az ostyákba, biztosítja az ostya ropogósságát, és meghosszabbítja a termék eltarthatóságát, ezért használata technológiailag indokolt. Ezért a méhviaszt fényezőanyagként engedélyezik a jégkrémmel töltött, előrecsomagolt ostyák csokoládé bevonatának teljes vagy részleges kiváltására. |
| --- | --- |

(16)

A méhviaszt (E 901) jelenleg fényezőanyagként engedélyezik a csokoládéval bevont, kisméretű finom pékárukban. Ez az engedély nem vonatkozik a csokoládéval be nem vont jégkrémostyákra. Azon túl, hogy a méhviasz a csokoládé alternatívájának tekinthető az előrecsomagolt jégkrémostyák esetében, az ostyák méhviasszal történő bevonása megakadályozza a víz migrációját az ostyákba, biztosítja az ostya ropogósságát, és meghosszabbítja a termék eltarthatóságát, ezért használata technológiailag indokolt. Ezért a méhviaszt fényezőanyagként engedélyezik a jégkrémmel töltött, előrecsomagolt ostyák csokoládé bevonatának teljes vagy részleges kiváltására.

| (17) | Az EFSA értékelte a méhviasz további felhasználásának biztonságosságára vonatkozó adatokat aromák hordozójaként, alkoholmentes ízesített italokban történő alkalmazás esetén. Bár a méhviaszra vonatkozó, rendelkezésre álló adatok nem voltak elegendők a megengedhető napi bevitel megállapításához, az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a méhviasz alacsony toxicitása következtében a meglévő élelmiszer-ipari felhasználások és a méhviasz javasolt új felhasználása nem ad okot biztonságossággal kapcsolatos aggodalmakra. Ezért célszerű a méhviasz alkoholmentes ízesített italokban aromák hordozójaként való felhasználásának engedélyezése. |
| --- | --- |

(17)

Az EFSA értékelte a méhviasz további felhasználásának biztonságosságára vonatkozó adatokat aromák hordozójaként, alkoholmentes ízesített italokban történő alkalmazás esetén. Bár a méhviaszra vonatkozó, rendelkezésre álló adatok nem voltak elegendők a megengedhető napi bevitel megállapításához, az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a méhviasz alacsony toxicitása következtében a meglévő élelmiszer-ipari felhasználások és a méhviasz javasolt új felhasználása nem ad okot biztonságossággal kapcsolatos aggodalmakra. Ezért célszerű a méhviasz alkoholmentes ízesített italokban aromák hordozójaként való felhasználásának engedélyezése.

| (18) | A trietil-citrátot (E 1505) az EU a 95/2/EK irányelv értelmében jelenleg aromák hordozójaként és szárított tojásfehérjében engedélyezi. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1990-ben a megengedhető napi bevitelt 0–20 mg/kg-ban határozta meg. A trietil-acetát felhasználásának kiterjesztését javasolták étrend-kiegészítő tabletták fényesítő anyagaként. A trietil-citrát növeli a bevonat ellenállását, védi a tablettát a külső behatásoktól, és megnöveli a termék forgalombantarthatóságának idejét. A legrosszabb esetet figyelembe véve a trietil-citrát bevitelének ezen újabb forrása elhanyagolható (0,25% ) a megengedhető teljes napi bevitelhez képest. Ezért célszerű a trietil-citrát étrend-kiegészítő tabletták fényesítő anyagaként történő felhasználásának uniós szintű engedélyezése. |
| --- | --- |

(18)

A trietil-citrátot (E 1505) az EU a 95/2/EK irányelv értelmében jelenleg aromák hordozójaként és szárított tojásfehérjében engedélyezi. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1990-ben a megengedhető napi bevitelt 0–20 mg/kg-ban határozta meg. A trietil-acetát felhasználásának kiterjesztését javasolták étrend-kiegészítő tabletták fényesítő anyagaként. A trietil-citrát növeli a bevonat ellenállását, védi a tablettát a külső behatásoktól, és megnöveli a termék forgalombantarthatóságának idejét. A legrosszabb esetet figyelembe véve a trietil-citrát bevitelének ezen újabb forrása elhanyagolható (0,25% ) a megengedhető teljes napi bevitelhez képest. Ezért célszerű a trietil-citrát étrend-kiegészítő tabletták fényesítő anyagaként történő felhasználásának uniós szintű engedélyezése.

| (19) | Az EFSA értékelte a polivinil-alkohol (PVA) étrend-kiegészítők filmbevonószerként történő felhasználásának biztonságosságára vonatkozó adatokat, és 2005. december 5-én megfogalmazta véleményét (9). Az EFSA megállapította, hogy a polivinil-alkoholnak a kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők bevonataként történő felhasználása biztonság szempontjából nem aggályos. Az EFSA véleménye szerint a polivinil-alkoholnak való potenciális kitettség a felhasználás tervezett feltételei mellett várhatóan csekély lesz. A jelentések szerint a polivinil-alkohol a szájon át történő bevétel után minimális mértékben szívódik fel. A legnagyobb felhasználási szintet 18 g/kg-ban rögzítették, a legrosszabb eset bekövetkezését alapul véve, amelyet az EFSA kockázatbecslése során alkalmazott. A polivinil-alkohol jó tapadási tulajdonságának és az általa képzett filmbevonat erősségének köszönhetően ez az új élelmiszer-adalékanyag várhatóan technológiai szerepet tölt majd be étrend-kiegészítők filmbevonataként, különösen abban az esetben, ha a felhasználás során a nedvességnek ellenálló és a nedvességtől védő tulajdonságokra van szükség. Ezért célszerű az ismertetett alkalmazás uniós szintű engedélyezése. Az új élelmiszer-adalékanyaghoz az E 1203 E-számot rendelik hozzá. |
| --- | --- |

(19)

Az EFSA értékelte a polivinil-alkohol (PVA) étrend-kiegészítők filmbevonószerként történő felhasználásának biztonságosságára vonatkozó adatokat, és 2005. december 5-én megfogalmazta véleményét (9). Az EFSA megállapította, hogy a polivinil-alkoholnak a kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők bevonataként történő felhasználása biztonság szempontjából nem aggályos. Az EFSA véleménye szerint a polivinil-alkoholnak való potenciális kitettség a felhasználás tervezett feltételei mellett várhatóan csekély lesz. A jelentések szerint a polivinil-alkohol a szájon át történő bevétel után minimális mértékben szívódik fel. A legnagyobb felhasználási szintet 18 g/kg-ban rögzítették, a legrosszabb eset bekövetkezését alapul véve, amelyet az EFSA kockázatbecslése során alkalmazott. A polivinil-alkohol jó tapadási tulajdonságának és az általa képzett filmbevonat erősségének köszönhetően ez az új élelmiszer-adalékanyag várhatóan technológiai szerepet tölt majd be étrend-kiegészítők filmbevonataként, különösen abban az esetben, ha a felhasználás során a nedvességnek ellenálló és a nedvességtől védő tulajdonságokra van szükség. Ezért célszerű az ismertetett alkalmazás uniós szintű engedélyezése. Az új élelmiszer-adalékanyaghoz az E 1203 E-számot rendelik hozzá.

| (20) | Az EFSA értékelte a polietilén-glikolok hat típusának (PEG 400, PEG 3000, PEG 3350, PEG 4000, PEG 6000, PEG 8000) étrend-kiegészítők filmbevonataként történő használatára vonatkozó adatokat, és 2006. november 28-án közzétette ezzel kapcsolatos véleményét (10). Az EFSA megállapította, hogy a polietilén-glikol e típusainak étrend-kiegészítő tabletták és kapszulák filmbevonó anyagaiban fényesítő anyagként történő használata a tervezett felhasználási feltételek mellett nem jelent biztonságossági kockázatot. Az EFSA kockázatbecslésében azt is figyelembe vette, hogy az említett polietilén-glikoloknak való kitettség egy másik forrását a gyógyszerkészítmények jelentik, és úgy vélte, hogy a PEG 6000 édesítőszerek hordozójaként már engedélyezett felhasználása, valamint a PEG alkalmazása élelmiszerekkel érintkező anyagokban csak korlátozott mértékben növeli a bevitelt. Ezért célszerű az ismertetett új alkalmazás uniós szintű engedélyezése. Emellett a PEG 6000 édesítőszerek hordozójaként történő korlátozott bevitele, valamint toxikológiai jellemzőinek a polietilén-glikolok más típusaival mutatott hasonlósága (a hat polietilén-glikol típushoz egyetlen csoport TDI-t, vagyis tolerálható napi bevitelt rendeltek) következtében célszerű a PEG 6000 alternatívájaként, az EFSA által értékelt PEG-ek használatának édesítőszerek hordozójaként való engedélyezése. A PEG-ekhez az E 1531 E-számot rendelik hozzá. |
| --- | --- |

(20)

Az EFSA értékelte a polietilén-glikolok hat típusának (PEG 400, PEG 3000, PEG 3350, PEG 4000, PEG 6000, PEG 8000) étrend-kiegészítők filmbevonataként történő használatára vonatkozó adatokat, és 2006. november 28-án közzétette ezzel kapcsolatos véleményét (10). Az EFSA megállapította, hogy a polietilén-glikol e típusainak étrend-kiegészítő tabletták és kapszulák filmbevonó anyagaiban fényesítő anyagként történő használata a tervezett felhasználási feltételek mellett nem jelent biztonságossági kockázatot. Az EFSA kockázatbecslésében azt is figyelembe vette, hogy az említett polietilén-glikoloknak való kitettség egy másik forrását a gyógyszerkészítmények jelentik, és úgy vélte, hogy a PEG 6000 édesítőszerek hordozójaként már engedélyezett felhasználása, valamint a PEG alkalmazása élelmiszerekkel érintkező anyagokban csak korlátozott mértékben növeli a bevitelt. Ezért célszerű az ismertetett új alkalmazás uniós szintű engedélyezése. Emellett a PEG 6000 édesítőszerek hordozójaként történő korlátozott bevitele, valamint toxikológiai jellemzőinek a polietilén-glikolok más típusaival mutatott hasonlósága (a hat polietilén-glikol típushoz egyetlen csoport TDI-t, vagyis tolerálható napi bevitelt rendeltek) következtében célszerű a PEG 6000 alternatívájaként, az EFSA által értékelt PEG-ek használatának édesítőszerek hordozójaként való engedélyezése. A PEG-ekhez az E 1531 E-számot rendelik hozzá.

| (21) | Az EFSA értékelte a kassziagumi mint új élelmiszer-adalékanyag zselésítőként és sűrítőanyagként történő használatának biztonságára vonatkozó adatokat, és 2006- szeptember 26-án megfogalmazta véleményét (11). Az EFSA megállapította, hogy a kassziaguminak a meghatározott feltételek melletti felhasználása nem jelent biztonságossági kockázatot. Bár az EFSA a kassziagumi esetében rendelkezésre álló toxikológiai adatokat nem tekintette elégségesnek a megengedhető napi bevitel megállapításához, úgy vélte, hogy a meglévő adatok nem adnak okot biztonsággal kapcsolatos aggodalmakra. Az EFSA külön kiemelte azt, hogy a kassziagumi kevéssé szívódik fel, és ha teljesen hidrolizál, olyan összetevőkre bomlik le, amelyek a normál anyagcsere-folyamatok révén ürülnek a szervezetből. A kassziagumi felhasználása technológiailag indokolt, tekintve szinergista zselésítő hatását, melyet más, élelmiszerekben használatos gumikhoz adva fejt ki. Ezért célszerű e felhasználásokat uniós szinten engedélyezni, és a kassziagumihoz az E 427 E-számot hozzárendelni. |
| --- | --- |

(21)

Az EFSA értékelte a kassziagumi mint új élelmiszer-adalékanyag zselésítőként és sűrítőanyagként történő használatának biztonságára vonatkozó adatokat, és 2006- szeptember 26-án megfogalmazta véleményét (11). Az EFSA megállapította, hogy a kassziaguminak a meghatározott feltételek melletti felhasználása nem jelent biztonságossági kockázatot. Bár az EFSA a kassziagumi esetében rendelkezésre álló toxikológiai adatokat nem tekintette elégségesnek a megengedhető napi bevitel megállapításához, úgy vélte, hogy a meglévő adatok nem adnak okot biztonsággal kapcsolatos aggodalmakra. Az EFSA külön kiemelte azt, hogy a kassziagumi kevéssé szívódik fel, és ha teljesen hidrolizál, olyan összetevőkre bomlik le, amelyek a normál anyagcsere-folyamatok révén ürülnek a szervezetből. A kassziagumi felhasználása technológiailag indokolt, tekintve szinergista zselésítő hatását, melyet más, élelmiszerekben használatos gumikhoz adva fejt ki. Ezért célszerű e felhasználásokat uniós szinten engedélyezni, és a kassziagumihoz az E 427 E-számot hozzárendelni.

| (22) | Az EFSA értékelte a neotám mint ízfokozó biztonságosságát, és 2007. szeptember 27-én közzétette a véleményét (12). Az EFSA következtetése szerint a neotam ízfokozóként történő javasolt felhasználása nem aggályos biztonságossági szempontból, és 2 mg/testtömegkilogramm/nap megengedett napi bevitelt állapított meg. Ezért célszerű engedélyezni a neotám ízfokozóként való felhasználását. |
| --- | --- |

(22)

Az EFSA értékelte a neotám mint ízfokozó biztonságosságát, és 2007. szeptember 27-én közzétette a véleményét (12). Az EFSA következtetése szerint a neotam ízfokozóként történő javasolt felhasználása nem aggályos biztonságossági szempontból, és 2 mg/testtömegkilogramm/nap megengedett napi bevitelt állapított meg. Ezért célszerű engedélyezni a neotám ízfokozóként való felhasználását.

| (23) | Az EFSA értékelte az L-cisztein (E 920) egyes, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben való felhasználásának biztonságára vonatkozó adatokat. Az EFSA 2006. szeptember 26-i véleményében (13) arra a következtetésre jutott, hogy az anyag felhasználása feldolgozott, gabonaalapú élelmiszerekben valamint csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben (különösen babakekszekben) nem aggályos biztonságossági szempontból.. A csecsemőknek és kisgyerekeknek szánt kekszeknek megfelelő összetevőkből kell állniuk, beleértve az ellenőrzött cukor- és zsírtartalmat. Az alacsony zsírtartalmú kekszek azonban fokozottan morzsálódnak, így a keksz a gyermek szájában eltörik, ami növeli a fulladás és légcsőelzáródás veszélyét. Az L-cisztein javítja a tészta minőségét,, szabályozza a végtermék szerkezetét. Ezért célszerű az L-cisztein csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben való felhasználásának uniós szintű engedélyezése. |
| --- | --- |

(23)

Az EFSA értékelte az L-cisztein (E 920) egyes, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben való felhasználásának biztonságára vonatkozó adatokat. Az EFSA 2006. szeptember 26-i véleményében (13) arra a következtetésre jutott, hogy az anyag felhasználása feldolgozott, gabonaalapú élelmiszerekben valamint csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben (különösen babakekszekben) nem aggályos biztonságossági szempontból.. A csecsemőknek és kisgyerekeknek szánt kekszeknek megfelelő összetevőkből kell állniuk, beleértve az ellenőrzött cukor- és zsírtartalmat. Az alacsony zsírtartalmú kekszek azonban fokozottan morzsálódnak, így a keksz a gyermek szájában eltörik, ami növeli a fulladás és légcsőelzáródás veszélyét. Az L-cisztein javítja a tészta minőségét,, szabályozza a végtermék szerkezetét. Ezért célszerű az L-cisztein csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben való felhasználásának uniós szintű engedélyezése.

| (24) | Az EFSA értékelte a szarvasmarhafélékből és/vagy sertésekből kivont fibrinogénen és, trombinon alapuló enzimkészítmény élelmiszerek összeállításához alkalmazott élelmiszer-adalékanyagként történő használatának biztonságosságát, és 2005. április 26-i véleményében (14) azt a következtetést vonta le, hogy az enzimkészítmény e felhasználása, amennyiben a véleményben szereplő módon állítják elő, nem jelent veszélyt biztonságossági szempontból. Ugyanakkor az Európai Parlament a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról szóló bizottsági irányelvtervezetről szóló, 2010. május 19-i állásfoglalásában úgy vélte, hogy az említett enzimkészítmény élelmiszerek összeállításához alkalmazott élelmiszer-adalékanyagként történő felvétele a 95/2/EK irányelv IV. mellékletébe nem egyeztethető össze az 1333/2008/EK rendelet céljával és tartalmával, mivel nem teljesíti az 1333/2008/EK rendelet 6. cikkének általános feltételeit, különösen a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja tekintetében. |
| --- | --- |

(24)

Az EFSA értékelte a szarvasmarhafélékből és/vagy sertésekből kivont fibrinogénen és, trombinon alapuló enzimkészítmény élelmiszerek összeállításához alkalmazott élelmiszer-adalékanyagként történő használatának biztonságosságát, és 2005. április 26-i véleményében (14) azt a következtetést vonta le, hogy az enzimkészítmény e felhasználása, amennyiben a véleményben szereplő módon állítják elő, nem jelent veszélyt biztonságossági szempontból. Ugyanakkor az Európai Parlament a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról szóló bizottsági irányelvtervezetről szóló, 2010. május 19-i állásfoglalásában úgy vélte, hogy az említett enzimkészítmény élelmiszerek összeállításához alkalmazott élelmiszer-adalékanyagként történő felvétele a 95/2/EK irányelv IV. mellékletébe nem egyeztethető össze az 1333/2008/EK rendelet céljával és tartalmával, mivel nem teljesíti az 1333/2008/EK rendelet 6. cikkének általános feltételeit, különösen a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja tekintetében.

| (25) | A 2004/374/EK bizottsági határozat (15) felfüggesztette a moszatokból és egyes gumikból származó, gélképző élelmiszer-adalékanyagokat (E 400, E 401, E 402, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407, E 407a, E 410, E 412, E 413, E 414, E 415, E 417 és E 418) tartalmazó mini poharas, ún. jelly mini-cups zselék forgalomba hozatalát és behozatalát az e termékek miatt jelentett fulladásveszély miatt. A 95/2/EK irányelvet a 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16). ennek megfelelően módosította. A 2004/374/EK bizottsági határozatot ezért hatályon kívül helyezik, mivel rendelkezéseit már beillesztették a 95/2/EK irányelvbe. |
| --- | --- |

(25)

A 2004/374/EK bizottsági határozat (15) felfüggesztette a moszatokból és egyes gumikból származó, gélképző élelmiszer-adalékanyagokat (E 400, E 401, E 402, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407, E 407a, E 410, E 412, E 413, E 414, E 415, E 417 és E 418) tartalmazó mini poharas, ún. jelly mini-cups zselék forgalomba hozatalát és behozatalát az e termékek miatt jelentett fulladásveszély miatt. A 95/2/EK irányelvet a 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16). ennek megfelelően módosította. A 2004/374/EK bizottsági határozatot ezért hatályon kívül helyezik, mivel rendelkezéseit már beillesztették a 95/2/EK irányelvbe.

| (26) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, azokat sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte, |
| --- | --- |

(26)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, azokat sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 95/2/EK irányelv II–VI. melléklete ezen irányelv mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2011. március 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen az irányelv 1. cikkének megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A rendelkezéseket legkésőbb 2011. április 1-jétől alkalmazniuk kell.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti szabályozásuk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

A 2004/374/EK bizottsági határozat hatályát veszti.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

2

(3)  HL L 61., 1995.3.18., 1. o.

3

(4)  HL L 183., 2002.7.12., 51. o.

4

(5)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a nizin (E 234) mint élelmiszer-adalékanyag használatáról. The EFSA Journal (2006) 314., 1. o.

5

The EFSA Journal

(6)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által készített szakvélemény a nizin mint élelmiszer-adalékanyag egy további élelmiszer-kategória (folyékony tojások) esetében való felhasználásáról, valamint a módosított gyártási folyamattal előállított nizin mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságáról. The EFSA Journal (2006) 314b, 1. o.

6

The EFSA Journal

(7)  HL L 149., 1991.6.14., 1. o.

7

(8)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a rozmaringkivonatok élelmiszer-adalékanyagként való használatáról. The EFSA Journal (2008) 721., 1. o.

8

The EFSA Journal

(9)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a polivinil-alkohol étrend-kiegészítők bevonataként való használatáról. The EFSA Journal (2005) 294., 1. o.

9

The EFSA Journal

(10)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a polietilén-glikol (PEG) étrend-kiegészítők bevonataként való használatáról. The EFSA Journal (2006) 414., 1. o.

10

The EFSA Journal

(11)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a kassziagumi élelmiszer-adalékanyagként való használatáról. The EFSA Journal (2006) 389., 1. o.

11

The EFSA Journal

(12)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a neotámról mint édesítőszerről és ízfokozóról. The EFSA Journal (2007) 581, 1. o.

12

The EFSA Journal

(13)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és élelmiszerekkel érintkező anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény az L-cisztein csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben való felhasználásáról. The EFSA Journal (2006) 390., 1. o.

13

The EFSA Journal

(14)  Az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok tudományos testülete által a Bizottság kérésére készített szakvélemény a szarvasmarhafélékből és/vagy sertésekből kivont trombinon/fibrinogénen alapuló enzimkészítmény élelmiszerek összeállításához alkalmazott élelmiszer-adalékanyagként való használatáról. The EFSA Journal (2005) 214., 1. o.

14

The EFSA Journal

(15)  HL L 118., 2004.4.23., 70. o.

15

(16)  HL L 204., 2006.7.26., 10. o.

