# Az Európai Unió L 207/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.207.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 207 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. augusztus 6. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.207.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 207

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. augusztus 6.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/45/EU irányelve (2010. július 7.) az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról | 14 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/40/EU irányelve (2010. július 7.) az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/45/EU irányelve (2010. július 7.) az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról

14

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/417/EK |
| | * | A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat (2009. november 30.) egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 30 |
| Légiközlekedési megállapodás Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között | 32 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/417/EK

*

A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat (2009. november 30.) egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

30

Légiközlekedési megállapodás Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 6.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2010/40/EU IRÁNYELVE

(2010. július 7.)

az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A közúti közlekedés volumenének növekedése az Unióban összekapcsolódik az európai gazdaság és a polgárok mobilitási igényeinek növekedésével, amely az egyik elsődleges oka a közúti infrastruktúra növekvő mértékű túlterheltségének és az energiafogyasztás fokozódásának, valamint környezeti és társadalmi problémák egyik forrása. |
| --- | --- |

(1)

A közúti közlekedés volumenének növekedése az Unióban összekapcsolódik az európai gazdaság és a polgárok mobilitási igényeinek növekedésével, amely az egyik elsődleges oka a közúti infrastruktúra növekvő mértékű túlterheltségének és az energiafogyasztás fokozódásának, valamint környezeti és társadalmi problémák egyik forrása.

| (2) | A legfőbb kihívásokra adott válasz nem korlátozódhat a hagyományos intézkedésekre, többek között a meglévő közúti közlekedési infrastruktúra bővítésére. Az innovációnak jelentős szerepet kell betöltenie az Unió számára megfelelő megoldások megtalálásában. |
| --- | --- |

(2)

A legfőbb kihívásokra adott válasz nem korlátozódhat a hagyományos intézkedésekre, többek között a meglévő közúti közlekedési infrastruktúra bővítésére. Az innovációnak jelentős szerepet kell betöltenie az Unió számára megfelelő megoldások megtalálásában.

| (3) | Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek) fejlett alkalmazások, amelyek célja, hogy tényleges intelligencia megtestesítése nélkül innovatív szolgáltatásokat nyújtsanak a különféle közlekedési módokhoz és a forgalomirányításhoz kapcsolódóan, valamint lehetővé tegyék a különböző felhasználók számára, hogy jobb tájékoztatást kapjanak, és biztonságosabb, összehangoltabb és „okosabb” módon használhassák a közlekedési hálózatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek) fejlett alkalmazások, amelyek célja, hogy tényleges intelligencia megtestesítése nélkül innovatív szolgáltatásokat nyújtsanak a különféle közlekedési módokhoz és a forgalomirányításhoz kapcsolódóan, valamint lehetővé tegyék a különböző felhasználók számára, hogy jobb tájékoztatást kapjanak, és biztonságosabb, összehangoltabb és „okosabb” módon használhassák a közlekedési hálózatokat.

| (4) | Az ITS-ek a közlekedési rendszerek tervezése, formatervezése, működtetése, fenntartása és irányítása céljából a közlekedéstervezésbe integrálják a távközlési, az elektronikus és az információs technológiákat. Az információs és kommunikációs technológiáknak a közúti közlekedési ágazatra, és annak az egyéb közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjaira való alkalmazása jelentős mértékben hozzájárul a környezeti teljesítménynek, a hatékonyságnak, ideértve az energiahatékonyságot, a közúti közlekedés biztonságának és védelmének – azon belül a veszélyes áruk szállításának –, a közbiztonságnak, valamint az utasok és az áruk mobilitásának javításához, miközben biztosítja a belső piac működését, valamint a magasabb szintű versenyképességet és a foglalkoztatást. Az ITS-alkalmazások azonban nem érinthetnek nemzetbiztonsági kérdéseket, vagy a védelmi érdekek szempontjából szükséges megfontolásokat. |
| --- | --- |

(4)

Az ITS-ek a közlekedési rendszerek tervezése, formatervezése, működtetése, fenntartása és irányítása céljából a közlekedéstervezésbe integrálják a távközlési, az elektronikus és az információs technológiákat. Az információs és kommunikációs technológiáknak a közúti közlekedési ágazatra, és annak az egyéb közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjaira való alkalmazása jelentős mértékben hozzájárul a környezeti teljesítménynek, a hatékonyságnak, ideértve az energiahatékonyságot, a közúti közlekedés biztonságának és védelmének – azon belül a veszélyes áruk szállításának –, a közbiztonságnak, valamint az utasok és az áruk mobilitásának javításához, miközben biztosítja a belső piac működését, valamint a magasabb szintű versenyképességet és a foglalkoztatást. Az ITS-alkalmazások azonban nem érinthetnek nemzetbiztonsági kérdéseket, vagy a védelmi érdekek szempontjából szükséges megfontolásokat.

| (5) | Az információs és kommunikációs technológiáknak a más közlekedési módokra való alkalmazása terén megvalósult előrelépéseknek most a közúti közlekedési ágazat fejlesztésében is meg kell mutatkozniuk, különösen azért, hogy a közúti közlekedés és az egyéb közlekedési módok között magasabb szintű integrációt lehessen biztosítani. |
| --- | --- |

(5)

Az információs és kommunikációs technológiáknak a más közlekedési módokra való alkalmazása terén megvalósult előrelépéseknek most a közúti közlekedési ágazat fejlesztésében is meg kell mutatkozniuk, különösen azért, hogy a közúti közlekedés és az egyéb közlekedési módok között magasabb szintű integrációt lehessen biztosítani.

| (6) | Egyes tagállamokban ezen technológiák nemzeti alkalmazásainak a közúti közlekedési ágazatban való kiépítése már folyamatban van. A kiépítés azonban továbbra is széttagolt és koordinálatlan, és nem képes biztosítani az ITS-szolgáltatások földrajzi folyamatosságát az Unió területén és annak külső határain. |
| --- | --- |

(6)

Egyes tagállamokban ezen technológiák nemzeti alkalmazásainak a közúti közlekedési ágazatban való kiépítése már folyamatban van. A kiépítés azonban továbbra is széttagolt és koordinálatlan, és nem képes biztosítani az ITS-szolgáltatások földrajzi folyamatosságát az Unió területén és annak külső határain.

| (7) | Az intelligens közlekedési rendszerek egész Unión belüli összehangolt és hatékony kiépítésének biztosítása érdekében további részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó közös előírásokat – köztük adott esetben szabványokat – szükséges bevezetni. Az előírások elfogadását megelőzően a Bizottságnak értékelnie kell, hogy azok megfelelnek-e a II. mellékletben foglalt egyes meghatározott alapelveknek. Elsősorban az ITS-fejlesztés és -kiépítés négy fő területének kiemelt helyen kell szerepelnie. Ezen a négy területen belül elsődleges intézkedéseket kell meghatározni az előírások és szabványok kidolgozására és felhasználására. Az ITS-ek megvalósításának folytatása során az egyes tagállamok által kifejlesztett, meglévő ITS-infrastruktúrákat a technológiai haladás és a megtett pénzügyi erőfeszítések szempontjából figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(7)

Az intelligens közlekedési rendszerek egész Unión belüli összehangolt és hatékony kiépítésének biztosítása érdekében további részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó közös előírásokat – köztük adott esetben szabványokat – szükséges bevezetni. Az előírások elfogadását megelőzően a Bizottságnak értékelnie kell, hogy azok megfelelnek-e a II. mellékletben foglalt egyes meghatározott alapelveknek. Elsősorban az ITS-fejlesztés és -kiépítés négy fő területének kiemelt helyen kell szerepelnie. Ezen a négy területen belül elsődleges intézkedéseket kell meghatározni az előírások és szabványok kidolgozására és felhasználására. Az ITS-ek megvalósításának folytatása során az egyes tagállamok által kifejlesztett, meglévő ITS-infrastruktúrákat a technológiai haladás és a megtett pénzügyi erőfeszítések szempontjából figyelembe kell venni.

| (8) | Ha egy jogalkotási aktus ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett módon kerül elfogadásra, akkor az 5. cikk (1) bekezdésének második mondatát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Ha egy jogalkotási aktus ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett módon kerül elfogadásra, akkor az 5. cikk (1) bekezdésének második mondatát ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az előírásoknak az ITS-ek területén többek között a már megszerzett tapasztalatokon és elért eredményeken kell alapulniuk, így összefüggésben kell állniuk a Bizottság által 2002 áprilisában elindított e-biztonság kezdeményezéssel. Az e-biztonsági fórumot a Bizottság az említett kezdeményezés keretében hozta létre az ajánlások előmozdítása és további végrehajtása érdekében, az e-biztonsági rendszerek fejlesztésének, kiépítésének és használatának támogatására. |
| --- | --- |

(9)

Az előírásoknak az ITS-ek területén többek között a már megszerzett tapasztalatokon és elért eredményeken kell alapulniuk, így összefüggésben kell állniuk a Bizottság által 2002 áprilisában elindított e-biztonság kezdeményezéssel. Az e-biztonsági fórumot a Bizottság az említett kezdeményezés keretében hozta létre az ajánlások előmozdítása és további végrehajtása érdekében, az e-biztonsági rendszerek fejlesztésének, kiépítésének és használatának támogatására.

| (10) | Az ezen irányelv által megállapított szabályok és eljárások nem érinthetik az elsősorban muzeális értékük miatt üzemeltetett járműveket, amelyek legelső nyilvántartásba vételére és/vagy típusjóváhagyására és/vagy üzembe helyezésére ezen irányelv és az ahhoz kapcsolódó végrehajtási intézkedések hatálybalépése előtt került sor. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelv által megállapított szabályok és eljárások nem érinthetik az elsősorban muzeális értékük miatt üzemeltetett járműveket, amelyek legelső nyilvántartásba vételére és/vagy típusjóváhagyására és/vagy üzembe helyezésére ezen irányelv és az ahhoz kapcsolódó végrehajtási intézkedések hatálybalépése előtt került sor.

| (11) | Az ITS-eknek nyílt és nyilvános szabványokon alapuló, valamennyi alkalmazásszolgáltató és szolgáltatásnyújtó, valamint felhasználó számára megkülönböztetésmentesen rendelkezésre álló, kölcsönösen átjárható rendszerekre kell épülniük. |
| --- | --- |

(11)

Az ITS-eknek nyílt és nyilvános szabványokon alapuló, valamennyi alkalmazásszolgáltató és szolgáltatásnyújtó, valamint felhasználó számára megkülönböztetésmentesen rendelkezésre álló, kölcsönösen átjárható rendszerekre kell épülniük.

| (12) | Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítése és használata személyes adatok feldolgozásával jár. Az ilyen adatfeldolgozást az uniós jognak megfelelően, különösen a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni. Az ITS-ek alkalmazása tekintetében alkalmazni kell többek között a célkorlátozás és az adatminimalizálás elvét. |
| --- | --- |

(12)

Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítése és használata személyes adatok feldolgozásával jár. Az ilyen adatfeldolgozást az uniós jognak megfelelően, különösen a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni. Az ITS-ek alkalmazása tekintetében alkalmazni kell többek között a célkorlátozás és az adatminimalizálás elvét.

| (13) | A magánélet tiszteletben tartását elősegítő egyik elvként ösztönözni kell az anonimizálást. Amennyiben az ITS-alkalmazások vagy szolgáltatások területéhez kapcsolódó, adatvédelemmel vagy magánélettel kapcsolatos kérdések merülnek fel, a Bizottságnak adott esetben konzultálnia kell az európai adatvédelmi biztossal, vagy ki kell kérnie a 95/46/EK irányelv 29. cikkével létrehozott, a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport véleményét. |
| --- | --- |

(13)

A magánélet tiszteletben tartását elősegítő egyik elvként ösztönözni kell az anonimizálást. Amennyiben az ITS-alkalmazások vagy szolgáltatások területéhez kapcsolódó, adatvédelemmel vagy magánélettel kapcsolatos kérdések merülnek fel, a Bizottságnak adott esetben konzultálnia kell az európai adatvédelmi biztossal, vagy ki kell kérnie a 95/46/EK irányelv 29. cikkével létrehozott, a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport véleményét.

| (14) | Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások és különösen a forgalmi és utazási információs szolgáltatások kiépítése és használata a tagállamok közjogi jogalanyainál tárolt dokumentumok részét képező közúti, forgalmi és utazási adatok feldolgozásával jár. Az ilyen jellegű feldolgozást és felhasználást a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározottaknak megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

(14)

Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások és különösen a forgalmi és utazási információs szolgáltatások kiépítése és használata a tagállamok közjogi jogalanyainál tárolt dokumentumok részét képező közúti, forgalmi és utazási adatok feldolgozásával jár. Az ilyen jellegű feldolgozást és felhasználást a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározottaknak megfelelően kell végezni.

| (15) | Adott esetben az előírásoknak részletes rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek megállapítják az alkotóelemek használati megfelelőségének vagy alkalmasságának értékelését meghatározó eljárást. Ezeket a rendelkezéseket a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) alapján kell megállapítani, különösen a megfelelőségértékelési eljárások különböző szakaszaiban érvényes modulokkal kapcsolatban. A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) már meghatározza a gépjárművek és azok alkotórészeire vagy a hozzájuk kapcsolódó szerelvények típusjóváhagyására vonatkozó keretet, a 2002/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), illetve a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) pedig a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok, illetve a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok alkotórészeire vagy a hozzájuk kapcsolódó szerelvények típusjóváhagyására állapít meg előírásokat. Ezért, az említett irányelvek hatálya alá tartozó szerelvények és alkalmazások megfelelőségértékelésének előírása párhuzamos munkavégzéshez vezetne. Ugyanakkor annak ellenére, hogy az említett irányelvek rendelkezései alkalmazandók a járművekbe telepített ITS-vonatkozású berendezésekre, azok a külső közúti infrastruktúra ITS-berendezéseire és -szoftvereire nem alkalmazandók. Ilyen esetben elő lehetne írni megfelelőségértékelési eljárások alkalmazását. Ezen eljárásokat az egyes egyedi esetekben szükséges eljárásokra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(15)

Adott esetben az előírásoknak részletes rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek megállapítják az alkotóelemek használati megfelelőségének vagy alkalmasságának értékelését meghatározó eljárást. Ezeket a rendelkezéseket a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) alapján kell megállapítani, különösen a megfelelőségértékelési eljárások különböző szakaszaiban érvényes modulokkal kapcsolatban. A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) már meghatározza a gépjárművek és azok alkotórészeire vagy a hozzájuk kapcsolódó szerelvények típusjóváhagyására vonatkozó keretet, a 2002/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), illetve a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) pedig a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok, illetve a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok alkotórészeire vagy a hozzájuk kapcsolódó szerelvények típusjóváhagyására állapít meg előírásokat. Ezért, az említett irányelvek hatálya alá tartozó szerelvények és alkalmazások megfelelőségértékelésének előírása párhuzamos munkavégzéshez vezetne. Ugyanakkor annak ellenére, hogy az említett irányelvek rendelkezései alkalmazandók a járművekbe telepített ITS-vonatkozású berendezésekre, azok a külső közúti infrastruktúra ITS-berendezéseire és -szoftvereire nem alkalmazandók. Ilyen esetben elő lehetne írni megfelelőségértékelési eljárások alkalmazását. Ezen eljárásokat az egyes egyedi esetekben szükséges eljárásokra kell korlátozni.

| (16) | Az olyan ITS-alkalmazások és -szolgáltatások esetében, amelyekhez pontos és garantált időzítési és pozicionálási szolgáltatásokra van szükség, műholdas alapú infrastruktúrát vagy azzal egyenértékű pontossági szintet biztosító technológiát kell alkalmazni, mint például ahogyan azt az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja (11). |
| --- | --- |

(16)

Az olyan ITS-alkalmazások és -szolgáltatások esetében, amelyekhez pontos és garantált időzítési és pozicionálási szolgáltatásokra van szükség, műholdas alapú infrastruktúrát vagy azzal egyenértékű pontossági szintet biztosító technológiát kell alkalmazni, mint például ahogyan azt az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja (11).

| (17) | Az ITS-alkalmazások megvalósítása során olyan innovatív technológiákat kell alkalmazni, mint a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) vagy az EGNOS/Galileo, különösen a teheráru – teljes útvonalának és a különböző közlekedési módokon keresztüli – nyomon követéséhez és visszakövetéséhez. |
| --- | --- |

(17)

Az ITS-alkalmazások megvalósítása során olyan innovatív technológiákat kell alkalmazni, mint a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) vagy az EGNOS/Galileo, különösen a teheráru – teljes útvonalának és a különböző közlekedési módokon keresztüli – nyomon követéséhez és visszakövetéséhez.

| (18) | A legfőbb érdekelteknek, így például az ITS-szolgáltatóknak, az ITS-felhasználók szövetségeinek, a fuvarozóknak és a létesítmény-üzemeltetőknek, a gyártóipar képviselőinek, a szociális partnereknek, a szakmai szövetségeknek és a helyi önkormányzatoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy tanácsot adjanak a Bizottságnak az Unión belüli ITS-kiépítés kereskedelmi és műszaki szempontjaival kapcsolatban. E célból a Bizottságnak – az érdekeltekkel és a tagállamok folyó szoros együttműködés biztosításával – ITS-tanácsadó csoportot kell létrehoznia. A tanácsadó csoportnak átlátható módon kell végeznie a tevékenységét, és a munka eredményét hozzáférhetővé kell tenni az ezen irányelv alapján létrehozott bizottság számára. |
| --- | --- |

(18)

A legfőbb érdekelteknek, így például az ITS-szolgáltatóknak, az ITS-felhasználók szövetségeinek, a fuvarozóknak és a létesítmény-üzemeltetőknek, a gyártóipar képviselőinek, a szociális partnereknek, a szakmai szövetségeknek és a helyi önkormányzatoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy tanácsot adjanak a Bizottságnak az Unión belüli ITS-kiépítés kereskedelmi és műszaki szempontjaival kapcsolatban. E célból a Bizottságnak – az érdekeltekkel és a tagállamok folyó szoros együttműködés biztosításával – ITS-tanácsadó csoportot kell létrehoznia. A tanácsadó csoportnak átlátható módon kell végeznie a tevékenységét, és a munka eredményét hozzáférhetővé kell tenni az ezen irányelv alapján létrehozott bizottság számára.

| (19) | Az ITS-ek kiemelt területeire valamint a tagállamok jelentéstételére vonatkozó iránymutatások és a munkaprogram tekintetében a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítése érdekében egységes végrehajtási feltételeket kell létrehozni az iránymutatások és jogilag nem kötelező erejű intézkedések elfogadásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(19)

Az ITS-ek kiemelt területeire valamint a tagállamok jelentéstételére vonatkozó iránymutatások és a munkaprogram tekintetében a tagállamok közötti együttműködés megkönnyítése érdekében egységes végrehajtási feltételeket kell létrehozni az iránymutatások és jogilag nem kötelező erejű intézkedések elfogadásának biztosítása érdekében.

| (20) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 291. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben előre meghatározza a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit. Az említett új rendelet elfogadásáig a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (12) továbbra is alkalmazni kell az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(20)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 291. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben előre meghatározza a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit. Az említett új rendelet elfogadásáig a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (12) továbbra is alkalmazni kell az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó.

| (21) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az előírások elfogadása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson szakértők bevonásával is. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az előírások elfogadása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson szakértők bevonásával is.

| (22) | Az összehangolt megközelítés garantálása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell az ezen irányelv által létrehozott bizottság, valamint a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által létrehozott bizottság, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (14) által létrehozott bizottság, a 2007/46/EK irányelv által létrehozott bizottság, valamint az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) által létrehozott bizottság tevékenységei közötti összhangot. |
| --- | --- |

(22)

Az összehangolt megközelítés garantálása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell az ezen irányelv által létrehozott bizottság, valamint a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által létrehozott bizottság, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (14) által létrehozott bizottság, a 2007/46/EK irányelv által létrehozott bizottság, valamint az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) által létrehozott bizottság tevékenységei közötti összhangot.

| (23) | Mivel ennek az irányelvnek a célját, nevezetesen a kölcsönösen átjárható ITS-eknek az Unió egészében történő összehangolt és egységes kiépítését a tagállamok és/vagy a magánszektor nem tudja kielégítően megvalósítani, és ezért a léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(23)

Mivel ennek az irányelvnek a célját, nevezetesen a kölcsönösen átjárható ITS-eknek az Unió egészében történő összehangolt és egységes kiépítését a tagállamok és/vagy a magánszektor nem tudja kielégítően megvalósítani, és ezért a léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (24) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve az Unió érdekében – készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedéseik közötti megfelelést, és hogy ezeket tegyék közzé, |
| --- | --- |

(24)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve az Unió érdekében – készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedéseik közötti megfelelést, és hogy ezeket tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv keretet hoz létre az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) uniós, különösen a tagállami határokon átnyúló, összehangolt és egységes kiépítésének és használatának támogatására, és meghatározza az e célból szükséges általános feltételeket.

(2)   Ez az irányelv rendelkezik az 2. cikkben említett kiemelt területekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó előírások, valamint adott esetben a szükséges szabványok kidolgozásáról.

(3)   Ezt az irányelvet a közúti közlekedés területén valamennyi ITS-alkalmazásra és szolgáltatásra, valamint azoknak a más közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjaira kell alkalmazni, a nemzetbiztonsági kérdések vagy a védelmi érdekek szempontjából szükséges megfontolások sérelme nélkül.

2. cikk

Kiemelt területek

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a következők minősülnek kiemelt területnek az előírások és a szabványok kidolgozása és alkalmazása tekintetében:

| — I. | a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása, |
| --- | --- |

— I.

a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása,

| — II. | a forgalom- és teherszállítási irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága, |
| --- | --- |

— II.

a forgalom- és teherszállítási irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága,

| — III. | a közúti közlekedési biztonsággal és óvintézkedésekkel kapcsolatos ITS- alkalmazások, |
| --- | --- |

— III.

a közúti közlekedési biztonsággal és óvintézkedésekkel kapcsolatos ITS- alkalmazások,

| — IV. | a járműveknek a közlekedési infrastruktúrával való összekapcsolása. |
| --- | --- |

— IV.

a járműveknek a közlekedési infrastruktúrával való összekapcsolása.

(2)   A kiemelt területek hatályát az I. melléklet tartalmazza.

3. cikk

Kiemelt intézkedések

A kiemelt területeken belül a következők minősülnek kiemelt intézkedésnek az I. melléklet szerinti előírások és a szabványok kidolgozása és alkalmazása tekintetében:

| a) | az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások;

| b) | az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások;

| c) | a felhasználók számára térítésmentes, a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások; |
| --- | --- |

c)

a felhasználók számára térítésmentes, a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások;

| d) | az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható, harmonizált e-segélyhívó szolgáltatások; |
| --- | --- |

d)

az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható, harmonizált e-segélyhívó szolgáltatások;

| e) | a tehergépjárművek és a haszongépjárművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó információs szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- |

e)

a tehergépjárművek és a haszongépjárművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó információs szolgáltatások nyújtása;

| f) | a tehergépjárművek és a haszongépjárművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó foglalási szolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

f)

a tehergépjárművek és a haszongépjárművek számára biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó foglalási szolgáltatások nyújtása.

4. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „intelligens közlekedési rendszerek (ITS)”: olyan rendszerek, amelyekben információs és kommunikációs technológiákat alkalmaznak a közúti közlekedés területén, beleértve az infrastruktúrát, a járműveket és a felhasználókat is, a forgalomirányításban és a mobilitás kezelésében, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódási pontok vonatkozásában;

2.   „kölcsönös átjárhatóság” (interoperabilitás): a rendszerek és az alapjukat képező üzleti megoldások adatcserére, valamint információk és ismeretek megosztására való képessége;

3.   „ITS-alkalmazás”: az ITS alkalmazásához tartozó üzemeltetési eszköz;

4.   „ITS-szolgáltatás”: valamely ITS-alkalmazás jól meghatározott szervezeti és üzemeltetési keret segítségével történő biztosítása a felhasználói biztonsághoz, a hatékonysághoz, a kényelemhez való hozzájárulásnak és/vagy a közlekedési és utazási műveletek megkönnyítésének vagy támogatásának a céljával;

5.   „ITS-szolgáltató”: bármely köz-, vagy magánszektorbeli ITS-szolgáltató;

6.   „ITS-felhasználó”: ITS-alkalmazások vagy szolgáltatások bármely felhasználója, beleértve az utazókat, a veszélyeztetett úthasználókat, a közúti közlekedési infrastruktúrák használóit és üzemeltetőit, a flottakezelőket és a sürgősségi feladatokat ellátó szolgáltatókat;

7.   „veszélyeztetett úthasználók”: nem motorizált úthasználók, például a gyalogosok, a kerékpárosok, a motorkerékpárosok és a fogyatékkal élő, illetve mozgáskorlátozott és csökkent tájékozódóképességű személyek;

8.   „nomád készülék”: olyan hordozható kommunikációs vagy információs berendezés, amely a vezetési feladat és/vagy a közlekedési műveletek támogatására bármikor a jármű belső terébe vihető;

9.   „platform”: az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítését, biztosítását, kiaknázását és integrálását lehetővé tévő fedélzeti vagy külső egység;

10.   „architektúra”: előtervezés, amely meghatározza egy adott rendszer felépítését, a viselkedését és a környezetébe történő integrációját;

11.   „interfész”: a rendszerek közötti felület, amely biztosítja az összekapcsolódást és interakciót lehetővé tévő közvetítő eszközt;

12.   „kompatibilitás”: az eszközök vagy a rendszerek általános képessége más eszközökkel vagy rendszerekkel – módosítás nélkül – való együttműködésre;

13.   „a szolgáltatás folyamatossága”: zavartalan szolgáltatások biztosításának képessége az Unió egészének közlekedési hálózatán;

14.   „közúti adat”: a közúti infrastruktúra jellemzőire vonatkozó adatok, beleértve az állandó forgalmi jelzéseket és azoknak a jogszabályok által előírt biztonsági jellemzőit is;

15.   „forgalmi adat”: korábbi időszakokban gyűjtött és valósidejű adatok a közúti forgalom jellemzőiről;

16.   „utazási adatok”: alapvető adatok (úgymint közforgalmi közlekedési menetrendek és díjszabások), amelyek szükségesek a multimodális utazásra vonatkozó, az utazás megtervezését, lefoglalását és módosítását lehetővé tévő utazás előtti és alatti információs szolgáltatás nyújtásához;

17.   „előírás”: követelményeket, eljárásokat és egyéb vonatkozó szabályokat tartalmazó rendelkezéseket meghatározó, kötelező erejű intézkedés;

18.   „szabvány”: a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) 1. cikkének 6. pontjában meghatározott szabvány.

5. cikk

ITS-kiépítés

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a Bizottság által a 6. cikknek megfelelően elfogadott előírásokat a II. mellékletben foglalt elvekkel összhangban alkalmazzák az ITS-alkalmazásokra és -szolgáltatásokra azok kiépítése során. Ez nem érinti az egyes tagállamoknak az említett alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak a saját területükön való kiépítésére vonatkozó döntéshez való jogát. E jog nem sérti a 6. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott jogalkotási aktusokat.

(2)   A tagállamok továbbá erőfeszítéseket tesznek a kiemelt területeken folyó együttműködés érdekében, amennyiben nem kerülnek előírások elfogadásra.

6. cikk

Előírások

(1)   A Bizottság először elfogadja az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához szükséges előírásokat a kiemelt intézkedések vonatkozásában.

(2)   A Bizottság törekszik arra, hogy 2013. február 27-ig elfogadja az egy vagy több kiemelt intézkedésre vonatkozó előírásokat.

A Bizottság legkésőbb 12 hónappal a kiemelt intézkedésre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően az EUMSz. 294. cikkével összhangban – és adott esetben költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálat elvégzését követően – javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az adott kiemelt intézkedés megvalósítására vonatkozóan.

(3)   A kiemelt intézkedésekre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően a Bizottság elfogadja az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához szükséges előírásokat a kiemelt területeken elvégzendő egyéb intézkedések tekintetében.

(4)   Adott esetben és az előírás hatályától függően az előírásnak tartalmaznia kell legalább egyet a következő rendelkezéstípusok közül:

| a) | funkcionális rendelkezések, amelyek leírják a különböző érdekeltek szerepét és a közöttük folyó információáramlást; |
| --- | --- |

a)

funkcionális rendelkezések, amelyek leírják a különböző érdekeltek szerepét és a közöttük folyó információáramlást;

| b) | technikai rendelkezések, amelyek előírják a funkcionális rendelkezések végrehajtásához szükséges technikai eszközöket; |
| --- | --- |

b)

technikai rendelkezések, amelyek előírják a funkcionális rendelkezések végrehajtásához szükséges technikai eszközöket;

| c) | szervezési rendelkezések, amelyek meghatározzák a különböző érdekeltek eljárási kötelezettségeit; |
| --- | --- |

c)

szervezési rendelkezések, amelyek meghatározzák a különböző érdekeltek eljárási kötelezettségeit;

| d) | szolgáltatási rendelkezések, amelyek tartalmazzák a szolgáltatások különböző szintjeinek és tartalmának a leírását az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

d)

szolgáltatási rendelkezések, amelyek tartalmazzák a szolgáltatások különböző szintjeinek és tartalmának a leírását az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások tekintetében.

(5)   A 98/34/EK irányelv szerinti eljárások sérelme nélkül az előírások adott esetben meghatározzák azon feltételeket, amelyek fennállása esetén a tagállamok a Bizottság értesítését követően további szabályokat hozhatnak létre az ITS-szolgáltatásoknak a területükön vagy területük egy részén való nyújtására vonatkozóan, feltéve, hogy az ilyen szabályok nem akadályozzák a kölcsönös átjárhatóságot.

(6)   Az előírásoknak adott esetben a 8. cikkben említett szabványokra kell alapulniuk.

Az előírások adott esetben rendelkeznek a 768/2008/EK határozattal összhangban lévő megfelelőségértékelésről.

Az előírásoknak meg kell felelniük a II. mellékletben foglalt elveknek.

(7)   Az előírások elfogadását megelőzően a Bizottság egy költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálatot végez.

7. cikk

Felhatalmazáson alapuló aktusok

(1)   A Bizottság az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az előírások tekintetében. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel, különösen a 6. cikkel valamint a II. melléklettel, összhangban jár el.

(2)   Valamennyi kiemelt intézkedés tekintetében önálló, felhatalmazáson alapuló jogi aktust kell elfogadni.

(3)   Az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében a 12., a 13. és a 14. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

8. cikk

Szabványok

(1)   A kiemelt területeken és a kiemelt intézkedések vonatkozásában ki kell dolgozni az ITS kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához szükséges szabványokat. A Bizottság e célból a 15. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően, és a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban felkéri az érintett szabványügyi testületeket az e szabványok elfogadásához szükséges valamennyi intézkedés mielőbbi megtételére.

(2)   A szabványügyi testületek megbízatásának kiadásakor tiszteletben kell tartani a II. mellékletben foglalt elveket és a 6. cikk értelmében elfogadott előírásban szereplő funkcionális rendelkezéseket.

9. cikk

Nem kötelező erejű intézkedések

A Bizottság iránymutatásokat és egyéb nem kötelező erejű intézkedéseket fogadhat el, amelyek lehetővé teszik a kiemelt területeken, a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban folyó tagállami együttműködést.

10. cikk

A magánélet védelmére, a közlekedés biztonságára és az információk újrafelhasználására vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatoknak az ITS-felhasználások és szolgáltatások működésének összefüggésében történő feldolgozása a magánszemélyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó uniós szabályokkal, különösen a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban történjen.

(2)   A tagállamok biztosítják különösen a személyes adatok visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét.

(3)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a magánélet védelme érdekében adott esetben ösztönözni kell az anonim adatok használatát az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások működéséhez.

A 95/46/EK irányelv sérelme nélkül, személyes adatok feldolgozására csak az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben kerül sor.

(4)   A 95/46/EK irányelv alkalmazása tekintetében és különösen abban az esetben, ha az adatfeldolgozás személyes adatok különleges kategóriáit is érinti, a tagállamok biztosítják az e személyes adatok feldolgozásához való hozzájárulásra vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartását is.

(5)   A 2003/98/EK irányelvet alkalmazni kell.

11. cikk

A felelősségre vonatkozó szabályok

A tagállamok biztosítják, hogy a 6. cikkel összhangban elfogadott előírásokban meghatározott ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítésére és használatára vonatkozó felelősséggel kapcsolatos kérdések kezelése megfeleljen az uniós jognak – beleértve különösen a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelvet (17) –, valamint a vonatkozó nemzeti jogszabályoknak.

12. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap a 7. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására 2010. augusztus 27-től hétéves időtartamra. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a 2010. augusztus 27-től számított ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról.

(2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való felhatalmazására a 13. és a 14. cikkben megállapított feltételeket kell alkalmazni.

13. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a hatáskörök átruházására vonatkozó, 7. cikkben említett felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely a hatáskörök átruházásra való felhatalmazás visszavonásának eldöntésére irányuló belső eljárást kezdett, a végső döntés meghozatalát megelőző ésszerű időn belül értesíti a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve azokat az átruházott hatásköröket, amelyekre a visszavonás kiterjedhet, valamint a visszavonás lehetséges okait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti a hatáskörök átruházására abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

14. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása

(1)   Az Európai Parlament és/vagy a Tanács az értesítés időpontjától számított kéthónapos időtartamon belül kifogásolhatja a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható.

(2)   Ha az említett időtartam lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni és az abban megállapított időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az említett időtartam lejárta előtt is ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az hatályba léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt értesítette a Bizottságot azon szándékáról, hogy az ellen nem emel kifogást.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásol egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

15. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját az európai ITS-bizottság (EIC) segíti.

(2)   E bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.

16. cikk

Az európai ITS-tanácsadó csoport

A Bizottság európai ITS-tanácsadó csoportot hoz létre, amely őt az ITS Unión belüli kiépítésének és használatának üzleti és műszaki szempontjaival kapcsolatos tanácsokkal segíti. A csoport az érintett ITS-szolgáltatók, a felhasználói szervezetek, a fuvarozók és a létesítmény-üzemeltetők, a gyártóipar, a szociális partnerek, a szakmai szervezetek, a helyi önkormányzatok és egyéb érintett fórumok magas szintű képviselőiből áll.

17. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok 2011. augusztus 27-ig benyújtják a Bizottságnak a kiemelt területekre vonatkozó nemzeti tevékenységeikről és projektjeikről szóló jelentésüket.

(2)   A tagállamok 2012. augusztus 27-ig ismertetik a Bizottsággal az elkövetkezendő ötéves időszakra szóló nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveiket.

A tagállamok jelentéstételére vonatkozó iránymutatásokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   Az első jelentést követően a tagállamok háromévente jelentést tesznek az (1) bekezdésben említett intézkedések végrehajtásában elért haladásról.

(4)   A Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtása terén történt haladásról. A jelentés tartalmazza az 5–11. cikk és a 16. cikk alkalmazása és végrehajtása terén elért haladást bemutató elemzést, beleértve a szükséges és a felhasznált pénzügyi forrásokat, valamint adott esetben megvizsgálja az ezen irányelv módosításának szükségességét.

(5)   A 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban 2011. február 27-ig a Bizottság munkaprogramot fogad el. Ennek a munkaprogramnak tartalmaznia kell a program évenkénti végrehajtására vonatkozó célokat és időpontokat, és szükség esetén megfelelő kiigazításokat kell javasolnia.

18. cikk

Nemzeti jogba való átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2012. február 27-ig megfeleljenek.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját és szövegét a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

20. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2010. július 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

O. CHASTEL

---

(1)  HL C 277., 2009.11.17., 85. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja (a Hivatalos lapban még nem tették közzé), a Tanács 2010. május 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), az Európai Parlament 2010. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé)

2

(3)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

3

(4)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

4

(5)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

5

(6)  HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

6

(7)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

7

(8)  HL L 124., 2002.5.9., 1. o.

8

(9)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

9

(10)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

10

(11)  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

11

(12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

12

(13)  HL L 166., 2004.4.30., 124. o.

13

(14)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o.

14

(15)  HL L 108., 2007.4.25., 1. o.

15

(16)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

16

(17)  HL L 210., 1985.8.7., 29. o.

17

---

I. MELLÉKLET

KIEMELT TERÜLEK ÉS INTÉZKEDÉSEK

(2. és 3. cikk)

—   I. kiemelt terület: A közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása

A közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználására vonatkozó előírások és szabványok tartalmazzák a következőket:

1.   Az a) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások

Az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások pontossá és az ITS-felhasználók számára határokon keresztül elérhetővé tételéhez szükséges követelmények meghatározása a következők alapján:

| — | a multimodális utazási információkhoz felhasznált meglévő és pontos közúti és valós idejű forgalmi adatok rendelkezésre állása és hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára, a biztonsági és a közlekedésirányítási követelmények sérelme nélkül, |
| --- | --- |

—

a multimodális utazási információkhoz felhasznált meglévő és pontos közúti és valós idejű forgalmi adatok rendelkezésre állása és hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára, a biztonsági és a közlekedésirányítási követelmények sérelme nélkül,

| — | a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek, valamint az érintett ITS-szolgáltatók közötti, határokon átnyúló elektronikus adatcsere elősegítése, |
| --- | --- |

—

a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek, valamint az érintett ITS-szolgáltatók közötti, határokon átnyúló elektronikus adatcsere elősegítése,

| — | a multimodális utazási információkhoz használt rendelkezésre álló közúti és forgalmi adatok kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek által, |
| --- | --- |

—

a multimodális utazási információkhoz használt rendelkezésre álló közúti és forgalmi adatok kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek által,

| — | a multimodális utazási információk kellő időben történő naprakésszé tétele az ITS-szolgáltatók által. |
| --- | --- |

—

a multimodális utazási információk kellő időben történő naprakésszé tétele az ITS-szolgáltatók által.

2.   A b) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások

Az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások pontossá és az ITS-felhasználók számára határokon keresztül elérhetővé tételéhez szükséges követelmények meghatározása a következők alapján:

| — | a valós idejű forgalmi információkhoz felhasznált meglévő és pontos közúti és valós idejű forgalmi adatok rendelkezésre állása és hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára, a biztonsági és közlekedésirányítási követelmények sérelme nélkül, |
| --- | --- |

—

a valós idejű forgalmi információkhoz felhasznált meglévő és pontos közúti és valós idejű forgalmi adatok rendelkezésre állása és hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára, a biztonsági és közlekedésirányítási követelmények sérelme nélkül,

| — | a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek, valamint az érintett ITS-szolgáltatók közötti, határokon átnyúló elektronikus adatcsere elősegítése, |
| --- | --- |

—

a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek, valamint az érintett ITS-szolgáltatók közötti, határokon átnyúló elektronikus adatcsere elősegítése,

| — | a valós idejű forgalmi információkhoz használt rendelkezésre álló közúti és forgalmi adatok kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek által, |
| --- | --- |

—

a valós idejű forgalmi információkhoz használt rendelkezésre álló közúti és forgalmi adatok kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek által,

| — | a valós idejű forgalmi információk kellő időben történő naprakésszé tétele az ITS-szolgáltatók által. |
| --- | --- |

—

a valós idejű forgalmi információk kellő időben történő naprakésszé tétele az ITS-szolgáltatók által.

3.   Az a) és b) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások

| 3.1. | Az ahhoz szükséges követelmények meghatározása, hogy a közúti és forgalmi adatokat (pl. a forgalmi terveket, a forgalomszabályozásokat és az ajánlott útvonalakat, főleg a nehéz tehergépjárművekre vonatkozóan) a hatáskörrel rendelkező hatóságok és/vagy adott esetben a magánjogi jogalanyok összegyűjthessék és az ITS-szolgáltatók rendelkezésére bocsássák, az alábbiak alapján:






  — | a hatáskörrel rendelkező hatóságok és/vagy a magánjogi jogalanyok által összegyűjtött, meglévő közúti és forgalmi adatok (pl. a forgalmi tervek, a forgalomszabályozások és az ajánlott útvonalak) hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Az ahhoz szükséges követelmények meghatározása, hogy a közúti és forgalmi adatokat (pl. a forgalmi terveket, a forgalomszabályozásokat és az ajánlott útvonalakat, főleg a nehéz tehergépjárművekre vonatkozóan) a hatáskörrel rendelkező hatóságok és/vagy adott esetben a magánjogi jogalanyok összegyűjthessék és az ITS-szolgáltatók rendelkezésére bocsássák, az alábbiak alapján:

—

a hatáskörrel rendelkező hatóságok és/vagy a magánjogi jogalanyok által összegyűjtött, meglévő közúti és forgalmi adatok (pl. a forgalmi tervek, a forgalomszabályozások és az ajánlott útvonalak) hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára,

| — | a hatáskörrel rendelkező hatóságok és az ITS-szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

a hatáskörrel rendelkező hatóságok és az ITS-szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése,

| — | a közúti és forgalmi adatok (pl. a forgalmi tervek, a forgalomszabályozásoknak és az ajánlott útvonalaknak) kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és/vagy adott esetben a magánjogi jogalanyok által, |
| --- | --- |

—

a közúti és forgalmi adatok (pl. a forgalmi tervek, a forgalomszabályozásoknak és az ajánlott útvonalaknak) kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és/vagy adott esetben a magánjogi jogalanyok által,

| — | az ezen közúti és forgalmi adatokat használó ITS-szolgáltatások és -alkalmazások kellő időben történő naprakésszé tétele az ITS-szolgáltatók által. |
| --- | --- |

—

az ezen közúti és forgalmi adatokat használó ITS-szolgáltatások és -alkalmazások kellő időben történő naprakésszé tétele az ITS-szolgáltatók által.

| 3.2. | A digitális térképekhez használt közúti, forgalmi és közlekedési adatok pontossá és a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók számára elérhetővé tételéhez szükséges követelmények meghatározása a következők alapján:






  — | a digitális térképekhez használt, meglévő közúti és forgalmi adatok elérhetősége a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók számára, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A digitális térképekhez használt közúti, forgalmi és közlekedési adatok pontossá és a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók számára elérhetővé tételéhez szükséges követelmények meghatározása a következők alapján:

—

a digitális térképekhez használt, meglévő közúti és forgalmi adatok elérhetősége a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók számára,

| — | a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek, valamint a magánjogi digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere elősegítése, |
| --- | --- |

—

a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek, valamint a magánjogi digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere elősegítése,

| — | a digitális térképekhez használt közúti és forgalmi adatok kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek által, |
| --- | --- |

—

a digitális térképekhez használt közúti és forgalmi adatok kellő időben történő naprakésszé tétele a hatáskörrel rendelkező hatóságok és érdekelt felek által,

| — | a digitális térképek kellő időben történő naprakésszé tétele a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók által. |
| --- | --- |

—

a digitális térképek kellő időben történő naprakésszé tétele a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók által.

4.   A c) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások

A valamennyi felhasználó számára díjmentesen hozzáférhető, közúti közlekedési biztonsággal kapcsolatos „általános közlekedési információk” minimum követelményeinek (ahol ez lehetséges) és minimális tartalmának meghatározása az alábbiak alapján:

| — | a közlekedési biztonsághoz kapcsolódó forgalmi események („általános közlekedési üzenetek”) egységesített jegyzékének meghatározása és használata, amely az ITS-felhasználók számára díjmentesen hozzáférhetővé tehető, |
| --- | --- |

—

a közlekedési biztonsághoz kapcsolódó forgalmi események („általános közlekedési üzenetek”) egységesített jegyzékének meghatározása és használata, amely az ITS-felhasználók számára díjmentesen hozzáférhetővé tehető,

| — | az „általános közlekedési üzenetek” kompatibilitása és ITS-szolgáltatásokba való integrálása a valós idejű közlekedési és multimodális utazási információk biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

az „általános közlekedési üzenetek” kompatibilitása és ITS-szolgáltatásokba való integrálása a valós idejű közlekedési és multimodális utazási információk biztosítása érdekében.

—   II. kiemelt terület: A forgalmi és teherszállítási irányításhoz kapcsolódó ITS-szolgáltatások folyamatossága

A – különösen TEN-T hálózaton belüli – forgalmi- és teherszállítási irányítási szolgáltatások folyamatosságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó előírások és szabványok tartalmazzák a következőket:

1.   Az egyéb intézkedésekre vonatkozó előírások

| 1.1. | Az uniós ITS-architektúra kifejlesztéséhez szükséges intézkedések meghatározása, amelyek különösen az ITS-szel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságra, a szolgáltatások folyamatosságára és a multimodalitás szempontjaira – ideértve például a multimodális, átjárható jegykezelést – irányulnak, amely keretében a tagállamok és a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok a magánjogi jogalanyokkal együttműködve kialakíthatják a nemzeti, regionális vagy helyi szintű mobilitást elősegítő saját ITS-architektúrájukat. |
| --- | --- |

1.1.

Az uniós ITS-architektúra kifejlesztéséhez szükséges intézkedések meghatározása, amelyek különösen az ITS-szel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságra, a szolgáltatások folyamatosságára és a multimodalitás szempontjaira – ideértve például a multimodális, átjárható jegykezelést – irányulnak, amely keretében a tagállamok és a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok a magánjogi jogalanyokkal együttműködve kialakíthatják a nemzeti, regionális vagy helyi szintű mobilitást elősegítő saját ITS-architektúrájukat.

| 1.2. | A különböző közlekedési módokon történő utasforgalom irányítását segítő – különösen a határon átnyúló – ITS-szolgáltatások folyamatosságához szükséges minimális követelmények meghatározása az alábbiak alapján:






  — | a forgalmi adatok és információk határokon és adott esetben régiókon keresztüli, illetve a városon belüli és városok közötti elektronikus cseréjének megkönnyítése az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között, |
| --- | --- | --- |

1.2.

A különböző közlekedési módokon történő utasforgalom irányítását segítő – különösen a határon átnyúló – ITS-szolgáltatások folyamatosságához szükséges minimális követelmények meghatározása az alábbiak alapján:

—

a forgalmi adatok és információk határokon és adott esetben régiókon keresztüli, illetve a városon belüli és városok közötti elektronikus cseréjének megkönnyítése az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között,

| — | egységesített információáramlás vagy forgalomirányító interfészek használata az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között. |
| --- | --- |

—

egységesített információáramlás vagy forgalomirányító interfészek használata az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között.

| 1.3. | A közlekedési folyosók mentén és különböző közlekedési módokon folyó teherszállítások irányítására irányuló ITS-szolgáltatások folyamatosságához szükséges minimális követelmények meghatározása az alábbiak alapján:






  — | a forgalmi adatok és információk határokon és adott esetben régiókon keresztüli, illetve a városon belüli és városok közötti elektronikus cseréjének megkönnyítése az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között, |
| --- | --- | --- |

1.3.

A közlekedési folyosók mentén és különböző közlekedési módokon folyó teherszállítások irányítására irányuló ITS-szolgáltatások folyamatosságához szükséges minimális követelmények meghatározása az alábbiak alapján:

—

a forgalmi adatok és információk határokon és adott esetben régiókon keresztüli, illetve a városon belüli és városok közötti elektronikus cseréjének megkönnyítése az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között,

| — | egységesített információáramlás vagy forgalomirányító interfészek használata az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között. |
| --- | --- |

—

egységesített információáramlás vagy forgalomirányító interfészek használata az érintett forgalmi információs és/vagy forgalomirányító központok és a különböző érdekelt felek között.

| 1.4. | A teherszállítási logisztikára irányuló ITS-alkalmazások (e-Freight) (nevezetesen a teheráru nyomon követése és visszakövetése a teljes útvonalon és a különböző közlekedési módokon keresztül) megvalósításához szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:






  — | a megfelelő ITS-technológiák elérhetősége és használata az ITS-alkalmazások fejlesztői számára, |
| --- | --- | --- |

1.4.