16

---

MELLÉKLET

A 95/2/EK irányelv II.–VI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az „Előrecsomagolt friss darált húsok” bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép:








  „Előrecsomagolt friss darált húsok | E 261 | Kálium-acetát | quantum satis” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E 262i | Nátrium-acetát |
| E 262ii | Nátrium-hidrogén-acetát |
| E 300 | Aszkorbinsav |
| E 301 | Nátrium-aszkorbát |
| E 302 | Kalcium-aszkorbát |
| E 325 | Nátrium-laktát |
| E 326 | Kálium-laktát |
| E 330 | Citromsav |
| E 331 | Nátrium-citrátok |
| E 332 | Kálium-citrátok |
| E 333 | Kalcium-citrátok |

1.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az „Előrecsomagolt friss darált húsok” bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép:

„Előrecsomagolt friss darált húsok

E 261

Kálium-acetát

quantum satis”

E 262i

Nátrium-acetát

E 262ii

Nátrium-hidrogén-acetát

E 300

Aszkorbinsav

E 301

Nátrium-aszkorbát

E 302

Kalcium-aszkorbát

E 325

Nátrium-laktát

E 326

Kálium-laktát

E 330

Citromsav

E 331

Nátrium-citrátok

E 332

Kálium-citrátok

E 333

Kalcium-citrátok

| b) | a melléklet a vége a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „Ízesítetlen, fermentált, élő mikroflórájú tejszín és tejszínhelyettesítők kevesebb mint 20% zsírtartalommal | E 406 | Agar | quantum satis” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E 407 | Karragén (gyöngyzuzmó) |
| E 410 | Szentjánoskenyér-liszt |
| E 412 | Guargumi (guargyanta) |
| E 415 | Xantángumi (xantángyanta) |
| E 440 | Pektinek |
| E 460 | Cellulóz |
| E 466 | Karboxi-metil-cellulóz |
| E 471 | Zsírsavak mono- és digliceridjei |
| E 1404 | Oxidált keményítő |
| E 1410 | Monokeményítő-foszfát |
| E 1412 | Dikeményítő-foszfát |
| E 1413 | Foszforilezett dikeményítő-foszfát |
| E 1414 | Acetilezett dikeményítő-foszfát |
| E 1420 | Acetilezett keményítő |
| E 1422 | Acetilezett dikeményítő-adipát |
| E 1440 | Hidroxil-propil-keményítő |
| E 1442 | Hidroxil-propil-dikeményítő-foszfát |
| E 1450 | Keményítő-nátrium-oktenil szukcinát |
| E 1451 | Acetilezett oxidált keményítő |

b)

a melléklet a vége a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Ízesítetlen, fermentált, élő mikroflórájú tejszín és tejszínhelyettesítők kevesebb mint 20% zsírtartalommal

E 406

Agar

quantum satis”

E 407

Karragén (gyöngyzuzmó)

E 410

Szentjánoskenyér-liszt

E 412

Guargumi (guargyanta)

E 415

Xantángumi (xantángyanta)

E 440

Pektinek

E 460

Cellulóz

E 466

Karboxi-metil-cellulóz

E 471

Zsírsavak mono- és digliceridjei

E 1404

Oxidált keményítő

E 1410

Monokeményítő-foszfát

E 1412

Dikeményítő-foszfát

E 1413

Foszforilezett dikeményítő-foszfát

E 1414

Acetilezett dikeményítő-foszfát

E 1420

Acetilezett keményítő

E 1422

Acetilezett dikeményítő-adipát

E 1440

Hidroxil-propil-keményítő

E 1442

Hidroxil-propil-dikeményítő-foszfát

E 1450

Keményítő-nátrium-oktenil szukcinát

E 1451

Acetilezett oxidált keményítő

| 2. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. rész vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:











  „Algaalapú, halanalógok | 1 000 | 500 | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,5 %-nál több hozzáadott erjeszthető cukrot és/vagy gyümölcs-levet vagy gyümölcs-sűrítményt tartalmazó hordós sör | 200 | 200 | | 400 | | |
| Hámozatlan friss citrusfélék (csak felületi kezelésre) | 20 | | | | | |
| A-vitamint, valamint A- és D-vitamin keverékét tartalmazó szilárd étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv szerint | | | | 1 000 a fogyasztásra kész termékekben” | | |

2.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. rész vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„Algaalapú, halanalógok

1 000

500

0,5 %-nál több hozzáadott erjeszthető cukrot és/vagy gyümölcs-levet vagy gyümölcs-sűrítményt tartalmazó hordós sör

200

200

400

Hámozatlan friss citrusfélék (csak felületi kezelésre)

20

A-vitamint, valamint A- és D-vitamin keverékét tartalmazó szilárd étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv szerint

1 000 a fogyasztásra kész termékekben”

| b) | a B. rész vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:






  „Áfonya (csak a Vaccinium corymbosum) | 10 |
| --- | --- | --- |
| Fahéj (csak a Cinnamomum zeylanicum) | 150” |

b)

a B. rész vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„Áfonya (csak a Vaccinium corymbosum)

10

Fahéj (csak a Cinnamomum zeylanicum)

150”

| c) | a C. rész a következőképpen módosul:






  i. | az E 234 adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:








  „E 234 | Nizin (1) | Búzadara- és tápióka-pudingok és hasonló termékek | 3 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érlelt sajtok és ömlesztett sajtok | 12,5 mg/kg |
| Clotted cream | 10 mg/kg |
| Mascarpone | 10 mg/kg |
| Pasztőrözött folyékony tojás (tojásfehérje, tojássárgája vagy egész tojás) | 6,25 mg/l |

c)

a C. rész a következőképpen módosul:

i.

az E 234 adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„E 234

Nizin (1)

Búzadara- és tápióka-pudingok és hasonló termékek

3 mg/kg

Érlelt sajtok és ömlesztett sajtok

12,5 mg/kg

Clotted cream

10 mg/kg

Mascarpone

10 mg/kg

Pasztőrözött folyékony tojás (tojásfehérje, tojássárgája vagy egész tojás)

6,25 mg/l

| ii. | az E 242 adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:








  „E 242 | Dimetil-dikarbonát | Alkoholmentes ízesített italok
  Alkoholmentes bor
  Folyékony teakoncentrátum | 250 mg/l beadagolt mennyiség, maradék nem mutatható ki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Almabor, körtebor és gyümölcsborok
  Csökkentett alkoholtartalmú bor
  Boralapú italok és az 1601/91/EGK rendeletben meghatározott termékek | 250 mg/l beadagolt mennyiség, maradék nem mutatható ki” |

ii.

az E 242 adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:

„E 242

Dimetil-dikarbonát

Alkoholmentes ízesített italok

Alkoholmentes bor

Folyékony teakoncentrátum

250 mg/l beadagolt mennyiség, maradék nem mutatható ki

Almabor, körtebor és gyümölcsborok

Csökkentett alkoholtartalmú bor

Boralapú italok és az 1601/91/EGK rendeletben meghatározott termékek

250 mg/l beadagolt mennyiség, maradék nem mutatható ki”

| d) | a D. részben az E 316 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „E 392 | Rozmaringkivonatok | Nem hőkezelt élelmiszerekhez használt növényi olajok (szűz olajok és olívaolajok kivételével), valamint zsírok, ha többszörösen telítetlen zsírsavtartalmuk a teljes zsírsavtartalom 15 tömegszázalékánál nagyobb | 30 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)
  Zsírtartalomra számítva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Halolajok és algaolajok | 50 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)
  Zsírtartalomra számítva |
| Sertészsír, marha-, baromfi-, birka-, sertészsiradékok
  Zsírok és olajok hőkezelt élelmiszerek ipari előállításához
  Sütőolaj és sütőzsír, az olívaolaj és az olívapogácsa-olaj kivételével
  Gabona-, burgonya- vagy keményítőalapú snackek |
| Mártások | 100 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)
  Zsírtartalomra számítva |
| Finom pékáruk | 200 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)
  Zsírtartalomra számítva |
| A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők | 400 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve) |
| Szárított burgonya
  Tojástermékek
  Rágógumi | 200 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve) |
| Tejpor italautomatához
  Fűszerek és ételízesítők
  Feldolgozott diófélék | 200 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)
  Zsírtartalomra számítva |
| Leves- és erőlevesporok | 50 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve) |
| Szárított hús | 150 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve) |
| Hús- és haltermékek a szárított hús és szárított kolbász kivételével | 150 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)
  Zsírtartalomra számítva |
| Szárított kolbász | 100 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve) |
| Aromák | 1 000 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve) |
| Tejpor fagylalt készítéséhez | 30 mg/kg
  (a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)” |

d)

a D. részben az E 316 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„E 392

Rozmaringkivonatok

Nem hőkezelt élelmiszerekhez használt növényi olajok (szűz olajok és olívaolajok kivételével), valamint zsírok, ha többszörösen telítetlen zsírsavtartalmuk a teljes zsírsavtartalom 15 tömegszázalékánál nagyobb

30 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)

Zsírtartalomra számítva

Halolajok és algaolajok

50 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)

Zsírtartalomra számítva

Sertészsír, marha-, baromfi-, birka-, sertészsiradékok

Zsírok és olajok hőkezelt élelmiszerek ipari előállításához

Sütőolaj és sütőzsír, az olívaolaj és az olívapogácsa-olaj kivételével

Gabona-, burgonya- vagy keményítőalapú snackek

Mártások

100 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)

Zsírtartalomra számítva

Finom pékáruk

200 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)

Zsírtartalomra számítva

A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

400 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)

Szárított burgonya

Tojástermékek

Rágógumi

200 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)

Tejpor italautomatához

Fűszerek és ételízesítők

Feldolgozott diófélék

200 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)

Zsírtartalomra számítva

Leves- és erőlevesporok

50 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)

Szárított hús

150 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)

Hús- és haltermékek a szárított hús és szárított kolbász kivételével

150 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyisége)

Zsírtartalomra számítva

Szárított kolbász

100 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)

Aromák

1 000 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)

Tejpor fagylalt készítéséhez

30 mg/kg

(a karnoszol és karnoszolsav együttes mennyiségében kifejezve)”

| 3. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az E 338, E 339, E 340, E 341, E 343, E 450, E 451 és E 452 élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó bejegyzésben a növényifehérje-italokra vonatkozó sort követően a szöveg az alábbi sorral egészül ki: | | „Tejsavófehérjét tartalmazó sportitalok | 4 g/kg” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az E 338, E 339, E 340, E 341, E 343, E 450, E 451 és E 452 élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó bejegyzésben a növényifehérje-italokra vonatkozó sort követően a szöveg az alábbi sorral egészül ki:

„Tejsavófehérjét tartalmazó sportitalok

4 g/kg”

| b) | az E 432, E 433, E 434, E 435 és E 436 élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó előtt a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „E 427 | Kassziagumi | Fagyasztott állapotban fogyasztandó készítmények (például fagylaltok, jégkrémek) | 2 500 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fermentált tejtermékek a nem ízesített, fermentált, élő mikroflórájú tejtermékek kivételével |
| Tejalapú desszertek és hasonló termékek |
| Töltelék, öntet vagy bevonat finom pékárukhoz és desszertekhez |
| Ömlesztett sajt |
| Szószok és salátaöntetek |
| Leves- és erőlevesporok |
| Hőkezelt húskészítmények | 1 500 mg/kg” |

b)

az E 432, E 433, E 434, E 435 és E 436 élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó előtt a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„E 427

Kassziagumi

Fagyasztott állapotban fogyasztandó készítmények (például fagylaltok, jégkrémek)

2 500 mg/kg

Fermentált tejtermékek a nem ízesített, fermentált, élő mikroflórájú tejtermékek kivételével

Tejalapú desszertek és hasonló termékek

Töltelék, öntet vagy bevonat finom pékárukhoz és desszertekhez

Ömlesztett sajt

Szószok és salátaöntetek

Leves- és erőlevesporok

Hőkezelt húskészítmények

1 500 mg/kg”

| c) | az E 901, E 902 és E 904-re vonatkozó bejegyzésben a harmadik oszlopban az alkalmazásra vonatkozó „Csak fényezőanyagként a következőkre” szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki: | | „— | Jégkrémet tartalmazó előrecsomagolt ostyák (csak az E 901 esetében) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

az E 901, E 902 és E 904-re vonatkozó bejegyzésben a harmadik oszlopban az alkalmazásra vonatkozó „Csak fényezőanyagként a következőkre” szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„—

Jégkrémet tartalmazó előrecsomagolt ostyák (csak az E 901 esetében)

quantum satis”

| d) | az E 901, E 902 és E 904-re vonatkozó bejegyzésben a harmadik oszlopban az „Őszibarack és ananász (csak felületkezelésre)” alkalmazásra vonatkozó megjegyzést követően a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki: | | „Aromák alkoholmentes ízesített italokban (csak az E 901 esetében) | 0,2 g/kg az ízesített italokban” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

az E 901, E 902 és E 904-re vonatkozó bejegyzésben a harmadik oszlopban az „Őszibarack és ananász (csak felületkezelésre)” alkalmazásra vonatkozó megjegyzést követően a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Aromák alkoholmentes ízesített italokban (csak az E 901 esetében)

0,2 g/kg az ízesített italokban”

| e) | az E 959 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „E 961 | Neotám | Vízalapú ízesített italok, csökkentett energiatartalommal vagy hozzáadott cukor nélkül | 2 mg/l ízfokozóként |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tej- és tejszármazék-alapú vagy gyümölcsléalapú italok; csökkentett energiatartalommal vagy hozzáadott cukor nélkül | 2 mg/l ízfokozóként |
| Snackek: meghatározott ízesítésű, közvetlenül fogyasztható, előrecsomagolt, száraz, fűszeres keményítőt tartalmazó termékek és bevonattal ellátott diófélék | 2 mg/kg ízfokozóként |
| Keményítőalapú édesség, csökkentett energiatartalommal vagy hozzáadott cukor nélkül | 3 mg/kg ízfokozóként |
| Leheletfrissítő apró édességek, hozzáadott cukor nélkül | 3 mg/kg ízfokozóként |
| Erősen ízesített frissítő torokpasztillák, hozzáadott cukor nélkül | 3 mg/kg ízfokozóként |
| Rágógumi hozzáadott cukorral | 3 mg/kg ízfokozóként |
| Csökkentett energiatartalmú dzsem, zselé és gyümölcsíz | 2 mg/kg ízfokozóként |
| Mártások | 2 mg/kg ízfokozóként |
| Folyékony étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint | 2 mg/kg ízfokozóként |
| Szilárd étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint | 2 mg/kg ízfokozóként |
| Vitamin- és/vagy ásványianyag-alapú, szirupszerű vagy nem rágótabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint | 2 mg/kg ízfokozóként” |

e)

az E 959 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„E 961

Neotám

Vízalapú ízesített italok, csökkentett energiatartalommal vagy hozzáadott cukor nélkül

2 mg/l ízfokozóként

Tej- és tejszármazék-alapú vagy gyümölcsléalapú italok; csökkentett energiatartalommal vagy hozzáadott cukor nélkül

2 mg/l ízfokozóként

Snackek: meghatározott ízesítésű, közvetlenül fogyasztható, előrecsomagolt, száraz, fűszeres keményítőt tartalmazó termékek és bevonattal ellátott diófélék

2 mg/kg ízfokozóként

Keményítőalapú édesség, csökkentett energiatartalommal vagy hozzáadott cukor nélkül

3 mg/kg ízfokozóként

Leheletfrissítő apró édességek, hozzáadott cukor nélkül

3 mg/kg ízfokozóként

Erősen ízesített frissítő torokpasztillák, hozzáadott cukor nélkül

3 mg/kg ízfokozóként

Rágógumi hozzáadott cukorral

3 mg/kg ízfokozóként

Csökkentett energiatartalmú dzsem, zselé és gyümölcsíz

2 mg/kg ízfokozóként

Mártások

2 mg/kg ízfokozóként

Folyékony étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint

2 mg/kg ízfokozóként

Szilárd étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint

2 mg/kg ízfokozóként

Vitamin- és/vagy ásványianyag-alapú, szirupszerű vagy nem rágótabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint

2 mg/kg ízfokozóként”

| f) | az E 1202 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „E 1203 | Polivinil-alkohol | Kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint | 18 g/kg” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

az E 1202 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„E 1203

Polivinil-alkohol

Kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint

18 g/kg”

| g) | az E 1202 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után az egyedül az E 1505 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  „E 1505 | Trietil-citrát | Kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint. | 3,5 g/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szárított tojásfehérje | quantum satis” |

g)

az E 1202 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után az egyedül az E 1505 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 1505

Trietil-citrát

Kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint.

3,5 g/kg

Szárított tojásfehérje

quantum satis”

| h) | az E 1452 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „E 1521 | Polietilén-glikol | Kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint. | 10 g/kg” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

h)

az E 1452 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

„E 1521

Polietilén-glikol

Kapszula és tabletta formájú étrend-kiegészítők a 2002/46/EK irányelv meghatározása szerint.

10 g/kg”

| 4. | Az V. mellékletben a polietilén-glikol 6000 adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  „E 1521 | Polietilén-glikol | Édesítőszerek” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az V. mellékletben a polietilén-glikol 6000 adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 1521

Polietilén-glikol

Édesítőszerek”

| 5. | A VI. melléklet 3. részében a szöveg az E 526 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzést követően az alábbi bejegyzéssel egészül ki:








  „E 920 | L-cisztein | Csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt kekszek | 1g/kg” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

A VI. melléklet 3. részében a szöveg az E 526 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzést követően az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

„E 920

L-cisztein

Csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt kekszek

1g/kg”

---

(1)  Ez az anyag bizonyos sajtokban jelen lehet az érési folyamat eredményeképpen.”

---

HATÁROZATOK

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/32

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. október 15.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről

(2010/632/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 300. cikke (2) bekezdésére és 302. cikkére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 7. cikkével,

tekintettel Románia előterjesztésére,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak hivatali ideje 2010. szeptember 20-án lejárt. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak hivatali ideje 2010. szeptember 20-án lejárt.

| (2) | A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1), egy román tag kivételével, akit a román hatóságok egy későbbi időpontban kívántak javasolni. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1), egy román tag kivételével, akit a román hatóságok egy későbbi időpontban kívántak javasolni.

| (3) | A Tanácshoz 2010. szeptember 28-án beérkezett levélben a román hatóságok előterjesztették a Tanácsnak annak a jelöltnek a nevét, akit a Szerződés által Románia számára biztosított helyek betöltése érdekében a fent említett időtartamra az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává javasolnak kinevezni, |
| --- | --- |

(3)

A Tanácshoz 2010. szeptember 28-án beérkezett levélben a román hatóságok előterjesztették a Tanácsnak annak a jelöltnek a nevét, akit a Szerződés által Románia számára biztosított helyek betöltése érdekében a fent említett időtartamra az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává javasolnak kinevezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időszakra Eugen LUCAN-t az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2010. október 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. SCHOUPPE

---

(1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.

1

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/33

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. október 22.)

a Newcastle-betegség ellen a rutin vakcinázási programok során alkalmazandó oltóanyagokra vonatkozó szempontok megállapításáról szóló 93/152/EGK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2010) 7109. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/633/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. pontjára,

mivel:

| (1) | A 93/152/EGK bizottsági határozat (2) megállapít bizonyos szabályokat a Newcastle-betegség elleni rutin vakcinázási programok során alkalmazandó oltóanyagokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 93/152/EGK bizottsági határozat (2) megállapít bizonyos szabályokat a Newcastle-betegség elleni rutin vakcinázási programok során alkalmazandó oltóanyagokra vonatkozóan.

| (2) | Az említett határozat különösen azokat a kritériumokat állapítja meg, melyeknek teljesülniük kell az intracerebrális pathogenitási indexet (ICPI) illetően a betegség elleni élő attenuált és inaktivált oltóanyagokban használt, Newcastle-betegség vírustörzs vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az említett határozat különösen azokat a kritériumokat állapítja meg, melyeknek teljesülniük kell az intracerebrális pathogenitási indexet (ICPI) illetően a betegség elleni élő attenuált és inaktivált oltóanyagokban használt, Newcastle-betegség vírustörzs vonatkozásában.

| (3) | Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) bizonyos követelményeket ír elő az immunológiai állatgyógyászati készítményekre, beleértve a biztonságossági vizsgálatokra vonatkozó követelményeket is. |
| --- | --- |

(3)

Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) bizonyos követelményeket ír elő az immunológiai állatgyógyászati készítményekre, beleértve a biztonságossági vizsgálatokra vonatkozó követelményeket is.

| (4) | Tekintettel a vakcinák gyártásában elért műszaki haladásra – különös tekintettel az inaktiválási technikákra, valamint a 2001/82/EK irányelv és az Európai Gyógyszerkönyv követelményeire –, helyénvaló törölni az ilyen vakcinákban használt Newcastle-betegség vírustörzs intracerebrális pathogenitási indexe (ICPI) tekintetében az inaktivált oltóanyagokra jelenleg a 93/152/EGK határozat 1. cikkének b) pontjában szereplő, különleges követelményt. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a vakcinák gyártásában elért műszaki haladásra – különös tekintettel az inaktiválási technikákra, valamint a 2001/82/EK irányelv és az Európai Gyógyszerkönyv követelményeire –, helyénvaló törölni az ilyen vakcinákban használt Newcastle-betegség vírustörzs intracerebrális pathogenitási indexe (ICPI) tekintetében az inaktivált oltóanyagokra jelenleg a 93/152/EGK határozat 1. cikkének b) pontjában szereplő, különleges követelményt.

| (5) | A 93/152/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 93/152/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Helyénvaló meghatározni e határozat hatálybalépésének napját a(z) 955/2010/EU rendelettel (4) módosított 798/2008/EK bizottsági rendelet (5) hatálybalépésének napjához való igazítás céljából, mely utóbbi megfelelően módosítja a harmadik országokban a Newcastle-betegség ellen használt inaktivált vakcinákra vonatkozó kritériumokat, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni e határozat hatálybalépésének napját a(z) 955/2010/EU rendelettel (4) módosított 798/2008/EK bizottsági rendelet (5) hatálybalépésének napjához való igazítás céljából, mely utóbbi megfelelően módosítja a harmadik országokban a Newcastle-betegség ellen használt inaktivált vakcinákra vonatkozó kritériumokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 93/152/EGK határozat 1. cikkének b) pontját el kell hagyni.

2. cikk

E határozatot 2010. december 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 59., 1993.3.12., 35. o.

2

(3)  HL L 311., 2001.11.28., 1. o.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 3. oldalát.

4

(5)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

5

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/34

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. október 22.)

az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazításáról, valamint a 2010/384/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2010) 7180. számú dokumentummal történt)

(2010/634/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikkére és 9a. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK irányelv 9a. cikkével összhangban a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét ki kell igazítani oly módon, hogy az tükrözze a 2008–2012. időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése értelmében részt vevő létesítmények tekintetében kiadott kibocsátási egységek mennyiségét. A kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazítására emellett azon létesítmények tekintetében is szükség van, amelyek az említett irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeket végzik, és az uniós rendszerbe csak 2013-ban kapcsolódnak be. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK irányelv 9a. cikkével összhangban a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét ki kell igazítani oly módon, hogy az tükrözze a 2008–2012. időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése értelmében részt vevő létesítmények tekintetében kiadott kibocsátási egységek mennyiségét. A kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazítására emellett azon létesítmények tekintetében is szükség van, amelyek az említett irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeket végzik, és az uniós rendszerbe csak 2013-ban kapcsolódnak be.

| (2) | Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek közösségi szintű mennyiségéről szóló, 2010. július 9-i 2010/384/EU bizottsági határozat (2) – a 2003/87/EK irányelv 9. cikkével összhangban – a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű abszolút mennyiségét a 2008–2012. időszakra vonatkozó nemzeti kiosztási tervekről elfogadott bizottsági határozatokkal összhangban a tagállamok által kiadott vagy kiadandó teljes mennyiségek alapján határozza meg. Minthogy a szóban forgó határozat elfogadása óta eltelt időszakban új információk váltak ismertté, indokolt a határozatot hatályon kívül helyezni és helyette újat elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek közösségi szintű mennyiségéről szóló, 2010. július 9-i 2010/384/EU bizottsági határozat (2) – a 2003/87/EK irányelv 9. cikkével összhangban – a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű abszolút mennyiségét a 2008–2012. időszakra vonatkozó nemzeti kiosztási tervekről elfogadott bizottsági határozatokkal összhangban a tagállamok által kiadott vagy kiadandó teljes mennyiségek alapján határozza meg. Minthogy a szóban forgó határozat elfogadása óta eltelt időszakban új információk váltak ismertté, indokolt a határozatot hatályon kívül helyezni és helyette újat elfogadni.

| (3) | Válaszul a 2003/87/EK irányelv 24. cikke (1) bekezdésének megfelelően az uniós rendszer további tevékenységekre, illetve gázokra való egyoldalú kiterjesztése iránti tagállami igényekre, a Bizottság a C(2008) 7867, C(2009) 3032 és C(2009) 9849 határozattal az uniós rendszerben korábban nem szereplő tevékenységeket is a rendszer hatálya alá vont. E határozat céljából a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése szerinti azon felvételi kérelmeket indokolt figyelembe venni, amelyeket a Bizottság 2010. augusztus 31. előtt hagyott jóvá. A 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének utólagos kiigazítására az e dátum után jóváhagyott felvételi kérelmek esetében is lesz lehetőség. A 2003/87/EK irányelv 9a. cikkének (1) bekezdése értelmében a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét 2010-től kezdődően az irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényező alkalmazásával korrigálni kell. |
| --- | --- |

(3)

Válaszul a 2003/87/EK irányelv 24. cikke (1) bekezdésének megfelelően az uniós rendszer további tevékenységekre, illetve gázokra való egyoldalú kiterjesztése iránti tagállami igényekre, a Bizottság a C(2008) 7867, C(2009) 3032 és C(2009) 9849 határozattal az uniós rendszerben korábban nem szereplő tevékenységeket is a rendszer hatálya alá vont. E határozat céljából a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése szerinti azon felvételi kérelmeket indokolt figyelembe venni, amelyeket a Bizottság 2010. augusztus 31. előtt hagyott jóvá. A 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének utólagos kiigazítására az e dátum után jóváhagyott felvételi kérelmek esetében is lesz lehetőség. A 2003/87/EK irányelv 9a. cikkének (1) bekezdése értelmében a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét 2010-től kezdődően az irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényező alkalmazásával korrigálni kell.

| (4) | A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket léptettek hatályba annak érdekében, hogy a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében szereplő tevékenységeket folytató, de az uniós rendszerben csak 2013-tól részt vevő létesítmények üzemeltetői a megfelelő illetékes hatóságnak kellően megalapozott és független hitelesítő által hitelesített kibocsátásadatokat tudjanak benyújtani. Ezen adatok alapján lehet adott esetben kiigazítani az uniós kibocsátási egységek mennyiségét. A tagállamoknak ezeket a kellően megalapozott kibocsátásadatokat 2010. június 30-ig kellett eljuttatniuk a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket léptettek hatályba annak érdekében, hogy a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében szereplő tevékenységeket folytató, de az uniós rendszerben csak 2013-tól részt vevő létesítmények üzemeltetői a megfelelő illetékes hatóságnak kellően megalapozott és független hitelesítő által hitelesített kibocsátásadatokat tudjanak benyújtani. Ezen adatok alapján lehet adott esetben kiigazítani az uniós kibocsátási egységek mennyiségét. A tagállamoknak ezeket a kellően megalapozott kibocsátásadatokat 2010. június 30-ig kellett eljuttatniuk a Bizottsághoz.

| (5) | Ahhoz, hogy a létesítmények mindegyike egyenlő versenyfeltételeket élvezhessen, a Bizottsághoz benyújtandó tagállami kibocsátásadatok megállapításakor figyelembe kell venni azt a kibocsátáscsökkentést, amely az uniós rendszerbe csak 2013-ban belépő létesítményektől elvárható lett volna akkor, ha a rendszer hatálya már 2005-ben kiterjedt volna rájuk. A kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét az irányelv 9a. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2010-től kezdődően az irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényezővel is korrigálni kell. Arra az esetre, ha az Európai Unió új taggal bővülne, a kibocsátási egységek uniós szintű mennyisége tekintetében továbbra is fennmarad az utólagos kiigazítás lehetősége, így az újabb adatokat is figyelembe lehet majd venni. |
| --- | --- |

(5)

Ahhoz, hogy a létesítmények mindegyike egyenlő versenyfeltételeket élvezhessen, a Bizottsághoz benyújtandó tagállami kibocsátásadatok megállapításakor figyelembe kell venni azt a kibocsátáscsökkentést, amely az uniós rendszerbe csak 2013-ban belépő létesítményektől elvárható lett volna akkor, ha a rendszer hatálya már 2005-ben kiterjedt volna rájuk. A kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét az irányelv 9a. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2010-től kezdődően az irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényezővel is korrigálni kell. Arra az esetre, ha az Európai Unió új taggal bővülne, a kibocsátási egységek uniós szintű mennyisége tekintetében továbbra is fennmarad az utólagos kiigazítás lehetősége, így az újabb adatokat is figyelembe lehet majd venni.

| (6) | Ahol a tagállamok ammóniát vagy nátrium-karbonátot előállító létesítményekből származó kibocsátásról számoltak be, amelyek csak 2013-tól vesznek részt az uniós rendszerben, ezt a kibocsátást beleszámítottuk a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének e határozatban megállapított kiigazításához alapul szolgáló kibocsátásmennyiségbe, feltételezve, hogy a szóban forgó kibocsátás a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének b) pontja értelmében kibocsátásnak minősül. Ha a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadandó rendelet más szemléletet követne, akkor is meglesz a lehetőség a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az uniós rendszerben figyelembe vett kibocsátási egységek összmennyisége összhangban legyen azzal a kibocsátással, amelynek ellenében kibocsátási egységeket kell leadni. |
| --- | --- |

(6)

Ahol a tagállamok ammóniát vagy nátrium-karbonátot előállító létesítményekből származó kibocsátásról számoltak be, amelyek csak 2013-tól vesznek részt az uniós rendszerben, ezt a kibocsátást beleszámítottuk a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének e határozatban megállapított kiigazításához alapul szolgáló kibocsátásmennyiségbe, feltételezve, hogy a szóban forgó kibocsátás a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének b) pontja értelmében kibocsátásnak minősül. Ha a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadandó rendelet más szemléletet követne, akkor is meglesz a lehetőség a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének felülvizsgálatára annak érdekében, hogy az uniós rendszerben figyelembe vett kibocsátási egységek összmennyisége összhangban legyen azzal a kibocsátással, amelynek ellenében kibocsátási egységeket kell leadni.

| (7) | A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazítása során csak azokat a bejelentett kibocsátásadatokat indokolt figyelembe venni, amelyek vonatkozásában a kapcsolódó tevékenységek szerepelnek a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében, és 2013-ban az uniós rendszer hatálya alá kerülnek. |
| --- | --- |

(7)

A kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazítása során csak azokat a bejelentett kibocsátásadatokat indokolt figyelembe venni, amelyek vonatkozásában a kapcsolódó tevékenységek szerepelnek a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében, és 2013-ban az uniós rendszer hatálya alá kerülnek.

| (8) | A 2003/87/EK irányelv 27. cikkének megfelelően a tagállamok bizonyos létesítményeket kivehetnek az uniós rendszerből, amennyiben azok mindegyikéről legkésőbb 2011. szeptember 30-ig értesítik a Bizottságot, és az nem emel kifogást. A Bizottsághoz eddig nem érkezett tagállami értesítés e tárgyban. Az így kivett létesítmények figyelembevételére a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének utólagos kiigazítása révén a későbbiekben is lesz mód. |
| --- | --- |

(8)

A 2003/87/EK irányelv 27. cikkének megfelelően a tagállamok bizonyos létesítményeket kivehetnek az uniós rendszerből, amennyiben azok mindegyikéről legkésőbb 2011. szeptember 30-ig értesítik a Bizottságot, és az nem emel kifogást. A Bizottsághoz eddig nem érkezett tagállami értesítés e tárgyban. Az így kivett létesítmények figyelembevételére a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének utólagos kiigazítása révén a későbbiekben is lesz mód.

| (9) | Előfordulhat, hogy a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti és a 2010/384/EU határozatban megállapított uniós kibocsátásiegység-mennyiségben új információk figyelembevétele válik szükségessé, amikor ilyen információk felmerülnek. Ezen információk figyelembevételére a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének utólagos kiigazítása révén a későbbiekben is lesz mód. |
| --- | --- |

(9)

Előfordulhat, hogy a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti és a 2010/384/EU határozatban megállapított uniós kibocsátásiegység-mennyiségben új információk figyelembevétele válik szükségessé, amikor ilyen információk felmerülnek. Ezen információk figyelembevételére a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének utólagos kiigazítása révén a későbbiekben is lesz mód.

| (10) | A 2010/384/EU határozat elfogadása óta ismertté vált információk alapján megállapítható, hogy a 2008–2012. időszakra vonatkozó nemzeti kiosztási tervekről elfogadott bizottsági határozatokkal összhangban a tagállamok által kiadott kibocsátási egységek teljes mennyiségének éves átlaga, amelyet a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti uniós kibocsátásiegység-mennyiség meghatározása során figyelembe kell venni, összesen 2 037 227 209 darab. |
| --- | --- |

(10)

A 2010/384/EU határozat elfogadása óta ismertté vált információk alapján megállapítható, hogy a 2008–2012. időszakra vonatkozó nemzeti kiosztási tervekről elfogadott bizottsági határozatokkal összhangban a tagállamok által kiadott kibocsátási egységek teljes mennyiségének éves átlaga, amelyet a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti uniós kibocsátásiegység-mennyiség meghatározása során figyelembe kell venni, összesen 2 037 227 209 darab.

| (11) | A 2013. évre vonatkozóan a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti uniós szintű abszolút kibocsátásiegység-mennyiség összesen 1 930 883 949 darab. |
| --- | --- |

(11)

A 2013. évre vonatkozóan a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti uniós szintű abszolút kibocsátásiegység-mennyiség összesen 1 930 883 949 darab.

| (12) | 2013 vonatkozásában a 2008–2012. időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése értelmében részt vevő létesítmények tekintetében kiadott, az irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényezővel kiigazított kibocsátásiegység-mennyiség összesen 1 328 218 darab. |
| --- | --- |

(12)

2013 vonatkozásában a 2008–2012. időszakban az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a 2003/87/EK irányelv 24. cikkének (1) bekezdése értelmében részt vevő létesítmények tekintetében kiadott, az irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényezővel kiigazított kibocsátásiegység-mennyiség összesen 1 328 218 darab.

| (13) | 2013 vonatkozásában az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében 2013-tól részt vevő létesítmények tekintetében kiadott, a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényezővel kiigazított kibocsátásiegység-mennyiség összesen 106 940 715 darab. |
| --- | --- |

(13)

2013 vonatkozásában az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében 2013-tól részt vevő létesítmények tekintetében kiadott, a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében előírt lineáris tényezővel kiigazított kibocsátásiegység-mennyiség összesen 106 940 715 darab.

| (14) | A 9. és a 9a. cikk alapján a 2013. évtől kezdődően kiadható kibocsátási egységek összmennyiségét minden évben 1,74 %-kal, azaz évi 37 435 387 darab kibocsátási egységgel csökkenteni kell, |
| --- | --- |

(14)

A 9. és a 9a. cikk alapján a 2013. évtől kezdődően kiadható kibocsátási egységek összmennyiségét minden évben 1,74 %-kal, azaz évi 37 435 387 darab kibocsátási egységgel csökkenteni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013. évre vonatkozóan a 2003/87/EK irányelv 9. cikke és 9a. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti uniós szintű összes abszolút kibocsátásiegység-mennyiség összesen 2 039 152 882 darab.

2. cikk

A 2010/384/EU határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 22-én.

a Bizottság részéről

Connie HEDEGAARD

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  HL L 175., 2010.7.10., 36. o.

2

(3)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

3

---

AJÁNLÁSOK

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/36

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2010. október 11.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról

(2010/635/Euratom)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 292. cikkére hivatkozó 106a. cikkével,

a tudományos és műszaki bizottság által az Euratom-Szerződés 31. cikke alapján kijelölt csoporttal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 37. cikk előírja, hogy valamennyi tagállam mindennemű radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervre vonatkozóan a Bizottság rendelkezésére bocsátja azokat az általános adatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az adott terv végrehajtása nem okozhatja-e egy másik tagállam vizeinek, talajának vagy légterének radioaktív szennyeződését. A Bizottság a véleményét hat hónapon belül, a 31. cikk szerinti szakértőcsoport meghallgatását követően adja meg. |
| --- | --- |

(1)

A 37. cikk előírja, hogy valamennyi tagállam mindennemű radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervre vonatkozóan a Bizottság rendelkezésére bocsátja azokat az általános adatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az adott terv végrehajtása nem okozhatja-e egy másik tagállam vizeinek, talajának vagy légterének radioaktív szennyeződését. A Bizottság a véleményét hat hónapon belül, a 31. cikk szerinti szakértőcsoport meghallgatását követően adja meg.

| (2) | Tapasztalatokat sikerült gyűjteni a Szerződés 37. cikkének alkalmazásával összefüggésben elfogadott, 1960. november 16-i bizottsági ajánlás (1), a 82/181/Euratom bizottsági ajánlás (2), a 91/4/Euratom bizottsági ajánlás (3) és az 1999/829/Euratom bizottsági ajánlás (4) alkalmazása során. |
| --- | --- |

(2)

Tapasztalatokat sikerült gyűjteni a Szerződés 37. cikkének alkalmazásával összefüggésben elfogadott, 1960. november 16-i bizottsági ajánlás (1), a 82/181/Euratom bizottsági ajánlás (2), a 91/4/Euratom bizottsági ajánlás (3) és az 1999/829/Euratom bizottsági ajánlás (4) alkalmazása során.

| (3) | Az Európai Unió Bírósága a 187/87 sz. ügyben 1988. szeptember 22-én meghozott ítéletében (5). kimondta, hogy az Euratom-Szerződés 37. cikke értelmében az Európai Bizottság számára általános adatokat kell szolgáltatni, mielőtt az érintett tagállamok megadnák a radioaktív szennyezésre vonatkozó kibocsátási engedélyt, hogy a kibocsátás engedélyezése előtt a Bizottságnak lehetősége legyen véleményt kiadni, és ezt a véleményt figyelembe lehessen venni. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Bírósága a 187/87 sz. ügyben 1988. szeptember 22-én meghozott ítéletében (5). kimondta, hogy az Euratom-Szerződés 37. cikke értelmében az Európai Bizottság számára általános adatokat kell szolgáltatni, mielőtt az érintett tagállamok megadnák a radioaktív szennyezésre vonatkozó kibocsátási engedélyt, hogy a kibocsátás engedélyezése előtt a Bizottságnak lehetősége legyen véleményt kiadni, és ezt a véleményt figyelembe lehessen venni.

| (4) | A 37. cikknek az a célja, hogy megelőzze a radioaktív szennyeződések másik tagállamra való átterjedésének lehetőségét. A Bizottság az említett szakértőcsoporttal folytatott konzultáció alapján úgy ítéli meg, hogy egyes tevékenységek esetében a keletkező radioaktív hulladék ésszerűen nem okozhat másik tagállamban radioaktív szennyeződést. |
| --- | --- |

(4)

A 37. cikknek az a célja, hogy megelőzze a radioaktív szennyeződések másik tagállamra való átterjedésének lehetőségét. A Bizottság az említett szakértőcsoporttal folytatott konzultáció alapján úgy ítéli meg, hogy egyes tevékenységek esetében a keletkező radioaktív hulladék ésszerűen nem okozhat másik tagállamban radioaktív szennyeződést.

| (5) | A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján kivételes esetekben olyan radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervekkel kapcsolatban is kérhet általános adatokat, amelyekről ezen ajánlás azt feltételezi, hogy nem okozhatnak radioaktív szennyeződést más tagállamokban; a Bizottság véleménye ebben az esetben korábban kiadott engedélyre is vonatkozhat. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján kivételes esetekben olyan radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervekkel kapcsolatban is kérhet általános adatokat, amelyekről ezen ajánlás azt feltételezi, hogy nem okozhatnak radioaktív szennyeződést más tagállamokban; a Bizottság véleménye ebben az esetben korábban kiadott engedélyre is vonatkozhat.

| (6) | Az ártalmatlanítási tervek következetes értékelése érdekében meg kell határozni, hogy a Szerződés 37. cikke értelmében mely tevékenységtípusok eredményezhetnek radioaktívhulladék-kibocsátást, és az általános adatok körében mely tevékenységtípusok esetében milyen információkat kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

(6)

Az ártalmatlanítási tervek következetes értékelése érdekében meg kell határozni, hogy a Szerződés 37. cikke értelmében mely tevékenységtípusok eredményezhetnek radioaktívhulladék-kibocsátást, és az általános adatok körében mely tevékenységtípusok esetében milyen információkat kell szolgáltatni.

| (7) | A kevert oxidos üzemanyagot előállító üzemek nagy mennyiségű plutónium-oxidot dolgoznak fel, ezért ezen üzemek bontására vonatkozóan elő kell írni az általános adatok benyújtását, hasonlóan az atomreaktorok és az újrafeldolgozó üzemek bontása esetében előírtakhoz. |
| --- | --- |

(7)

A kevert oxidos üzemanyagot előállító üzemek nagy mennyiségű plutónium-oxidot dolgoznak fel, ezért ezen üzemek bontására vonatkozóan elő kell írni az általános adatok benyújtását, hasonlóan az atomreaktorok és az újrafeldolgozó üzemek bontása esetében előírtakhoz.

| (8) | Nem kell tájékoztatni a Bizottságot azokról a triviális műveletekről, amelyeknek a tagállamokra nézve nincs vagy csak elhanyagolható mértékben van radiológiai hatásuk. |
| --- | --- |

(8)

Nem kell tájékoztatni a Bizottságot azokról a triviális műveletekről, amelyeknek a tagállamokra nézve nincs vagy csak elhanyagolható mértékben van radiológiai hatásuk.

| (9) | A tagállamok egységes beadványt is benyújthatnak olyan komplex telephelyről, ahol hosszú távon jelentős változtatásokat terveznek végrehajtani több lépésben, az új létesítmények üzembe állítását is ideértve, és az eredetileg szolgáltatott általános adatokban található információknak kellően teljeseknek kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék, hogy a Bizottság teljesítse az Euratom-Szerződés 37. cikkéből fakadó kötelezettségeit, és helytálló véleményt tehessen közzé. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok egységes beadványt is benyújthatnak olyan komplex telephelyről, ahol hosszú távon jelentős változtatásokat terveznek végrehajtani több lépésben, az új létesítmények üzembe állítását is ideértve, és az eredetileg szolgáltatott általános adatokban található információknak kellően teljeseknek kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék, hogy a Bizottság teljesítse az Euratom-Szerződés 37. cikkéből fakadó kötelezettségeit, és helytálló véleményt tehessen közzé.

| (10) | Tekintettel azon meglévő atomerőművek számára, amelyekről a Szerződés 37. cikke alapján a Bizottság még nem bocsátott ki véleményt, és amelyeken átalakítási vagy bontási műveleteket hajthatnak végre, meg kell határozni, hogy az általános adatok körében milyen információkat szükséges megadni annak érdekében, hogy a Bizottság az átalakítandó és a nem átalakítandó létesítmények közötti egyenlő elbánás elvének sérelme nélkül teljesíteni tudja kötelezettségét. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel azon meglévő atomerőművek számára, amelyekről a Szerződés 37. cikke alapján a Bizottság még nem bocsátott ki véleményt, és amelyeken átalakítási vagy bontási műveleteket hajthatnak végre, meg kell határozni, hogy az általános adatok körében milyen információkat szükséges megadni annak érdekében, hogy a Bizottság az átalakítandó és a nem átalakítandó létesítmények közötti egyenlő elbánás elvének sérelme nélkül teljesíteni tudja kötelezettségét.

| (11) | Azokban az esetekben, amikor a vizsgált telephely környezetében élő lakosság expozíciója nagyon alacsony, ennek megállapítása elegendő lehet a más tagállamokra gyakorolt hatások vizsgálatához. |
| --- | --- |

(11)

Azokban az esetekben, amikor a vizsgált telephely környezetében élő lakosság expozíciója nagyon alacsony, ennek megállapítása elegendő lehet a más tagállamokra gyakorolt hatások vizsgálatához.

| (12) | A balesetek más tagállamokra gyakorolt radiológiai hatásának értékelése érdekében az atomreaktorokból és az újrafeldolgozó üzemekből származó kibocsátásra vonatkozóan az általános adatok körében kért információknak nemcsak a referencia-balesetekre, hanem a telephellyel kapcsolatos országos vészhelyzeti terv megalkotásakor figyelembe vett balesetekre is ki kell terjedniük. |
| --- | --- |

(12)

A balesetek más tagállamokra gyakorolt radiológiai hatásának értékelése érdekében az atomreaktorokból és az újrafeldolgozó üzemekből származó kibocsátásra vonatkozóan az általános adatok körében kért információknak nemcsak a referencia-balesetekre, hanem a telephellyel kapcsolatos országos vészhelyzeti terv megalkotásakor figyelembe vett balesetekre is ki kell terjedniük.

| (13) | Annak tisztázása és meghatározása érdekében, hogy a Bizottság milyen információkat vár el a radioaktív hulladéknak az elhelyezést megelőző kezelésével és a Bizottság által még nem véleményezett tervek módosításával kapcsolatban, ez az ajánlás két új mellékletet is tartalmaz. |
| --- | --- |

(13)

Annak tisztázása és meghatározása érdekében, hogy a Bizottság milyen információkat vár el a radioaktív hulladéknak az elhelyezést megelőző kezelésével és a Bizottság által még nem véleményezett tervek módosításával kapcsolatban, ez az ajánlás két új mellékletet is tartalmaz.

| (14) | Valamennyi tagállam úgy nyilatkozott, hogy a jövőben tartózkodni fog a radioaktív hulladék tengeri elhelyezésétől, és egyetlen tagállam sem kíván radioaktív hulladékot a tengerfenék alá elhelyezni, |
| --- | --- |

(14)

Valamennyi tagállam úgy nyilatkozott, hogy a jövőben tartózkodni fog a radioaktív hulladék tengeri elhelyezésétől, és egyetlen tagállam sem kíván radioaktív hulladékot a tengerfenék alá elhelyezni,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A Szerződés 37. cikke alkalmazásában „radioaktívhulladék-ártalmatlanítás”: radioaktív anyagoknak a környezetben vagy a környezetbe történő tervezett vagy szándékolatlan kibocsátása gáz, folyadék vagy szilárd anyag formájában, a következő tevékenységek keretében:






  1. | atomreaktorok üzemeltetése (kivéve azokat a kutatóreaktorokat, amelyek maximális teljesítménye nem haladja meg az 1 MW folyamatos hőteljesítményt); |
| --- | --- | --- |

1.