A teherszállítási logisztikára irányuló ITS-alkalmazások (e-Freight) (nevezetesen a teheráru nyomon követése és visszakövetése a teljes útvonalon és a különböző közlekedési módokon keresztül) megvalósításához szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:

—

a megfelelő ITS-technológiák elérhetősége és használata az ITS-alkalmazások fejlesztői számára,

| — | a helymeghatározási eredmények integrálása a forgalomirányítási eszközökbe és központokba. |
| --- | --- |

—

a helymeghatározási eredmények integrálása a forgalomirányítási eszközökbe és központokba.

| 1.5. | A városi és az európai ITS-architektúrák közötti átjárhatóság és kompatibilitás biztosítására szolgáló interfészek meghatározása az alábbiak alapján:






  — | a közforgalmú közlekedésre, az utazástervezésre, a közlekedés iránti igényre vonatkozó, valamint a forgalmi és parkolási adatok hozzáférhetősége a városi irányító központok és szolgáltatók számára, |
| --- | --- | --- |

1.5.

A városi és az európai ITS-architektúrák közötti átjárhatóság és kompatibilitás biztosítására szolgáló interfészek meghatározása az alábbiak alapján:

—

a közforgalmú közlekedésre, az utazástervezésre, a közlekedés iránti igényre vonatkozó, valamint a forgalmi és parkolási adatok hozzáférhetősége a városi irányító központok és szolgáltatók számára,

| — | a különböző városi irányító központok és szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere elősegítése a közforgalmú- és egyéni közlekedésre vonatkozóan és minden lehetséges közlekedési mód esetében, |
| --- | --- |

—

a különböző városi irányító központok és szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere elősegítése a közforgalmú- és egyéni közlekedésre vonatkozóan és minden lehetséges közlekedési mód esetében,

| — | minden releváns adat és információ beillesztése egyetlen architektúrába. |
| --- | --- |

—

minden releváns adat és információ beillesztése egyetlen architektúrába.

—   III. kiemelt terület: A közúti biztonsággal és óvintézkedésekkel kapcsolatos ITS-alkalmazások

A közúti biztonsággal és óvintézkedésekkel kapcsolatos ITS-alkalmazásokra vonatkozó előírások és szabványok tartalmazzák a következőket:

| 1. | A d) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások
  A kölcsönösen átjárható, az EU egészére kiterjedő intelligens segélyhívó szolgáltatási rendszerre vonatkozó, (e-Call) összehangolt rendelkezések meghatározása, beleértve a következőket:






  — | a járművön belüli, az adatcseréhez szükséges ITS-adatok hozzáférhetősége, |
| --- | --- | --- |

1.

A d) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások

A kölcsönösen átjárható, az EU egészére kiterjedő intelligens segélyhívó szolgáltatási rendszerre vonatkozó, (e-Call) összehangolt rendelkezések meghatározása, beleértve a következőket:

—

a járművön belüli, az adatcseréhez szükséges ITS-adatok hozzáférhetősége,

| — | a járművekből kibocsátott adatok vételéhez szükséges berendezések rendelkezésre állása a segélyhívó központokban, |
| --- | --- |

—

a járművekből kibocsátott adatok vételéhez szükséges berendezések rendelkezésre állása a segélyhívó központokban,

| — | a járművek és a segélyhívó központok közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése. |
| --- | --- |

—

a járművek és a segélyhívó központok közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése.

| 2. | Az e) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások
  A tehergépkocsik és a haszongépjárművek számára védett és biztonságos parkolóhelyekre – különösen a leálló- és pihenőhelyekre – irányuló ITS-alapú információs rendszerek biztosításához szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:






  — | a közúti parkolási információk hozzáférhetősége a felhasználók számára, |
| --- | --- | --- |

2.

Az e) kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások

A tehergépkocsik és a haszongépjárművek számára védett és biztonságos parkolóhelyekre – különösen a leálló- és pihenőhelyekre – irányuló ITS-alapú információs rendszerek biztosításához szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:

—

a közúti parkolási információk hozzáférhetősége a felhasználók számára,

| — | a közúti parkolóhelyek, a központok és a járművek közötti elektronikus adatcsere elősegítése. |
| --- | --- |

—

a közúti parkolóhelyek, a központok és a járművek közötti elektronikus adatcsere elősegítése.

| 3. | Az f) kiemelt intézkedésekre vonatkozó előírások
  A tehergépkocsik és a haszongépjárművek számára védett és biztonságos parkolóhelyekre irányuló ITS-alapú foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:






  — | a közúti parkolási információk hozzáférhetősége a felhasználók számára, |
| --- | --- | --- |

3.

Az f) kiemelt intézkedésekre vonatkozó előírások

A tehergépkocsik és a haszongépjárművek számára védett és biztonságos parkolóhelyekre irányuló ITS-alapú foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:

—

a közúti parkolási információk hozzáférhetősége a felhasználók számára,

| — | a közúti parkolóhelyek, a központok és a járművek közötti elektronikus adatcsere elősegítése, |
| --- | --- |

—

a közúti parkolóhelyek, a központok és a járművek közötti elektronikus adatcsere elősegítése,

| — | a rendelkezésre álló parkolóhelyekre vonatkozó információk frissítését lehetővé tevő, megfelelő ITS-technológiák beépítése a járművekbe és a közúti parkolási létesítményekbe helyfoglalás céljából. |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló parkolóhelyekre vonatkozó információk frissítését lehetővé tevő, megfelelő ITS-technológiák beépítése a járművekbe és a közúti parkolási létesítményekbe helyfoglalás céljából.

| 4. | Az egyéb intézkedésekre vonatkozó előírások






  4.1. | Az úthasználók biztonságának elősegítéséhez szükséges intézkedések meghatározása a fedélzeti jármű/járművezető-interfész, valamint a vezetést és/vagy a közlekedést, illetve a járművön belüli kommunikáció biztonságosságát segítő nomád készülékek tekintetében. |
| --- | --- | --- |

4.

Az egyéb intézkedésekre vonatkozó előírások

4.1.

Az úthasználók biztonságának elősegítéséhez szükséges intézkedések meghatározása a fedélzeti jármű/járművezető-interfész, valamint a vezetést és/vagy a közlekedést, illetve a járművön belüli kommunikáció biztonságosságát segítő nomád készülékek tekintetében.

| 4.2. | A veszélyeztetett úthasználók biztonságának és kényelmének növeléséhez szükséges intézkedések meghatározása valamennyi ITS-alkalmazás esetében. |
| --- | --- |

4.2.

A veszélyeztetett úthasználók biztonságának és kényelmének növeléséhez szükséges intézkedések meghatározása valamennyi ITS-alkalmazás esetében.

| 4.3. | A fejlett, vezetést segítő információs rendszereknek a 2007/46/EK, 2002/24/EK és 2003/37/EK irányelv hatálya alá nem tartozó járművekbe és közúti infrastruktúrába való integrálásához szükséges intézkedések meghatározása. |
| --- | --- |

4.3.

A fejlett, vezetést segítő információs rendszereknek a 2007/46/EK, 2002/24/EK és 2003/37/EK irányelv hatálya alá nem tartozó járművekbe és közúti infrastruktúrába való integrálásához szükséges intézkedések meghatározása.

—   IV. Kiemelt terület: A jármű összekapcsolása a közlekedési infrastruktúrával

A járműnek a közlekedési infrastruktúrával való összekapcsolódására vonatkozó előírások és szabványok tartalmazzák a következő intézkedéseket:

| 1. | Egyéb intézkedésekre vonatkozó előírások:






  1.1. | A különböző ITS-alkalmazások nyílt fedélzeti platformba történő integrálásához szükséges intézkedések meghatározása a következők alapján:






  — | a meglévő vagy tervezett ITS-alkalmazások működési követelményeinek azonosítása, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Egyéb intézkedésekre vonatkozó előírások:

1.1.

A különböző ITS-alkalmazások nyílt fedélzeti platformba történő integrálásához szükséges intézkedések meghatározása a következők alapján:

—

a meglévő vagy tervezett ITS-alkalmazások működési követelményeinek azonosítása,

| — | egy olyan nyílt rendszerű architektúra kidolgozása, amely meghatározza az infrastrukturális rendszerekkel és létesítményekkel való kölcsönös átjárhatósághoz/összekapcsolódáshoz szükséges funkciókat és interfészeket, |
| --- | --- |

—

egy olyan nyílt rendszerű architektúra kidolgozása, amely meghatározza az infrastrukturális rendszerekkel és létesítményekkel való kölcsönös átjárhatósághoz/összekapcsolódáshoz szükséges funkciókat és interfészeket,

| — | a jövőbeli új vagy újabb verziójú ITS-alkalmazások automatikus felismerése és konfigurálása (plug and play) a nyílt fedélzeti platform által, |
| --- | --- |

—

a jövőbeli új vagy újabb verziójú ITS-alkalmazások automatikus felismerése és konfigurálása (plug and play) a nyílt fedélzeti platform által,

| — | szabványosítási eljárás az architektúra és a nyílt fedélzeti rendszerekre vonatkozó előírások elfogadásához. |
| --- | --- |

—

szabványosítási eljárás az architektúra és a nyílt fedélzeti rendszerekre vonatkozó előírások elfogadásához.

| 1.2. | a kooperatív (jármű-jármű, jármű-infrastruktúra, infrastruktúra-infrastruktúra) rendszerek kifejlesztésében és bevezetésében bekövetkező további előrelépésekhez szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:






  — | az egyes járművek közötti, az egyes infrastruktúrák közötti, valamint a járművek és az infrastruktúra közötti adat- vagy információcsere elősegítése, |
| --- | --- | --- |

1.2.

a kooperatív (jármű-jármű, jármű-infrastruktúra, infrastruktúra-infrastruktúra) rendszerek kifejlesztésében és bevezetésében bekövetkező további előrelépésekhez szükséges intézkedések meghatározása az alábbiak alapján:

—

az egyes járművek közötti, az egyes infrastruktúrák közötti, valamint a járművek és az infrastruktúra közötti adat- vagy információcsere elősegítése,

| — | az adatcsere tárgyát képező megfelelő adatok, illetve információk hozzáférhetősége a járművekben vagy közúti infrastruktúrákban érdekelt felek számára,; |
| --- | --- |

—

az adatcsere tárgyát képező megfelelő adatok, illetve információk hozzáférhetősége a járművekben vagy közúti infrastruktúrákban érdekelt felek számára,;

| — | egységesített üzenetformátum használata a jármű és az infrastruktúra közötti adat- vagy információcseréhez, |
| --- | --- |

—

egységesített üzenetformátum használata a jármű és az infrastruktúra közötti adat- vagy információcseréhez,

| — | a kommunikációs infrastruktúra meghatározása a járművek közötti, az egyes infrastruktúrák közötti, illetve a járművek és infrastruktúrák közötti adat- vagy információcseréhez, |
| --- | --- |

—

a kommunikációs infrastruktúra meghatározása a járművek közötti, az egyes infrastruktúrák közötti, illetve a járművek és infrastruktúrák közötti adat- vagy információcseréhez,

| — | szabványosítási eljárások alkalmazása a vonatkozó architektúrák elfogadásához. |
| --- | --- |

—

szabványosítási eljárások alkalmazása a vonatkozó architektúrák elfogadásához.

---

II. MELLÉKLET

AZ ITS ELŐÍRÁSAIRA ÉS KIÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ ELVEK

(5., 6. és 8. cikk)

Az előírások elfogadásának, a szabványokra vonatkozó megbízások kiadásának valamint az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiválasztásának és kiépítésének valamennyi érdekelt fél szükségleteinek értékelésén kell alapulnia, és meg kell felelnie az alábbi elveknek. Az intézkedéseknek a következő követelményeknek kell eleget tenniük:

a)   hatékonyság– hozzá kell járulniuk az európai közúti közlekedést érintő kulcsfontosságú kihívások megoldásához (pl. a közúti torlódások csökkentéséhez, a káros anyag kibocsátások mérsékléséhez, az energiahatékonyság javításához, a magasabb szintű biztonság és védelem eléréséhez – a veszélyeztetett úthasználók számára is);

b)   költséghatékonyság– optimalizálniuk kell a költségek és az eredmények arányát a célok elérése tekintetében;

c)   arányosság– szükség szerint rendelkezniük kell az elérhető szolgáltatási minőség és kiépítettség különböző szintjeiről a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű sajátosságok figyelembevételével;

d)   a szolgáltatások folyamatosságának elősegítése– az ITS-szolgáltatások kiépítése során biztosítaniuk kell a szolgáltatások zavartalanságát az Unió egészében – különösen a transzeurópai hálózatokon – és ha lehetséges, az Unió külső határain. A szolgáltatások folyamatosságát az országokat országokkal, és ha lehetséges, régiókat régiókkal és a városokat a vidéki településekkel összekötő közlekedési hálózatok jellemzőihez igazított szinten kell biztosítani;

e)   a kölcsönös átjárhatóság kiépítése– a hatékony ITS-szolgáltatás nyújtása érdekében biztosítaniuk kell, hogy a rendszerek és az alapul szolgáló üzleti megoldások között lehetséges legyen az adatcsere, valamint az információk és az ismeretek megosztása;

f)   a visszamenőleges kompatibilitás elősegítése– adott esetben biztosítaniuk kell, hogy az ITS-rendszerek képesek legyenek az ugyanazon célt szolgáló már meglévő rendszerekkel való együttes üzemelésre az új technológiák kifejlesztésének akadályozása nélkül;

g)   a meglévő nemzeti infrastruktúrák és hálózati jellemzők tiszteletben tartása– figyelembe kell venniük a közlekedési hálózati jellemzőkben – különösen a forgalom nagyságában és az időjárástól függő útviszonyokban – rejlő eredendő különbségeket;

h)   az egyenlő hozzáférés elősegítése– a veszélyeztetett úthasználók számára az ITS-alkalmazásokhoz és -szolgáltatásokhoz való akadálytalan és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása;

i)   a kiforrottság biztosítása– megfelelő kockázatértékelést követően, a megfelelő szintű műszaki fejlesztések és a műveleti kihasználtság segítségével be kell mutatniuk az innovatív ITS-rendszerek szilárdságát;

j)   jó minőségű idő- és helymeghatározás– a globális, folyamatos, pontos és garantált idő- és helymeghatározást igénylő ITS-alkalmazások és -szolgáltatások céljára műholdas infrastruktúrákat vagy egyéb, azzal egyenértékű pontosságot biztosító technológiát kell használniuk;

k)   az intermodalitás megkönnyítése– az ITS kiépítésekor, adott esetben, figyelembe kell venniük a különféle közlekedési módok közti koordinációt;

l)   az egységesség tiszteletben tartása– az ITS területén releváns, már meglévő uniós szabályok, politikák és tevékenységek figyelembevétele, különösen a szabványosítás területén.

---

| 6.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/14

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2010/45/EU IRÁNYELVE

(2010. július 7.)

az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 168. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az elmúlt 50 év során a szervátültetés világszerte bevált gyakorlattá vált, ami óriási jótéteménnyel járt több százezer beteg számára. Az utóbbi két évtizedben az emberi szervek (a továbbiakban: szervek) szervátültetésre történő felhasználása folyamatosan növekedett. Napjainkban a szervátültetés a legköltséghatékonyabb kezelés végstádiumban lévő veseelégtelenség esetén, míg olyan szervek végstádiumú elégtelensége esetén, mint a máj, a tüdő és a szív, az egyetlen rendelkezésre álló kezelés. |
| --- | --- |

(1)

Az elmúlt 50 év során a szervátültetés világszerte bevált gyakorlattá vált, ami óriási jótéteménnyel járt több százezer beteg számára. Az utóbbi két évtizedben az emberi szervek (a továbbiakban: szervek) szervátültetésre történő felhasználása folyamatosan növekedett. Napjainkban a szervátültetés a legköltséghatékonyabb kezelés végstádiumban lévő veseelégtelenség esetén, míg olyan szervek végstádiumú elégtelensége esetén, mint a máj, a tüdő és a szív, az egyetlen rendelkezésre álló kezelés.

| (2) | A szervek szervátültetés során történő felhasználásának azonban vannak kockázatai. A szerv átültetés céljából történő, széleskörű, terápiás célú alkalmazása megköveteli, hogy a szervek minősége és biztonsága olyan legyen, hogy minimális szintre csökkenjen a betegségek átadásának kockázata. A jól szervezett nemzeti és nemzetközi transzplantációs rendszerek, valamint az elérhető legjobb szaktudás, technológia, és az innovatív orvosi kezelések alkalmazása jelentős mértékben csökkentheti az átültetett szervekkel kapcsolatos kockázatokat a recipiensek tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A szervek szervátültetés során történő felhasználásának azonban vannak kockázatai. A szerv átültetés céljából történő, széleskörű, terápiás célú alkalmazása megköveteli, hogy a szervek minősége és biztonsága olyan legyen, hogy minimális szintre csökkenjen a betegségek átadásának kockázata. A jól szervezett nemzeti és nemzetközi transzplantációs rendszerek, valamint az elérhető legjobb szaktudás, technológia, és az innovatív orvosi kezelések alkalmazása jelentős mértékben csökkentheti az átültetett szervekkel kapcsolatos kockázatokat a recipiensek tekintetében.

| (3) | Ráadásul, a terápiás célokra használt szervek hozzáférhetősége attól függ, hogy az Unió polgárai készek-e szervadományozásra. A közegészség védelme és a betegségek e szervek általi átvitelének megakadályozása érdekében megelőző intézkedéseket kell tenni a kivételük, szállításuk és felhasználásuk során. |
| --- | --- |

(3)

Ráadásul, a terápiás célokra használt szervek hozzáférhetősége attól függ, hogy az Unió polgárai készek-e szervadományozásra. A közegészség védelme és a betegségek e szervek általi átvitelének megakadályozása érdekében megelőző intézkedéseket kell tenni a kivételük, szállításuk és felhasználásuk során.

| (4) | A tagállamok minden évben végeznek szervcserét. A szervcsere fontos módszer a rendelkezésre álló szervek számának növelésére, valamint a donor és a recipiens közötti jobb egyezés biztosítására, és így az átültetés minőségének javítására. Ez különösen fontos bizonyos betegek – például a sürgős kezelést igénylő betegek, hiperszenzitív betegek és gyermekek – optimális kezeléséhez. A rendelkezésre álló szerveknek szükségtelen problémák és késedelmek nélkül kell tudniuk átlépni a határokat. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok minden évben végeznek szervcserét. A szervcsere fontos módszer a rendelkezésre álló szervek számának növelésére, valamint a donor és a recipiens közötti jobb egyezés biztosítására, és így az átültetés minőségének javítására. Ez különösen fontos bizonyos betegek – például a sürgős kezelést igénylő betegek, hiperszenzitív betegek és gyermekek – optimális kezeléséhez. A rendelkezésre álló szerveknek szükségtelen problémák és késedelmek nélkül kell tudniuk átlépni a határokat.

| (5) | A szervátültetést azonban különböző joghatóságok alá tartozó kórházak és szakemberek végzik, és a minőségi és biztonsági követelmények tekintetében jelentős különbségek vannak a tagállamok között. |
| --- | --- |

(5)

A szervátültetést azonban különböző joghatóságok alá tartozó kórházak és szakemberek végzik, és a minőségi és biztonsági követelmények tekintetében jelentős különbségek vannak a tagállamok között.

| (6) | Ezért uniós szintű, közös minőségi és biztonsági előírásokra van szükség a szervek kivételére, szállítására és felhasználására vonatkozóan. Az előírások több ezer európai beteg érdekében könnyítenék meg minden évben a szervcserét, akiknek ilyen fajta gyógykezelésre szükségük van. Az uniós jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a szervek az elismert minőségi és biztonsági előírásoknak megfeleljenek. Az előírások elősegítenék a közvélemény megnyugtatását arra vonatkozóan, hogy egy másik tagállamban kivett szervek ugyanolyan alapvető minőségi és biztonsági garanciákat nyújtanak, mint a saját országukban szerzettek. |
| --- | --- |

(6)

Ezért uniós szintű, közös minőségi és biztonsági előírásokra van szükség a szervek kivételére, szállítására és felhasználására vonatkozóan. Az előírások több ezer európai beteg érdekében könnyítenék meg minden évben a szervcserét, akiknek ilyen fajta gyógykezelésre szükségük van. Az uniós jogszabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a szervek az elismert minőségi és biztonsági előírásoknak megfeleljenek. Az előírások elősegítenék a közvélemény megnyugtatását arra vonatkozóan, hogy egy másik tagállamban kivett szervek ugyanolyan alapvető minőségi és biztonsági garanciákat nyújtanak, mint a saját országukban szerzettek.

| (7) | A szervadományozás és a szervátültetés elfogadhatatlan gyakorlatai közé tartozik a szervkereskedelem, amely egyes esetekben együtt jár a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelemmel, ami az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti, különösen az emberi méltóságét és a fizikai integritásét. Ezen irányelv, noha elsődleges célja a szervek biztonsága és minősége, közvetve hozzájárul a szervkereskedelem elleni küzdelemhez is, illetékes hatóságok létrehozásával, transzplantációs központok engedélyezésével, a szervkivétel feltételeinek és a nyomon követhetőséget biztosító rendszerek kialakításával. |
| --- | --- |

(7)

A szervadományozás és a szervátültetés elfogadhatatlan gyakorlatai közé tartozik a szervkereskedelem, amely egyes esetekben együtt jár a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelemmel, ami az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti, különösen az emberi méltóságét és a fizikai integritásét. Ezen irányelv, noha elsődleges célja a szervek biztonsága és minősége, közvetve hozzájárul a szervkereskedelem elleni küzdelemhez is, illetékes hatóságok létrehozásával, transzplantációs központok engedélyezésével, a szervkivétel feltételeinek és a nyomon követhetőséget biztosító rendszerek kialakításával.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 168. cikkének (7) bekezdése szerint a 168. cikk (4) bekezdésének a) pontja értelmében elfogadott intézkedések nem érinthetik a szervek gyógyászati célú felhasználására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, és így magát a szervátültetésre irányuló sebészeti beavatkozást sem. Az átültetett szervekkel kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló célkitűzésekre tekintettel azonban, az irányelv hatálya alá kell vonni a szervátültetésre vonatkozó bizonyos rendelkezéseket és különösen az átültetés során előálló olyan, nem kívánt és váratlan helyzetekre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek hatással lehetnek a szervek minőségére és biztonságára. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 168. cikkének (7) bekezdése szerint a 168. cikk (4) bekezdésének a) pontja értelmében elfogadott intézkedések nem érinthetik a szervek gyógyászati célú felhasználására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, és így magát a szervátültetésre irányuló sebészeti beavatkozást sem. Az átültetett szervekkel kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló célkitűzésekre tekintettel azonban, az irányelv hatálya alá kell vonni a szervátültetésre vonatkozó bizonyos rendelkezéseket és különösen az átültetés során előálló olyan, nem kívánt és váratlan helyzetekre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek hatással lehetnek a szervek minőségére és biztonságára.

| (9) | Az átültetés kockázatainak csökkentése és előnyeinek maximalizálása érdekében a tagállamoknak hatékony minőségi és biztonsági keretrendszert kell működtetniük. Az említett keretrendszert a teljes lánc mentén, az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig kell megvalósítani és fenntartani, és annak ki kell terjednie az egészségügyi személyzetre és szervezetre, a helyiségekre, a berendezésekre, az anyagokra, a dokumentációra és a nyilvántartásra is. A minőségi és biztonsági keretrendszerbe szükség esetén az auditálásnak is bele kell tartoznia. A tagállamok a minőségi és biztonsági keretrendszer alapján előírt tevékenységek elvégzését a nemzeti rendelkezések értelmében megfelelőnek tekintett speciális szervekre, beleértve az európai szervcsere-szervezeteket is, ruházhatják át. |
| --- | --- |

(9)