A Szerződés 37. cikke alkalmazásában „radioaktívhulladék-ártalmatlanítás”: radioaktív anyagoknak a környezetben vagy a környezetbe történő tervezett vagy szándékolatlan kibocsátása gáz, folyadék vagy szilárd anyag formájában, a következő tevékenységek keretében:

1.

atomreaktorok üzemeltetése (kivéve azokat a kutatóreaktorokat, amelyek maximális teljesítménye nem haladja meg az 1 MW folyamatos hőteljesítményt);

| 2. | kiégett nukleáris üzemanyag újrafeldolgozása; |
| --- | --- |

2.

kiégett nukleáris üzemanyag újrafeldolgozása;

| 3. | urán és tórium bányászata, őrlése és átalakítása; |
| --- | --- |

3.

urán és tórium bányászata, őrlése és átalakítása;

| 4. | urán dúsítása 235-ös uránizotóppal; |
| --- | --- |

4.

urán dúsítása 235-ös uránizotóppal;

| 5. | nukleáris üzemanyag előállítása; |
| --- | --- |

5.

nukleáris üzemanyag előállítása;

| 6. | kiégett nukleáris üzemanyag tárolása (6) az erre a célra kijelölt létesítményben (kivéve a kiégett nukleáris üzemanyagnak meglévő nukleáris telephelyeken, szállításra és tárolásra engedélyezett hordókban történő tárolását); |
| --- | --- |

6.

kiégett nukleáris üzemanyag tárolása (6) az erre a célra kijelölt létesítményben (kivéve a kiégett nukleáris üzemanyagnak meglévő nukleáris telephelyeken, szállításra és tárolásra engedélyezett hordókban történő tárolását);

| 7. | mesterséges radioaktív anyagok ipari léptékű kezelése és feldolgozása; |
| --- | --- |

7.

mesterséges radioaktív anyagok ipari léptékű kezelése és feldolgozása;

| 8. | az 1–7. és a 9. alpont szerinti tevékenységekből keletkező radioaktív hulladéknak az elhelyezést megelőző kezelése (7); |
| --- | --- |

8.

az 1–7. és a 9. alpont szerinti tevékenységekből keletkező radioaktív hulladéknak az elhelyezést megelőző kezelése (7);

| 9. | atomreaktorok és kevert oxidos (8) üzemanyag előállítását, illetve újrafeldolgozását végző üzemek bontása (kivéve azokat a kutatóreaktorokat, amelyek maximális teljesítménye nem haladja meg az 50 MW folyamatos hőteljesítményt) (9); |
| --- | --- |

9.

atomreaktorok és kevert oxidos (8) üzemanyag előállítását, illetve újrafeldolgozását végző üzemek bontása (kivéve azokat a kutatóreaktorokat, amelyek maximális teljesítménye nem haladja meg az 50 MW folyamatos hőteljesítményt) (9);

| 10. | radioaktív hulladék elhelyezése a földfelszín alatt vagy felett, a visszanyerés szándéka nélkül; |
| --- | --- |

10.

radioaktív hulladék elhelyezése a földfelszín alatt vagy felett, a visszanyerés szándéka nélkül;

| 11. | a természetben előforduló radioaktív anyagok kibocsátási engedélyhez kötött ipari feldolgozása; |
| --- | --- |

11.

a természetben előforduló radioaktív anyagok kibocsátási engedélyhez kötött ipari feldolgozása;

| 12. | minden más kapcsolódó tevékenység. |
| --- | --- |

12.

minden más kapcsolódó tevékenység.

| 2. | A Szerződés 37. cikke alkalmazásában „általános adatok” alatt a következő információkat kell érteni:






  — | az 1. pont 1–7. alpontja szerinti tevékenységek esetében az I. mellékletben megjelölt információkat, |
| --- | --- | --- |

2.

A Szerződés 37. cikke alkalmazásában „általános adatok” alatt a következő információkat kell érteni:

—

az 1. pont 1–7. alpontja szerinti tevékenységek esetében az I. mellékletben megjelölt információkat,

| — | az 1. pont 8. alpontja szerinti tevékenység esetében a II. mellékletben megjelölt információkat, |
| --- | --- |

—

az 1. pont 8. alpontja szerinti tevékenység esetében a II. mellékletben megjelölt információkat,

| — | az 1. pont 9. alpontja szerinti tevékenység esetében a III. mellékletben megjelölt információkat, |
| --- | --- |

—

az 1. pont 9. alpontja szerinti tevékenység esetében a III. mellékletben megjelölt információkat,

| — | az 1. pont 10. alpontja szerinti tevékenység esetében a IV. mellékletben megjelölt információkat, |
| --- | --- |

—

az 1. pont 10. alpontja szerinti tevékenység esetében a IV. mellékletben megjelölt információkat,

| — | az 1. pont 11. alpontja szerinti tevékenység esetében az I. mellékletben megjelölt információk közül az adott esetre vonatkozókat (az I. melléklet 6. és 7. szakasza a legtöbb esetben nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

—

az 1. pont 11. alpontja szerinti tevékenység esetében az I. mellékletben megjelölt információk közül az adott esetre vonatkozókat (az I. melléklet 6. és 7. szakasza a legtöbb esetben nem alkalmazandó).

| 3. | Az 1. pont 12. alpontja szerinti tevékenységek esetében általában feltételezhető, hogy nem okoznak másik tagállamban az egészség szempontjából jelentős radioaktív szennyeződést; ez alól kivételt képeznek azok az egyedi esetek, amelyekben a Bizottság kifejezetten kéri az általános adatok benyújtását. |
| --- | --- |

3.

Az 1. pont 12. alpontja szerinti tevékenységek esetében általában feltételezhető, hogy nem okoznak másik tagállamban az egészség szempontjából jelentős radioaktív szennyeződést; ez alól kivételt képeznek azok az egyedi esetek, amelyekben a Bizottság kifejezetten kéri az általános adatok benyújtását.

| 4. | Az 1. pont 9. alpontja szerinti tevékenység esetében az általános adatok szolgáltatására a következő feltételek vonatkoznak:






  a) | általános adatokat szükséges szolgáltatni:






  — | akkor, ha a tagállam bontási művelettel összefüggésben bármilyen formában megjelenő radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv alapján új engedély kiadását tervezi, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az 1. pont 9. alpontja szerinti tevékenység esetében az általános adatok szolgáltatására a következő feltételek vonatkoznak:

a)

általános adatokat szükséges szolgáltatni:

—

akkor, ha a tagállam bontási művelettel összefüggésben bármilyen formában megjelenő radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv alapján új engedély kiadását tervezi,

| — | az üzem szennyezett vagy sugárzó részei bontásának megkezdése előtt; |
| --- | --- |

—

az üzem szennyezett vagy sugárzó részei bontásának megkezdése előtt;

| b) | ha a tagállam olyan, az 1. pont 9. alpontjának hatálya alá tartozó létesítmény bontását tervezi, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében még nem adott ki véleményt, akkor az általános adatokat a III. melléklet szerinti formában szükséges szolgáltatni; |
| --- | --- |

b)

ha a tagállam olyan, az 1. pont 9. alpontjának hatálya alá tartozó létesítmény bontását tervezi, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében még nem adott ki véleményt, akkor az általános adatokat a III. melléklet szerinti formában szükséges szolgáltatni;

| c) | ha a tagállam olyan, az 1. pont 9. alpontjának hatálya alá tartozó üzem bontását tervezi, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében már adott ki véleményt, akkor az általános adatokat ugyancsak a III. melléklet szerinti formában szükséges szolgáltatni. A telephely és környezetének ismertetése, a vészhelyzeti tervek és a környezeti monitoring vonatkozásában azonban elegendő hivatkozni a korábbi eljárás során benyújtott általános adatokra, míg az esetleges változásokkal kapcsolatban minden szükséges kiegészítő információt meg kell adni. |
| --- | --- |

c)

ha a tagállam olyan, az 1. pont 9. alpontjának hatálya alá tartozó üzem bontását tervezi, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében már adott ki véleményt, akkor az általános adatokat ugyancsak a III. melléklet szerinti formában szükséges szolgáltatni. A telephely és környezetének ismertetése, a vészhelyzeti tervek és a környezeti monitoring vonatkozásában azonban elegendő hivatkozni a korábbi eljárás során benyújtott általános adatokra, míg az esetleges változásokkal kapcsolatban minden szükséges kiegészítő információt meg kell adni.

| 5. | Ha a tagállam radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv módosítását (10) tervezi, az általános adatok szolgáltatására a következő feltételek vonatkoznak:






  a) | ha a tagállam olyan radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv módosítását tervezi, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében már adott ki véleményt, akkor az általános adatok szolgáltatása keretében legalább az V. mellékletben egységes formában megadott információkat szükséges rendelkezésre bocsátani abban az esetben, ha a radioaktív hulladék kibocsátására vonatkozóan engedélyezett határértékek vagy az azokhoz kapcsolódó követelmények enyhébbek, mint az aktuális tervben meghatározottak, továbbá abban az esetben, ha az engedélyezési eljárás során figyelembe vett baleset(ek)ből eredő nem tervezett kibocsátás lehetséges következményei súlyosabbak; |
| --- | --- | --- |

5.

Ha a tagállam radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv módosítását (10) tervezi, az általános adatok szolgáltatására a következő feltételek vonatkoznak:

a)

ha a tagállam olyan radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv módosítását tervezi, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében már adott ki véleményt, akkor az általános adatok szolgáltatása keretében legalább az V. mellékletben egységes formában megadott információkat szükséges rendelkezésre bocsátani abban az esetben, ha a radioaktív hulladék kibocsátására vonatkozóan engedélyezett határértékek vagy az azokhoz kapcsolódó követelmények enyhébbek, mint az aktuális tervben meghatározottak, továbbá abban az esetben, ha az engedélyezési eljárás során figyelembe vett baleset(ek)ből eredő nem tervezett kibocsátás lehetséges következményei súlyosabbak;

| b) | a Bizottság ilyen értelmű kérésének hiányában nem szükséges általános adatokat szolgáltatni akkor, ha új engedély kiadására nincs szükség; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság ilyen értelmű kérésének hiányában nem szükséges általános adatokat szolgáltatni akkor, ha új engedély kiadására nincs szükség;

| c) | a Bizottság ilyen értelmű kérésének hiányában nem szükséges általános adatokat szolgáltatni akkor, ha:






  — | a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv módosítása változatlanul hagyja vagy szigorítja a tervben szereplő engedélyezett határértékeket és az azokhoz kapcsolódó követelményeket, és |
| --- | --- | --- |

c)

a Bizottság ilyen értelmű kérésének hiányában nem szükséges általános adatokat szolgáltatni akkor, ha:

—

a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv módosítása változatlanul hagyja vagy szigorítja a tervben szereplő engedélyezett határértékeket és az azokhoz kapcsolódó követelményeket, és

| — | az engedélyezési eljárás során figyelembe vett referencia-baleset(ek)ből eredő nem tervezett kibocsátás lehetséges következményei nem változnak vagy enyhülnek; |
| --- | --- |

—

az engedélyezési eljárás során figyelembe vett referencia-baleset(ek)ből eredő nem tervezett kibocsátás lehetséges következményei nem változnak vagy enyhülnek;

| d) | ha a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervről a Bizottság a 37. cikk értelmében még nem adott ki véleményt, akkor vagy általános adatokat szükséges szolgáltatni, vagy pedig a tagállamnak olyan értelmű nyilatkozatot kell benyújtania a Bizottságnak, amely alapján megállapítható a b) és a c) pontban foglalt feltételek teljesülése. Amennyiben e feltételek egyike sem teljesül, az általános adatoknak a VI. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

d)

ha a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervről a Bizottság a 37. cikk értelmében még nem adott ki véleményt, akkor vagy általános adatokat szükséges szolgáltatni, vagy pedig a tagállamnak olyan értelmű nyilatkozatot kell benyújtania a Bizottságnak, amely alapján megállapítható a b) és a c) pontban foglalt feltételek teljesülése. Amennyiben e feltételek egyike sem teljesül, az általános adatoknak a VI. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmazniuk.

| 6. | Az általános adatoknak a Bizottsághoz történő benyújtása időpontjára a következő szabályok vonatkoznak:






  a) | az általános adatokat akkor kell benyújtani, amikor a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv tartalma már kellően véglegessé vált, lehetőség szerint azonban egy évvel, és minden esetben legalább hat hónappal azt megelőzően, hogy:






  — | az illetékes hatóságok radioaktív hulladék kibocsátására vonatkozóan engedélyt adnának ki, illetve |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Az általános adatoknak a Bizottsághoz történő benyújtása időpontjára a következő szabályok vonatkoznak:

a)

az általános adatokat akkor kell benyújtani, amikor a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv tartalma már kellően véglegessé vált, lehetőség szerint azonban egy évvel, és minden esetben legalább hat hónappal azt megelőzően, hogy:

—

az illetékes hatóságok radioaktív hulladék kibocsátására vonatkozóan engedélyt adnának ki, illetve

| — | megkezdődnének azok a tevékenységek, amelyekhez nem szükséges radioaktív hulladék kibocsátására vonatkozó engedély; |
| --- | --- |

—

megkezdődnének azok a tevékenységek, amelyekhez nem szükséges radioaktív hulladék kibocsátására vonatkozó engedély;

| b) | azokban az esetekben, amikor a Bizottság a 3. pontnak megfelelően általános adatokat kért, az általános adatokat a kérést követő hat hónapon belül kell szolgáltatni; ez a követelmény azonban nem érinti azokat az engedélyeket, amelyeket szabályszerű keretek között az illetékes hatóságok akkor állítottak ki, amikor a Bizottság kérése még nem érkezett meg hozzájuk. A Bizottság által az általános adatok iránt előterjesztett kérés előtt kiadott engedélyeket a Bizottság későbbi véleményének figyelembevételével felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

b)

azokban az esetekben, amikor a Bizottság a 3. pontnak megfelelően általános adatokat kért, az általános adatokat a kérést követő hat hónapon belül kell szolgáltatni; ez a követelmény azonban nem érinti azokat az engedélyeket, amelyeket szabályszerű keretek között az illetékes hatóságok akkor állítottak ki, amikor a Bizottság kérése még nem érkezett meg hozzájuk. A Bizottság által az általános adatok iránt előterjesztett kérés előtt kiadott engedélyeket a Bizottság későbbi véleményének figyelembevételével felül kell vizsgálni.

| 7. | Ha a tagállam az általános adatokat egységes beadványként nyújtja be olyan komplex telephely esetében, ahol hosszú távon jelentős változtatásokat terveznek végrehajtani több lépésben, egyebek mellett az új létesítmények üzembe állítását is ideértve, akkor az első beadványnak tartalmaznia kell a tervezett tevékenységek teljes részletes áttekintését, azzal, hogy ezt az áttekintést a meglévő terv esetleges módosításakor utólag aktualizálni kell. Az első beadványban szereplő baleseti forgatókönyvekkel kapcsolatban az általános adatoknak tartalmazniuk kell legalább a telephelyen található létesítményekben jelen lévő radionuklidok becsült mennyiségére és fizikai-kémiai formáira vonatkozó adatokat, valamint az egyes létesítmények esetében számításba vett balesetek bekövetkeztekor kibocsátott feltételezett mennyiségeket. Az általános adatok betekintést nyújthatnak a telephelyen korábban, illetve az adott időpontban folytatott tevékenységekbe, azonban szem előtt kell tartani, hogy a Bizottság véleménye csak a jövőbeli tevékenységekre fog vonatkozni. |
| --- | --- |

7.

Ha a tagállam az általános adatokat egységes beadványként nyújtja be olyan komplex telephely esetében, ahol hosszú távon jelentős változtatásokat terveznek végrehajtani több lépésben, egyebek mellett az új létesítmények üzembe állítását is ideértve, akkor az első beadványnak tartalmaznia kell a tervezett tevékenységek teljes részletes áttekintését, azzal, hogy ezt az áttekintést a meglévő terv esetleges módosításakor utólag aktualizálni kell. Az első beadványban szereplő baleseti forgatókönyvekkel kapcsolatban az általános adatoknak tartalmazniuk kell legalább a telephelyen található létesítményekben jelen lévő radionuklidok becsült mennyiségére és fizikai-kémiai formáira vonatkozó adatokat, valamint az egyes létesítmények esetében számításba vett balesetek bekövetkeztekor kibocsátott feltételezett mennyiségeket. Az általános adatok betekintést nyújthatnak a telephelyen korábban, illetve az adott időpontban folytatott tevékenységekbe, azonban szem előtt kell tartani, hogy a Bizottság véleménye csak a jövőbeli tevékenységekre fog vonatkozni.

| 8. | Mivel a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv benyújtása az érintett tagállam feladata, ennek a tagállamnak a tervvel kapcsolatban a Bizottsághoz benyújtott mindennemű információért felelősséget kell vállalnia. |
| --- | --- |

8.

Mivel a radioaktívhulladék-ártalmatlanítási terv benyújtása az érintett tagállam feladata, ennek a tagállamnak a tervvel kapcsolatban a Bizottsághoz benyújtott mindennemű információért felelősséget kell vállalnia.

| 9. | Az érintett tagállamnak a vélemény kézhezvétele után tájékoztatnia kell a Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket tervez az ártalmatlanítási tervvel kapcsolatos véleményben szereplő ajánlások nyomán. |
| --- | --- |

9.

Az érintett tagállamnak a vélemény kézhezvétele után tájékoztatnia kell a Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket tervez az ártalmatlanítási tervvel kapcsolatos véleményben szereplő ajánlások nyomán.

| 10. | Az érintett tagállamnak a vélemény kézhezvétele után tájékoztatnia kell a Bizottságot a kibocsátási engedélyről és a későbbi módosításokról, hogy azokat össze lehessen hasonlítani azokkal az általános adatokkal, amelyekre a Bizottság véleménye támaszkodik. |
| --- | --- |

10.

Az érintett tagállamnak a vélemény kézhezvétele után tájékoztatnia kell a Bizottságot a kibocsátási engedélyről és a későbbi módosításokról, hogy azokat össze lehessen hasonlítani azokkal az általános adatokkal, amelyekre a Bizottság véleménye támaszkodik.

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Ez az ajánlás az 1999/829/Euratom ajánlás helyébe lép.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 11-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 81., 1960.12.21., 1893/60. o.

1

(2)  HL L 83., 1982.3.29., 15. o.

2

(3)  HL L 6., 1991.1.9., 16. o.

3

(4)  HL L 324., 1999.12.16., 23. o.

4

(5)  EBHT 1988, 5013. o

5

(6)  Amennyiben a tevékenység nem szerepel egy másik kategória alatt benyújtott tervben.

6

(7)  Az „elhelyezést megelőző kezelés” fogalma magában foglalja a radioaktív hulladék tárolását is.

7

(8)  Urán- és plutónium-oxidok.

8

(9)  A „leszerelés” minden olyan műszaki és adminisztratív eljárást, tevékenységet és intézkedést magában foglal, amelyet a létesítmény végleges leállításától a telephely korlátozás nélküli vagy engedélyhez kötött felhasználás céljából történő átadásáig terjedő időszakban végrehajtanak. A „bontás” e tevékenységeken belül a szennyezett vagy sugárzó alkotóelemek, rendszerek és szerkezetek szétszedését, szétvágását és bontását foglalja magában, beleértve a csomagolást és az elszállítást is.

9

(10)  A terven végrehajtott módosítások magukban foglalhatják az 1. pont 9. alpontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatos előkészítő munkát is.

10

---

I. MELLÉKLET

Általános adatok az 1. pont 1–7. alpontja szerinti tevékenységek esetében

Bevezetés

| — | a terv általános bemutatása, |
| --- | --- |

—

a terv általános bemutatása,

| — | az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa, az üzembe helyezés tervezett lépései. |
| --- | --- |

—

az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa, az üzembe helyezés tervezett lépései.

1.   A TELEPHELY ÉS KÖRNYEZETE

1.1.   A telephely és a térség földrajzi, domborzati és földtani jellemzői

| — | a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével, |
| --- | --- |

—

a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével,

| — | a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is, |
| --- | --- |

—

a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is,

| — | a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

—

a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni,

| — | a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával. |
| --- | --- |

—

a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával.

1.2.   Földrengésveszély

| — | a földrengésesség mértéke a térségben, a valószínű legnagyobb földrengés és a létesítmény földrengéssel szembeni tervezett ellenállása. |
| --- | --- |

—

a földrengésesség mértéke a térségben, a valószínű legnagyobb földrengés és a létesítmény földrengéssel szembeni tervezett ellenállása.

1.3.   Vízrajz

Olyan létesítmények esetében, amelyek más tagállam felé lehetséges szennyezési útvonalat jelentő víztömeg közelében találhatók, meg kell adni a megfelelő víztani jellemzők rövid leírását a másik tagállam(ok)ra kiterjedően, például:

| — | az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása, |
| --- | --- |

—

az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása,

| — | az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága, |
| --- | --- |

—

az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága,

| — | a talajvíztest, szintje, mozgásai, |
| --- | --- |

—

a talajvíztest, szintje, mozgásai,

| — | a tengerparti területek rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a tengerparti területek rövid leírása,

| — | a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége, |
| --- | --- |

—

a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége,

| — | az árvízkockázat és a létesítmény védelme. |
| --- | --- |

—

az árvízkockázat és a létesítmény védelme.

1.4.   Meteorológia

Helyi éghajlati viszonyok, a következők gyakoriság szerinti eloszlásával:

| — | szélirányok és -sebességek, |
| --- | --- |

—

szélirányok és -sebességek,

| — | csapadék intenzitása és időtartama, |
| --- | --- |

—

csapadék intenzitása és időtartama,

| — | a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra, |
| --- | --- |

—

a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra,

| — | szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok). |
| --- | --- |

—

szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok).

1.5.   Természeti erőforrások és élelmiszerek

A következők rövid ismertetése:

| — | vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban, |
| --- | --- |

—

vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban,

| — | a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok,

| — | az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent. |
| --- | --- |

—

az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent.

1.6.   Egyéb tevékenységek a telephely környezetében

| — | ha vannak, akkor más nukleáris létesítmények és veszélyes ipari vagy katonai tevékenységek, földfelszíni és légi közlekedés, csővezetékek, tárolók és minden olyan tényező, amely a létesítmény biztonságára kihatással lehet, |
| --- | --- |

—

ha vannak, akkor más nukleáris létesítmények és veszélyes ipari vagy katonai tevékenységek, földfelszíni és légi közlekedés, csővezetékek, tárolók és minden olyan tényező, amely a létesítmény biztonságára kihatással lehet,

| — | a fizikai védelem körében tett intézkedések. |
| --- | --- |

—

a fizikai védelem körében tett intézkedések.

2.   A LÉTESÍTMÉNY

2.1.   A létesítmény főbb jellemzői

| — | a létesítmény rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a létesítmény rövid leírása,

| — | a folyamatok típusa, célja és főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

a folyamatok típusa, célja és főbb jellemzői,

| — | a telephely elrendezési terve, |
| --- | --- |

—

a telephely elrendezési terve,

| — | biztonsági rendelkezések. |
| --- | --- |

—

biztonsági rendelkezések.

2.2.   Szellőzőrendszerek, a gáznemű és a levegőben található hulladékok kezelése

A szellőző-, bomlási, szűrő- és kibocsátási rendszerek üzemszerű és baleseti működésének ismertetése, áramlási diagramokkal.

2.3.   Folyékony hulladék kezelése

A folyékonyhulladék-kezelő létesítmények, a tárolási kapacitások és a kibocsátási rendszerek ismertetése, áramlási diagramokkal.

2.4.   Szilárd hulladék kezelése

A szilárdhulladék-kezelő létesítmények és a tárolási kapacitások ismertetése.

2.5.   Elszigetelés

A radioaktív anyagok környezettől való elszigetelését szolgáló rendszerek és intézkedések leírása.

2.6.   Leszerelés és bontás

| — | a létesítmény üzemeltetésének tervezett időtartama, |
| --- | --- |

—

a létesítmény üzemeltetésének tervezett időtartama,

| — | a leszerelés és a bontás szempontjainak figyelembevétele, |
| --- | --- |

—

a leszerelés és a bontás szempontjainak figyelembevétele,

| — | a leszerelésre és a bontásra vonatkozó szabályozás és közigazgatási rendelkezések áttekintése. |
| --- | --- |

—

a leszerelésre és a bontásra vonatkozó szabályozás és közigazgatási rendelkezések áttekintése.

3.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL ÜZEMSZERŰ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT A LEVEGŐBE JUTÓ RADIOAKTÍV SZENNYEZÉS

3.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a hatályos eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a hatályos eljárás áttekintése,

| — | a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is.

3.2.   Műszaki szempontok

| — | a terv szerinti éves kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a terv szerinti éves kibocsátás,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

3.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységek esetében a fontosabb radionuklidoknak és azok kimutathatósági határértékeinek meg kell felelniük legalább a 2004/2/Euratom bizottsági ajánlásban (1) meghatározott feltételeknek, |
| --- | --- |

—

az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységek esetében a fontosabb radionuklidoknak és azok kimutathatósági határértékeinek meg kell felelniük legalább a 2004/2/Euratom bizottsági ajánlásban (1) meghatározott feltételeknek,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

3.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységeken kívül minden más tevékenység esetében: ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett
   (2)
  tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

3.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés légköri terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés légköri terjedése,

| — | talajban való lerakódás és reszuszpenzió, |
| --- | --- |

—

talajban való lerakódás és reszuszpenzió,

| — | táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

3.4.2.   A 3.1. pontban említett kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

3.5.   Más létesítményekből a légkörbe jutó radioaktív kibocsátás

A radioaktív kibocsátásnak az 1.1. pont harmadik francia bekezdésében említett létesítmények radioaktív kibocsátásával való összehangolására irányuló eljárások.

4.   RADIOAKTÍVAN SZENNYEZETT FOLYADÉKOK KIBOCSÁTÁSA A LÉTESÍTMÉNY ÜZEMSZERŰ MŰKÖDÉSE SORÁN

4.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a vonatkozó általános eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó általános eljárás áttekintése,

| — | a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is.

4.2.   Műszaki szempontok

| — | a terv szerinti éves kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a terv szerinti éves kibocsátás,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

4.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységek esetében a fontosabb radionuklidoknak és azok kimutathatósági határértékeinek meg kell felelniük legalább a 2004/2/Euratom ajánlásban meghatározott feltételeknek, |
| --- | --- |

—

az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységek esetében a fontosabb radionuklidoknak és azok kimutathatósági határértékeinek meg kell felelniük legalább a 2004/2/Euratom ajánlásban meghatározott feltételeknek,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

4.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységeken kívül minden más tevékenység esetében: ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

4.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés vízi terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés vízi terjedése,

| — | a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján,

| — | táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

4.4.2.   A 4.1. pontban említett kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

4.5.   Más létesítményekből ugyanazon befogadó vizekbe irányuló radioaktív kibocsátás

A kibocsátásnak az 1.1. pont harmadik francia bekezdésében említett létesítmények kibocsátásával való összehangolására irányuló eljárások.

5.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL SZÁRMAZÓ SZILÁRD RADIOAKTÍV HULLADÉK

5.1.   Szilárd radioaktív hulladék

| — | a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége, |
| --- | --- |

—

a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége,

| — | feldolgozás és csomagolás, |
| --- | --- |

—

feldolgozás és csomagolás,

| — | a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések. |
| --- | --- |

—

a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések.

5.2.   A környezetet fenyegető radiológiai kockázatok

| — | a környezeti kockázatok értékelése, |
| --- | --- |

—

a környezeti kockázatok értékelése,

| — | a megtett óvintézkedések. |
| --- | --- |

—

a megtett óvintézkedések.

5.3.   A hulladék elszállítása a telephelyről

5.4.   Az anyagok mentesítése az alapvető biztonsági előírások alól

| — | a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások, |
| --- | --- |

—

a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások,

| — | az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén,

| — | a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége.

6.   NEM TERVEZETT RADIOAKTÍV SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS

6.1.   A nem tervezett radioaktív szennyezőanyag-kibocsátást okozó belső és külső eredetű balesetek áttekintése

A biztonsági jelentésben vizsgált balesetek listája.

6.2.   Az illetékes nemzeti hatóságok által a nem tervezett kibocsátások lehetséges radiológiai következményeinek meghatározása céljából figyelembe vett referencia-baleset(ek)

Továbbá: az 1. és a 2. alpont szerint tevékenységek esetében az illetékes hatóságok által a telephellyel kapcsolatos országos vészhelyzeti terv kidolgozása során figyelembe vett balesetek.

A figyelembe vett balesetek áttekintése és kiválasztásuk okai.

6.3.   A referencia-baleset(ek), valamint – az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységek esetében – az illetékes hatóságok által a telephellyel kapcsolatos országos vészhelyzeti terv kidolgozása során figyelembe vett balesetek radiológiai következményeinek értékelése

6.3.1.   Légköri kibocsátással járó balesetek

Az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységeken kívül minden más tevékenység esetében: ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek,

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

6.3.2.   A vízi környezetbe való kibocsátással járó balesetek

Az 1. és a 2. alpont szerinti tevékenységeken kívül minden más tevékenység esetében: ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

7.   VÉSZHELYZETI TERVEK, MÁS TAGÁLLAMOKKAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK

Más tagállamokat is érintő radiológiai vészhelyzetek esetén, a sugárvédelem ezekben az államokban való megszervezésének elősegítése érdekében:

a következők rövid ismertetése:

| — | az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek, |
| --- | --- |

—

az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek,

| — | vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is, |
| --- | --- |

—

vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is,

| — | a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások, |
| --- | --- |

—

a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások,

| — | a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére. |
| --- | --- |

—

a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére.

8.   KÖRNYEZETI MONITORING

| — | a külső sugárzás figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

a külső sugárzás figyelemmel kísérése,

| — | a radioaktív anyagok jelenlétének figyelemmel kísérése a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek. |
| --- | --- |

—

a radioaktív anyagok jelenlétének figyelemmel kísérése a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek.

A 3.1. és a 4.1. pont vonatkozásában: az illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott felügyeleti programok, a szervezet, a mintavétel formája és gyakorisága, az üzemszerű működés során és balesetkor használt monitoringeszközök típusa; az e tekintetben folytatott együttműködés a szomszédos tagállamokkal, ha van ilyen.

---

(1)  A Bizottság ajánlása (2003. december 18.) az atomreaktorok és az újrafeldolgozó üzemek üzemszerű működése során a levegővel vagy folyadék formájában a környezetbe jutó radioaktív kibocsátással kapcsolatos egységesített információkról (HL L 2., 2004.1.6., 36. o.).

(2)  Az érintett tagállamokat a létesítménytől való távolságuk, a radioaktívan szennyezett gázok kibocsátására kiható szélirány és a radioaktívan szennyezett folyadékok kibocsátására kiható vízáramlások figyelembevételével kell meghatározni.

---

II. MELLÉKLET

Általános adatok az 1. pont 8. alpontja szerinti tevékenységek esetében

Az 1. pont 1–7. és 9. alpontja szerinti tevékenységekből származó radioaktív hulladék elhelyezést megelőző kezelése

Bevezetés

| — | a terv általános bemutatása, |
| --- | --- |

—

a terv általános bemutatása,

| — | az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa, és |
| --- | --- |

—

az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa, és

| — | az üzembe helyezés tervezett lépései. |
| --- | --- |

—

az üzembe helyezés tervezett lépései.

1.   A TELEPHELY ÉS KÖRNYEZETE

1.1.   A telephely és a térség földrajzi, domborzati és földtani jellemzői

| — | a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével, |
| --- | --- |

—

a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével,

| — | a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is, |
| --- | --- |

—

a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is,

| — | a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

—

a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni,

| — | a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával. |
| --- | --- |

—

a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával.

1.2.   Földrengésveszély

| — | a földrengésesség mértéke a térségben, a valószínű legnagyobb földrengés és a létesítmény földrengéssel szembeni tervezett ellenállása. |
| --- | --- |

—

a földrengésesség mértéke a térségben, a valószínű legnagyobb földrengés és a létesítmény földrengéssel szembeni tervezett ellenállása.

1.3.   Vízrajz

Olyan létesítmények esetében, amelyek más tagállam felé lehetséges szennyezési útvonalat jelentő víztömeg közelében találhatók, meg kell adni a megfelelő víztani jellemzők rövid leírását a másik tagállam(ok)ra kiterjedően, például:

| — | az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása, |
| --- | --- |

—

az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása,

| — | az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága, |
| --- | --- |

—

az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága,

| — | a talajvíztest, szintje, mozgásai, |
| --- | --- |

—

a talajvíztest, szintje, mozgásai,

| — | a tengerparti területek rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a tengerparti területek rövid leírása,

| — | a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége, |
| --- | --- |

—

a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége,

| — | az árvízkockázat és a létesítmény védelme. |
| --- | --- |

—

az árvízkockázat és a létesítmény védelme.

1.4.   Meteorológia

Helyi éghajlati viszonyok, a következők gyakoriság szerinti eloszlásával:

| — | szélirányok és -sebességek, |
| --- | --- |

—

szélirányok és -sebességek,

| — | csapadék intenzitása és időtartama, |
| --- | --- |

—

csapadék intenzitása és időtartama,

| — | a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra, |
| --- | --- |

—

a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra,

| — | szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok). |
| --- | --- |

—

szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok).

1.5.   Természeti erőforrások és élelmiszerek

A következők rövid ismertetése:

| — | vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban, |
| --- | --- |

—

vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban,

| — | a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok,

| — | az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent. |
| --- | --- |

—

az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent.

1.6.   Egyéb tevékenységek a telephely környezetében

| — | ha vannak, akkor más nukleáris létesítmények és veszélyes ipari vagy katonai tevékenységek, földfelszíni és légi közlekedés, csővezetékek, tárolók és minden olyan tényező, amely a létesítmény biztonságára kihatással lehet, |
| --- | --- |

—

ha vannak, akkor más nukleáris létesítmények és veszélyes ipari vagy katonai tevékenységek, földfelszíni és légi közlekedés, csővezetékek, tárolók és minden olyan tényező, amely a létesítmény biztonságára kihatással lehet,

| — | a fizikai védelem körében tett intézkedések. |
| --- | --- |

—

a fizikai védelem körében tett intézkedések.

2.   A LÉTESÍTMÉNY

2.1.   A létesítmény főbb jellemzői

| — | a létesítmény rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a létesítmény rövid leírása,

| — | a folyamatok típusa, célja és főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

a folyamatok típusa, célja és főbb jellemzői,

| — | a tárolás és feldolgozás céljából fogadandó radioaktív hulladék, a létesítmények és a tárolási kapacitások, valamint a tárolandó és feldolgozandó radioaktív hulladék kategóriáinak és típusainak (például alacsony vagy közepes szintű, fém, gyúlékony hulladék) ismertetése, a mennyiség és a radionuklid-tartalom feltüntetésével, |
| --- | --- |

—

a tárolás és feldolgozás céljából fogadandó radioaktív hulladék, a létesítmények és a tárolási kapacitások, valamint a tárolandó és feldolgozandó radioaktív hulladék kategóriáinak és típusainak (például alacsony vagy közepes szintű, fém, gyúlékony hulladék) ismertetése, a mennyiség és a radionuklid-tartalom feltüntetésével,

| — | a telephely elrendezési terve, |
| --- | --- |

—

a telephely elrendezési terve,

| — | biztonsági rendelkezések. |
| --- | --- |

—

biztonsági rendelkezések.

2.2.   Szellőzőrendszerek, a gáznemű és a levegőben található hulladékok kezelése

A szellőző-, bomlási, szűrő- és kibocsátási rendszerek üzemszerű és baleseti működésének ismertetése, áramlási diagramokkal.

2.3.   Folyékony hulladék kezelése

A másodlagos folyékony hulladékot kezelő létesítmények, a tárolási kapacitások és a kibocsátási rendszerek ismertetése, áramlási diagramokkal.

2.4.   Szilárd hulladék kezelése

A másodlagos szilárd hulladékot kezelő létesítmények és a tárolási kapacitások ismertetése.

2.5.   Elszigetelés

A radioaktív anyagok környezettől való elszigetelését szolgáló rendszerek és intézkedések leírása.

2.6.   Leszerelés és bontás

| — | a létesítmény üzemeltetésének tervezett időtartama, |
| --- | --- |

—

a létesítmény üzemeltetésének tervezett időtartama,

| — | a leszerelés és a bontás szempontjainak figyelembevétele, |
| --- | --- |

—

a leszerelés és a bontás szempontjainak figyelembevétele,

| — | a leszerelésre és a bontásra vonatkozó szabályozás és közigazgatási rendelkezések áttekintése. |
| --- | --- |

—

a leszerelésre és a bontásra vonatkozó szabályozás és közigazgatási rendelkezések áttekintése.

3.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL ÜZEMSZERŰ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT A LEVEGŐBE JUTÓ RADIOAKTÍV SZENNYEZÉS

3.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a hatályos eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a hatályos eljárás áttekintése,

| — | a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is.

3.2.   Műszaki szempontok

| — | a várt éves kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a várt éves kibocsátás,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

3.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

3.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett
   (1)
  tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

3.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés légköri terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés légköri terjedése,

| — | talajban való lerakódás és reszuszpenzió, |
| --- | --- |

—

talajban való lerakódás és reszuszpenzió,

| — | táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

3.4.2.   A 3.1. pontban említett kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek a létesítmény környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek a létesítmény környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

3.5.   Más létesítményekből a légkörbe jutó radioaktív kibocsátás

A radioaktív kibocsátásnak az 1.1. pont harmadik francia bekezdésében említett létesítmények radioaktív kibocsátásával való összehangolására irányuló eljárások.

4.   RADIOAKTÍVAN SZENNYEZETT FOLYADÉKOK KIBOCSÁTÁSA A LÉTESÍTMÉNY ÜZEMSZERŰ MŰKÖDÉSE SORÁN

4.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a vonatkozó általános eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó általános eljárás áttekintése,

| — | a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is.

4.2.   Műszaki szempontok

| — | a várt éves kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a várt éves kibocsátás,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

4.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

4.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

4.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés vízi terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés vízi terjedése,

| — | a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján,

| — | táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

4.4.2.   A 4.1. pontban említett kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

4.5.   Más létesítményekből ugyanazon befogadó vizekbe irányuló radioaktív kibocsátás

A kibocsátásnak az 1.1. pont harmadik francia bekezdésében említett létesítmények kibocsátásával való összehangolására irányuló eljárások.

5.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL SZÁRMAZÓ SZILÁRD RADIOAKTÍV HULLADÉK

5.1.   Szilárd radioaktív hulladék

| — | a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége, |
| --- | --- |

—

a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége,

| — | feldolgozás és csomagolás, |
| --- | --- |

—

feldolgozás és csomagolás,

| — | a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések. |
| --- | --- |

—

a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések.

5.2.   A környezetet fenyegető radiológiai kockázatok

| — | a környezeti kockázatok értékelése, |
| --- | --- |

—

a környezeti kockázatok értékelése,

| — | a megtett óvintézkedések. |
| --- | --- |

—

a megtett óvintézkedések.

5.3.   A hulladék elszállítása a telephelyről

5.4.   Az anyagok mentesítése az alapvető biztonsági előírások alól

| — | a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások, |
| --- | --- |

—

a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások,

| — | az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén,

| — | a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége.

6.   NEM TERVEZETT RADIOAKTÍV SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS

6.1.   A nem tervezett radioaktív szennyezőanyag-kibocsátást okozó belső és külső eredetű balesetek áttekintése

A biztonsági jelentésben vizsgált balesetek listája.

6.2.   Az illetékes nemzeti hatóságok által a nem tervezett kibocsátások lehetséges radiológiai következményeinek meghatározása céljából figyelembe vett referencia-baleset(ek)

A figyelembe vett balesetek áttekintése és kiválasztásuk okai.

6.3.   A referencia-baleset(ek) radiológiai következményeinek értékelése

6.3.1.   Légköri kibocsátással járó balesetek

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek,

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

6.3.2.   A vízi környezetbe való kibocsátással járó balesetek

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

7.   VÉSZHELYZETI TERVEK, MÁS TAGÁLLAMOKKAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK

Más tagállamokat is érintő radiológiai vészhelyzetek esetén, a sugárvédelem ezekben az államokban való megszervezésének elősegítése érdekében:

a következők rövid ismertetése:

| — | az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek, |
| --- | --- |

—

az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek,

| — | vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is, |
| --- | --- |

—

vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is,

| — | a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások, |
| --- | --- |

—

a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások,

| — | a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére. |
| --- | --- |

—

a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére.

8.   KÖRNYEZETI MONITORING

| — | a külső sugárzás figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

a külső sugárzás figyelemmel kísérése,

| — | a radioaktív anyagok jelenlétének figyelemmel kísérése a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek. |
| --- | --- |

—

a radioaktív anyagok jelenlétének figyelemmel kísérése a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek.

A 3.1. és a 4.1. pont vonatkozásában: az illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott felügyeleti programok, a szervezet, a mintavétel formája és gyakorisága, az üzemszerű működés során és balesetkor használt monitoringeszközök típusa; az e tekintetben folytatott együttműködés a szomszédos tagállamokkal, ha van ilyen.

---

(1)  Az érintett tagállamokat a létesítménytől való távolságuk, a radioaktívan szennyezett gázok kibocsátására kiható szélirány és a radioaktívan szennyezett folyadékok kibocsátására kiható vízáramlások figyelembevételével kell meghatározni.

---

III. MELLÉKLET

Általános adatok az 1. pont 9. alpontja szerinti tevékenységek esetében

Atomreaktorok, valamint kevert oxidos üzemanyag előállítását, illetve újrafeldolgozását végző üzemek bontása (kivéve azokat a kutatóreaktorokat, amelyek maximális teljesítménye nem haladja meg az 50 MW folyamatos hőteljesítményt)

Bevezetés

| — | a terv általános bemutatása, |
| --- | --- |

—

a terv általános bemutatása,

| — | a tervezett leszerelési és bontási szakaszok ismertetése, |
| --- | --- |

—

a tervezett leszerelési és bontási szakaszok ismertetése,

| — | a leszerelésre és a bontásra vonatkozó engedélyezési eljárások. |
| --- | --- |

—

a leszerelésre és a bontásra vonatkozó engedélyezési eljárások.

1.   A TELEPHELY ÉS KÖRNYEZETE

1.1.   A telephely és a térség földrajzi, domborzati és földtani jellemzői

| — | a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével, |
| --- | --- |

—

a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével,

| — | a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is, |
| --- | --- |

—

a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is,

| — | a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

—

a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni,

| — | a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával. |
| --- | --- |

—

a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával.

1.2.   Vízrajz

Olyan létesítmények esetében, amelyek más tagállam felé lehetséges szennyezési útvonalat jelentő víztömeg közelében találhatók, meg kell adni a megfelelő víztani jellemzők rövid leírását a másik tagállam(ok)ra kiterjedően, például:

| — | az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása, |
| --- | --- |

—

az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása,

| — | az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága, |
| --- | --- |

—

az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága,

| — | a talajvíztest, szintje, mozgásai, |
| --- | --- |

—

a talajvíztest, szintje, mozgásai,

| — | a tengerparti területek rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a tengerparti területek rövid leírása,

| — | a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége, |
| --- | --- |

—

a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége,

| — | az árvízkockázat és a létesítmény védelme. |
| --- | --- |

—

az árvízkockázat és a létesítmény védelme.

1.3.   Meteorológia

Helyi éghajlati viszonyok, a következők gyakoriság szerinti eloszlásával:

| — | szélirányok és -sebességek, |
| --- | --- |

—

szélirányok és -sebességek,

| — | csapadék intenzitása és időtartama, |
| --- | --- |

—

csapadék intenzitása és időtartama,

| — | a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra, |
| --- | --- |

—

a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra,

| — | szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok). |
| --- | --- |

—

szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok).

1.4.   Természeti erőforrások és élelmiszerek

A következők rövid ismertetése:

| — | vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban, |
| --- | --- |

—

vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban,

| — | a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok,

| — | az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent. |
| --- | --- |

—

az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent.

2.   A LÉTESÍTMÉNY

2.1.   A bontandó létesítmény rövid ismertetése és története

2.2.   Szellőzőrendszerek, a gáznemű és a levegőben található hulladékok kezelése

A szellőző-, bomlási, szűrő- és kibocsátási rendszerek bontás közbeni üzemszerű és baleseti működésének ismertetése, áramlási diagramokkal.

2.3.   Folyékony hulladék kezelése

A bontás közben rendelkezésre álló folyékonyhulladék-kezelő létesítmények, tárolási kapacitások és kibocsátási rendszerek ismertetése, áramlási diagramokkal.

2.4.   Szilárd hulladék kezelése

A telephelyen a bontás közben rendelkezésre álló szilárdhulladék-kezelő létesítmények és tárolási kapacitások ismertetése.

2.5.   Elszigetelés

A radioaktív anyagok környezettől való elszigetelését szolgáló rendszerek és intézkedések leírása.