Az átültetés kockázatainak csökkentése és előnyeinek maximalizálása érdekében a tagállamoknak hatékony minőségi és biztonsági keretrendszert kell működtetniük. Az említett keretrendszert a teljes lánc mentén, az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig kell megvalósítani és fenntartani, és annak ki kell terjednie az egészségügyi személyzetre és szervezetre, a helyiségekre, a berendezésekre, az anyagokra, a dokumentációra és a nyilvántartásra is. A minőségi és biztonsági keretrendszerbe szükség esetén az auditálásnak is bele kell tartoznia. A tagállamok a minőségi és biztonsági keretrendszer alapján előírt tevékenységek elvégzését a nemzeti rendelkezések értelmében megfelelőnek tekintett speciális szervekre, beleértve az európai szervcsere-szervezeteket is, ruházhatják át.

| (10) | Az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell a szervkivétel feltételeinek teljesítését a szervkivételt végző intézmények engedélyezése révén. Az ilyen intézményeknek rendelkezniük kell megfelelő intézményi feltételekkel, megfelelően képesített vagy képzett és hozzáértő személyzettel, valamint megfelelő létesítményekkel és anyagokkal. |
| --- | --- |

(10)

Az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell a szervkivétel feltételeinek teljesítését a szervkivételt végző intézmények engedélyezése révén. Az ilyen intézményeknek rendelkezniük kell megfelelő intézményi feltételekkel, megfelelően képesített vagy képzett és hozzáértő személyzettel, valamint megfelelő létesítményekkel és anyagokkal.

| (11) | A szervátültetésnek alapvető szempontja a kockázat-haszon arány. A szervhiány és a szervátültetésre szánt szervek iránti szükséglethez vezető betegségek életveszélyes jellege miatt a szervátültetés átfogó haszna nagy, és több kockázat fogadható el, mint a véren vagy a legtöbb szöveten és sejten alapuló kezelés során. Ebben az összefüggésben a szervkivevő orvos fontos szerepet játszik, amikor arról dönt, hogy vajon a szervek alkalmasak-e vagy sem transzplantációra. Ez az irányelv meghatározza az említett értékeléshez szükséges információt. |
| --- | --- |

(11)

A szervátültetésnek alapvető szempontja a kockázat-haszon arány. A szervhiány és a szervátültetésre szánt szervek iránti szükséglethez vezető betegségek életveszélyes jellege miatt a szervátültetés átfogó haszna nagy, és több kockázat fogadható el, mint a véren vagy a legtöbb szöveten és sejten alapuló kezelés során. Ebben az összefüggésben a szervkivevő orvos fontos szerepet játszik, amikor arról dönt, hogy vajon a szervek alkalmasak-e vagy sem transzplantációra. Ez az irányelv meghatározza az említett értékeléshez szükséges információt.

| (12) | A potenciális donorok transzplantációt megelőző értékelése a szervátültetés lényeges része. Az értékelésnek elegendő információt kell nyújtania ahhoz, hogy a transzplantációs központ megfelelő kockázat-haszon elemzést végezhessen. Azonosítani és dokumentálni kell a szervvel kapcsolatos kockázatokat és jellemzőket az alkalmas befogadónak való allokáció lehetővé tétele érdekében. A szerv és a donor adatainak megfelelő meghatározásához a potenciális donor orvosi kórtörténetére, fizikális vizsgálatára és kiegészítő vizsgálatokra vonatkozó információkat kell gyűjteni. A pontos, megbízható és objektív kórtörténet megállapítása érdekében az orvoscsoportnak beszélgetést kell folytatnia az élő donorral vagy – amennyiben szükséges és megfelelő – az elhunyt donor hozzátartozóival, és e beszélgetés során az orvoscsoportnak megfelelően tájékoztatnia kell őket az adományozás és az átültetés potenciális kockázatairól és következményeiről. A beszélgetés különösen fontos az elhunyt donortól származó szervadományozási folyamat időkorlátai miatt, amelyek csökkentik a potenciálisan súlyos átvihető betegségek kizárásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(12)

A potenciális donorok transzplantációt megelőző értékelése a szervátültetés lényeges része. Az értékelésnek elegendő információt kell nyújtania ahhoz, hogy a transzplantációs központ megfelelő kockázat-haszon elemzést végezhessen. Azonosítani és dokumentálni kell a szervvel kapcsolatos kockázatokat és jellemzőket az alkalmas befogadónak való allokáció lehetővé tétele érdekében. A szerv és a donor adatainak megfelelő meghatározásához a potenciális donor orvosi kórtörténetére, fizikális vizsgálatára és kiegészítő vizsgálatokra vonatkozó információkat kell gyűjteni. A pontos, megbízható és objektív kórtörténet megállapítása érdekében az orvoscsoportnak beszélgetést kell folytatnia az élő donorral vagy – amennyiben szükséges és megfelelő – az elhunyt donor hozzátartozóival, és e beszélgetés során az orvoscsoportnak megfelelően tájékoztatnia kell őket az adományozás és az átültetés potenciális kockázatairól és következményeiről. A beszélgetés különösen fontos az elhunyt donortól származó szervadományozási folyamat időkorlátai miatt, amelyek csökkentik a potenciálisan súlyos átvihető betegségek kizárásának lehetőségét.

| (13) | A szervátültetésre rendelkezésre álló szervek hiánya, valamint a szervadományozási és szervátültetési folyamat időkorlátai szükségessé teszik azon helyzetek figyelembevételét, ahol a szervátültetést végző orvoscsoport nem rendelkezik a melléklet A. részében – amely a kötelező minimum adatkört határozza meg – meghatározott, a szerv- és donoradatok meghatározásához szükséges valamennyi információval. Az említett egyedi esetekben az orvoscsoportnak értékelnie kell a potenciális recipienst az információhiány és az adott szerv átültetésének elmulasztása miatt fenyegető konkrét kockázatot. Amenynyiben egy szerv adatainak a melléklet A. része szerinti teljes körű meghatározása nem lehetséges időben, vagy egyéb sajátos körülmények állnak fenn, a szerv átültetésre alkalmasnak tekinthető, ha az átültetés elmaradása a potenciális recipiens számára nagyobb kockázatot jelentene. A melléklet kiegészítő adatkörére vonatkozó B. részének lehetővé kell tennie egy részletesebb adatgyűjtést a szervekre és donoradatok meghatározására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

A szervátültetésre rendelkezésre álló szervek hiánya, valamint a szervadományozási és szervátültetési folyamat időkorlátai szükségessé teszik azon helyzetek figyelembevételét, ahol a szervátültetést végző orvoscsoport nem rendelkezik a melléklet A. részében – amely a kötelező minimum adatkört határozza meg – meghatározott, a szerv- és donoradatok meghatározásához szükséges valamennyi információval. Az említett egyedi esetekben az orvoscsoportnak értékelnie kell a potenciális recipienst az információhiány és az adott szerv átültetésének elmulasztása miatt fenyegető konkrét kockázatot. Amenynyiben egy szerv adatainak a melléklet A. része szerinti teljes körű meghatározása nem lehetséges időben, vagy egyéb sajátos körülmények állnak fenn, a szerv átültetésre alkalmasnak tekinthető, ha az átültetés elmaradása a potenciális recipiens számára nagyobb kockázatot jelentene. A melléklet kiegészítő adatkörére vonatkozó B. részének lehetővé kell tennie egy részletesebb adatgyűjtést a szervekre és donoradatok meghatározására vonatkozóan.

| (14) | Hatékony szabályokat kell előírni a szervek megfelelő szállítására, amelyek optimalizálják az ischaemiás idő tartamát, és csökkentik a szerv károsodását. Az orvosi titoktartás fenntartása mellett a szerv tárolására szolgáló eszközt egyértelmű címkézéssel kell ellátni, és azt a szükséges dokumentációval kell kísérni. |
| --- | --- |

(14)

Hatékony szabályokat kell előírni a szervek megfelelő szállítására, amelyek optimalizálják az ischaemiás idő tartamát, és csökkentik a szerv károsodását. Az orvosi titoktartás fenntartása mellett a szerv tárolására szolgáló eszközt egyértelmű címkézéssel kell ellátni, és azt a szükséges dokumentációval kell kísérni.

| (15) | A transzplantációs rendszernek biztosítania kell a szervek nyomon követhetőségét az adományozástól a beültetésig, és képesnek kell lennie arra, hogy váratlan komplikáció esetén riasztást adjon. Ezért olyan rendszert kell létrehozni, amely az érintett személyek alapvető érdekeinek védelme érdekében kiszűri és vizsgálja a súlyos káros eseményeket és szövődményeket. |
| --- | --- |

(15)

A transzplantációs rendszernek biztosítania kell a szervek nyomon követhetőségét az adományozástól a beültetésig, és képesnek kell lennie arra, hogy váratlan komplikáció esetén riasztást adjon. Ezért olyan rendszert kell létrehozni, amely az érintett személyek alapvető érdekeinek védelme érdekében kiszűri és vizsgálja a súlyos káros eseményeket és szövődményeket.

| (16) | A szervdonor nagyon gyakran szövetdonor is. A szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági követelményeknek ki kell egészíteniük és kapcsolódniuk kell az emberi szövetek és sejtek adományozására, kivételére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) által létrehozott, szövetekre és sejtekre vonatkozó, meglévő uniós rendszerhez. Ez nem jelenti azt, hogy a szervek, valamint a szövetek és sejtek rendszereinek szükségszerűen elektronikusan össze kellene kapcsolódniuk. Az illetékes hatóságnak nyomon kell követnie a szerv donoránál vagy recipiensénél jelentkező váratlan mellékhatásokat, és az említett irányelv rendelkezéseinek megfelelően jelentenie kell az emberi szövetekkel és sejtekkel összefüggő káros események és szövődmények bejelentésére szolgáló rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

(16)

A szervdonor nagyon gyakran szövetdonor is. A szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági követelményeknek ki kell egészíteniük és kapcsolódniuk kell az emberi szövetek és sejtek adományozására, kivételére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló, 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) által létrehozott, szövetekre és sejtekre vonatkozó, meglévő uniós rendszerhez. Ez nem jelenti azt, hogy a szervek, valamint a szövetek és sejtek rendszereinek szükségszerűen elektronikusan össze kellene kapcsolódniuk. Az illetékes hatóságnak nyomon kell követnie a szerv donoránál vagy recipiensénél jelentkező váratlan mellékhatásokat, és az említett irányelv rendelkezéseinek megfelelően jelentenie kell az emberi szövetekkel és sejtekkel összefüggő káros események és szövődmények bejelentésére szolgáló rendszeren keresztül.

| (17) | A szervek adományozásában, vizsgálatában, adatfelvételében, kivételében, prezerválásában, szállításában és beültetésében közvetlenül részt vevő egészségügyi személyzetnek megfelelő képesítéssel vagy gyakorlattal és hozzáértéssel kell rendelkeznie. A kórházak szintjén kijelölt donorkoordinátorok fontosságát elismerte az Európa Tanács. Kulcsfontosságúnak kell elismerni a donorkoordinátorok vagy a koordinációs csoportok szerepét nem csupán az adományozási és az átültetési folyamat hatékonyságának, hanem az átültetendő szervek minőségének és biztonságának javítása terén is. |
| --- | --- |

(17)

A szervek adományozásában, vizsgálatában, adatfelvételében, kivételében, prezerválásában, szállításában és beültetésében közvetlenül részt vevő egészségügyi személyzetnek megfelelő képesítéssel vagy gyakorlattal és hozzáértéssel kell rendelkeznie. A kórházak szintjén kijelölt donorkoordinátorok fontosságát elismerte az Európa Tanács. Kulcsfontosságúnak kell elismerni a donorkoordinátorok vagy a koordinációs csoportok szerepét nem csupán az adományozási és az átültetési folyamat hatékonyságának, hanem az átültetendő szervek minőségének és biztonságának javítása terén is.

| (18) | Általános alapelv, hogy az illetékes hatóságnak ellenőriznie kell a harmadik országokkal történő szervcserét. Harmadik országokkal történő szervcsere csak akkor engedélyezhető, ha az ezen irányelvben megállapított előírásokkal egyenértékű előírások teljesülnek. Figyelembe kell azonban venni azt a fontos szerepet, amelyet a meglévő európai szervcsere-szervezetek az ilyen szervezetekben részt vevő tagállamok és harmadik országok közötti szervcserében játszanak. |
| --- | --- |

(18)

Általános alapelv, hogy az illetékes hatóságnak ellenőriznie kell a harmadik országokkal történő szervcserét. Harmadik országokkal történő szervcsere csak akkor engedélyezhető, ha az ezen irányelvben megállapított előírásokkal egyenértékű előírások teljesülnek. Figyelembe kell azonban venni azt a fontos szerepet, amelyet a meglévő európai szervcsere-szervezetek az ilyen szervezetekben részt vevő tagállamok és harmadik országok közötti szervcserében játszanak.

| (19) | Az önzetlenség fontos tényező a szervadományozások szempontjából. A szervek minőségének és biztonságának garantálása érdekében a szervátültetési programoknak az önkéntes és térítésmentes adományozás elvein kell alapulniuk. Ez alapvető fontosságú, mert ezen elvek megsértése elfogadhatatlan kockázatokkal járhat. Ha az adományozás nem önkéntes és/vagy pénzügyi haszonszerzés érdekében történik, veszélybe kerülhet az adományozási folyamat minősége, mert egy személy életminőségének javítása vagy életének megmentése nem a legfőbb és/vagy egyetlen cél. Még akkor is, ha az eljárás a megfelelő minőségi követelményekkel összhangban zajlik, előfordulhat, hogy a pénzügyi előnyöket váró vagy bármiféle kényszernek kitett potenciális élő donortól vagy a potenciális elhunyt donor hozzátartozóitól kapott klinikai kórtörténet a körülmények és/vagy a donorról a recipiensre potenciálisan átvihető betegségek vonatkozásában nem kellőképpen pontos. Mindez biztonsági problémát jelenthet a potenciális recipiensek számára, mivel az orvoscsoport korlátozott képességgel rendelkezne a megfelelő kockázatelemzés elvégzéséhez. Emlékeztetni kell az Európai Unió Alapjogi Chartájára, nevezetesen a 3. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott elvre. Az említett elvet az Európa Tanács emberi jogokról és biomedicináról szóló egyezményének 21. cikke is rögzíti, amelyet számos tagállam ratifikált. Megjelenik továbbá az Egészségügyi Világszervezet emberi sejtek, szövetek és szervek átültetéséről szóló irányadó elveiben is, amelyek értelmében az emberi test nem képezheti kereskedelmi ügyletek tárgyát. |
| --- | --- |

(19)

Az önzetlenség fontos tényező a szervadományozások szempontjából. A szervek minőségének és biztonságának garantálása érdekében a szervátültetési programoknak az önkéntes és térítésmentes adományozás elvein kell alapulniuk. Ez alapvető fontosságú, mert ezen elvek megsértése elfogadhatatlan kockázatokkal járhat. Ha az adományozás nem önkéntes és/vagy pénzügyi haszonszerzés érdekében történik, veszélybe kerülhet az adományozási folyamat minősége, mert egy személy életminőségének javítása vagy életének megmentése nem a legfőbb és/vagy egyetlen cél. Még akkor is, ha az eljárás a megfelelő minőségi követelményekkel összhangban zajlik, előfordulhat, hogy a pénzügyi előnyöket váró vagy bármiféle kényszernek kitett potenciális élő donortól vagy a potenciális elhunyt donor hozzátartozóitól kapott klinikai kórtörténet a körülmények és/vagy a donorról a recipiensre potenciálisan átvihető betegségek vonatkozásában nem kellőképpen pontos. Mindez biztonsági problémát jelenthet a potenciális recipiensek számára, mivel az orvoscsoport korlátozott képességgel rendelkezne a megfelelő kockázatelemzés elvégzéséhez. Emlékeztetni kell az Európai Unió Alapjogi Chartájára, nevezetesen a 3. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott elvre. Az említett elvet az Európa Tanács emberi jogokról és biomedicináról szóló egyezményének 21. cikke is rögzíti, amelyet számos tagállam ratifikált. Megjelenik továbbá az Egészségügyi Világszervezet emberi sejtek, szövetek és szervek átültetéséről szóló irányadó elveiben is, amelyek értelmében az emberi test nem képezheti kereskedelmi ügyletek tárgyát.

| (20) | A szervadományozás és szervátültetés gyakorlatára nézve irányadó, nemzetközileg elismert elvek közé tartozik továbbá többek között a halál bekövetkeztének nemzeti jogszabályoknak megfelelően történő igazolása vagy megerősítése az elhunyt személyek szerveinek kivételét megelőzően, valamint az átlátható, megkülönböztetésmentes és tudományos kritériumokon alapuló szervelosztás. Ezeket a szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó bizottsági cselekvési tervvel összefüggésben is fel kell idézni és figyelembe venni. |
| --- | --- |

(20)

A szervadományozás és szervátültetés gyakorlatára nézve irányadó, nemzetközileg elismert elvek közé tartozik továbbá többek között a halál bekövetkeztének nemzeti jogszabályoknak megfelelően történő igazolása vagy megerősítése az elhunyt személyek szerveinek kivételét megelőzően, valamint az átlátható, megkülönböztetésmentes és tudományos kritériumokon alapuló szervelosztás. Ezeket a szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó bizottsági cselekvési tervvel összefüggésben is fel kell idézni és figyelembe venni.

| (21) | Az adományozáshoz adott beleegyezés számos modellje létezik párhuzamosan az Unióban, beleértve a kifejezett hozzájáruláson alapuló („opting-in”) rendszereket, ahol kifejezett hozzájárulásra van szükség a szervadományozáshoz, valamint a feltételezett beleegyezésen alapuló („opting-out”) rendszereket is, ahol az adományozásra sor kerülhet, hacsak nincs bizonyíték az adományozás megtiltására. Annak érdekében, hogy az érintettek e tekintetben kinyilváníthassák akaratukat, néhány tagállam külön nyilvántartásokat hozott létre, ahol az állampolgárok rögzítik azt. Ez az irányelv nem sérti a tagállamokban már működő hozzájárulási rendszerek sokféleségét. Ezenkívül a Bizottság a szervadományozásra és a szervátültetésre vonatkozó cselekvési terve révén arra törekszik, hogy felhívja a nyilvánosság figyelmét a szervadományozásra és különösen arra, hogy mechanizmusokat dolgozzon ki a szervdonorok Európa-szerte történő azonosításának megkönnyítésére. |
| --- | --- |

(21)

Az adományozáshoz adott beleegyezés számos modellje létezik párhuzamosan az Unióban, beleértve a kifejezett hozzájáruláson alapuló („opting-in”) rendszereket, ahol kifejezett hozzájárulásra van szükség a szervadományozáshoz, valamint a feltételezett beleegyezésen alapuló („opting-out”) rendszereket is, ahol az adományozásra sor kerülhet, hacsak nincs bizonyíték az adományozás megtiltására. Annak érdekében, hogy az érintettek e tekintetben kinyilváníthassák akaratukat, néhány tagállam külön nyilvántartásokat hozott létre, ahol az állampolgárok rögzítik azt. Ez az irányelv nem sérti a tagállamokban már működő hozzájárulási rendszerek sokféleségét. Ezenkívül a Bizottság a szervadományozásra és a szervátültetésre vonatkozó cselekvési terve révén arra törekszik, hogy felhívja a nyilvánosság figyelmét a szervadományozásra és különösen arra, hogy mechanizmusokat dolgozzon ki a szervdonorok Európa-szerte történő azonosításának megkönnyítésére.

| (22) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 8. cikke elvben megtiltja az egészségi állapotra vonatkozó adatok feldolgozását, ugyanakkor korlátozott kivételeket is megállapít. A 95/46/EK irányelv továbbá arra kötelezi az adatkezelőt, hogy megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajtson végre a személyes adatok védelme érdekében a véletlen vagy jogellenes megsemmisülés vagy véletlen elvesztés, megváltoztatás, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés ellen, továbbá az adatfeldolgozás minden más jogellenes formája ellen. A 95/46/EK irányelvvel összhangban biztosítani kell a szigorú titoktartási szabályok és biztonsági intézkedések érvényesülését a donorok és recipiensek személyes adatainak védelme érdekében. Ezenkívül az illetékes hatóság a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatósággal is konzultálhat a harmadik országokból származó vagy oda irányuló, szervekkel kapcsolatos adatszolgáltatás kereteinek kidolgozásáról. Általános alapelv, hogy a recipiens(ek) személyazonosságát nem szabad a donor vagy a donor családjának tudomására hozni és fordítva, a hatályos tagállami jogszabályok sérelme nélkül, amelyek meghatározott feltételek mellett lehetővé tehetik az ilyen adatoknak a donor vagy a donorok családja és a szervrecipiensek rendelkezésére bocsátását. |
| --- | --- |

(22)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 8. cikke elvben megtiltja az egészségi állapotra vonatkozó adatok feldolgozását, ugyanakkor korlátozott kivételeket is megállapít. A 95/46/EK irányelv továbbá arra kötelezi az adatkezelőt, hogy megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajtson végre a személyes adatok védelme érdekében a véletlen vagy jogellenes megsemmisülés vagy véletlen elvesztés, megváltoztatás, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés ellen, továbbá az adatfeldolgozás minden más jogellenes formája ellen. A 95/46/EK irányelvvel összhangban biztosítani kell a szigorú titoktartási szabályok és biztonsági intézkedések érvényesülését a donorok és recipiensek személyes adatainak védelme érdekében. Ezenkívül az illetékes hatóság a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatósággal is konzultálhat a harmadik országokból származó vagy oda irányuló, szervekkel kapcsolatos adatszolgáltatás kereteinek kidolgozásáról. Általános alapelv, hogy a recipiens(ek) személyazonosságát nem szabad a donor vagy a donor családjának tudomására hozni és fordítva, a hatályos tagállami jogszabályok sérelme nélkül, amelyek meghatározott feltételek mellett lehetővé tehetik az ilyen adatoknak a donor vagy a donorok családja és a szervrecipiensek rendelkezésére bocsátását.

| (23) | A legtöbb tagállamban párhuzamosan létezik élő donoros és elhunyt donortól származó szervadományozás. Az élő donoros szervadományozás oly módon fejlődött az évek során, hogy akkor is jó eredményeket lehet elérni, ha nincs genetikai kapcsolat a donor és a recipiens között. Az élő donort megfelelően értékelni kell az adományozásra való alkalmasságának megállapítása céljából, hogy minimálisra csökkenjen a betegségek recipiensnek való átadásának kockázata. Ezenkívül az élő donorok szembesülnek mind a donori alkalmasságuk ellenőrzése céljából végzett vizsgálatokkal, mind a szerv beszerzésére irányuló eljárással kapcsolatos kockázatokkal. A komplikációk orvosi, sebészeti, szociális, pénzügyi és pszichológiai természetűek lehetnek. A kockázat szintje különösen az adományozandó szerv típusától függ. Ezért az élő donoros átültetéseket oly módon kell végrehajtani, hogy az minimálisra csökkentse az egyéni donor és recipiens számára a fizikai, pszichológiai és szociális kockázatot, és ne ássa alá a közvéleménynek az egészségügyben dolgozókba vetett bizalmát. A potenciális élő donornak képesnek kell lennie arra, hogy az összes releváns információ alapján önálló döntést hozzon, és előzetes tájékoztatást kell kapnia az adományozás céljáról és jellegéről, a következményekről és a kockázatokról. Ezzel összefüggésben, valamint a szervadományozásra irányadó alapelvek tiszteletben tartásának garantálása érdekében biztosítani kell az élő donorok lehető legmagasabb szintű védelmét. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyes tagállamok aláírták az Európa Tanács emberi jogokról és biomedicináról szóló egyezményét és annak az emberi eredetű szervek és szövetek átültetéséről szóló kiegészítő jegyzőkönyvét. A teljes körű információ, a helyes értékelés és a megfelelő nyomon követés nemzetközileg elismert intézkedések, amelyek célja az élő donorok védelme, és hozzájárulnak a szervek minőségének és biztonságának biztosításához is. |
| --- | --- |

(23)