3.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL ÜZEMSZERŰ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT A LEVEGŐBE JUTÓ RADIOAKTÍV SZENNYEZÉS

3.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a hatályos eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a hatályos eljárás áttekintése,

| — | a hatóságok által a bontás esetére előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is, |
| --- | --- |

—

a hatóságok által a bontás esetére előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is,

| — | összehasonlítás céljából: a tervezett bontás előtt érvényes kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

összehasonlítás céljából: a tervezett bontás előtt érvényes kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a radionuklid-összetételt is.

3.2.   Műszaki szempontok

| — | a várt éves kibocsátás a bontás ideje alatt, |
| --- | --- |

—

a várt éves kibocsátás a bontás ideje alatt,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

3.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

3.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett
   (1)
  tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

3.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés légköri terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés légköri terjedése,

| — | talajban való lerakódás és reszuszpenzió, |
| --- | --- |

—

talajban való lerakódás és reszuszpenzió,

| — | táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

3.4.2.   A 3.1. pontban említett, a bontásra alkalmazandó kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

4.   RADIOAKTÍVAN SZENNYEZETT FOLYADÉKOK KIBOCSÁTÁSA A LÉTESÍTMÉNY ÜZEMSZERŰ MŰKÖDÉSE SORÁN

4.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a vonatkozó általános eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó általános eljárás áttekintése,

| — | a hatóságok által a bontás esetére előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is, |
| --- | --- |

—

a hatóságok által a bontás esetére előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is,

| — | összehasonlítás céljából: a tervezett bontás előtt érvényes kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

összehasonlítás céljából: a tervezett bontás előtt érvényes kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a radionuklid-összetételt is.

4.2.   Műszaki szempontok

| — | a várt éves kibocsátás a bontás ideje alatt, |
| --- | --- |

—

a várt éves kibocsátás a bontás ideje alatt,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés eredete, összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

4.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

4.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

4.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés vízi terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés vízi terjedése,

| — | a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján,

| — | táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

4.4.2.   A 4.1. pontban említett, a bontásra alkalmazandó kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

5.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL SZÁRMAZÓ SZILÁRD RADIOAKTÍV HULLADÉK

5.1.   Szilárd radioaktív hulladék

| — | a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége, |
| --- | --- |

—

a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége,

| — | feldolgozás és csomagolás, |
| --- | --- |

—

feldolgozás és csomagolás,

| — | a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések. |
| --- | --- |

—

a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések.

5.2.   A környezetet fenyegető radiológiai kockázatok

| — | a környezeti kockázatok értékelése, |
| --- | --- |

—

a környezeti kockázatok értékelése,

| — | a megtett óvintézkedések. |
| --- | --- |

—

a megtett óvintézkedések.

5.3.   A hulladék elszállítása a telephelyről

5.4.   Az anyagok mentesítése az alapvető biztonsági előírások alól

| — | a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások, |
| --- | --- |

—

a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások,

| — | az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén,

| — | a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége.

6.   NEM TERVEZETT RADIOAKTÍV SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS

6.1.   A nem tervezett radioaktív szennyezőanyag-kibocsátást okozó belső és külső eredetű balesetek áttekintése

A biztonsági jelentésben vizsgált balesetek listája.

6.2.   Az illetékes nemzeti hatóságok által a nem tervezett kibocsátások lehetséges radiológiai következményeinek meghatározása céljából figyelembe vett referencia-baleset(ek)

A figyelembe vett balesetek áttekintése és kiválasztásuk okai.

6.3.   A referencia-baleset(ek) radiológiai következményeinek értékelése

6.3.1.   Légköri kibocsátással járó balesetek

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek,

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein lévő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein lévő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

6.3.2.   A vízi környezetbe való kibocsátással járó balesetek

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

7.   VÉSZHELYZETI TERVEK, MÁS TAGÁLLAMOKKAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK

Más tagállamokat is érintő radiológiai vészhelyzetek esetén, a sugárvédelem ezekben az államokban való megszervezésének elősegítése érdekében:

a következők rövid ismertetése:

| — | az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek, |
| --- | --- |

—

az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek,

| — | vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is, |
| --- | --- |

—

vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is,

| — | a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások, |
| --- | --- |

—

a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások,

| — | a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére. |
| --- | --- |

—

a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére.

Reaktorok esetében nem kell adatokat szolgáltatni, ha a nukleáris üzemanyagot a telephelyről teljes egészében olyan engedélyezett létesítménybe vagy a telephelyen található olyan tárolólétesítménybe szállították, amelyről a Bizottság a 37. cikk értelmében korábban már adott ki véleményt.

8.   KÖRNYEZETI MONITORING

| — | a külső sugárzás figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

a külső sugárzás figyelemmel kísérése,

| — | a radioaktív anyagok jelenlétének figyelemmel kísérése a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek. |
| --- | --- |

—

a radioaktív anyagok jelenlétének figyelemmel kísérése a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek.

A 3.1. és a 4.1. pont vonatkozásában: az illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott felügyeleti programok, a szervezet, a mintavétel formája és gyakorisága, az üzemszerű működés során és balesetkor használt monitoringeszközök típusa; az e tekintetben folytatott együttműködés a szomszédos tagállamokkal, ha van ilyen.

---

(1)  Az érintett tagállamokat a létesítménytől való távolságuk, a radioaktívan szennyezett gázok kibocsátására kiható szélirány és a radioaktívan szennyezett folyadékok kibocsátására kiható vízáramlások figyelembevételével kell meghatározni.

---

IV. MELLÉKLET

Általános adatok az 1. pont 10. alpontja szerinti tevékenységek esetében

Radioaktív hulladék elhelyezése a földfelszín alatt vagy felett, a visszanyerés szándéka nélkül

Bevezetés

| — | a hulladékelhelyezési terv általános bemutatása, |
| --- | --- |

—

a hulladékelhelyezési terv általános bemutatása,

| — | a tárolólétesítmény, típusa és osztálya általános bemutatása, |
| --- | --- |

—

a tárolólétesítmény, típusa és osztálya általános bemutatása,

| — | a projekt és az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa, az üzembe helyezés és az engedélyeztetés tervezett lépései, |
| --- | --- |

—

a projekt és az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa, az üzembe helyezés és az engedélyeztetés tervezett lépései,

| — | időtartam, tervezett kezdési időpont, üzemeltetési időszak és a lezárás időpontja. |
| --- | --- |

—

időtartam, tervezett kezdési időpont, üzemeltetési időszak és a lezárás időpontja.

1.   A TELEPHELY ÉS KÖRNYEZETE

1.1.   A telephely és a térség földrajzi, domborzati és földtani jellemzői

| — | a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével, |
| --- | --- |

—

a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével,

| — | a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is, |
| --- | --- |

—

a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is,

| — | a tárolólétesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

—

a tárolólétesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni,

| — | a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és a legközelebb fekvő agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával, |
| --- | --- |

—

a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és a legközelebb fekvő agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával,

| — | a lezárást követő hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban várható földrajzi és felszínrajzi változások. |
| --- | --- |

—

a lezárást követő hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban várható földrajzi és felszínrajzi változások.

1.2.   Földtani viszonyok és földrengésveszély

| — | földtani jellemzők, |
| --- | --- |

—

földtani jellemzők,

| — | aktív tektonikai folyamatok, korábbi földrengések, a földrengésesség mértéke a térségben, valószínű legnagyobb földrengés, |
| --- | --- |

—

aktív tektonikai folyamatok, korábbi földrengések, a földrengésesség mértéke a térségben, valószínű legnagyobb földrengés,

| — | a talaj szerkezeti és geotechnikai jellemzői, a talaj megfolyósodása (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

a talaj szerkezeti és geotechnikai jellemzői, a talaj megfolyósodása (ahol alkalmazható),

| — | felszíni folyamatok (földcsuszamlások, erózió) (1), |
| --- | --- |

—

felszíni folyamatok (földcsuszamlások, erózió) (1),

| — | a lezárást követő hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban várható földtani változások. |
| --- | --- |

—

a lezárást követő hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban várható földtani változások.

1.3.   Vízrajz és vízföldtani viszonyok

A más tagállam felé lehetséges szennyezési útvonalat jelentő víztömegek víztani jellemzői:

| — | regionális és a helyi talajvízszintek, évszakonkénti változásuk, |
| --- | --- |

—

regionális és a helyi talajvízszintek, évszakonkénti változásuk,

| — | a talajvíz áramlási iránya és sebessége, vízhozam és vízkiemelési pontok, |
| --- | --- |

—

a talajvíz áramlási iránya és sebessége, vízhozam és vízkiemelési pontok,

| — | a jelenlegi és a jövőbeli legnagyobb vízfelhasználók, a tárolólétesítmény helye a kiaknázható ivóvizet tartó víztartó rétegekhez viszonyítva, |
| --- | --- |

—

a jelenlegi és a jövőbeli legnagyobb vízfelhasználók, a tárolólétesítmény helye a kiaknázható ivóvizet tartó víztartó rétegekhez viszonyítva,

| — | a felszíni víztestek (folyók, tavak, torkolatok, vízkivétel, árterek stb.) és a tengerparti területek rövid leírása (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

a felszíni víztestek (folyók, tavak, torkolatok, vízkivétel, árterek stb.) és a tengerparti területek rövid leírása (ahol alkalmazható),

| — | átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága (ahol alkalmazható),

| — | a talajvíz kémiai összetétele, |
| --- | --- |

—

a talajvíz kémiai összetétele,

| — | árvízkockázat és a létesítmény védelme árvíz ellen (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

árvízkockázat és a létesítmény védelme árvíz ellen (ahol alkalmazható),

| — | a lezárást követő hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban várható víztani és vízföldtani változások. |
| --- | --- |

—

a lezárást követő hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban várható víztani és vízföldtani változások.

1.4.   Meteorológia és éghajlati viszonyok

Az éghajlati és a meteorológiai jellemzők rövid ismertetése:

| — | szélirányok és -sebességek, |
| --- | --- |

—

szélirányok és -sebességek,

| — | csapadék (eső, hó) intenzitása és időtartama, |
| --- | --- |

—

csapadék (eső, hó) intenzitása és időtartama,

| — | hőmérséklet (átlagos, minimális, maximális), |
| --- | --- |

—

hőmérséklet (átlagos, minimális, maximális),

| — | a légkörben való terjedés feltételei, |
| --- | --- |

—

a légkörben való terjedés feltételei,

| — | szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok) (1), |
| --- | --- |

—

szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok) (1),

| — | a lezárást követő hatások vizsgálata céjából figyelembe vett időszakban várható éghajlati változások (például jegesedés, a globális felmelegedés esetleges hatásai), és tengerpart menti telephely esetében a tengerszint változásai és a part menti erózió. |
| --- | --- |

—

a lezárást követő hatások vizsgálata céjából figyelembe vett időszakban várható éghajlati változások (például jegesedés, a globális felmelegedés esetleges hatásai), és tengerpart menti telephely esetében a tengerszint változásai és a part menti erózió.

1.5.   Természeti erőforrások és élelmiszerek

A következők rövid ismertetése:

| — | vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban, |
| --- | --- |

—

vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban,

| — | a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok,

| — | az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent, |
| --- | --- |

—

az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent,

| — | feltételezések a népesség jövőbeli eloszlásának jellemzőiről, a szokásokról és az élelmiszerforrásokról. |
| --- | --- |

—

feltételezések a népesség jövőbeli eloszlásának jellemzőiről, a szokásokról és az élelmiszerforrásokról.

1.6.   Egyéb tevékenységek a telephely környezetében

| — | ha vannak, akkor más nukleáris létesítmények és veszélyes ipari vagy katonai tevékenységek, földfelszíni és légi közlekedés, csővezetékek, tárolók és minden olyan tényező, amely a létesítmény biztonságára kihatással lehet, |
| --- | --- |

—

ha vannak, akkor más nukleáris létesítmények és veszélyes ipari vagy katonai tevékenységek, földfelszíni és légi közlekedés, csővezetékek, tárolók és minden olyan tényező, amely a létesítmény biztonságára kihatással lehet,

| — | a fizikai védelem körében tett intézkedések (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

a fizikai védelem körében tett intézkedések (ahol alkalmazható),

| — | a tevékenységek várható változásai a hosszú távú hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

—

a tevékenységek várható változásai a hosszú távú hatások vizsgálata céljából figyelembe vett időszakban.

2.   A TÁROLÓLÉTESÍTMÉNY

2.1.   Koncepció és tervezés

| — | az elhelyezés koncepciója, |
| --- | --- |

—

az elhelyezés koncepciója,

| — | mélység és elhelyezkedés a geológiai rétegekhez viszonyítva (ahol alkalmazható)
   (2), |
| --- | --- |

—

mélység és elhelyezkedés a geológiai rétegekhez viszonyítva (ahol alkalmazható)
   (2),

| — | a természeti jelenségekkel kapcsolatos tervezési követelmények, |
| --- | --- |

—

a természeti jelenségekkel kapcsolatos tervezési követelmények,

| — | a hulladékelhelyezés módjai, térkitöltés, lezárási stratégia és módszerek, |
| --- | --- |

—

a hulladékelhelyezés módjai, térkitöltés, lezárási stratégia és módszerek,

| — | biztonsági stratégia: a természetes és a mesterséges gátak szerepe, |
| --- | --- |

—

biztonsági stratégia: a természetes és a mesterséges gátak szerepe,

| — | a tárolólétesítmény lezárása, |
| --- | --- |

—

a tárolólétesítmény lezárása,

| — | a hulladék visszanyerhetőségével kapcsolatos elképzelések (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

a hulladék visszanyerhetőségével kapcsolatos elképzelések (ahol alkalmazható),

| — | kiegészítő hulladékkezelés, a tárolólétesítmény területén kialakítandó kondicionáló létesítmények és átmeneti tárolók. |
| --- | --- |

—

kiegészítő hulladékkezelés, a tárolólétesítmény területén kialakítandó kondicionáló létesítmények és átmeneti tárolók.

2.2.   A tárolólétesítményben elhelyezendő hulladékok

| — | hulladéktípusok, |
| --- | --- |

—

hulladéktípusok,

| — | hulladékformák, az alkalmazott kondicionálási módszerek és a hulladékcsomagok jellemzői (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

hulladékformák, az alkalmazott kondicionálási módszerek és a hulladékcsomagok jellemzői (ahol alkalmazható),

| — | hulladékleltár; mennyiségek és radionuklid-aktivitások, |
| --- | --- |

—

hulladékleltár; mennyiségek és radionuklid-aktivitások,

| — | esetleges hőfejlesztés, esetleges gázfejlesztés, esetleges kritikus állapotok (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

esetleges hőfejlesztés, esetleges gázfejlesztés, esetleges kritikus állapotok (ahol alkalmazható),

| — | hulladékátvételi követelmények/feltételek, a hulladékcsomagok ellenőrzésének eljárásai és módszerei a hulladékátvételi követelmények teljesítésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

hulladékátvételi követelmények/feltételek, a hulladékcsomagok ellenőrzésének eljárásai és módszerei a hulladékátvételi követelmények teljesítésének biztosítása érdekében.

2.3.   Szellőzőrendszerek, a gáznemű és a levegőben található hulladékok kezelése

A szellőző-, szűrő- és kibocsátási rendszerek üzemszerű és baleseti működésének ismertetése (ahol alkalmazható).

2.4.   Vízelvezető rendszer, a folyékony hulladék kezelése

Az esetleg elszennyeződő vízgyűjtő, vízelvezető és kibocsátási rendszerek üzemszerű és baleseti működésének leírása (ahol alkalmazható).

2.5.   A másodlagos szilárd és folyékony hulladék kezelése üzemszerű működés közben és baleset esetén

| — | a másodlagos folyékony és szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége, |
| --- | --- |

—

a másodlagos folyékony és szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége,

| — | a hulladék tárolása és szállítása, |
| --- | --- |

—

a hulladék tárolása és szállítása,

| — | a hulladék kezelése. |
| --- | --- |

—

a hulladék kezelése.

3.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL ÜZEMSZERŰ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT A LEVEGŐBE JUTÓ RADIOAKTÍV SZENNYEZÉS

A hulladék végleges elhelyezésére szolgáló létesítmények üzemszerű működése során legfeljebb nagyon csekély mértékű kibocsátás várható, a lakosság előreláthatólag nem lesz kitéve jelentős expozíciónak. Ebből adódóan ez a szakasz nem alkalmazandó, ha nem adtak ki radioaktív kibocsátásra vonatkozó engedélyt. Ha azonban vannak előre meghatározott radionuklid-kibocsátási határértékek, és a kibocsátás műszeres ellenőrzése megoldott, akkor az általános adatokat a II. melléklet 3. szakaszában megadott követelmények alapján kell benyújtani.

4.   RADIOAKTÍVAN SZENNYEZETT FOLYADÉKOK KIBOCSÁTÁSA A LÉTESÍTMÉNY ÜZEMSZERŰ MŰKÖDÉSE SORÁN

A hulladék végleges elhelyezésére szolgáló létesítmények üzemszerű működése során legfeljebb nagyon csekély mértékű kibocsátás várható, a lakosság előreláthatólag nem lesz kitéve jelentős expozíciónak. Ebből adódóan ez a szakasz nem alkalmazandó, ha nem adtak ki radioaktív kibocsátásra vonatkozó engedélyt. Ha azonban vannak előre meghatározott radionuklid-kibocsátási határértékek, és a kibocsátás műszeres ellenőrzése megoldott, akkor az általános adatokat a II. melléklet 4. szakaszában megadott követelmények alapján kell benyújtani.

5.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL SZÁRMAZÓ SZILÁRD RADIOAKTÍV HULLADÉK

Ez a szakasz rendszerint nem alkalmazandó.

6.   NEM TERVEZETT RADIOAKTÍV SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS

6.1.   A nem tervezett radioaktív szennyezőanyag-kibocsátást okozó belső és külső eredetű balesetek áttekintése. A biztonsági értékelő jelentésben vizsgált balesetek, a nem tervezett kibocsátások értékelésnek alávetett lehetséges radiológiai következményei

6.2.   A légköri kibocsátások radiológiai következményeinek értékelése

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett
   (3)
  tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek,

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

6.3.   A vízi környezetbe való kibocsátások radiológiai következményeinek értékelése

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

7.   VÉSZHELYZETI TERVEK, MÁS TAGÁLLAMOKKAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK

Más tagállamokat is érintő radiológiai vészhelyzetek esetén, a sugárvédelem ezekben az államokban való megszervezésének elősegítése érdekében:

a következők rövid ismertetése:

| — | az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek, |
| --- | --- |

—

az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek,

| — | vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is, |
| --- | --- |

—

vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is,

| — | a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások, |
| --- | --- |

—

a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások,

| — | a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére. |
| --- | --- |

—

a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére.

8.   A LEZÁRÁS UTÁNI IDŐSZAK

A lezárást követő különböző fázisokat (például az aktív és a passzív intézményi ellenőrzési fázisok), ha vannak ilyenek, figyelembe kell venni.

8.1.   A szabályozás és a közigazgatási rendelkezések áttekintése

| — | a tárolólétesítmény lezárására vonatkozó tervek, |
| --- | --- |

—

a tárolólétesítmény lezárására vonatkozó tervek,

| — | a figyelembe vett időszakok (az aktív és a passzív intézményi ellenőrzés időszakai), |
| --- | --- |

—

a figyelembe vett időszakok (az aktív és a passzív intézményi ellenőrzés időszakai),

| — | az aktív intézményi ellenőrzési időszakra előírt intézkedések ismertetése, |
| --- | --- |

—

az aktív intézményi ellenőrzési időszakra előírt intézkedések ismertetése,

| — | a passzív intézményi ellenőrzési időszakra előírt intézkedések ismertetése, |
| --- | --- |

—

a passzív intézményi ellenőrzési időszakra előírt intézkedések ismertetése,

| — | nyilvántartás, |
| --- | --- |

—

nyilvántartás,

| — | a segédlétesítmények bontására vonatkozó program, |
| --- | --- |

—

a segédlétesítmények bontására vonatkozó program,

| — | időszakos biztonsági felülvizsgálatok a lezárás előtt. |
| --- | --- |

—

időszakos biztonsági felülvizsgálatok a lezárás előtt.

8.2.   Radiológiai hatások a lezárás után

Ha a rendes átalakulási folyamatok és a gátak idő előtti állapotromlása folytán keletkező kibocsátások következtében a létesítmény környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő expozíció mértékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

| — | a gátak redundanciája és viselkedése (ahol alkalmazható), |
| --- | --- |

—

a gátak redundanciája és viselkedése (ahol alkalmazható),

| — | a figyelembe vett időtávok, |
| --- | --- |

—

a figyelembe vett időtávok,

| — | az elemzett jellemzők, események és folyamatok, a feltételezett forgatókönyvek ismertetése (a rendes átalakulási folyamatokra vonatkozó forgatókönyv, a mértékadó állapotromlásos forgatókönyv és az erőszakos emberi beavatkozásra vonatkozó forgatókönyv rövid leírása), |
| --- | --- |

—

az elemzett jellemzők, események és folyamatok, a feltételezett forgatókönyvek ismertetése (a rendes átalakulási folyamatokra vonatkozó forgatókönyv, a mértékadó állapotromlásos forgatókönyv és az erőszakos emberi beavatkozásra vonatkozó forgatókönyv rövid leírása),

| — | a radiológiai hatások számítása céljából felhasznált módszerek és eljárások, |
| --- | --- |

—

a radiológiai hatások számítása céljából felhasznált módszerek és eljárások,

| — | paraméterek és feltételezések, |
| --- | --- |

—

paraméterek és feltételezések,

| — | a rendes átalakulási folyamatok és a gátak idő előtti állapotromlása következtében kialakuló legfontosabb expozíciós utak a tárolólétesítmény környezetében és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a rendes átalakulási folyamatok és a gátak idő előtti állapotromlása következtében kialakuló legfontosabb expozíciós utak a tárolólétesítmény környezetében és más érintett tagállamokban,

| — | a radionuklid-kibocsátás aktivitása és időbeli lefolyása, |
| --- | --- |

—

a radionuklid-kibocsátás aktivitása és időbeli lefolyása,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózisok és/vagy feltételezett kockázatok az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével, |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózisok és/vagy feltételezett kockázatok az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével,

| — | a bizonytalanságok értékelése. |
| --- | --- |

—

a bizonytalanságok értékelése.

9.   KÖRNYEZETI MONITORING

| — | a külső sugárzás és a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban található radioaktív anyagok jelenlétének operatív figyelemmel kísérése, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek (a mintavétel formája és gyakorisága, az üzemszerű működés során és balesetkor használt monitoringeszközök típusa), |
| --- | --- |

—

a külső sugárzás és a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban található radioaktív anyagok jelenlétének operatív figyelemmel kísérése, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek (a mintavétel formája és gyakorisága, az üzemszerű működés során és balesetkor használt monitoringeszközök típusa),

| — | iránymutatás a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban található radioaktív anyagoknak az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok által a lezárás után végzendő figyelemmel kísérésére vonatkozóan (1), |
| --- | --- |

—

iránymutatás a levegőben, a vízben, a talajban és a táplálékláncokban található radioaktív anyagoknak az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok által a lezárás után végzendő figyelemmel kísérésére vonatkozóan (1),

| — | a szomszédos tagállamokkal a környezeti monitoring terén folytatott esetleges együttműködés. |
| --- | --- |

—

a szomszédos tagállamokkal a környezeti monitoring terén folytatott esetleges együttműködés.