A legtöbb tagállamban párhuzamosan létezik élő donoros és elhunyt donortól származó szervadományozás. Az élő donoros szervadományozás oly módon fejlődött az évek során, hogy akkor is jó eredményeket lehet elérni, ha nincs genetikai kapcsolat a donor és a recipiens között. Az élő donort megfelelően értékelni kell az adományozásra való alkalmasságának megállapítása céljából, hogy minimálisra csökkenjen a betegségek recipiensnek való átadásának kockázata. Ezenkívül az élő donorok szembesülnek mind a donori alkalmasságuk ellenőrzése céljából végzett vizsgálatokkal, mind a szerv beszerzésére irányuló eljárással kapcsolatos kockázatokkal. A komplikációk orvosi, sebészeti, szociális, pénzügyi és pszichológiai természetűek lehetnek. A kockázat szintje különösen az adományozandó szerv típusától függ. Ezért az élő donoros átültetéseket oly módon kell végrehajtani, hogy az minimálisra csökkentse az egyéni donor és recipiens számára a fizikai, pszichológiai és szociális kockázatot, és ne ássa alá a közvéleménynek az egészségügyben dolgozókba vetett bizalmát. A potenciális élő donornak képesnek kell lennie arra, hogy az összes releváns információ alapján önálló döntést hozzon, és előzetes tájékoztatást kell kapnia az adományozás céljáról és jellegéről, a következményekről és a kockázatokról. Ezzel összefüggésben, valamint a szervadományozásra irányadó alapelvek tiszteletben tartásának garantálása érdekében biztosítani kell az élő donorok lehető legmagasabb szintű védelmét. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyes tagállamok aláírták az Európa Tanács emberi jogokról és biomedicináról szóló egyezményét és annak az emberi eredetű szervek és szövetek átültetéséről szóló kiegészítő jegyzőkönyvét. A teljes körű információ, a helyes értékelés és a megfelelő nyomon követés nemzetközileg elismert intézkedések, amelyek célja az élő donorok védelme, és hozzájárulnak a szervek minőségének és biztonságának biztosításához is.

| (24) | A tagállamok illetékes hatóságainak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk a szervek minőségének és biztonságának a teljes lánc során – az adományozástól a beültetésig – történő biztosításában, valamint minőségük és biztonságuk értékelésében a beteg gyógyulása és az azt követő nyomon követés során is. Ennek céljából, a súlyos káros események és szövődmények bejelentésére szolgáló rendszer mellett, a szervátültetést követő releváns adatok gyűjtésére is szükség van az átültetésre szánt szervek minőségének és biztonságának átfogóbb értékeléséhez. Az ilyen információ tagállamok közötti megosztása egész Európában segítené az adományozás és az átültetés fejlesztését. Amint azt az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamoknak szóló, a nemzeti transzplantációs szervezet hátterére, funkcióira és feladataira vonatkozó Rec(2006)15 ajánlása hangsúlyozza, javasolt egyetlen, hivatalosan elismert non-profit szervezet működtetése, amely teljes felelősséggel bír a szervadományozás, az elosztás, a nyomon követhetőség és az elszámoltathatóság terén. Különösen a tagállamokon belüli hatáskörmegosztástól függően azonban a helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi szervezetek valamely kombinációja is együttműködhet az adományozás, elosztás és/vagy beültetés koordinálásában, feltéve, hogy a meglévő keretrendszer biztosítja az elszámoltathatóságot, együttműködést és hatékonyságot. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamok illetékes hatóságainak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk a szervek minőségének és biztonságának a teljes lánc során – az adományozástól a beültetésig – történő biztosításában, valamint minőségük és biztonságuk értékelésében a beteg gyógyulása és az azt követő nyomon követés során is. Ennek céljából, a súlyos káros események és szövődmények bejelentésére szolgáló rendszer mellett, a szervátültetést követő releváns adatok gyűjtésére is szükség van az átültetésre szánt szervek minőségének és biztonságának átfogóbb értékeléséhez. Az ilyen információ tagállamok közötti megosztása egész Európában segítené az adományozás és az átültetés fejlesztését. Amint azt az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamoknak szóló, a nemzeti transzplantációs szervezet hátterére, funkcióira és feladataira vonatkozó Rec(2006)15 ajánlása hangsúlyozza, javasolt egyetlen, hivatalosan elismert non-profit szervezet működtetése, amely teljes felelősséggel bír a szervadományozás, az elosztás, a nyomon követhetőség és az elszámoltathatóság terén. Különösen a tagállamokon belüli hatáskörmegosztástól függően azonban a helyi, regionális, nemzeti és/vagy nemzetközi szervezetek valamely kombinációja is együttműködhet az adományozás, elosztás és/vagy beültetés koordinálásában, feltéve, hogy a meglévő keretrendszer biztosítja az elszámoltathatóságot, együttműködést és hatékonyságot.

| (25) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk ezen szankciók végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk ezen szankciók végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (26) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a melléklet kiigazítása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az EUMSz. 290. cikkével összhangban. A Bizottságnak a melléklet A. részében meghatározott minimális adatkört csupán kivételes helyzetekben kell kiegészítenie vagy módosítania, ahol azt az emberi egészséget fenyegető súlyos kockázat indokolja, a melléklet B. részében meghatározott kiegészítő adatkört pedig a tudományos fejlődéshez és az átültetésre szánt szervek minőségének és biztonságának területén végzett nemzetközi munka eredményéhez való hozzáigazítás érdekében kell kiegészítenie vagy módosítania. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, beleértve a szakértői szintet is. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a melléklet kiigazítása érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az EUMSz. 290. cikkével összhangban. A Bizottságnak a melléklet A. részében meghatározott minimális adatkört csupán kivételes helyzetekben kell kiegészítenie vagy módosítania, ahol azt az emberi egészséget fenyegető súlyos kockázat indokolja, a melléklet B. részében meghatározott kiegészítő adatkört pedig a tudományos fejlődéshez és az átültetésre szánt szervek minőségének és biztonságának területén végzett nemzetközi munka eredményéhez való hozzáigazítás érdekében kell kiegészítenie vagy módosítania. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, beleértve a szakértői szintet is.

| (27) | A tagállamok közötti szervcsere megköveteli, hogy a Bizottság egységes szabályokat fogadjon el a szervek és donorok jellemzőire vonatkozó információk átadására, továbbá a szervek nyomon követhetőségének biztosítására, valamint a súlyos káros események és szövődmények bejelentésére irányuló eljárásokra vonatkozóan, a szervcsere keretében átadott szervek legmagasabb szintű minőségének és biztonságának biztosítása érdekében. Az EUMSz. 291. cikke szerint a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben kell előre meghatározni. Az említett új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozatot (6) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamok közötti szervcsere megköveteli, hogy a Bizottság egységes szabályokat fogadjon el a szervek és donorok jellemzőire vonatkozó információk átadására, továbbá a szervek nyomon követhetőségének biztosítására, valamint a súlyos káros események és szövődmények bejelentésére irányuló eljárásokra vonatkozóan, a szervcsere keretében átadott szervek legmagasabb szintű minőségének és biztonságának biztosítása érdekében. Az EUMSz. 291. cikke szerint a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben kell előre meghatározni. Az említett új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozatot (6) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó.

| (28) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen az emberi testbe átültetésre szánt szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírások meghatározását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(28)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen az emberi testbe átültetésre szánt szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírások meghatározását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv az emberi testbe történő beültetésre szánt emberi szervekre (a továbbiakban: szervek) vonatkozó minőségi és biztonsági előírások biztosítását szolgáló szabályokat határoz meg az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv az átültetésre szánt szervek adományozására, vizsgálatára, adatainak meghatározására, kivételére, prezervációjára, szállítására és beültetésére vonatkozik.

(2)   Ha az ilyen szerveket kutatási célokra használják, ezen irányelv csak akkor alkalmazandó, amennyiben emberi testbe történő beültetésre szánják őket.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „engedélyezés”: az egyes tagállamokban használt fogalmaktól és alkalmazott gyakorlattól függően felhatalmazás, akkreditáció, kijelölés, engedélyezés vagy regisztráció; |
| --- | --- |

a)

„engedélyezés”: az egyes tagállamokban használt fogalmaktól és alkalmazott gyakorlattól függően felhatalmazás, akkreditáció, kijelölés, engedélyezés vagy regisztráció;

| b) | „illetékes hatóság”: az irányelv követelményeinek végrehajtásáért felelős hatóság, szerv, szervezet és/vagy intézmény; |
| --- | --- |

b)

„illetékes hatóság”: az irányelv követelményeinek végrehajtásáért felelős hatóság, szerv, szervezet és/vagy intézmény;

| c) | „ártalmatlanítás”: az átültetésre nem kerülő szerv végleges elhelyezése; |
| --- | --- |

c)

„ártalmatlanítás”: az átültetésre nem kerülő szerv végleges elhelyezése;

| d) | „donor”: olyan személy, aki akár élete során, akár halálát követően egy vagy több szervét adományozásra bocsátja; |
| --- | --- |

d)

„donor”: olyan személy, aki akár élete során, akár halálát követően egy vagy több szervét adományozásra bocsátja;

| e) | „adományozás”: szervek átültetés céljából történő adományozása; |
| --- | --- |

e)

„adományozás”: szervek átültetés céljából történő adományozása;

| f) | „a donoradatok meghatározása”: a donor jellemzőire vonatkozó, a donor szervadományozásra való alkalmasságának értékeléséhez szükséges releváns információ összegyűjtése a megfelelő kockázatfelmérés elvégzése, a recipienst érintő kockázatok minimalizálása és a szervelosztás optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

f)

„a donoradatok meghatározása”: a donor jellemzőire vonatkozó, a donor szervadományozásra való alkalmasságának értékeléséhez szükséges releváns információ összegyűjtése a megfelelő kockázatfelmérés elvégzése, a recipienst érintő kockázatok minimalizálása és a szervelosztás optimalizálása érdekében;

| g) | „Európai szervcsere-szervezet”: a szervek nemzeti szintű és határokon átnyúló cseréjére szakosodott, állami vagy magántulajdonban lévő olyan non-profit szervezet, amelyben a szervezetben tagsággal rendelkező országok többségükben tagállamok; |
| --- | --- |

g)

„Európai szervcsere-szervezet”: a szervek nemzeti szintű és határokon átnyúló cseréjére szakosodott, állami vagy magántulajdonban lévő olyan non-profit szervezet, amelyben a szervezetben tagsággal rendelkező országok többségükben tagállamok;

| h) | „szerv”: az emberi test differenciált része, amelyet különböző szövetek alkotnak, és amely megtartja szerkezetét, erezettségét és azt a képességét, hogy jelentős önállósággal élettani funkciókat tartson fenn. Valamely szerv egy része is szervnek minősül, amennyiben működése az emberi szervezetben ugyanazt a célt szolgálja, mint az egész szerv, megtartva a szerkezet és erezettség követelményeit is; |
| --- | --- |

h)

„szerv”: az emberi test differenciált része, amelyet különböző szövetek alkotnak, és amely megtartja szerkezetét, erezettségét és azt a képességét, hogy jelentős önállósággal élettani funkciókat tartson fenn. Valamely szerv egy része is szervnek minősül, amennyiben működése az emberi szervezetben ugyanazt a célt szolgálja, mint az egész szerv, megtartva a szerkezet és erezettség követelményeit is;

| i) | „szervadatok meghatározása”: a szerv jellemzőire vonatkozó, a szerv alkalmasságának értékeléséhez szükséges releváns információ összegyűjtése a megfelelő kockázatfelmérés elvégzése, a recipienst érintő kockázatok minimalizálása és a szervelosztás optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

i)

„szervadatok meghatározása”: a szerv jellemzőire vonatkozó, a szerv alkalmasságának értékeléséhez szükséges releváns információ összegyűjtése a megfelelő kockázatfelmérés elvégzése, a recipienst érintő kockázatok minimalizálása és a szervelosztás optimalizálása érdekében;

| j) | „szervkivétel”: az a folyamat, amelynek során az adományozott szervek hozzáférhetővé válnak; |
| --- | --- |

j)

„szervkivétel”: az a folyamat, amelynek során az adományozott szervek hozzáférhetővé válnak;

| k) | „szervkivételt végző intézmény”: egészségügyi létesítmény, kórházi orvoscsoport vagy osztály, olyan személy vagy bármely más szervezet, amely szervek kivételét vállalja vagy koordinálja, és amely az illetékes hatóságtól az érintett tagállamban alkalmazott szabályozási keretrendszerben erre engedélyt kapott; |
| --- | --- |

k)

„szervkivételt végző intézmény”: egészségügyi létesítmény, kórházi orvoscsoport vagy osztály, olyan személy vagy bármely más szervezet, amely szervek kivételét vállalja vagy koordinálja, és amely az illetékes hatóságtól az érintett tagállamban alkalmazott szabályozási keretrendszerben erre engedélyt kapott;

| l) | „prezerváció”: vegyi anyagok, módosított környezeti feltételek vagy egyéb eszközök alkalmazása a szervek biológiai vagy fizikai állapotromlásának megelőzése vagy késleltetése céljából, a kivételtől a beültetésig; |
| --- | --- |

l)

„prezerváció”: vegyi anyagok, módosított környezeti feltételek vagy egyéb eszközök alkalmazása a szervek biológiai vagy fizikai állapotromlásának megelőzése vagy késleltetése céljából, a kivételtől a beültetésig;

| m) | „recipiens”: az a személy, aki megkapja az átültetett szervet; |
| --- | --- |

m)

„recipiens”: az a személy, aki megkapja az átültetett szervet;

| n) | „súlyos káros esemény”: az adományozástól a beültetésig terjedő lánc bármely szakaszához kapcsolódó nem kívánt és váratlan esemény, amely fertőző betegség átviteléhez, a betegek halálához vagy életveszélyes, rokkant vagy cselekvőképtelen állapotához vezethet, vagy amely kórházi kezelést vagy betegséget eredményez, vagy azt meghosszabbítja; |
| --- | --- |

n)

„súlyos káros esemény”: az adományozástól a beültetésig terjedő lánc bármely szakaszához kapcsolódó nem kívánt és váratlan esemény, amely fertőző betegség átviteléhez, a betegek halálához vagy életveszélyes, rokkant vagy cselekvőképtelen állapotához vezethet, vagy amely kórházi kezelést vagy betegséget eredményez, vagy azt meghosszabbítja;

| o) | „súlyos szövődmény”: az adományozástól a beültetésig terjedő lánc bármely szakaszához kapcsolódhat, olyan nem szándékolt reakció az élő donor vagy a recipiens szervezetében, beleértve valamely fertőző betegség átvitelét is, amely halálos, életveszélyes, rokkantságot vagy cselekvőképtelenséget okoz, vagy amely kórházi kezelést vagy betegséget eredményez, vagy azt meghosszabbítja; |
| --- | --- |

o)

„súlyos szövődmény”: az adományozástól a beültetésig terjedő lánc bármely szakaszához kapcsolódhat, olyan nem szándékolt reakció az élő donor vagy a recipiens szervezetében, beleértve valamely fertőző betegség átvitelét is, amely halálos, életveszélyes, rokkantságot vagy cselekvőképtelenséget okoz, vagy amely kórházi kezelést vagy betegséget eredményez, vagy azt meghosszabbítja;

| p) | „műveleti előírások”: egy konkrét folyamat lépéseit – beleértve a felhasználandó anyagokat és módszereket, valamint a remélt végeredményt is – ismertető írásbeli utasítások; |
| --- | --- |

p)

„műveleti előírások”: egy konkrét folyamat lépéseit – beleértve a felhasználandó anyagokat és módszereket, valamint a remélt végeredményt is – ismertető írásbeli utasítások;

| q) | „átültetés”: az emberi test bizonyos funkcióinak helyreállítására irányuló folyamat valamely szervnek a donorból a recipiensbe történő beültetésével; |
| --- | --- |

q)

„átültetés”: az emberi test bizonyos funkcióinak helyreállítására irányuló folyamat valamely szervnek a donorból a recipiensbe történő beültetésével;

| r) | „transzplantációs központ”: egészségügyi létesítmény, kórház vagy más szervezet csoportja vagy osztálya, amely emberi szervek átültetésére vállalkozik, és amely az illetékes hatóságtól az érintett tagállamban alkalmazott szabályozási keretrendszerben erre engedélyt kapott; |
| --- | --- |

r)

„transzplantációs központ”: egészségügyi létesítmény, kórház vagy más szervezet csoportja vagy osztálya, amely emberi szervek átültetésére vállalkozik, és amely az illetékes hatóságtól az érintett tagállamban alkalmazott szabályozási keretrendszerben erre engedélyt kapott;

| s) | „nyomonkövethetőség”: a szerv helyének meghatározására és azonosítására való képesség az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc minden egyes szakaszában, beleértve az alábbi képességeket is:






  — | a donor és a szervkivételt végző szervezet azonosítása, |
| --- | --- | --- |

s)

„nyomonkövethetőség”: a szerv helyének meghatározására és azonosítására való képesség az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc minden egyes szakaszában, beleértve az alábbi képességeket is:

—

a donor és a szervkivételt végző szervezet azonosítása,

| — | a recipiens(ek) azonosítása a transzplantációs központ(ok)ban, és |
| --- | --- |

—

a recipiens(ek) azonosítása a transzplantációs központ(ok)ban, és

| — | valamennyi releváns, az említett szervvel kapcsolatba kerülő termékekre és anyagokra vonatkozó, nem személyes információ felderítése és azonosítása. |
| --- | --- |

—

valamennyi releváns, az említett szervvel kapcsolatba kerülő termékekre és anyagokra vonatkozó, nem személyes információ felderítése és azonosítása.

II.   FEJEZET

A SZERVEK MINŐSÉGE ÉS BIZTONSÁGA

4. cikk

Minőségi és biztonsági keretrendszer

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az irányelvben megállapított szabályoknak megfelelően az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc minden szakaszára kiterjedő minőségi és biztonsági keretrendszer kerüljön megállapításra.

(2)   A minőségi és biztonsági keretrendszer rendelkezik az alábbiakra vonatkozó műveleti előírások elfogadásáról és végrehajtásáról:

| a) | a donor azonosításának ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a donor azonosításának ellenőrzése;

| b) | a donor vagy a donor családja által adott beleegyezésre, engedélyre vagy a tiltakozás hiányára vonatkozó részletes adatok ellenőrzése, az adományozás és szervkivétel esetén alkalmazandó nemzeti szabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

b)

a donor vagy a donor családja által adott beleegyezésre, engedélyre vagy a tiltakozás hiányára vonatkozó részletes adatok ellenőrzése, az adományozás és szervkivétel esetén alkalmazandó nemzeti szabályokkal összhangban;

| c) | a szerv- vagy donoradatok meghatározása elvégzésének ellenőrzése a 7. cikkel és a melléklettel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a szerv- vagy donoradatok meghatározása elvégzésének ellenőrzése a 7. cikkel és a melléklettel összhangban;

| d) | a szervek kivétele, prezervációja, csomagolása és címkézése az 5., 6. és 8. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

a szervek kivétele, prezervációja, csomagolása és címkézése az 5., 6. és 8. cikkel összhangban;

| e) | az emberi szervek szállítása a 8. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

e)

az emberi szervek szállítása a 8. cikkel összhangban;

| f) | a nyomon követhetőség biztosítása a 10. cikkel összhangban, amely garantálja a személyes adatok védelmére és a titoktartásra vonatkozó uniós és nemzeti rendelkezések betartását; |
| --- | --- |

f)

a nyomon követhetőség biztosítása a 10. cikkel összhangban, amely garantálja a személyes adatok védelmére és a titoktartásra vonatkozó uniós és nemzeti rendelkezések betartását;

| g) | a súlyos káros események és szövődmények pontos, gyors és ellenőrizhető bejelentése a 11. cikk (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

g)

a súlyos káros események és szövődmények pontos, gyors és ellenőrizhető bejelentése a 11. cikk (1) bekezdésével összhangban;

| h) | a súlyos káros események és szövődmények kezelése a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

h)

a súlyos káros események és szövődmények kezelése a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban.

Az f), g) és h) pontban említett műveleti eljárások meghatározzák többek között a szervkivételt végző intézmény, az európai szervcsere-szervezetek és a transzplantációs központok feladatkörét.

(3)   Ezenkívül a minőségi és biztonsági keretrendszer biztosítja, hogy az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc minden szakaszában részt vevő egészségügyi személyzet megfelelően képesített vagy képzett és szakmailag jól felkészült legyen, és speciális képzési programokat fejleszt ki az ilyen személyzet számára.

5. cikk

Szervkivételt végző intézmények

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervkivételre olyan szervkivételt végző intézményekben kerüljön sor, vagy azt olyan szervkivételt végző intézmények végezzék, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott szabályoknak.

(2)   A tagállamok a Bizottság vagy egy másik tagállam kérésére tájékoztatást nyújtanak a szervkivételt végző intézmények engedélyezésére vonatkozó nemzeti követelményekről.

6. cikk

Szervkivétel

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervkivételt végző intézményekben az orvosi tevékenységeket – mint például a donorkiválasztást és -értékelést – a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) említett orvos tanácsadása és útmutatása alapján végezzék el.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervkivételre olyan műtőkben kerüljön sor, amelyeket a megfelelő előírásoknak és a legjobb orvosi gyakorlatoknak megfelelően terveztek, építettek, tartanak karban és üzemeltetnek a kivett szervek minőségének és biztonságának biztosítása érdekében.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervkivételhez használt anyagokat és felszereléseket az orvostechnikai eszközökre és a sterilizálásra vonatkozó, releváns uniós, nemzetközi és nemzeti jogszabályokkal, szabványokkal és iránymutatásokkal összhangban kezeljék.

7. cikk

A szerv- és donoradatok meghatározása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy minden kivett szerv és a donor adatait a mellékletben meghatározott információ összegyűjtésével meghatározzák az átültetés előtt.

A melléklet A. részében meghatározott információ azt a minimális adatkört tartalmazza, amelyet mindenképpen össze kell gyűjteni minden egyes szervadományozás előtt. A melléklet B. részében meghatározott információ a fentieken túl összegyűjtendő kiegészítő adatkört tartalmazza, az orvoscsoport döntése alapján, figyelembe véve az ilyen információ elérhetőségét és az eset sajátos körülményeit is.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a kockázat-haszon elemzés szerint egy adott esetben – beleértve az életveszélyes helyzeteket is – a recipiens számára a várható előnyök meghaladják az adatok hiányos volta miatt felmerülő kockázatokat, egy adott szerv figyelembe vehető átültetés céljából még abban az esetben is, ha a melléklet A. részében meghatározott minimális adatok nem mindegyike áll rendelkezésre.

(3)   Az ezen irányelvben megállapított minőségi és biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében az orvoscsoport igyekszik megszerezni minden szükséges információt az élő donoroktól, és ebből a célból megadja számukra az adományozás következményeinek megértéséhez szükséges információt. Elhunyt donortól származó szervadományozás esetén, amenynyiben lehetséges és szükséges, az orvoscsoport igyekszik az ilyen információt az elhunyt donor rokonaitól vagy más személyektől megszerezni. Az orvoscsoport igyekszik valamennyi, tájékoztatás nyújtására felkért fél figyelmét felhívni az említett információ gyors átadásának fontosságára is.

(4)   A szerv- és donoradatok meghatározásához szükséges vizsgálatokat megfelelő képesítéssel vagy képzettséggel és hozzáértéssel rendelkező személyzettel, valamint megfelelő létesítményekkel és felszereléssel ellátott laboratóriumokban kell elvégezni.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a szerv- és donoradatok meghatározásában részt vevő szervezetek, szervek és laboratóriumok megfelelő műveleti eljárásokkal rendelkezzenek, amelyek biztosítják, hogy a szerv- és donoradatok meghatározására vonatkozó információ kellő időben eljusson a transzplantációs központba.

(6)   Tagállamok közötti szervcsere esetén az érintett tagállamok biztosítják, hogy a szerv- és donoradatok meghatározására vonatkozóan a mellékletben meghatározott információ eljusson a másik tagállamhoz, amellyel a szervcserére sor kerül, a Bizottság által a 29. cikk értelmében megállapított eljárásoknak megfelelően.

8. cikk

A szervek szállítása

(1)   A tagállamok biztosítják a következő követelmények teljesítését:

| a) | a szervszállításban részt vevő szervezetek, szervek vagy vállalatok megfelelő műveleti eljárásokkal rendelkeznek, amelyek biztosítják szállítás közben a szerv épségét és a megfelelő szállítási időt; |
| --- | --- |

a)

a szervszállításban részt vevő szervezetek, szervek vagy vállalatok megfelelő műveleti eljárásokkal rendelkeznek, amelyek biztosítják szállítás közben a szerv épségét és a megfelelő szállítási időt;

| b) | a szervek szállítására használt tárolóeszközöket a következő információt feltüntető címkével látják el:






  i. | a szervkivételt végző intézmény és annak a létesítménynek az azonosítása, ahol a szervkivételre sor került, beleértve címüket és telefonszámaikat is; |
| --- | --- | --- |

b)

a szervek szállítására használt tárolóeszközöket a következő információt feltüntető címkével látják el:

i.

a szervkivételt végző intézmény és annak a létesítménynek az azonosítása, ahol a szervkivételre sor került, beleértve címüket és telefonszámaikat is;

| ii. | a rendeltetési transzplantációs központ azonosítása, beleértve a címét és telefonszámát is; |
| --- | --- |

ii.

a rendeltetési transzplantációs központ azonosítása, beleértve a címét és telefonszámát is;

| iii. | nyilatkozat arról, hogy a csomag szervet tartalmaz, megadva a szerv típusát és adott esetben jobb vagy bal oldali elhelyezkedését, továbbá „ÓVATOSAN KEZELENDŐ” jelöléssel ellátva; |
| --- | --- |

iii.

nyilatkozat arról, hogy a csomag szervet tartalmaz, megadva a szerv típusát és adott esetben jobb vagy bal oldali elhelyezkedését, továbbá „ÓVATOSAN KEZELENDŐ” jelöléssel ellátva;

| iv. | ajánlott szállítási feltételek, beleértve a tárolóeszköz megfelelő hőmérsékleten és helyzetben való tartására vonatkozó utasításokat is; |
| --- | --- |

iv.

ajánlott szállítási feltételek, beleértve a tárolóeszköz megfelelő hőmérsékleten és helyzetben való tartására vonatkozó utasításokat is;

| c) | a szállított szervekhez mellékelik a szerv- és donoradatok meghatározásáról szóló jelentést. |
| --- | --- |

c)

a szállított szervekhez mellékelik a szerv- és donoradatok meghatározásáról szóló jelentést.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjában megállapított követelményeket nem szükséges teljesíteni, amennyiben a szállításra ugyanazon létesítményen belül kerül sor.

9. cikk

Transzplantációs központok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az átültetésre az irányelvben meghatározott szabályoknak megfelelő transzplantációs központokban kerüljön sor, vagy azt ilyen transzplantációs központok végezzék.

(2)   Az illetékes hatóság az engedélyben meghatározza, hogy az érintett transzplantációs központ milyen tevékenységeket végezhet.

(3)   A transzplantáció megkezdése előtt a transzplantációs központ ellenőrzi, hogy

| a) | a szerv- és donoradatok meghatározása elkészült és rögzítésre került a 7. cikkel és a melléklettel összhangban; |
| --- | --- |

a)

a szerv- és donoradatok meghatározása elkészült és rögzítésre került a 7. cikkel és a melléklettel összhangban;

| b) | a szállított emberi szervekre vonatkozó prezerválási és szállítási feltételeket biztosították. |
| --- | --- |

b)

a szállított emberi szervekre vonatkozó prezerválási és szállítási feltételeket biztosították.

(4)   A tagállamok – a Bizottság vagy egy másik tagállam kérésére – tájékoztatást adnak a transzplantációs központok engedélyezésére vonatkozó nemzeti követelményekről.

10. cikk

Nyomon követhetőség

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a donorok és recipiensek egészségének védelme érdekében a területükön kivett, elosztott és átültetett valamennyi szerv nyomon követhető legyen a donortól a recipiensig és fordítva.

(2)   A tagállamok biztosítják olyan donor- és recipiensazonosító rendszer megvalósítását, amely képes azonosítani minden egyes adományozást és minden egyes, ezzel kapcsolatos szervet és recipienst. Egy ilyen rendszer tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy az uniós és nemzeti jogszabályoknak eleget tevő titoktartási és adatbiztonsági intézkedések legyenek hatályban, a 16. cikkben foglaltaknak megfelelően.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy

| a) | az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő láncban részt vevő illetékes hatóság vagy más szervezetek tárolják az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc valamennyi szakaszában biztosítandó nyomon követhetőséghez szükséges adatokat, valamint a szerv- és donoradatok meghatározására vonatkozóan a mellékletben meghatározott információt, a minőségi és biztonsági keretrendszerrel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő láncban részt vevő illetékes hatóság vagy más szervezetek tárolják az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc valamennyi szakaszában biztosítandó nyomon követhetőséghez szükséges adatokat, valamint a szerv- és donoradatok meghatározására vonatkozóan a mellékletben meghatározott információt, a minőségi és biztonsági keretrendszerrel összhangban;

| b) | a teljes nyomon követhetőséghez szükséges adatokat az adományozás után legalább 30 évig megőrzik. Az ilyen adatokat elektronikus formában is tárolhatják. |
| --- | --- |

b)

a teljes nyomon követhetőséghez szükséges adatokat az adományozás után legalább 30 évig megőrzik. Az ilyen adatokat elektronikus formában is tárolhatják.

(4)   Tagállamok közötti szervcsere esetén az említett tagállamok továbbítják a szervek nyomon követhetőségének biztosításához szükséges információt, a Bizottság által a 29. cikk értelmében megállapított eljárásoknak megfelelően.

11. cikk

A súlyos káros eseményekre és szövődményekre vonatkozó bejelentési rendszer és ezek kezelése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy bejelentési rendszer álljon rendelkezésre az olyan súlyos káros eseményekre vonatkozó releváns és szükséges információ bejelentésére, kivizsgálására, nyilvántartására és továbbítására, amelyek befolyásolhatják a szervek minőségét és biztonságát, és amelyek a szervek vizsgálatának, adatai meghatározásának, kivételének, prezervációjának és szállításának tulajdoníthatók, valamint az említett tevékenységekkel kapcsolatba hozható, az átültetés során vagy után megfigyelt, bármely súlyos szövődményre vonatkozóan.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos káros események és szövődmények kezelésére műveleti előírás álljon rendelkezésre, a minőségi és biztonsági keretrendszerben foglaltak szerint.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy az alábbiak időben történő bejelentésére műveleti előírások álljanak rendelkezésre:

| a) | az illetékes hatóság és az érintett szervkivételt végző intézmény vagy transzplantációs központ részére bármely súlyos káros eseményről vagy szövődményről; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság és az érintett szervkivételt végző intézmény vagy transzplantációs központ részére bármely súlyos káros eseményről vagy szövődményről;

| b) | az illetékes hatóság részére a kezelési intézkedésekről a súlyos káros események és szövődmények vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság részére a kezelési intézkedésekről a súlyos káros események és szövődmények vonatkozásában.

(4)   Tagállamok közötti szervcsere esetén az érintett tagállamok biztosítják a súlyos káros események és szövődmények bejelentését, a Bizottság által a 29. cikk értelmében megállapított eljárásoknak megfelelően.

(5)   A tagállamok biztosítják a jelen cikk (1) bekezdésében említett bejelentési rendszer összekapcsolását a 2004/23/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdésével összhangban létrehozott értesítési rendszerrel.

12. cikk

Az egészségügyi személyzet

A tagállamok biztosítják, hogy az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő láncban közvetlenül részt vevő egészségügyi személyzet megfelelően képesített vagy képzett és hozzáértő legyen feladatai elvégzéséhez, és releváns oktatásban részesüljön, a 4. cikk (3) bekezdésében említett módon.

III.   FEJEZET

DONOR- ÉS RECIPIENSVÉDELEM, DONORKIVÁLASZTÁS ÉS ÉRTÉKELÉS

13. cikk

A szervadományozásra vonatkozó alapelvek

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az elhalálozott és az élő donorok által történő szervadományozás önkéntes és ingyenes legyen.

(2)   Az ingyenesség elve nem zárja ki, hogy az élő donor költségtérítésben részesülhessen, feltéve, hogy ez szigorúan a szervadományozással összefüggésben felmerülő költségeinek és kiesett jövedelmének jóvátételére korlátozódik. A tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek mellett költségtérítés nyújtható, elkerülve ugyanakkor a potenciális donor számára bármely pénzügyi ösztönző vagy haszon meglétét.

(3)   A tagállamok megtiltják a szervek iránti igény vagy rendelkezésre állásuk reklámozását, amennyiben az ilyen reklámozás pénzügyi nyereség vagy hasonló előny kínálatára vagy keresletére irányul.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szervek kivételére profitmentes alapon kerüljön sor.

14. cikk

Beleegyezési követelmények

Szervek kivételére csak az érintett tagállamban hatályban lévő, a beleegyezéssel, engedélyezéssel vagy a tiltakozás hiányával kapcsolatos valamennyi követelmény teljesítése után kerülhet sor.

15. cikk

Az élő donoros szervadományozás minőségi és biztonsági szempontjai

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést az élő donorok lehető legmagasabb szintű védelmének biztosítására, az átültetendő szerv minőségének és biztonságának teljes mértékű garantálása érdekében.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az élő donorokat egészségi állapotuk és kórelőzményük alapján, megfelelően képesített vagy képzett és hozzáértő szakemberek válasszák ki. Az ilyen felmérések biztosíthatják azon személyek kizárását, akiknek a szervadományozása elfogadhatatlan egészségügyi kockázatot jelenthet.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy nyilvántartást vagy listát vezessenek az élő donorokról, a személyes adatok védelmére és a statisztikai titoktartásra vonatkozó, uniós és nemzeti rendelkezésekkel összhangban.

(4)   A tagállamok igyekeznek elvégezni az élő donorok nyomon követését, és rendszert működtetnek – a nemzeti rendelkezésekkel összhangban – az adományozott szerv minőségével és biztonságával, és így a recipiens biztonságával potenciálisan kapcsolatos bármely esemény, valamint az élő donorban az adományozás eredményeként esetleg felmerülő bármely súlyos szövődmény azonosítása, bejelentése és kezelése érdekében.

16. cikk

A személyes adatok védelme, titoktartás és az adatfeldolgozás biztonsága

A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok védelmének alapvető joga valamennyi szervadományozással és szervátültetéssel összefüggő tevékenység során teljes mértékben és hatékonyan érvényesüljön, a személyes adatok védelméről szóló uniós rendelkezésekkel, így például a 95/46/EK irányelvvel és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésével, 16. és 17. cikkével és 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban. A 95/46/EK irányelv értelmében a tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a következők biztosítására:

| a) | A 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikkének megfelelően a feldolgozott adatokat bizalmasan és biztonságosan kell kezelni. Az adatokhoz vagy rendszerekhez való bármely olyan jogosulatlan hozzáférést, amely lehetővé teszi a donorok vagy recipiensek személyazonosítását, szankcionálni kell ezen irányelv 23. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

a)

A 95/46/EK irányelv 16. és 17. cikkének megfelelően a feldolgozott adatokat bizalmasan és biztonságosan kell kezelni. Az adatokhoz vagy rendszerekhez való bármely olyan jogosulatlan hozzáférést, amely lehetővé teszi a donorok vagy recipiensek személyazonosítását, szankcionálni kell ezen irányelv 23. cikkével összhangban.

| b) | Azon donorok és recipiensek, akiknek az adatait ezen irányelv hatálya alatt dolgozzák fel, nem azonosíthatók, kivéve a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (2) és (3) bekezdése és az említett irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések által megengedett esetekben. Bármely olyan rendszer- vagy adatfelhasználást, amely lehetővé teszi a donorok vagy recipiensek személyazonosítását – a donoroknak és a recipienseknek a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az említett irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések által megengedetteken kívüli, egyéb célból történő nyomon követése érdekében, beleértve az orvosi célokat is – szankcionálni kell. |
| --- | --- |

b)

Azon donorok és recipiensek, akiknek az adatait ezen irányelv hatálya alatt dolgozzák fel, nem azonosíthatók, kivéve a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (2) és (3) bekezdése és az említett irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések által megengedett esetekben. Bármely olyan rendszer- vagy adatfelhasználást, amely lehetővé teszi a donorok vagy recipiensek személyazonosítását – a donoroknak és a recipienseknek a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint az említett irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések által megengedetteken kívüli, egyéb célból történő nyomon követése érdekében, beleértve az orvosi célokat is – szankcionálni kell.

| c) | Az adatok minőségére vonatkozó, a 95/46/EK rendelet 6. cikkében meghatározott elvek teljesülnek. |
| --- | --- |

c)

Az adatok minőségére vonatkozó, a 95/46/EK rendelet 6. cikkében meghatározott elvek teljesülnek.

IV.   FEJEZET

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGEI ÉS AZ INFORMÁCIÓCSERE

17. cikk

Az illetékes hatóságok kijelölése és feladatai

(1)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot.

A tagállamok átruházhatják, vagy egy illetékes hatóság számára engedélyezhetik, hogy átruházhassa az ezen irányelv értelmében ráruházott feladatok egy részét vagy egészét egy másik, a nemzeti rendelkezések értelmében alkalmasnak minősülő szervezetre. Az ilyen szervezet segítséget is nyújthat az illetékes hatóságnak feladatainak ellátásához.

(2)   Az illetékes hatóság különösen az alábbi intézkedéseket hozza meg:

| a) | minőségi és biztonsági keretrendszert hoznak létre és aktualizálnak folyamatosan, a 4. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

minőségi és biztonsági keretrendszert hoznak létre és aktualizálnak folyamatosan, a 4. cikkel összhangban;

| b) | biztosítják a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok rendszeres ellenőrzését vagy auditálását, ezen irányelv követelményei teljesítésének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

b)

biztosítják a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok rendszeres ellenőrzését vagy auditálását, ezen irányelv követelményei teljesítésének garantálása érdekében;

| c) | szükség szerint megadják, felfüggesztik vagy visszavonják a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok engedélyeit, vagy megtiltják a szervkivételt végző intézményeknek vagy transzplantációs központoknak tevékenységeik végzését, amennyiben az ellenőrző intézkedések azt mutatják, hogy az ilyen szervezetek vagy központok nem teljesítik ezen irányelv követelményeit; |
| --- | --- |

c)

szükség szerint megadják, felfüggesztik vagy visszavonják a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok engedélyeit, vagy megtiltják a szervkivételt végző intézményeknek vagy transzplantációs központoknak tevékenységeik végzését, amennyiben az ellenőrző intézkedések azt mutatják, hogy az ilyen szervezetek vagy központok nem teljesítik ezen irányelv követelményeit;

| d) | a súlyos káros eseményekre és szövődményekre vonatkozóan bejelentési rendszert és kezelési eljárást működtetnek, a 11. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a súlyos káros eseményekre és szövődményekre vonatkozóan bejelentési rendszert és kezelési eljárást működtetnek, a 11. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően;

| e) | megfelelő iránymutatást bocsátanak ki az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc valamennyi szakaszában részt vevő egészségügyi létesítmények, szakemberek és más felek számára, amelybe beletartozhat az átültetést követő állapotra vonatkozó, az átültetett szervek minőségének és biztonságának értékelését szolgáló releváns információ összegyűjtéséhez nyújtott iránymutatás is; |
| --- | --- |

e)

megfelelő iránymutatást bocsátanak ki az adományozástól az átültetésig vagy ártalmatlanításig terjedő lánc valamennyi szakaszában részt vevő egészségügyi létesítmények, szakemberek és más felek számára, amelybe beletartozhat az átültetést követő állapotra vonatkozó, az átültetett szervek minőségének és biztonságának értékelését szolgáló releváns információ összegyűjtéséhez nyújtott iránymutatás is;

| f) | amikor csak lehetséges, részt vesznek a 19. cikkben említett, illetékes hatóságok hálózatában, és nemzeti szinten koordinálják a hálózat tevékenységeihez való hozzájárulást; |
| --- | --- |

f)

amikor csak lehetséges, részt vesznek a 19. cikkben említett, illetékes hatóságok hálózatában, és nemzeti szinten koordinálják a hálózat tevékenységeihez való hozzájárulást;

| g) | felügyelik a más tagállamokkal és harmadik országokkal folytatott szervcserét, a 20. cikk (1) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

g)

felügyelik a más tagállamokkal és harmadik országokkal folytatott szervcserét, a 20. cikk (1) bekezdésének megfelelően;

| h) | biztosítják, hogy a személyes adatok védelmének alapvető joga – a személyes adatok védelméről szóló uniós rendelkezésekkel, különösen a 95/46/EK irányelvvel összhangban – valamennyi szervátültetéssel összefüggő tevékenység során teljes mértékben és hatékonyan érvényesüljön. |
| --- | --- |

h)

biztosítják, hogy a személyes adatok védelmének alapvető joga – a személyes adatok védelméről szóló uniós rendelkezésekkel, különösen a 95/46/EK irányelvvel összhangban – valamennyi szervátültetéssel összefüggő tevékenység során teljes mértékben és hatékonyan érvényesüljön.

18. cikk

A szervkivételt végző intézményekre és transzplantációs központokra vonatkozó nyilvántartások és jelentések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság:

| a) | a személyes adatok védelmére és a statisztikai titoktartásra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban nyilvántartást vezessen a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok tevékenységeiről, ezen belül az élő és az elhalálozott donorok összesített számairól, valamint a kivett és átültetett vagy más módon ártalmatlanított szervek fajtáiról és mennyiségéről; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok védelmére és a statisztikai titoktartásra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban nyilvántartást vezessen a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok tevékenységeiről, ezen belül az élő és az elhalálozott donorok összesített számairól, valamint a kivett és átültetett vagy más módon ártalmatlanított szervek fajtáiról és mennyiségéről;

| b) | az a) pontban említett tevékenységekről éves jelentést készítsen, és azt közzétegye; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett tevékenységekről éves jelentést készítsen, és azt közzétegye;

| c) | naprakész nyilvántartást hozzon létre és tartson fenn a szervkivételt végző intézményekről és transzplantációs központokról. |
| --- | --- |

c)

naprakész nyilvántartást hozzon létre és tartson fenn a szervkivételt végző intézményekről és transzplantációs központokról.

(2)   A tagállamok a Bizottság vagy egy másik tagállam kérésére tájékoztatást adnak a szervkivételt végző intézmények és transzplantációs központok nyilvántartásáról.

19. cikk

Információcsere

(1)   A Bizottság létrehozza az illetékes hatóságok hálózatát, az irányelv végrehajtásával kapcsolatban szerzett tapasztalatokra vonatkozó információcsere érdekében.

(2)   Szükség esetén szervátültetési szakértőket, az európai szervcsere-szervezetek képviselőit, valamint az adatvédelmet felügyelő hatóságokat és más érintett feleket is be lehet vonni a hálózatba.

V.   FEJEZET

SZERVCSERE HARMADIK ORSZÁGOKKAL ÉS EURÓPAI SZERVCSERE-SZERVEZETEK

20. cikk

Szervcsere harmadik országokkal

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a harmadik országokkal történő szervcserére az illetékes hatóság felügyelete alatt kerüljön sor. Ennek érdekében az illetékes hatóság és az európai szervcsere-szervezetek megállapodásokat köthetnek a harmadik országokban működő társszervezetekkel.

(2)   A harmadik országokkal való szervcsere felügyeletének hatáskörét a tagállamok átruházhatják a szervcserével foglalkozó európai szervezetekre.

(3)   Az (1) bekezdésben említett szervcsere csak akkor engedélyezhető, ha a szervek:

| a) | a donortól a recipiensig nyomon követhetők és fordítva; |
| --- | --- |

a)

a donortól a recipiensig nyomon követhetők és fordítva;

| b) | az ezen irányelvben megállapítottakkal egyenértékű minőségi és biztonsági követelményeknek felelnek meg. |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelvben megállapítottakkal egyenértékű minőségi és biztonsági követelményeknek felelnek meg.

21. cikk

Európai szervcsere-szervezetek

A tagállamok európai szervcsere-szervezetekkel köthetnek írásos megállapodásokat, vagy engedélyezhetik egy illetékes hatóságnak azok megkötését, feltéve, hogy az említett szervezetek biztosítják az ezen irányelvben meghatározott követelmények teljesítését, és az említett szervezetekre ruházhatják, többek között:

| a) | a minőségi és biztonsági keretrendszer értelmében meghatározott tevékenységek végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

a minőségi és biztonsági keretrendszer értelmében meghatározott tevékenységek végrehajtását;

| b) | a tagállamokba és harmadik országokba irányuló, illetve onnan kiinduló szervcserével kapcsolatos meghatározott feladatok végrehajtását. |
| --- | --- |

b)

a tagállamokba és harmadik országokba irányuló, illetve onnan kiinduló szervcserével kapcsolatos meghatározott feladatok végrehajtását.

VI.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Az ezen irányelvre vonatkozó jelentések

(1)   A tagállamok 2013. augusztus 27. előtt és azt követően háromévente jelentést küldenek a Bizottságnak az irányelv rendelkezéseivel kapcsolatban végrehajtott tevékenységekről, beleértve a végrehajtása során szerzett tapasztalatokat is.

(2)   A Bizottság 2014. augusztus 27. előtt és azt követően háromévente jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv végrehajtásáról.

23. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szankciók végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok az említett rendelkezésekről 2012. augusztus 27-ig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az azokat érintő minden későbbi módosítást is.

24. cikk

A melléklet kiigazítása

A Bizottság a 25. cikkel összhangban, valamint a 26., a 27. és a 28. cikk feltételei mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a következők érdekében:

| a) | a melléklet A. részében meghatározott minimális adatkör kiegészítése vagy módosítása csak azokban a kivételes helyzetekben, amikor azt az emberi egészséget fenyegető, a tudományos eredmények alapján annak tekintett súlyos kockázat indokolja; |
| --- | --- |

a)

a melléklet A. részében meghatározott minimális adatkör kiegészítése vagy módosítása csak azokban a kivételes helyzetekben, amikor azt az emberi egészséget fenyegető, a tudományos eredmények alapján annak tekintett súlyos kockázat indokolja;

| b) | a melléklet B. részében meghatározott minimális adatkör kiegészítése vagy módosítása a tudományos fejlődéshez és az átültetésre szánt szervek minőségének és biztonságának területén folytatott nemzetközi munkához való hozzáigazítás érdekében. |
| --- | --- |

b)

a melléklet B. részében meghatározott minimális adatkör kiegészítése vagy módosítása a tudományos fejlődéshez és az átültetésre szánt szervek minőségének és biztonságának területén folytatott nemzetközi munkához való hozzáigazítás érdekében.

25. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap a 24. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 2010. augusztus 27-ét követő ötéves időszakra. A Bizottság legkésőbb 6 hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás azonos tartamú időszakokra automatikusan meghosszabbodik, hacsak az Európai Parlament vagy a Tanács a 26. cikknek megfelelően vissza nem vonja azt.

(2)   Mihelyt elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 26. és 27. cikk határozza meg.

(4)   Amennyiben az emberi egészséget veszélyeztető, súlyos új kockázat felmerülése esetén a rendkívüli sürgősség megkívánja, a 24. cikk a) pontja alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 28. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.

26. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 24. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt, ésszerű időn belül igyekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve azon átruházott hatásköröket, amelyek a visszavonás tárgyát képezhetik, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

27. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogás

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az értesítés időpontjától számított kéthónapos határidőn belül.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbodik.

(2)   Amennyiben az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az abban megjelölt időpontban lép hatályba.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az említett határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)   Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

28. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg nem jelentenek be kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak adott értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet valamely, e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a 27. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban. Ebben az esetben a jogi aktus a továbbiakban nem alkalmazandó. Az intézmény, amely kifogást emel egy ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, közli annak indokait.