Jegyzetek:

---

(1)  Kizárólag új felszíni tárolókra vonatkozik.

(2)  Kizárólag geológiai tárolókra vonatkozik.

(3)  Az érintett tagállamokat a létesítménytől való távolságuk, a radioaktívan szennyezett gázok kibocsátására kiható szélirány és a radioaktívan szennyezett folyadékok kibocsátására kiható vízáramlások figyelembevételével kell meghatározni.

---

V. MELLÉKLET

Általános adatok korábban már véleményezett tervek módosításához

EGYSÉGES FORMA

| 1. | Az érintett létesítmény neve és helye: |
| --- | --- |

1.

Az érintett létesítmény neve és helye:

| 2. | A Bizottság véleményének kelte: |
| --- | --- |

2.

A Bizottság véleményének kelte:

| 3. | A tervezett módosítások rövid ismertetése: |
| --- | --- |

3.

A tervezett módosítások rövid ismertetése:

| 4. | Engedélyezett kibocsátási határértékek a meglévő tervben, valamint egyéb vonatkozó feltételek: |
| --- | --- |

4.

Engedélyezett kibocsátási határértékek a meglévő tervben, valamint egyéb vonatkozó feltételek:

| 4.1. | Gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás: |
| --- | --- |

4.1.

Gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás:

| 4.2. | Folyékony szennyezőanyag-kibocsátás: |
| --- | --- |

4.2.

Folyékony szennyezőanyag-kibocsátás:

| 4.3. | Szilárd hulladék: |
| --- | --- |

4.3.

Szilárd hulladék:

| 5. | A hatóságok által bevezetni tervezett új kibocsátási határértékek, ideértve a feltételezett radionuklid-összetétel módosítását is, valamint egyéb vonatkozó feltételek: |
| --- | --- |

5.

A hatóságok által bevezetni tervezett új kibocsátási határértékek, ideértve a feltételezett radionuklid-összetétel módosítását is, valamint egyéb vonatkozó feltételek:

| 5.1. | Gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás: |
| --- | --- |

5.1.

Gáznemű szennyezőanyag-kibocsátás:

| 5.2. | Folyékony szennyezőanyag-kibocsátás: |
| --- | --- |

5.2.

Folyékony szennyezőanyag-kibocsátás:

| 5.3. | Szilárd hulladék: |
| --- | --- |

5.3.

Szilárd hulladék:

| 6. | Az új kibocsátási határértékeknek és az azokhoz kapcsolódó követelményeknek (gáznemű és/vagy folyékony szenynyezőanyag-kibocsátás) hatása a más tagállamok lakosságát érő expozíció értékelésére: |
| --- | --- |

6.

Az új kibocsátási határértékeknek és az azokhoz kapcsolódó követelményeknek (gáznemű és/vagy folyékony szenynyezőanyag-kibocsátás) hatása a más tagállamok lakosságát érő expozíció értékelésére:

| 7. | A módosítások hatása a szilárd hulladék elhelyezésére: |
| --- | --- |

7.

A módosítások hatása a szilárd hulladék elhelyezésére:

| 8. | A módosítások hatása az előző véleményben figyelembe vett referencia-baleset(ek)re: |
| --- | --- |

8.

A módosítások hatása az előző véleményben figyelembe vett referencia-baleset(ek)re:

| 9. | Új referencia-balesetek esetén: a radiológiai következmények ismertetése és értékelése: |
| --- | --- |

9.

Új referencia-balesetek esetén: a radiológiai következmények ismertetése és értékelése:

| 10. | A módosításoknak a meglévő vészhelyzeti tervekre és a folyamatban lévő környezeti monitoringra gyakorolt hatása: |
| --- | --- |

10.

A módosításoknak a meglévő vészhelyzeti tervekre és a folyamatban lévő környezeti monitoringra gyakorolt hatása:

---

VI. MELLÉKLET

Általános adatok még nem véleményezett tervek módosításához

Bevezetés

| — | a terv általános bemutatása, |
| --- | --- |

—

a terv általános bemutatása,

| — | az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa. |
| --- | --- |

—

az engedélyezési eljárás jelenlegi fázisa.

1.   A TELEPHELY ÉS KÖRNYEZETE

1.1.   A telephely és a térség földrajzi, domborzati és földtani jellemzői

| — | a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével, |
| --- | --- |

—

a térség térképe a telephely földrajzi koordinátáinak (fok, perc) feltüntetésével,

| — | a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is, |
| --- | --- |

—

a térség lényeges jellemzői, ideértve a földtani jellemzőket is,

| — | a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

—

a létesítmény helye olyan más hasonló létesítményekhez viszonyítva, amelyek kibocsátását a szóban forgó létesítmény kibocsátásával együtt figyelembe kell venni,

| — | a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával. |
| --- | --- |

—

a telephely elhelyezkedése más tagállamokhoz viszonyítva, az államhatároktól és az érintett agglomerációktól való távolság, valamint az érintett agglomerációk lakosságszámának megadásával.

1.2.   Vízrajz

Az 1.2. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha az üzemszerű működés során az üzemből a környezetbe jutó folyékony radioaktív szennyező anyagokra a módosítás következtében enyhébb engedélyezett határértékek vagy kapcsolódó követelmények vonatkoznak, mint a meglévő terv értelmében, valamint akkor, ha a vízi környezetbe való kibocsátást eredményező referencia-balesetek lehetséges következményei súlyosabbak.

Olyan létesítmények esetében, amelyek más tagállam felé lehetséges szennyezési útvonalat jelentő víztömeg közelében találhatók, meg kell adni a megfelelő víztani jellemzők rövid leírását a másik tagállam(ok)ra kiterjedően, például:

| — | az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása, |
| --- | --- |

—

az útvonal(ak), mellékfolyók, torkolatok, vízkivétel, árterek stb. rövid leírása,

| — | az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága, |
| --- | --- |

—

az átlagos, maximális és minimális vízállások és előfordulásuk gyakorisága,

| — | a tengerparti területek rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a tengerparti területek rövid leírása,

| — | a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége. |
| --- | --- |

—

a helyi és a térségi áramlatok, árapályok és áramlási mezők iránya és erőssége.

1.3.   Meteorológia

Az 1.3. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha az üzemszerű működés során az üzemből a környezetbe jutó gáznemű radioaktív szennyező anyagokra a módosítás következtében enyhébb engedélyezett határértékek vagy kapcsolódó követelmények vonatkoznak, mint a meglévő terv értelmében, valamint akkor, ha a légköri kibocsátást eredményező referencia-balesetek lehetséges következményei súlyosabbak.

Helyi éghajlati viszonyok, a következők gyakoriság szerinti eloszlásával:

| — | szélirányok és -sebességek, |
| --- | --- |

—

szélirányok és -sebességek,

| — | csapadék intenzitása és időtartama, |
| --- | --- |

—

csapadék intenzitása és időtartama,

| — | a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra, |
| --- | --- |

—

a légkörben való terjedés feltételei és a hőmérsékleti inverzió időtartama minden egyes széliránytartományra,

| — | szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok). |
| --- | --- |

—

szélsőséges időjárási jelenségek (például tornádók, komoly viharok, heves esőzések, aszályok).

1.4.   Természeti erőforrások és élelmiszerek

A következők rövid ismertetése:

| — | vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban, |
| --- | --- |

—

vízhasználat a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban,

| — | a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, vadászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a fő élelmiszerforrások a térségben és adott esetben a szomszédos tagállamokban: növénytermesztés, állattenyésztés, halászat, vadászat, illetve – a tengerbe irányuló kibocsátás esetén – a parti tengeren és azon kívül folytatott halászatra vonatkozó adatok,

| — | az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent. |
| --- | --- |

—

az érintett térségek élelmiszer-elosztó rendszere és különösen a más tagállamokba irányuló kivitel, amennyiben a fontosabb expozíciós utakon érkező kibocsátás ezekre kockázatot jelent.

2.   A LÉTESÍTMÉNY

| — | a létesítmény rövid leírása, |
| --- | --- |

—

a létesítmény rövid leírása,

| — | a folyamatok típusa, célja és főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

a folyamatok típusa, célja és főbb jellemzői,

| — | a telephely elrendezési terve, |
| --- | --- |

—

a telephely elrendezési terve,

| — | biztonsági rendelkezések, |
| --- | --- |

—

biztonsági rendelkezések,

| — | hulladékkezelés, |
| --- | --- |

—

hulladékkezelés,

| — | a módosítás lényeges jellemzői. |
| --- | --- |

—

a módosítás lényeges jellemzői.

3.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL ÜZEMSZERŰ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT A LEVEGŐBE JUTÓ RADIOAKTÍV SZENNYEZÉS

A 3. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha az üzemszerű működés során az üzemből a környezetbe jutó gáznemű radioaktív szennyező anyagokra a módosítás következtében enyhébb engedélyezett határértékek vagy kapcsolódó követelmények vonatkoznak, mint a meglévő terv értelmében.

3.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a hatályos eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a hatályos eljárás áttekintése,

| — | a jelenlegi engedélyezési határértékek, |
| --- | --- |

—

a jelenlegi engedélyezési határértékek,

| — | a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is.

3.2.   Műszaki szempontok

| — | a várt éves kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a várt éves kibocsátás,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

3.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

3.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

3.4.1.   A kibocsátás által a létesítmény környezetére és más érintett (1) tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés légköri terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés légköri terjedése,

| — | talajban való lerakódás és reszuszpenzió, |
| --- | --- |

—

talajban való lerakódás és reszuszpenzió,

| — | táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, belégzés, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

3.4.2.   A 3.1. pontban említett kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja és a felszíni szennyezettségi szintek az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó éves expozíciós szintek: effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

3.5.   Más létesítményekből a légkörbe jutó radioaktív kibocsátás

A radioaktív kibocsátásnak az 1.1. pont harmadik francia bekezdésében említett létesítmények radioaktív kibocsátásával való összehangolására irányuló eljárások.

4.   RADIOAKTÍVAN SZENNYEZETT FOLYADÉKOK KIBOCSÁTÁSA A LÉTESÍTMÉNY ÜZEMSZERŰ MŰKÖDÉSE SORÁn

A 4. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha az üzemszerű működés során az üzemből a környezetbe jutó folyékony radioaktív szennyező anyagokra a módosítás következtében enyhébb engedélyezett határértékek vagy kapcsolódó követelmények vonatkoznak, mint a meglévő terv értelmében.

4.1.   A hatályos engedélyezési eljárás

| — | a vonatkozó általános eljárás áttekintése, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó általános eljárás áttekintése,

| — | a jelenlegi engedélyezési határértékek, |
| --- | --- |

—

a jelenlegi engedélyezési határértékek,

| — | a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is. |
| --- | --- |

—

a hatóságok által előírt kibocsátási határértékek és az azokhoz kapcsolódó követelmények, ideértve a feltételezett radionuklid-összetételt is.

4.2.   Műszaki szempontok

| — | a várt éves kibocsátás, |
| --- | --- |

—

a várt éves kibocsátás,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés összetétele és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés összetétele és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott radioaktív szennyezés kezelése, módszerek, kibocsátási útvonalak.

4.3.   A kibocsátások ellenőrzése

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

4.4.   Az emberi szervezetbe jutás értékelése

Ha az üzemszerű működés során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje évi 10 μSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetében található referenciacsoportokat érő sugárdózisok értékét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok effektív dózisaival kapcsolatban.

4.4.1.   A kibocsátás által az üzem környezetére és más érintett tagállamokra gyakorolt hatás megállapítására szolgáló paraméterértékek és modellek (ideértve az esetleges általános modelleket is):

| — | a radioaktív szennyezés vízi terjedése, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés vízi terjedése,

| — | a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján, |
| --- | --- |

—

a radioaktív szennyezés továbbítódása üledékképződés és ioncsere útján,

| — | táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb., |
| --- | --- |

—

táplálékláncok, a tengervíz permetjének belégzése, külső expozíció stb.,

| — | életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.), |
| --- | --- |

—

életmódbeli szokások (étrend, expozíciós idő stb.),

| — | a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek. |
| --- | --- |

—

a számításokban figyelembe vett egyéb paraméterértékek.

4.4.2.   A 4.1. pontban említett kibocsátási határértékekkel kapcsolatos koncentráció- és expozíciószintek értékelése:

| — | a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a felszíni vizekben tapasztalható radioaktivitás éves átlagkoncentrációja azokban a pontokban, ahol a legnagyobb, valamint az üzem környezetében és más érintett tagállamokban,

| — | az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

az üzem környezetében és más érintett tagállamokban található referenciacsoport(ok)ra vonatkozó effektív sugárdózis felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

4.5.   Más létesítményekből ugyanazon befogadó vizekbe irányuló radioaktív kibocsátás

A kibocsátásnak az 1.1. pont harmadik francia bekezdésében említett létesítmények kibocsátásával való összehangolására irányuló eljárások.

5.   A LÉTESÍTMÉNYBŐL SZÁRMAZÓ SZILÁRD RADIOAKTÍV HULLADÉK

Az 5. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha az üzemszerű működés során az üzemből eredő szilárd radioaktív hulladékra a módosítás következtében enyhébb engedélyezett határértékek vagy kapcsolódó követelmények vonatkoznak, mint a meglévő terv értelmében.

5.1.   Szilárd radioaktív hulladék

| — | a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége, |
| --- | --- |

—

a szilárd radioaktív hulladék kategóriái és becsült mennyisége,

| — | feldolgozás és csomagolás, |
| --- | --- |

—

feldolgozás és csomagolás,

| — | a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések. |
| --- | --- |

—

a telephelyi tárolással kapcsolatos intézkedések.

5.2.   A környezetet fenyegető radiológiai kockázatok

| — | a környezeti kockázatok értékelése, |
| --- | --- |

—

a környezeti kockázatok értékelése,

| — | a megtett óvintézkedések. |
| --- | --- |

—

a megtett óvintézkedések.

5.3.   A hulladék elszállítása a telephelyről

5.4.   Az anyagok mentesítése az alapvető biztonsági előírások alól

| — | a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások, |
| --- | --- |

—

a szennyezett és a sugárzó anyagok kibocsátására vonatkozó nemzeti stratégia, kritériumok és eljárások,

| — | az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén, |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok által megállapított mentességi szintek elhelyezés, újrafeldolgozás és újrahasználat esetén,

| — | a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége. |
| --- | --- |

—

a kibocsátott anyagok tervezett típusai és mennyisége.

6.   NEM TERVEZETT RADIOAKTÍV SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS

A 6. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha a referencia-balesetek lehetséges következményei súlyosabbak.

6.1.   A nem tervezett radioaktív szennyezőanyag-kibocsátást okozó belső és külső eredetű balesetek áttekintése

A biztonsági jelentésben vizsgált balesetek listája.

6.2.   Az illetékes nemzeti hatóságok által a nem tervezett kibocsátások lehetséges radiológiai következményeinek meghatározása céljából figyelembe vett referencia-baleset(ek)

A figyelembe vett balesetek áttekintése és kiválasztásuk okai.

A módosítás hatása a referencia-baleset(ek)re.

6.3.   A referencia-baleset(ek) radiológiai következményeinek értékelése

6.3.1.   Légköri kibocsátással járó balesetek

A 6.3.1. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha a légköri kibocsátást eredményező referencia-balesetek lehetséges következményei súlyosabbak.

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a légköri kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás légköri terjedésének, talajban való lerakódásának, reszuszpenziójának és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve az üzem környezetében és más érintett tagállamokban a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterértékek,

| — | a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban, |
| --- | --- |

—

a talajközeli légkörben tapasztalható radioaktivitás maximális időintegrált koncentrációja és a maximális felszíni szennyezettségi szintek (száraz és esős időjárás esetén) az üzem környezetében az expozíciónak legnagyobb mértékben kitett területeken és más érintett tagállamokban,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

Ha a 3.3. pont alatt nem került megadásra:

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

6.3.2.   A vízi környezetbe való kibocsátással járó balesetek

A 6.3.2. szakaszban megjelölt adatokat csak akkor kell megadni, ha a vízi környezetbe való kibocsátást eredményező referencia-balesetek lehetséges következményei súlyosabbak.

Ha a referencia-baleset során keletkező kibocsátások következtében az üzem környezetében lévő felnőtteket, gyermekeket és újszülötteket érő expozíció becsült maximális szintje 1 mSv alatt van, és nincsenek rendhagyó expozíciós utak (pl. élelmiszerexport), továbbá az adatszolgáltatás tartalmazza az üzem környezetét érő expozíció szintjét, akkor nem kell adatokat szolgáltatni más érintett tagállamok expozíciójával kapcsolatban.

| — | a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések, |
| --- | --- |

—

a folyékony kibocsátások számítása céljából tett feltételezések,

| — | kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai, |
| --- | --- |

—

kibocsátási útvonalak, a kibocsátások időbeli eloszlásai,

| — | az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szempontból fontosabb kibocsátott radionuklidok mennyisége és fizikai-kémiai formái,

| — | a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátás vízi terjedésének, valamint üledékképződés, ioncsere és a tápláléklánc útján történő továbbítódásának számítására, illetve a fontosabb expozíciós utakon való terjedés következtében jelentkező expozíció maximális szintjének meghatározására szolgáló modellek és paraméterek,

| — | az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje, |
| --- | --- |

—

az esetleg más érintett tagállamokba exportált élelmiszerek radioaktív szennyeződésének várható szintje,

| — | a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a megfelelő maximális expozíciós szintek: effektív sugárdózis az üzem környezetében és a más tagállamok érintett területein élő felnőttek, gyermekek és újszülöttek esetében, minden fontosabb expozíciós út figyelembevételével.

Ha a 4.3. pont alatt nem került megadásra:

| — | a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek, |
| --- | --- |

—

a kibocsátásokra vonatkozó mintavételezés, mérés és elemzés, amelyet az üzemeltető vagy az illetékes hatóságok végeznek,

| — | az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésre felhasznált felszerelés főbb jellemzői,

| — | riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus). |
| --- | --- |

—

riasztási szintek, beavatkozási lehetőségek (kézi és automatikus).

7.   VÉSZHELYZETI TERVEK, MÁS TAGÁLLAMOKKAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOK

Más tagállamokat is érintő radiológiai vészhelyzetek esetén, a sugárvédelem ezekben az államokban való megszervezésének elősegítése érdekében:

a következők rövid ismertetése:

| — | az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek, |
| --- | --- |

—

az egyes ellenintézkedésekkel kapcsolatban meghatározott beavatkozási szintek,

| — | vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is, |
| --- | --- |

—

vészhelyzeti tervek kidolgozása, ideértve a létesítményre vonatkozó vészhelyzeti tervezési zónákat is,

| — | a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások, |
| --- | --- |

—

a más tagállamokkal való gyors információcserét szolgáló intézkedések, a határokon átívelő információszolgáltatással, a vészhelyzeti tervek összehangolásával és megvalósításával, a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos két- és többoldalú megállapodások,

| — | a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére. |
| --- | --- |

—

a vészhelyzeti tervek tesztelése, különös tekintettel más tagállamok részvételére.

8.   KÖRNYEZETI MONITORING

A módosítással kapcsolatos lényeges információk.

---

(1)  Az érintett tagállamokat a létesítménytől való távolságuk, a radioaktívan szennyezett gázok kibocsátására kiható szélirány és a radioaktívan szennyezett folyadékok kibocsátására kiható vízáramlások figyelembevételével kell meghatározni.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/68 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/68

---

AZ EU–HORVÁTORSZÁG STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2010 HATÁROZATA

(2010. május 25.)

az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában Horvátország megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

(2010/636/EU)

AZ EU–HORVÁTORSZÁG STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1),

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács a közösségi ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy „azokat a közösségi ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”. |
| --- | --- |

(1)

Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács a közösségi ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy „azokat a közösségi ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

| (2) | Horvátország osztja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (az ügynökség) céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletben megállapított terjedelmével és tartalmával. |
| --- | --- |

(2)

Horvátország osztja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (az ügynökség) céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletben megállapított terjedelmével és tartalmával.

| (3) | Helyénvaló lehetővé tenni Horvátország megfigyelőként való részvételét az ügynökség munkájában és megállapítani egy ilyen részvétel módozatait, amelyek kiterjednek az ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre. |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló lehetővé tenni Horvátország megfigyelőként való részvételét az ügynökség munkájában és megállapítani egy ilyen részvétel módozatait, amelyek kiterjednek az ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre.

| (4) | Szintén helyénvaló, hogy az ügynökség a közösségi joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon Horvátországban, a 168/2007/EK rendelet hatályán belül, |
| --- | --- |

(4)

Szintén helyénvaló, hogy az ügynökség a közösségi joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon Horvátországban, a 168/2007/EK rendelet hatályán belül,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Horvátország mint tagjelölt ország megfigyelőként részt vesz az Európai Unió 168/2007/EK rendelettel létrehozott Alapjogi Ügynökségében.

2. cikk

(1)   Az ügynökség a közösségi joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozhat Horvátországban, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

(2)   Ennek érdekében az ügynökség jogosult lesz ellátni a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében megállapított feladatokat Horvátországban.

3. cikk

Az e határozat I. mellékletében megállapított rendelkezésekkel összhangban Horvátország pénzügyileg hozzájárul az ügynökségnek a 168/2007/EK rendelet 4. cikkében említett tevékenységeihez.

4. cikk

(1)   Horvátország megfigyelőnek, illetve helyettes megfigyelőnek jelöl ki olyan személyeket, akik megfelelnek a 168/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésében lefektetett követelményeknek. Ezek a személyek az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kijelölt tagokkal és helyetteseikkel azonos módon, de szavazati jog nélkül vehetnek részt.

(2)   Horvátország egy kormányzati tisztviselőt a 168/2007/EK rendelet 8. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti összekötő tisztviselővé nevez ki.

(3)   E határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül Horvátország tájékoztatja a Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett személyek nevéről, képzettségéről és elérhetőségéről.

5. cikk

Az ügynökség számára szolgáltatott vagy az ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információknak megadják ugyanazt a védettségi fokozatot Horvátországban, mint amilyet a Közösségen belül kapnak.

6. cikk

Az ügynökséget Horvátországban ugyanazon jogok illetik, mint a többi jogi személyt a horvát jog alapján.