29. cikk

Végrehajtási intézkedések

Tagállamok közötti szervcsere esetén a Bizottság a 30. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban részletes szabályokat fogad el ezen irányelv egységes végrehajtására, a következőkre vonatkozóan:

| a) | a szerv- és donoradatok meghatározására vonatkozó, a mellékletben meghatározott információ továbbítására irányuló eljárások, a 7. cikk (6) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

a)

a szerv- és donoradatok meghatározására vonatkozó, a mellékletben meghatározott információ továbbítására irányuló eljárások, a 7. cikk (6) bekezdésével összhangban;

| b) | a szervek nyomon követhetőségének biztosításához szükséges adatok továbbítására irányuló eljárások, a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a szervek nyomon követhetőségének biztosításához szükséges adatok továbbítására irányuló eljárások, a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban;

| c) | a súlyos káros események és szövődmények bejelentését biztosító eljárások, a 11. cikk (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

c)

a súlyos káros események és szövődmények bejelentését biztosító eljárások, a 11. cikk (4) bekezdésével összhangban.

30. cikk

Szakbizottság

(1)   A Bizottság munkáját a szervátültetési szakbizottság (a továbbiakban: a szakbizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a szóban forgó határozat 8. cikkének rendelkezéseire is. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszakot három hónapban kell meghatározni.

31. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2012. augusztus 27-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják az említett intézkedéseket, azoknak hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   Ezen irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy szigorúbb szabályokat tartsanak fenn vagy vezessenek be, feltéve, hogy azok megfelelnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseinek.

(3)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

VII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Hatálybalépés

Ezen irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

33. cikk

Címzettek

Ezen irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2010. július 7-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

O. CHASTEL

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 64. o.

1

(2)  HL C 192., 2009.8.15., 6. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2010. május 19-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2010. június 29-i határozata.

3

(4)  HL L 102., 2004.4.7., 48. o.

4

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

6

(7)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

7

---

MELLÉKLET

SZERV- ÉS DONORADATOK MEGHATÁROZÁSA

A.   RÉSZ

Minimális adatkör

Minimális adatok: a szerv- és donoradatok meghatározását szolgáló információ, amelyet minden egyes szervadományozás esetén össze kell gyűjteni a 7. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban és a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül.

Minimális adatkör

Az a létesítmény, ahol a szervkivételre sor kerül, és egyéb általános adatok

Donor típusa

Vércsoport

Nem

Halál oka

Elhalálozás időpontja

Születési idő vagy becsült életkor

Testsúly

Magasság

Intravénás kábítószer-használat múltbeli vagy jelenlegi kórtörténete

Rosszindulatú neoplázia múltbeli vagy jelenlegi kórtörténete

Egyéb átvihető betegség jelenlegi kórtörténete

HIV-, HCV- és HBV-vizsgálatok

Az adományozott szerv működésének értékelését szolgáló alapinformáció

B.   RÉSZ

Kiegészítő adatkör

Kiegészítő adatok: a szerv- és donoradatok meghatározását szolgáló információ, amelyet az A. részben meghatározott minimális adatkörön felül kell összegyűjteni, az orvoscsoport döntése alapján, figyelembe véve az ilyen információ elérhetőségét és az eset sajátos körülményeit is, a 7. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban.

Kiegészítő adatkör

Általános adatok

A szervkivételt végző intézmény és azon létesítmény, ahol a szervkivételre sor került, elérhetőségi adatai, amelyek a szerveknek a donoroktól a recipiensekhez és fordítva történő koordinációjához, kiutalásához és nyomon követhetőségéhez szükségesek.

A donor adatai

A donor/szerv és a recipiens közötti megfelelő párosítás garantálása érdekében szükséges demográfiai és antropometriai adatok.

A donor kórtörténete

A donor kórtörténete, különösen azon körülmények, amelyek hatással lehetnek az átültetésre szánt szerv alkalmasságára, és magukban hordozhatják a betegségátvitel kockázatát.

Fizikai és klinikai adatok

A potenciális donor fiziológiai állapotának értékeléséhez, valamint az olyan, a donor kórelőzményében feltáratlan betegségek azonosításához szükséges klinikai vizsgálatok adatai, amelyek hatással lehetnek az átültetésre szánt szerv alkalmasságára, és magukban hordozhatják a betegségátvitel kockázatát.

Laboratóriumi adatok

A szervek működésbeli jellemzőinek felméréséhez, valamint a potenciálisan átvihető betegségek feltárásához és a szervadományozás esetleges ellenjavallatainak meghatározásához szükséges adatok.

Képalkotó vizsgálatok

Az átültetésre szánt szervek anatómiai állapotának felméréséhez szükséges képalkotó vizsgálatok.

Terápia

A donoron végzett, a szervek működési állapotának és a szerv alkalmasságának felmérése szempontjából releváns kezelések, különösen az antibiotikumos kezelés, az inotrop támogatás vagy a transzfúziós kezelés.

---

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSz. 290. cikkéről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy ezen irányelv rendelkezései nem befolyásolják az intézményeknek az EUMSz 290. cikke alkalmazásával kapcsolatos jövőbeli álláspontjait, sem pedig az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.

---

Az Európai Bizottság nyilatkozata (Sürgősség)

Az Európai Bizottság vállalja, hogy az Európai Parlamentet és a Tanácsot teljes körűen tájékoztatja egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus sürgősségi eljárással történő elfogadásának lehetőségéről. Amint a Bizottság szolgálatai azt tervezik, hogy egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust sürgősségi eljárással lehetne elfogadni, nem hivatalos formában figyelmeztetik az Európai Parlament és a Tanács titkárságát.

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 6.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 207/30

---

A TANÁCS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI ÁLTAL ELFOGADOTT HATÁROZAT

(2009. november 30.)

egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2010/417/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

mivel:

| (1) | A Bizottság tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatnak megfelelően a Bizottság az Európai Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott Kanadával légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatnak megfelelően a Bizottság az Európai Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott Kanadával légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről.

| (2) | A megállapodást 2008. november 30-án parafálták. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást 2008. november 30-án parafálták.

| (3) | A Bizottság által megtárgyalt megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel – a Közösségnek és a tagállamoknak az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban alá kell írniuk és ideiglenesen alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság által megtárgyalt megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel – a Közösségnek és a tagállamoknak az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban alá kell írniuk és ideiglenesen alkalmazniuk kell.

| (4) | Megfelelő eljárási szabályokat szükséges megállapítani a Közösségnek és a tagállamoknak a megállapodás 17. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban, és a megállapodás 21. cikkében meghatározott vitarendezési eljárásban való részvételére, valamint a megállapodás biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek végrehajtására, |
| --- | --- |

(4)

Megfelelő eljárási szabályokat szükséges megállapítani a Közösségnek és a tagállamoknak a megállapodás 17. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban, és a megállapodás 21. cikkében meghatározott vitarendezési eljárásban való részvételére, valamint a megállapodás biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek végrehajtására,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:

1. cikk

Aláírás

(1)   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírását a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

(2)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.

2. cikk

Ideiglenes alkalmazás

A megállapodást hatálybalépéséig a Közösség és a tagállamok az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban ideiglenesen alkalmazzák az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a Felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges vonatkozó nemzeti eljárások befejezéséről.

3. cikk

Vegyes bizottság

(1)   A megállapodás 17. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban a Közösséget és a tagállamokat a Bizottság és a tagállamok képviselői képviselik.

(2)   A joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő, kizárólagos közösségi hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében a vegyes bizottságban a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot a Bizottság fogadja el, és arról a Tanácsot és a tagállamokat előzetesen tájékoztatni kell.

(3)   A közösségi hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó vegyes bizottsági határozatok tekintetében a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el, kivéve ha az Európai Közösséget létrehozó szerződésben meghatározott alkalmazandó szavazási eljárások másképpen rendelkeznek.

(4)   A tagállami hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó vegyes bizottsági határozatok tekintetében a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el, kivéve ha valamely tagállam az álláspont elfogadását követő egy hónapon belül arról tájékozatja a Tanács Főtitkárságát, hogy a vegyes bizottság által meghozandó határozatot kizárólag jogalkotó szervei beleegyezésével, fogadhatja el, különösen parlamenti vizsgálati fenntartás esetén.

(5)   A Közösség és a tagállamok álláspontját a vegyes bizottságban a Bizottság képviseli a kizárólagos tagállami hatáskörbe tartozó területek kivételével, amely esetben az álláspontot a Tanács elnöksége vagy – amennyiben a Tanács úgy határoz – a Bizottság képviseli.

4. cikk

Vitarendezés

(1)   A megállapodás 21. cikke szerinti vitarendezési eljárások során a Közösséget és a tagállamokat a Bizottság képviseli.

(2)   A megállapodás 21. cikkének (7) bekezdése szerinti, az előnyök alkalmazását felfüggesztő vagy visszaállító határozatot a Bizottság javaslata alapján a Tanács hozza meg. A Tanács minősített többséggel határoz.

(3)   A közösségi hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében a megállapodás 21. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből álló különbizottság segítségével.

5. cikk

A Bizottság tájékoztatása

(1)   A tagállamok késedelem nélkül értesítik a Bizottságot az általuk a megállapodás 3. cikke értelmében elfogadandó, Kanada valamely légitársasága által benyújtott engedélykérelem megtagadására, a részére adott engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról.

(2)   A tagállamok késedelem nélkül tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 6. cikke (Polgári légiközlekedés-biztonság) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

(3)   A tagállamok késedelem nélkül tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 7. cikke (Polgári légiközlekedés-védelem) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

LÉGIKÖZLEKEDÉSI megállapodás

Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között

TARTALOMJEGYZÉK

Cím

| 1. | Címek és fogalom-meghatározások |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forgalmi jogok biztosítása |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kijelölés, engedélyezés és visszavonás |
| --- | --- |

3.

| 4. | Befektetés |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jogszabályok alkalmazása |
| --- | --- |

5.

| 6. | A polgári légi közlekedés biztonsága |
| --- | --- |

6.

| 7. | A polgári légi közlekedés védelme |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vámok, adók és egyéb terhek |
| --- | --- |

8.

| 9. | Statisztikák |
| --- | --- |

9.

| 10. | A fogyasztók érdekei |
| --- | --- |

10.

| 11. | Repülőterek, valamint a légiközlekedési berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A repülőterekkel, valamint a légiközlekedési berendezésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kereskedelmi keretek |
| --- | --- |

13.

| 14. | Versenykörnyezet |
| --- | --- |

14.

| 15. | Légiforgalmi szolgáltatás |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kijelölések és engedélyek fenntartása |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vegyes bizottság |
| --- | --- |

17.

| 18. | Környezetvédelem |
| --- | --- |

18.

| 19. | Munkaügyi kérdések |
| --- | --- |

19.

| 20. | Nemzetközi együttműködés |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vitarendezés |
| --- | --- |

21.

| 22. | Módosítás |
| --- | --- |

22.

| 23. | Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás |
| --- | --- |

23.

| 24. | A megállapodás megszűnése |
| --- | --- |

24.

| 25. | A megállapodás nyilvántartásba vétele |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kapcsolat más megállapodásokkal |
| --- | --- |

26.

LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS

egyrészről

KANADA

és

másrészről

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MÁLTA,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: a tagállamok),

valamint az EURÓPAI KÖZÖSSÉG

között;

Kanada és a tagállamok az 1944. december 7. napján Chicagóban aláírásra megnyitott, nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény részes feleiként, az Európai Közösséggel együtt;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák egy, a légitársaságok közötti piaci versenyen, minimális kormányzati beavatkozáson, illetve szabályozáson alapuló légiközlekedési rendszer létrehozását;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légi szállítás tekintetében meglévő érdekeiket;

ELISMERVE a hatékony légi szállításnak a kereskedelem, idegenforgalom és befektetés előmozdításával kapcsolatos jelentőségét;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy javítsák a légi szolgáltatásokat;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy biztosítsák a légi szállításban a biztonság és a védelem legmagasabb fokát;

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy kiaknázzák a szabályozási együttműködés és – a gyakorlatban megvalósítható mértékben – a szabályozások és megközelítések összehangolásának lehetséges előnyeit;

ELISMERVE a versenyképes légi szolgáltatásokból és az életképes légi szolgáltatási iparágakból esetlegesen adódó, jelentős lehetséges előnyöket;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a versenyképes légi szolgáltatási környezetet, elismerve, hogy amennyiben nem léteznek egyenlő versenyfeltételek a légitársaságok számára, a lehetséges előnyök nem valósulhatnak meg;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék légitársaságaik számára, hogy e megállapodás alapján tisztességes és egyenlő esélyek mellett nyújtsanak légi szolgáltatásokat;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy maximalizálják az előnyöket az utasok, a fuvaroztatók, a légitársaságok és a repülőterek, valamint munkavállalóik és más olyan felek számára, akik ezekből az előnyökből közvetetten részesülnek;

MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és végrehajtása során a környezetvédelem kérdése jelentős szerepet játszik;

ELISMERVE a fogyasztóvédelemnek, valamint a légi szolgáltatásokkal kapcsolatban megfelelő szintű fogyasztóvédelem ösztönzésének a fontosságát;

ELISMERVE, hogy a tőke a légiközlekedési ágazat számára fontos szerepet játszik a légi szolgáltatások továbbfejlesztésében;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egy, az említett egyezményt kiegészítő légiközlekedési megállapodást kössenek;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. Cikk

Címek és fogalommeghatározások

(1)   Az e megállapodásban alkalmazott címek kizárólag hivatkozási célokat szolgálnak.

(2)   Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:

a)   „légügyi hatóságok”: az ebben a megállapodásban meghatározott feladatok elvégzésére a felek által felhatalmazott bármely hatóság vagy személy;

b)   „légi szolgáltatások”: személyek és áruk – ideértve a postai küldeményeket is – külön-külön vagy együttesen történő szállítására irányuló, menetrend szerinti légi szolgáltatások, az e megállapodásban meghatározott útvonalakon,

c)   „megállapodás”: e megállapodás, az ahhoz csatolt bármely melléklet, valamint a megállapodás vagy bármely mellékletének módosítása;

d)   „légitársaság”: az e megállapodás 3. cikkével összhangban kijelölt és engedélyezett légitársaság;

e)   „fél”: Kanada, illetve a tagállamok és az Európai Közösség együttesen vagy külön-külön;

f)   „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény, ideértve az egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott bármely mellékletet, valamint a mellékleteknek vagy az egyezménynek az egyezmény 90. és 94. cikke szerinti bármely módosítását, amennyiben az említett mellékleteket és módosításokat Kanada és a tagállamok elfogadták; és

g)   „terület”: Kanada tekintetében a saját nemzeti jogában meghatározottaknak megfelelően az állam (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületei, beltengerei és parti tengerei, ideértve az e területek feletti légteret is; továbbá az Európai Közösség tagállamai tekintetében az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, beltengerek és parti tengerek, az említett Szerződésben vagy annak helyébe lépő dokumentumban meghatározott feltételek szerint, ideértve az e területek feletti légteret is; e megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem jelenti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által, a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontok sérelmét, sem Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án, Gibraltár repülőteréről szóló, Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozattal összhangban történő, a tagállamok között 2006. szeptember 18-án fennálló közösségi légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztésének sérelmét.

2. Cikk

Forgalmi jogok biztosítása

(1)   Mindegyik fél biztosítja a másik félnek az alábbi jogokat a másik fél légitársaságai által folytatott légi szállítás tekintetében:

| a) | a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga; |
| --- | --- |

a)

a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga;

| b) | a területén való, forgalmi okoktól eltérő okból végzett megállás joga; |
| --- | --- |

b)

a területén való, forgalmi okoktól eltérő okból végzett megállás joga;

| c) | az e megállapodásban megengedett mértékben, az e megállapodásban meghatározott útvonalakon a területén utasok és áru – ideértve a postai küldeményeket is – külön-külön vagy együttesen történő felvétele vagy kirakása céljából való megállás joga; és |
| --- | --- |

c)

az e megállapodásban megengedett mértékben, az e megállapodásban meghatározott útvonalakon a területén utasok és áru – ideértve a postai küldeményeket is – külön-külön vagy együttesen történő felvétele vagy kirakása céljából való megállás joga; és

| d) | a megállapodásban meghatározott egyéb jogok. |
| --- | --- |

d)

a megállapodásban meghatározott egyéb jogok.

(2)   Mindegyik fél biztosítja továbbá az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott jogokat a másik fél számára a másik fél azon légitársaságai tekintetében, amelyeket e megállapodás 3. cikke (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) nem említ.

3. Cikk

Kijelölés, engedélyezés és visszavonás

(1)   A felek az e megállapodás szerinti kijelölésként ismerik el a másik fél által az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások folytatása céljából kiállított engedélyeket vagy az engedélyezés más formáit. Valamely fél légügyi hatóságainak megkeresésére a másik fél azon légügyi hatóságai, amelyek az engedélyt vagy az engedélyezés más formáját kiállították, igazolják az ilyen engedélyek vagy engedélyezések státuszát.

(2)   Az egyik fél kijelölt légitársasága által az előírt formában és módon intézett megkeresés kézhezvételekor a másik fél – jogszabályaival és szabályzataival összhangban – a lehető legrövidebb eljárási időn belül biztosítja a légitársaság számára kért engedélyeket vagy jóváhagyásokat a légi szolgáltatások működtetéséhez, amennyiben:

| a) | a légitársaság az engedélyeket és a jóváhagyásokat megadó fél légügyi hatóságai által rendes esetben alkalmazott jogszabályok és szabályzatok értelmében megfelel a feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

a légitársaság az engedélyeket és a jóváhagyásokat megadó fél légügyi hatóságai által rendes esetben alkalmazott jogszabályok és szabályzatok értelmében megfelel a feltételeknek;

| b) | a légitársaság megfelel az engedélyeket és a jóváhagyásokat megadó fél jogszabályainak és szabályzatainak; |
| --- | --- |

b)

a légitársaság megfelel az engedélyeket és a jóváhagyásokat megadó fél jogszabályainak és szabályzatainak;

| c) | a 2. mellékletre figyelemmel, kanadai légitársaság esetében a légitársaság tényleges ellenőrzését bármelyik fél területén illetőséggel rendelkező személyek végzik, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága esetében a légitársaság tényleges ellenőrzését bármelyik fél, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek végzik, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezték, és gazdasági tevékenységének fő helye valamely tagállam területén található; és |
| --- | --- |

c)

a 2. mellékletre figyelemmel, kanadai légitársaság esetében a légitársaság tényleges ellenőrzését bármelyik fél területén illetőséggel rendelkező személyek végzik, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága esetében a légitársaság tényleges ellenőrzését bármelyik fél, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek végzik, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezték, és gazdasági tevékenységének fő helye valamely tagállam területén található; és

| d) | a légitársaság egyebekben az e megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően működik. |
| --- | --- |

d)

a légitársaság egyebekben az e megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően működik.

(3)   Bármely fél visszatarthatja az e cikk (2) bekezdésében említett engedélyeket vagy jóváhagyásokat, valamint visszavonhatja, felfüggesztheti, feltételekhez kötheti vagy korlátozhatja a működési engedélyeket vagy jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggesztheti vagy korlátozhatja a másik fél valamely légitársaságának vagy légitársaságainak működését abban az esetben, ha az adott légitársaság nem tartja be a (2) bekezdés rendelkezéseit, vagy amennyiben valamely fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén alkalmazandó feltételek nem összeegyeztethetőek a méltányos és versenyképes környezettel, és azok a 14. cikk (Versenykörnyezet) (5) bekezdése alapján légitársaságának vagy légitársaságainak jelentős hátrányt vagy kárt okoznak.

(4)   Az e cikk (3) bekezdésében felsorolt jogok csak a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációkat követően gyakorolhatók, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett jogszabályok és szabályzatok megsértésének megelőzése érdekében elengedhetetlen az azonnali intézkedés, illetve ha a biztonság vagy védelem érdekében a 6. cikk (A polgári légi közlekedés biztonsága) és a 7. cikk (A polgári légi közlekedés védelme) rendelkezéseinek megfelelő intézkedés válik szükségessé.

4. cikk

Befektetés

Mindegyik fél lehetővé teszi, hogy légitársaságaik teljes mértékben Kanada vagy egy tagállam vagy tagállamok területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdonában legyenek, az e megállapodás 2. mellékletben foglalt feltételek szerint.

5. cikk

Jogszabályok alkalmazása

Mindegyik fél megköveteli az alábbiakat:

| a) | a nemzetközi légi navigációban részt vevő légi járműveknek a területére történő belépésével, az ott-tartózkodásával, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos, illetve az ilyen légi járművek üzemben tartására és légi navigációban való részvételére vonatkozó jogszabályainak, szabályzatainak és eljárásainak a légitársaságok általi betartása az említett területre történő belépés, az ott-tartózkodás, valamint az onnan történő kilépés során; és |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi légi navigációban részt vevő légi járműveknek a területére történő belépésével, az ott-tartózkodásával, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos, illetve az ilyen légi járművek üzemben tartására és légi navigációban való részvételére vonatkozó jogszabályainak, szabályzatainak és eljárásainak a légitársaságok általi betartása az említett területre történő belépés, az ott-tartózkodás, valamint az onnan történő kilépés során; és

| b) | az utasoknak, a személyzetnek és áruknak – ideértve a postai küldeményeket is – a területére való belépésére, ott-tartózkodására, valamint az onnan történő kilépésére vonatkozó jogszabályainak és szabályzatainak (mint például a belépéssel, vámkezeléssel, tranzittal, a polgári légi közlekedés védelmével, bevándorlással, útlevelekkel, vámeljárásokkal és karanténnal kapcsolatos szabályoknak) a légitársaságok általi betartása, valamint az utasok, a személyzet és áru – ideértve a postai küldeményeket is – e jogszabályoknak és szabályzatoknak való megfelelése, valamint a nevükben történő megfelelés az említett területen történő átutazás, a területre történő belépés, az ott-tartózkodás, valamint az onnan történő kilépés során. E jogszabályok és szabályzatok alkalmazásakor – hasonló körülmények fennállása esetén – egyik fél sem biztosíthat a légitársaságoknak kedvezőtlenebb elbánást, mint saját vagy bármely más, hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat nyújtó légitársaságnak. |
| --- | --- |

b)

az utasoknak, a személyzetnek és áruknak – ideértve a postai küldeményeket is – a területére való belépésére, ott-tartózkodására, valamint az onnan történő kilépésére vonatkozó jogszabályainak és szabályzatainak (mint például a belépéssel, vámkezeléssel, tranzittal, a polgári légi közlekedés védelmével, bevándorlással, útlevelekkel, vámeljárásokkal és karanténnal kapcsolatos szabályoknak) a légitársaságok általi betartása, valamint az utasok, a személyzet és áru – ideértve a postai küldeményeket is – e jogszabályoknak és szabályzatoknak való megfelelése, valamint a nevükben történő megfelelés az említett területen történő átutazás, a területre történő belépés, az ott-tartózkodás, valamint az onnan történő kilépés során. E jogszabályok és szabályzatok alkalmazásakor – hasonló körülmények fennállása esetén – egyik fél sem biztosíthat a légitársaságoknak kedvezőtlenebb elbánást, mint saját vagy bármely más, hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat nyújtó légitársaságnak.

6. cikk

A polgári légi közlekedés biztonsága

(1)   A felek újólag megerősítik a polgári légi közlekedés biztonsága terén folytatott szoros együttműködés fontosságát. Ezzel összefüggésben a felek további együttműködést folytatnak, ideértve a légiközlekedési műveletekkel kapcsolatos együttműködést is, különösen a nemzetközi légi navigáció biztonságára esetlegesen hatással járó információk megosztásának lehetővé tétele, az egymás polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos felügyeleti tevékenységeiben való részvétel vagy közös polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos felügyeleti tevékenységek lefolytatása, valamint – többek között harmadik országokkal – közös projektek és kezdeményezések kidolgozása érdekében. Ezt az együttműködést a Prágában 2009. május 6-án kelt, Kanada és az Európai Közösség közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás keretében dolgozzák ki az említett megállapodás hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

(2)   Az egyik fél által a légügyi hatóságai révén Kanada és az Európai Közösség közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kiadott vagy érvényesített és hatályban lévő légialkalmassági bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket a másik fél és légügyi hatóságai a légi szolgáltatások működtetése céljából érvényesnek ismerik el, feltéve, hogy e bizonyítványokat vagy engedélyeket legalább az egyezmény értelmében meghatározott előírásoknak megfelelően és azokkal összhangban adták ki vagy érvényesítették.