7. cikk

Annak érdekében, hogy az ügynökség és munkatársai végre tudják hajtani feladataikat, Horvátország az Európai Közösséget és az Európai Atomenergia Közösséget létrehozó Szerződésekhez csatolt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (36. számú jegyzőkönyv) 1–4., 6., 7., 11–14., 16., 18. és 19. cikkében foglaltakkal azonos kiváltságokat és mentességeket biztosít számukra.

8. cikk

Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (3) 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérően Horvátország teljes állampolgári jogokat élvező állampolgárait az ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéses viszonyban alkalmazhatja.

9. cikk

A felek minden olyan általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek az e határozatban megállapított kötelezettségeik teljesítéséhez, és ezekről értesítik a stabilizációs és társulási tanácsot.

10. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő második hónap első napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 25-én.

az EU–Horvátország Stabilizációs és Társulási Tanács részéről

az elnök

G. JANDROKOVIĆ

---

(1)  HL L 26., 2005.1.28., 3. o.

1

(2)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

2

(3)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁG PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI ÜGYNÖKSÉGÉHEZ

| 1. | A Horvátország által az Európai Unió általános költségvetésébe az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában való részvétel céljából fizetendő, 2. pontban meghatározott pénzügyi hozzájárulás a részvétel teljes költségét lefedi. |
| --- | --- |

1.

A Horvátország által az Európai Unió általános költségvetésébe az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában való részvétel céljából fizetendő, 2. pontban meghatározott pénzügyi hozzájárulás a részvétel teljes költségét lefedi.

| 2. | Horvátországnak a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást nyújtania az Európai Unió általános költségvetéséhez:






  1. év: | 180 020 EUR |
| --- | --- | --- |
| 2. év: | 180 020 EUR |
| 3. év: | 180 020 EUR |
| 4. év: | 205 020 EUR |
| 5. év: | 205 020 EUR |

2.

Horvátországnak a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást nyújtania az Európai Unió általános költségvetéséhez:

1. év:

180 020 EUR

2. év:

180 020 EUR

3. év:

180 020 EUR

4. év:

205 020 EUR

5. év:

205 020 EUR

| 3. | A közösségi támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott közösségi programnak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

A közösségi támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott közösségi programnak megfelelően.

| 4. | Horvátország hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (1) szerint kezelik. |
| --- | --- |

4.

Horvátország hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (1) szerint kezelik.

| 5. | A Horvátország szakértői vagy képviselői részéről felmerült olyan utazási és tartózkodási költségeket, amelyek az ügynökség tevékenységében vagy az ügynökség munkaprogramja végrehajtásával összefüggő ülésein való részvétel érdekében merülnek fel, az ügynökség ugyanazon eljárások szerint téríti meg, mint amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai számára hatályban vannak. |
| --- | --- |

5.

A Horvátország szakértői vagy képviselői részéről felmerült olyan utazási és tartózkodási költségeket, amelyek az ügynökség tevékenységében vagy az ügynökség munkaprogramja végrehajtásával összefüggő ülésein való részvétel érdekében merülnek fel, az ügynökség ugyanazon eljárások szerint téríti meg, mint amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai számára hatályban vannak.

| 6. | E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság fizetési felhívást küld Horvátországnak a határozatban rögzített, az ügynöksége számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére Horvátország a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére e határozat szerint kerül sor. |
| --- | --- |

6.

E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság fizetési felhívást küld Horvátországnak a határozatban rögzített, az ügynöksége számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére Horvátország a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére e határozat szerint kerül sor.

| 7. | Ez a hozzájárulás euróban értendő, és a Bizottság eurobankszámlájára fizetendő. |
| --- | --- |

7.

Ez a hozzájárulás euróban értendő, és a Bizottság eurobankszámlájára fizetendő.

| 8. | Horvátország a fizetési felhívás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési felhívásának megküldésétől számított harminc napon belül. |
| --- | --- |

8.

Horvátország a fizetési felhívás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési felhívásának megküldésétől számított harminc napon belül.

| 9. | A hozzájárulás fizetésében felmerülő késedelem esetén Horvátországnak a hátralékos összegre az esedékesség napjától kezdődően kamatot kell fizetnie. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletekre alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal. |
| --- | --- |

9.

A hozzájárulás fizetésében felmerülő késedelem esetén Horvátországnak a hátralékos összegre az esedékesség napjától kezdődően kamatot kell fizetnie. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletekre alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

---

| 23.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/71

---

A VÁMEGYÜTTMŰKÖDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2010 sz. HATÁROZATA

(2010. június 24.)

az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás 21. cikke alapján

az Európai Unióban és a Japánban engedélyezett gazdálkodói programok kölcsönös elismeréséről

(2010/637/EU)

A VÁMEGYÜTTMŰKÖDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG (a továbbiakban: a vegyes bizottság),

tekintettel az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló, 2008. január 30-án aláírt megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 21. cikkére;

figyelembe véve, hogy a közösen végrehajtott értékelés alátámasztotta, hogy az Európai Unióban (a továbbiakban: az Unió) és Japánban megvalósuló, az engedélyezett gazdálkodókkal (Authorised Economic Operators, a továbbiakban: AEO) kapcsolatos programok (a továbbiakban: AEO-programok) a biztonságot és a jogkövetést szolgáló kezdeményezések, továbbá megállapította, hogy e programok részvételi előfeltételei egymással összeegyeztethetők és egyenértékű eredményre vezetnek;

figyelembe véve, hogy a programok a Vámigazgatások Világszervezete által a szabványokra vonatkozóan elfogadott keretrendszer (SAFE Framework of Standards, a továbbiakban: a SAFE keretrendszer) szerinti, nemzetközileg elismert biztonsági szabványokra támaszkodnak;

felismerve az egyes programokra vonatkozó jogszabályoknak és a programok irányításának az egyedi jellegét;

figyelembe véve, hogy a megállapodásban foglaltaknak megfelelően az Uniónak és Japánnak a kereskedelem előmozdítása érdekében törekednie kell a vámügyi együttműködés fejlesztésére, valamint hogy egymás AEO-programjainak kölcsönös elismerése jelentős mértékben hozzájárulhat a biztonságnak és a védelemnek a vámügyek terén történő fokozásához és a nemzetközi szállítási lánc működésének elősegítéséhez; továbbá

figyelembe véve, hogy a kölcsönös elismerés lehetővé teszi, hogy az Unió és Japán könnyítéseket biztosítson azon gazdasági szereplőknek, amelyek beruházásokat hajtottak végre az ellátási lánc biztonságának garantálása érdekében és tanúsítványt szereztek a vonatkozó AEO-programok keretében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I.

Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért

| (1) | Az Unió és Japán kölcsönösen elismeri egymás AEO-programjainak összeegyeztethetőségét és egyenértékűségét, továbbá kölcsönösen elfogadja a kapcsolódó AEO-státusokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió és Japán kölcsönösen elismeri egymás AEO-programjainak összeegyeztethetőségét és egyenértékűségét, továbbá kölcsönösen elfogadja a kapcsolódó AEO-státusokat.

| (2) | E határozat végrehajtásáért a megállapodás 1. cikkének c) pontjában meghatározott vámhatóságok (a továbbiakban: a vámhatóságok) felelősek. |
| --- | --- |

(2)

E határozat végrehajtásáért a megállapodás 1. cikkének c) pontjában meghatározott vámhatóságok (a továbbiakban: a vámhatóságok) felelősek.

| (3) | Az érintett AEO-programok a következők:






  a) | az európai uniós engedélyezett gazdálkodói program (amely magában foglalja a „biztonság és védelem” kategóriájú és a „vámjogi egyszerűsítések, biztonság és védelem” kategóriájú AEO-tanúsítványokat is)
  (a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1), illetve az 1875/2006/EK bizottsági rendelet (2) IIA. címével módosított 2913/92/EGK tanácsi rendelet (3), illetve 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4)); valamint |
| --- | --- | --- |

(3)

Az érintett AEO-programok a következők:

a)

az európai uniós engedélyezett gazdálkodói program (amely magában foglalja a „biztonság és védelem” kategóriájú és a „vámjogi egyszerűsítések, biztonság és védelem” kategóriájú AEO-tanúsítványokat is)

(a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1), illetve az 1875/2006/EK bizottsági rendelet (2) IIA. címével módosított 2913/92/EGK tanácsi rendelet (3), illetve 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4)); valamint

| b) | a japán engedélyezett gazdálkodói program (vámtörvény). |
| --- | --- |

b)

a japán engedélyezett gazdálkodói program (vámtörvény).

II.

Összeegyeztethetőség

| (1) | A vámhatóságok gondoskodnak a programok közötti összeegyeztethetőség fenntartásáról, valamint arról, hogy az egyes programok esetében alkalmazott szabványok összeegyeztethetőek maradjanak az alábbiak tekintetében:






  a) | az AEO-státus megadására irányuló kérelmezési eljárás; |
| --- | --- | --- |

(1)

A vámhatóságok gondoskodnak a programok közötti összeegyeztethetőség fenntartásáról, valamint arról, hogy az egyes programok esetében alkalmazott szabványok összeegyeztethetőek maradjanak az alábbiak tekintetében:

a)

az AEO-státus megadására irányuló kérelmezési eljárás;

| b) | a kérelmek elbírálása; valamint |
| --- | --- |

b)

a kérelmek elbírálása; valamint

| c) | az AEO-státus megadása és nyomon követése. |
| --- | --- |

c)

az AEO-státus megadása és nyomon követése.

| (2) | A vámhatóságok biztosítják, hogy a programok megvalósítására a SAFE keretrendszerben kerüljön sor. |
| --- | --- |

(2)

A vámhatóságok biztosítják, hogy a programok megvalósítására a SAFE keretrendszerben kerüljön sor.

III.

Előnyök

| (1) | Mindegyik vámhatóság hasonló előnyöket biztosít azoknak a gazdasági szereplőknek, amelyek a másik vámhatóság programja keretében AEO-státust szereztek.
  Különösen a következők értendők ide:






  a) | a másik vámhatóság által engedélyezett gazdasági szereplő AEO-tanúsítványának előnyként való számításba vétele a vizsgálatok vagy ellenőrzések korlátozására irányuló kockázatelemzés és más, biztonsággal kapcsolatos intézkedések során; valamint |
| --- | --- | --- |

(1)

Mindegyik vámhatóság hasonló előnyöket biztosít azoknak a gazdasági szereplőknek, amelyek a másik vámhatóság programja keretében AEO-státust szereztek.

Különösen a következők értendők ide:

a)

a másik vámhatóság által engedélyezett gazdasági szereplő AEO-tanúsítványának előnyként való számításba vétele a vizsgálatok vagy ellenőrzések korlátozására irányuló kockázatelemzés és más, biztonsággal kapcsolatos intézkedések során; valamint

| b) | törekvés olyan közös üzletfolytonossági mechanizmus kialakítására, amely a kereskedelmi forgalomban a biztonsági riasztási szintek emelkedése, határlezárások és/vagy természeti katasztrófák, veszélyes anyagok által előidézett vészhelyzetek vagy más jelentős események következtében jelentkező fennakadások esetén lehetővé teszi a vámhatóságok számára, hogy az AEO-k által szállított elsőbbségi szállítmányok továbbítását megkönynyítsék és a lehetőségekhez mérten meggyorsítsák. |
| --- | --- |

b)

törekvés olyan közös üzletfolytonossági mechanizmus kialakítására, amely a kereskedelmi forgalomban a biztonsági riasztási szintek emelkedése, határlezárások és/vagy természeti katasztrófák, veszélyes anyagok által előidézett vészhelyzetek vagy más jelentős események következtében jelentkező fennakadások esetén lehetővé teszi a vámhatóságok számára, hogy az AEO-k által szállított elsőbbségi szállítmányok továbbítását megkönynyítsék és a lehetőségekhez mérten meggyorsítsák.

| (2) | A vámhatóságok az e határozat V. részének (2) bekezdésében említett felülvizsgálati eljárás nyomán további előnyöket is biztosíthatnak a kereskedelem előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A vámhatóságok az e határozat V. részének (2) bekezdésében említett felülvizsgálati eljárás nyomán további előnyöket is biztosíthatnak a kereskedelem előmozdítása érdekében.

| (3) | A vámhatóságok fenntartják maguknak a jogot arra, hogy felfüggesszék a másik vámhatóság programjában részt vevőknek e határozat alapján nyújtott előnyök biztosítását. Amennyiben valamelyik vámhatóság felfüggeszti az előnyök biztosítását, erről konzultáció céljából azonnal indoklással ellátott értesítést küld a másik vámhatóságnak. |
| --- | --- |

(3)

A vámhatóságok fenntartják maguknak a jogot arra, hogy felfüggesszék a másik vámhatóság programjában részt vevőknek e határozat alapján nyújtott előnyök biztosítását. Amennyiben valamelyik vámhatóság felfüggeszti az előnyök biztosítását, erről konzultáció céljából azonnal indoklással ellátott értesítést küld a másik vámhatóságnak.

| (4) | A vámhatóságok jelentést küldenek a másik vámhatóságnak az utóbbi hatóság programjának keretében AEO-státusszal rendelkező gazdasági szereplőket érintő szabálytalanságokról, annak érdekében, hogy biztosítsák a szóban forgó vámhatóság által megadott előnyök és státus helyénvalóságának haladéktalan megvizsgálását. |
| --- | --- |

(4)

A vámhatóságok jelentést küldenek a másik vámhatóságnak az utóbbi hatóság programjának keretében AEO-státusszal rendelkező gazdasági szereplőket érintő szabálytalanságokról, annak érdekében, hogy biztosítsák a szóban forgó vámhatóság által megadott előnyök és státus helyénvalóságának haladéktalan megvizsgálását.

IV.

Információcsere és kommunikáció

| (1) | A vámhatóságok e határozat hatékony végrehajtása érdekében fokozzák az egymással folytatott kommunikációt. Információt cserélnek és előmozdítják a kommunikációt a programjaikra vonatkozóan, különösen azáltal, hogy






  a) | kellő időben eljuttatják egymásnak a programjaik működésére és alakulására vonatkozó friss információkat; |
| --- | --- | --- |

(1)

A vámhatóságok e határozat hatékony végrehajtása érdekében fokozzák az egymással folytatott kommunikációt. Információt cserélnek és előmozdítják a kommunikációt a programjaikra vonatkozóan, különösen azáltal, hogy

a)

kellő időben eljuttatják egymásnak a programjaik működésére és alakulására vonatkozó friss információkat;

| b) | törekednek az ellátási lánc biztonságát érintő információk kölcsönösen hasznos cseréjére; valamint |
| --- | --- |

b)

törekednek az ellátási lánc biztonságát érintő információk kölcsönösen hasznos cseréjére; valamint

| c) | hatékony hivatalközi együttműködést alakítanak ki az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága és Japán Vámigazgatási Hatóságának Nemzetközi Hírszerzési Hivatala között annak érdekében, hogy elősegítsék az ellátási lánc biztonságához kapcsolódó kockázatkezelési gyakorlatok elterjedését a programjaikban részt vevők körében. |
| --- | --- |

c)

hatékony hivatalközi együttműködést alakítanak ki az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága és Japán Vámigazgatási Hatóságának Nemzetközi Hírszerzési Hivatala között annak érdekében, hogy elősegítsék az ellátási lánc biztonságához kapcsolódó kockázatkezelési gyakorlatok elterjedését a programjaikban részt vevők körében.

| (2) | Az információcserét a megállapodásban foglaltaknak megfelelően, elektronikus formában kell lebonyolítani. |
| --- | --- |

(2)

Az információcserét a megállapodásban foglaltaknak megfelelően, elektronikus formában kell lebonyolítani.

| (3) | Az információk és a kapcsolódó adatok cseréje – különösen a programok résztvevőiről – rendszerszerűen, elektronikus úton történik. |
| --- | --- |

(3)

Az információk és a kapcsolódó adatok cseréje – különösen a programok résztvevőiről – rendszerszerűen, elektronikus úton történik.

| (4) | Az AEO-programok keretében engedélyt szerző gazdasági szereplők vonatkozásában kicserélendő adatok a következőket foglalják magukban:






  a) | az AEO-státusszal rendelkező gazdasági szereplő neve; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az AEO-programok keretében engedélyt szerző gazdasági szereplők vonatkozásában kicserélendő adatok a következőket foglalják magukban:

a)

az AEO-státusszal rendelkező gazdasági szereplő neve;

| b) | az érintett gazdasági szereplő címe; |
| --- | --- |

b)

az érintett gazdasági szereplő címe;

| c) | az érintett gazdasági szereplő státusa; |
| --- | --- |

c)

az érintett gazdasági szereplő státusa;

| d) | az érvényesítés vagy az engedélyezés dátuma; |
| --- | --- |

d)

az érvényesítés vagy az engedélyezés dátuma;

| e) | felfüggesztések és visszavonások; |
| --- | --- |

e)

felfüggesztések és visszavonások;

| f) | az egyedi engedélyszám (pl. az EORI- vagy az AEO-szám); valamint |
| --- | --- |

f)

az egyedi engedélyszám (pl. az EORI- vagy az AEO-szám); valamint

| g) | egyéb adatok a vámhatóságok közötti megállapodás szerint. |
| --- | --- |

g)

egyéb adatok a vámhatóságok közötti megállapodás szerint.

| (5) | A vámhatóságok a megállapodással és különösen annak 16. cikkével összhangban garantálják az adatok védelmét. |
| --- | --- |

(5)

A vámhatóságok a megállapodással és különösen annak 16. cikkével összhangban garantálják az adatok védelmét.

| (6) | A kicserélt adatok szigorúan csak e határozat végrehajtása céljából használhatók fel. |
| --- | --- |

(6)

A kicserélt adatok szigorúan csak e határozat végrehajtása céljából használhatók fel.

V.

Konzultáció és felülvizsgálat

| (1) | Az e határozat végrehajtásához kapcsolódó kérdéseket a vámhatóságoknak a Vámegyüttműködési Vegyes Bizottságban folytatott konzultációja útján kell rendezni. |
| --- | --- |

(1)

Az e határozat végrehajtásához kapcsolódó kérdéseket a vámhatóságoknak a Vámegyüttműködési Vegyes Bizottságban folytatott konzultációja útján kell rendezni.

| (2) | A Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság rendszeresen felülvizsgálja e határozat végrehajtását. A felülvizsgálati eljárás különösen a következőkre terjedhet ki:






  a) | közös ellenőrzések a kölcsönös elismerés alkalmazása terén mutatkozó erősségek és gyengeségek azonosítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

(2)

A Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság rendszeresen felülvizsgálja e határozat végrehajtását. A felülvizsgálati eljárás különösen a következőkre terjedhet ki:

a)

közös ellenőrzések a kölcsönös elismerés alkalmazása terén mutatkozó erősségek és gyengeségek azonosítása érdekében;

| b) | véleménycserék a kicserélendő adatokról és a gazdasági szereplők részére e határozat III. része (2) bekezdésének megfelelően nyújtandó előnyökről, ideértve a lehetséges jövőbeli előnyöket is; |
| --- | --- |

b)

véleménycserék a kicserélendő adatokról és a gazdasági szereplők részére e határozat III. része (2) bekezdésének megfelelően nyújtandó előnyökről, ideértve a lehetséges jövőbeli előnyöket is;

| c) | véleménycserék az olyan biztonsági rendelkezésekről, mint például a biztonságot fenyegető súlyos események során és után (az üzleti tevékenység újraindításakor), illetve a kölcsönös elismerés felfüggesztését indokolttá tévő körülmények fennállása esetén követendő eljárások; |
| --- | --- |

c)

véleménycserék az olyan biztonsági rendelkezésekről, mint például a biztonságot fenyegető súlyos események során és után (az üzleti tevékenység újraindításakor), illetve a kölcsönös elismerés felfüggesztését indokolttá tévő körülmények fennállása esetén követendő eljárások;

| d) | az előnyöknek az e határozat III. részének (3) bekezdésében említett felfüggesztésére vonatkozó feltételek felülvizsgálata; valamint |
| --- | --- |

d)

az előnyöknek az e határozat III. részének (3) bekezdésében említett felfüggesztésére vonatkozó feltételek felülvizsgálata; valamint

| e) | e határozat átfogó felülvizsgálatai. |
| --- | --- |

e)

e határozat átfogó felülvizsgálatai.

| (3) | E határozat a Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság határozatával módosítható. |
| --- | --- |

(3)

E határozat a Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság határozatával módosítható.

VI.

Általános rendelkezések

| (1) | E határozat az együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló, az Európai Közösség és a Japán Kormány között létrejött megállapodás meglévő rendelkezéseinek végrehajtására irányul, és nem képez új nemzetközi megállapodást. |
| --- | --- |

(1)

E határozat az együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló, az Európai Közösség és a Japán Kormány között létrejött megállapodás meglévő rendelkezéseinek végrehajtására irányul, és nem képez új nemzetközi megállapodást.

| (2) | Az egyes vámhatóságok az e határozat alapján folytatott valamennyi tevékenységüket az Unió, illetve Japán jogi és igazgatási szabályozásának, valamint azon vonatkozó nemzetközi megállapodásoknak megfelelően végzik, amelynek részes felei. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes vámhatóságok az e határozat alapján folytatott valamennyi tevékenységüket az Unió, illetve Japán jogi és igazgatási szabályozásának, valamint azon vonatkozó nemzetközi megállapodásoknak megfelelően végzik, amelynek részes felei.

| (3) | Az e határozatban foglalt rendelkezések a vámhatóságok közötti segítségnyújtás sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban foglalt rendelkezések a vámhatóságok közötti segítségnyújtás sérelme nélkül alkalmazandók.

VII.

Az együttműködés kezdete, felfüggesztése és megszüntetése

| (1) | Az e határozat alapján folytatandó együttműködés 2010. június 24-én veszi kezdetét. |
| --- | --- |

(1)

Az e határozat alapján folytatandó együttműködés 2010. június 24-én veszi kezdetét.

| (2) | Bármelyik vámhatóság bármikor felfüggesztheti az e határozat alapján folytatott együttműködést, de erről legalább harminc (30) nappal a felfüggesztést megelőzően írásban értesítést kell küldenie. |
| --- | --- |

(2)

Bármelyik vámhatóság bármikor felfüggesztheti az e határozat alapján folytatott együttműködést, de erről legalább harminc (30) nappal a felfüggesztést megelőzően írásban értesítést kell küldenie.

| (3) | Az e határozat alapján folytatott együttműködés a Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság határozatával szüntethető meg. |
| --- | --- |

(3)

Az e határozat alapján folytatott együttműködés a Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság határozatával szüntethető meg.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 24-én.

az EU–Japán Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság részéről

főigazgató Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

Walter DEFFAA

főigazgató Japán Pénzügyminisztérium Vám- és Tarifális Ügyek Hivatala

Toshiyuki OHTO

---

(1)  HL L 117., 2005.5.4., 13. o.

1

(2)  HL L 360., 2006.12.19., 64. o.

2

(3)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

3

(4)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

4

---