(3)   Ha a fenti (2) bekezdésben említett, az egyik fél légügyi hatóságai által bármely személy vagy légitársaság részére, illetve légi járatok üzemeltetése során alkalmazott légi jármű tekintetében kiadott engedélyekkel vagy bizonyítványokkal kapcsolatos előjogok vagy feltételek az egyezményben megállapított minimumszabályoknál kevésbé szigorú előírás alkalmazását teszik lehetővé, és ezt az eltérést bejelentették a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek, illetve amennyiben az említett hatóságok az egyezményben megállapítottaknál szigorúbb vagy azoktól eltérő előírást vagy előírásokat alkalmaznak, a másik fél kérheti, hogy a felek között a kérdéses gyakorlat tisztázása céljából konzultációkra kerüljön sor a vegyes bizottság keretében. Mindaddig, amíg az említett konzultációk megegyezéshez nem vezetnek, továbbá egymás bizonyítványai és engedélyei kölcsönös elismerése rendszerének szellemében a felek továbbra is elismerik a másik fél légügyi hatóságai által érvényesített bizonyítványokat és engedélyeket. Amennyiben a Prágában, 2009. május 6-án kelt, Kanada és az Európai Közösség közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás rendelkezik a bizonyítványok és engedélyek kölcsönös elfogadásáról, a felek e rendelkezéseket alkalmazzák.

(4)   Az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, valamint a Prágában, 2009. május 6-án kelt, Kanada és az Európai Közösség közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás keretében a felek a megállapodás hatálya alá tartozó kérdések tekintetében vállalják a bizonyítványok és engedélyek kölcsönös elismerésének megvalósítását.

(5)   Valamely fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai bármikor kérhetik konzultációk lefolytatását a másik féllel vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságaival az e légügyi hatóságok által fenntartott vagy alkalmazott biztonsági előírásokra és követelményekre vonatkozóan. Ha az említett konzultációk lefolytatását követően a konzultációkat kérő fél, illetve hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai megállapítják, hogy a másik fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai ténylegesen nem tartanak fenn és nem alkalmaznak olyan biztonsági előírásokat és követelményeket ezeken a területeken, amelyek – ellenkező döntés hiányában – az egyezmény alapján megállapított minimumszabályokkal legalább azonosak, úgy e felet vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságait értesítik ezekről a megállapításaikról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek vélt lépésekről. Ha a másik fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai nem tesznek megfelelő korrekciós intézkedést tizenöt (15) napon vagy egy esetlegesen meghatározott más határidőn belül, a konzultációkat kérő fél, illetve hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai visszavonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a működési engedélyeket és műszaki jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggeszthetik vagy korlátozhatják azon légitársaságok működését, amelyek biztonsági felügyelete a másik félnek vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságainak a feladata.

(6)   Mindegyik fél elfogadja, hogy a valamely fél légitársasága által vagy nevében üzemben tartott bármely légi járművet a másik fél területén való tartózkodás közben földi ellenőrzésnek vethetik alá a másik fél légügyi hatóságai a légi jármű és a személyzet vonatkozó okmányai érvényességének, valamint a légi jármű és felszerelései látható állapotának ellenőrzése céljából, feltéve, hogy az ellenőrzés nem okoz indokolatlan késedelmet a légi jármű üzemeltetésében.

(7)   Ha valamely fél légügyi hatóságai a földi ellenőrzés elvégzését követően megállapítják, hogy egy légi jármű vagy a légi jármű üzemben tartása nem felel meg az adott időpontban az egyezmény értelmében alkalmazandó minimumszabályoknak, illetve ha megállapítják az adott időpontban az egyezmény által megállapított biztonsági előírások tényleges fenntartásának és alkalmazásának hiányát, az említett fél légügyi hatóságai értesítik e megállapításokról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről a másik fél azon légügyi hatóságait, amelyek a légi járművet üzemben tartó légitársaság biztonsági felügyeletéért felelősek. Ha tizenöt (15) napon belül nem kerül sor megfelelő korrekciós intézkedés megtételére, a megkereső légügyi hatóságok visszavonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a működési engedélyeket és műszaki jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a légi járművet üzemben tartó légitársaság működését. Ugyanez a döntés hozható a földi ellenőrzés céljából történő hozzáférés megtagadása esetén.

(8)   Mindegyik fél jogosult hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai révén azonnali intézkedést tenni – ideértve a működési engedélyek és műszaki jóváhagyások visszavonását, felfüggesztését vagy korlátozását, illetve a másik fél légitársasága működésének egyéb módon történő felfüggesztését vagy korlátozását is –, ha azt a következtetést vonják le, hogy ez a polgári légi közlekedés biztonsága közvetlen fenyegetettsége miatt szükséges. Amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható, az ilyen intézkedéseket megtevő fél törekszik arra, hogy a másik féllel előzetesen konzultáljon.

(9)   A valamely fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai által az e cikk (5), (7) vagy (8) bekezdésével összhangban megtett bármely intézkedést meg kell szüntetni, amint az említett intézkedés alapjául szolgáló ok megszűnt.

7. cikk

A polgári légi közlekedés védelme

(1)   A felek a nemzetközi jogból eredő jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban megerősítik, hogy a polgári repülés védelmének jogellenes beavatkozásokkal szembeni biztosítására irányuló kölcsönös kötelezettségük e megállapodás szerves részét képezi.

(2)   A felek – a nemzetközi jog szerinti jogaik és kötelezettségeik általános érvényének korlátozása nélkül – különösen az alábbi megállapodásokkal járnak el összhangban: a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban kelt egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-én Hágában kelt egyezmény, a polgári légi közlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban kelt egyezmény, a nemzetközi polgári légi közlekedést szolgáló repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montrealban kelt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus robbanóanyagoknak, azok felderítése céljából történő megjelöléséről szóló, 1991. március 1-jén Montrealban kelt egyezmény, továbbá a polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó, a felekre kötelező bármely más többoldalú megállapodás.

(3)   A felek kérésre minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, valamint az ilyen légi jármű, utasai és személyzete, a repülőterek és a légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, valamint a polgári légi közlekedés védelme elleni bármely fenyegetés megakadályozása érdekében.

(4)   A felek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított és a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény mellékleteit képező, a polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően járnak el, amennyiben az ilyen védelmi rendelkezések alkalmazandók a felekre. A felek előírják, hogy a területükön bejegyzett légi járművek üzemben tartói, azok az üzemben tartók, akiknek a gazdasági tevékenységének fő helye vagy állandó lakóhelye a területükön van, valamint a területükön lévő repülőterek üzemben tartói e polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően járjanak el. Ennek megfelelően – kérésre – a felek értesítik a másik felet a szabályaik és gyakorlataik, valamint az e bekezdésben említett mellékletek polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó előírásai közötti eltérésekről, amennyiben ezek az eltérések túllépik vagy kiegészítik az ilyen előírásokat, és lényegesek a másik fél üzemben tartói számára. Bármely fél bármikor kérheti, hogy indokolatlan késedelem nélkül kerüljön sor konzultációkra a másik féllel az ilyen eltérések megvitatása céljából.

(5)   Az államok szuverenitását teljes mértékben figyelembe véve és kölcsönösen tiszteletben tartva a felek megállapodnak, hogy a légi járműveknek az e cikk (4) bekezdésében említett üzemben tartói kötelezhetők az abban a bekezdésében említett olyan polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezések betartására, amelyeket a másik fél a saját területére való belépés, az onnan való kilépés és az ott-tartózkodás tekintetében megkövetel. Mindegyik fél biztosítja, hogy a saját területén ténylegesen megfelelő intézkedéseket alkalmazzanak a légi jármű védelme, valamint az utasok, a személyzet, csomagjaik és kézipoggyászaik, az áruk, a postai küldemények és a légi jármű fedélzetén lévő készletek a beszállás vagy berakodás előtt történő átvizsgálása érdekében.

(6)   A felek megállapodnak, hogy együttműködnek egymás védelmi előírásai kölcsönös elismerésének elérése érdekében, valamint hogy viszonossági alapon szoros együttműködést folytatnak a minőség-ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatban. A felek megállapodnak továbbá, hogy adott esetben és a felek által külön-külön meghozott döntések alapján a felek területei közötti járatok tekintetében megteremtik az egyszeri védelmi ellenőrzés végrehajtásával kapcsolatos előfeltételeket, ami az átszálló utasok, az átrakandó poggyász és/vagy áru újbóli vizsgálata alóli mentesítést jelenti. E célból a meglévő vagy tervezett polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatban folytatott konzultációkat, valamint a felek által végrehajtott minőség-ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó információk megosztását lehetővé tevő igazgatási rendelkezéseket állapítanak meg. A felek konzultálnak egymással az ilyen igazgatási rendelkezések hatálya alá tartozó másik fél területén lévő üzemben tartók tekintetében lényeges, tervezett védelmi intézkedésekről.

(7)   Mindegyik fél – amennyiben az a gyakorlatban megvalósítható – teljesíti a másik féltől az ésszerű, különleges védelmi intézkedésekre vonatkozóan érkező kéréseket egy adott járatra vagy járatok adott csoportjára irányuló, meghatározott fenyegetés kezelése érdekében.

(8)   A felek megállapodnak, hogy együttműködnek az általuk bármelyik területen végzett védelmi ellenőrzésekkel kapcsolatban annak révén, hogy mechanizmusokat – többek között igazgatási rendelkezéseket – hoznak létre az ilyen védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információk kölcsönös cseréjéhez. A felek megállapodnak, hogy pozitívan mérlegelik a másik fél által végzett védelmi ellenőrzésekben megfigyelőként való részvételre irányuló kéréseket.

(9)   Légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ilyen veszély fennállása, vagy más, a légi járművek, az utasok, a személyzet, a repülőterek vagy a légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmény vagy annak veszélye esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, az ilyen cselekmény vagy veszély gyors és biztonságos megszüntetésére szolgáló megfelelő intézkedések megtétele révén.

(10)   Amennyiben valamelyik fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik fél nem e cikk rendelkezéseinek megfelelően járt el, akkor ez a fél – a hatáskörrel rendelkező hatóságai révén – konzultációt kérhet. A konzultációknak a kérelem kézhezvételétől számított tizenöt (15) napon belül kell megkezdődniük. Amennyiben a konzultációk megkezdésétől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, a konzultációkat kérő fél a másik fél légitársasága vagy légitársaságai engedélyeit visszatarthatja, visszavonhatja, felfüggesztheti vagy megfelelő feltételekhez kötheti. Szükséghelyzetben vagy az e cikk rendelkezései betartása további elmulasztásának megakadályozása érdekében az a fél, amelyik úgy véli, hogy a másik fél eltért e cikk rendelkezéseitől, bármikor megfelelő ideiglenes intézkedést tehet.

(11)   A légi szállítás védelmének biztosítására tett azonnali intézkedések szükségességének sérelme nélkül a felek megerősítik, hogy a védelmi intézkedések mérlegelésekor értékelik a légi szolgáltatások e megállapodás szerinti üzemeltetésére gyakorolt lehetséges kedvezőtlen gazdasági és működési hatásokat és – a jogszabályokban megengedett mértékben – e tényezőket figyelembe veszik a védelmi kérdések megoldásához szükséges és megfelelő intézkedések meghatározásakor.

8. cikk

Vámok, adók és egyéb terhek

(1)   Mindegyik fél – a nemzeti jogszabályaik és szabályzataik által lehetővé tett legteljesebb mértékben, valamint a viszonosság alapján – mentesíti a másik fél légitársaságait a nemzetközi légi közlekedésben üzemben tartott légi járművei, szokásos berendezései, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, földi berendezései, a tartalék alkatrészek (a hajtóműveket is ideértve), a légi jármű fedélzetén lévő készletek (többek között ideértve az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszereket, italokat és égetett szeszes italokat, dohányárut és egyéb termékeket), valamint egyéb, kizárólag a nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi jármű üzemben tartására és kiszolgálására szolgáló vagy azzal kapcsolatban használt cikkek tekintetében valamennyi importkorlátozás, a felek által kivetett és nem a nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi vagyon- és tőkeadó, vám, jövedéki adó, valamint a hasonló díjak és egyéb terhek alól.

(2)   Mindegyik fél továbbá – a nemzeti jogszabályaik és szabályzataik által lehetővé tett legteljesebb mértékben, valamint a viszonosság alapján – mentesíti az alábbiakat az e cikk (1) bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével

| a) | a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának a területről eltávozó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték; |
| --- | --- |

a)

a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának a területről eltávozó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték;

| b) | az egyik fél területére a másik fél légitársasága által a nemzetközi légi közlekedésben használt légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések és tartalék alkatrészek (ideértve a hajtóműveket is), valamint az utasok vagy áruk kezelésére, illetve a védelmi ellenőrzésekre szolgáló számítógépes berendezések és rendszerelemek; |
| --- | --- |

b)

az egyik fél területére a másik fél légitársasága által a nemzetközi légi közlekedésben használt légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések és tartalék alkatrészek (ideértve a hajtóműveket is), valamint az utasok vagy áruk kezelésére, illetve a védelmi ellenőrzésekre szolgáló számítógépes berendezések és rendszerelemek;

| c) | a valamely fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték; és |
| --- | --- |

c)

a valamely fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték; és

| d) | nyomtatott kiadványok, ideértve a légitársaság jegyeit, a jegyborítékokat, a légitársaságok számláit és a légitársaság által ingyenesen szétosztott, más kapcsolódó reklámanyagokat. |
| --- | --- |

d)

nyomtatott kiadványok, ideértve a légitársaság jegyeit, a jegyborítékokat, a légitársaságok számláit és a légitársaság által ingyenesen szétosztott, más kapcsolódó reklámanyagokat.

(3)   A légi járaton használt szokásos felszerelések, valamint az egyik fél légitársasága által használt légi jármű fedélzetén szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik fél területén csak az adott területen működő vámhatóságok jóváhagyásával rakodhatók ki. Ebben az esetben megkövetelhető, hogy azokat az újraexportálás vagy a vámszabályoknak megfelelő egyéb eltávolítás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete alá helyezzék.

(4)   Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légitársaságai az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott árucikkek másik fél területén történő kölcsönbeadása vagy átadása érdekében olyan légitársasággal kötöttek szerződést, amelynek részére a másik fél hasonló mentességeket biztosít.

(5)   Az egyes tagállamok és Kanada között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülésére vonatkozó, hatályban lévő egyezmények rendelkezéseit ez a megállapodás nem módosítja.

9. cikk

Statisztikák

(1)   Mindegyik fél biztosítja a másik fél részére a nemzeti jogszabályokban és szabályzatokban előírt statisztikákat, valamint – kérésre – a légi szolgáltatások üzemeltetésének felülvizsgálata céljából esetlegesen ésszerűen szükséges, rendelkezésre álló statisztikai információkat.

(2)   A felek a vegyes bizottság keretében együttműködnek a légi szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése érdekében.

10. cikk

A fogyasztók érdekei

(1)   Mindegyik fél elismeri a fogyasztók érdekei védelmének fontosságát és – megkülönböztetéstől mentes alapon – ésszerű és arányos intézkedéseket tehet, vagy megkövetelheti a légitársaságoktól, hogy ilyen intézkedéseket tegyenek az alábbi kérdések ügyében, többek között ideértve a következőket:

| a) | a légitársaságok részére előlegként kifizetett pénzeszközök védelmére irányuló követelmények; |
| --- | --- |

a)

a légitársaságok részére előlegként kifizetett pénzeszközök védelmére irányuló követelmények;

| b) | a visszautasított beszállás esetén nyújtandó kártalanítással kapcsolatos kezdeményezések; |
| --- | --- |

b)

a visszautasított beszállás esetén nyújtandó kártalanítással kapcsolatos kezdeményezések;

| c) | visszatérítés az utasok felé; |
| --- | --- |

c)

visszatérítés az utasok felé;

| d) | a légi járművet ténylegesen üzemben tartó légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatala; |
| --- | --- |

d)

a légi járművet ténylegesen üzemben tartó légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatala;

| e) | saját légitársaságainak megfelelő pénzügyi helyzete; |
| --- | --- |

e)

saját légitársaságainak megfelelő pénzügyi helyzete;

| f) | az utasok baleseti felelősségbiztosítása; és |
| --- | --- |

f)

az utasok baleseti felelősségbiztosítása; és

| g) | a hozzáféréssel kapcsolatos intézkedések meghatározása. |
| --- | --- |

g)

a hozzáféréssel kapcsolatos intézkedések meghatározása.

(2)   A felek arra törekszenek, hogy – annak érdekében, hogy lehetőség szerint összeegyeztethető megközelítéseket érjenek el – a vegyes bizottság keretében konzultáljanak egymással a fogyasztók érdekeit érintő kérdésekről, ideértve a tervezett intézkedéseiket is.

11. cikk

Repülőterek, valamint a légiközlekedési berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állása

(1)   Mindegyik fél biztosítja, hogy a repülőterek, légi útvonalak, légiforgalmi irányítói szolgáltatások és légi navigációs szolgálatok, a polgári légi közlekedés védelme, a földi kiszolgálás és a területén biztosított egyéb kapcsolódó berendezések és szolgáltatások megkülönböztetéstől mentes alapon, a felhasználással kapcsolatos rendelkezések meghozatalának időpontjától rendelkezésre álljanak a másik fél légitársaságai általi felhasználásra.

(2)   A felek a lehető legteljesebb mértékig megtesznek minden ésszerű intézkedést a berendezésekhez és szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférés biztosítására, a jogi, működési és fizikai korlátozásokra is figyelemmel, valamint a hozzáférés biztosítására irányuló eljárások tekintetében a tisztességes és egyenlő esélyek és az átláthatóság alapján.

(3)   Mindegyik fél biztosítja, hogy a területén lévő repülőterekre alkalmazandó résidők kezelésére irányuló eljárásait, iránymutatásait és szabályzatait átlátható, hatékony és megkülönböztetéstől mentes módon alkalmazzák.

(4)   Ha az egyik fél úgy véli, hogy a másik fél megsérti ezt a cikket, értesítheti a másik felet megállapításairól, és konzultációkat kérhet a 17. cikk (Vegyes bizottság) (4) bekezdése alapján.

12. cikk

A repülőterekkel, valamint a légiközlekedési berendezésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek

(1)   Mindegyik fél biztosítja, hogy a díjszabásért felelős hatóságaik vagy szerveik által a másik fél légitársaságaira a légi navigációs és a légiforgalmi irányítási szolgáltatások használatáért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, költségekhez köthetők és indokolatlan hátrányos megkülönböztetéstől mentesek legyenek. A másik fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légitársaság rendelkezésére álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.

(2)   Mindegyik fél biztosítja, hogy a díjszabásért felelős hatóságaik vagy szerveik által a másik fél légitársaságaira a repülőtér használatáért, a polgári légi közlekedés védelméért és a kapcsolódó berendezésekért és szolgáltatásokért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, indokolatlan hátrányos megkülönböztetéstől mentesek és a felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A másik fél légitársaságaira kiszabott használati díjak tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri és polgári légi közlekedés védelmével kapcsolatos berendezések és szolgáltatások biztosításának a díjszabásért felelős hatóságok vagy szervek számára felmerülő teljes költségét. Az ilyen díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.

(3)   Mindegyik fél ösztönzi a területükön a díjszabásért felelős hatóságok vagy szervek és a szolgáltatásokat és a berendezéseket igénybe vevő légitársaságok közötti konzultációt, valamint a díjszabásért felelős hatóságok vagy szervek és a légitársaságok közötti azon információk cseréjét, amelyek szükségesek lehetnek – e cikk (1) és (2) bekezdésének elveivel összhangban – a díjak ésszerűségének megfelelő felülvizsgálatához. Mindegyik fél ösztönzi a díjszabásért felelős hatóságokat arra, hogy a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében ésszerű időn belül értesítsék annak érdekében, hogy ismertethessék álláspontjaikat a módosítások végrehajtása előtt.

(4)   A 21. cikk (Vitarendezés) szerinti vitarendezési eljárások során csak akkor tekinthető úgy, hogy valamely fél megsértette e cikk rendelkezéseit, ha:

| a) | elmulasztja a másik fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagy |
| --- | --- |

a)

elmulasztja a másik fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagy

| b) | az ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a hatáskörébe tartozó valamennyi, az e cikkel összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat orvoslását szolgáló intézkedést megtenni. |
| --- | --- |

b)

az ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a hatáskörébe tartozó valamennyi, az e cikkel összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat orvoslását szolgáló intézkedést megtenni.

13. cikk

Kereskedelmi keretek

(1)   Mindegyik fél tisztességes és egyenlő versenylehetőséget biztosít a másik fél légitársaságai számára az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások nyújtására.

(2)   Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél bármely légitársasága számára, hogy az általa kínált, az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások sűrűségét és kapacitását a légitársaság piacra vonatkozó kereskedelmi megfontolásai alapján állapítsa meg. Egyik fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a szolgáltatások sűrűségét és rendszerességét, a másik fél légitársaságai által üzemben tartott légi járművek típusát vagy típusait, és nem írhatja elő a másik fél légitársaságai számára, hogy azok a menetrendet, a charterjáratok programját és az üzemeltetési tervet benyújtsák, kivéve ha ez műszaki, üzemeltetési vagy környezetvédelmi (helyi levegőminőség vagy zaj) okokból, az egyezmény 15. cikkével összhangban álló egységes feltételek alapján szükséges.

| (3) | a) | Az egyes felek által az ilyen műveletekre rendesen alkalmazott szabályozási követelményekre is figyelemmel, a másik fél bármely légitársasága együttműködési megállapodást köthet az alábbiak céljából:






  i. | meghatározott útvonalakon légi szolgáltatás biztosítása azáltal, hogy Kanada vagy a tagállamok és/vagy bármely harmadik ország légitársaságai és/vagy bármely ország felszíni (szárazföldi vagy tengeri) közlekedési szolgáltatója által üzemeltetett járatokra saját kód alatt értékesít szállítást; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

a)

Az egyes felek által az ilyen műveletekre rendesen alkalmazott szabályozási követelményekre is figyelemmel, a másik fél bármely légitársasága együttműködési megállapodást köthet az alábbiak céljából:

i.

meghatározott útvonalakon légi szolgáltatás biztosítása azáltal, hogy Kanada vagy a tagállamok és/vagy bármely harmadik ország légitársaságai és/vagy bármely ország felszíni (szárazföldi vagy tengeri) közlekedési szolgáltatója által üzemeltetett járatokra saját kód alatt értékesít szállítást;

| ii. | járatok üzemeltetése olyan más légitársaság kódja alatt, amely számára valamelyik fél légügyi hatósága engedélyezte, hogy valamelyik fél bármely légitársasága által üzemeltetett járatokra saját kód alatti szállítást értékesítsen. |
| --- | --- |

ii.

járatok üzemeltetése olyan más légitársaság kódja alatt, amely számára valamelyik fél légügyi hatósága engedélyezte, hogy valamelyik fél bármely légitársasága által üzemeltetett járatokra saját kód alatti szállítást értékesítsen.

b)

Bármely fél megkövetelheti a code-share megállapodásokban érintett valamennyi légitársaságtól, hogy rendelkezzen a megfelelő útvonalengedéllyel.

c)

Egyik fél sem tarthatja vissza az e cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontjában meghatározott code-share szolgáltatásokra vonatkozó engedélyt azon az alapon, hogy a légi járművet üzemben tartó légitársaság nem jogosult más légitársaság kódja alatt forgalmat bonyolítani.

d)

A felek megkövetelik a code-share megállapodásokban érintett valamennyi légitársaságtól annak biztosítását, hogy az utasokat teljes mértékben tájékoztatják az üzemben tartó kilétéről, valamint az utazás egyes szakaszaival kapcsolatban a közlekedési eszközről.

(4)   Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára, hogy a területén folytatott működés közben:

| a) | a viszonosság alapján területén saját földi kiszolgálását végezze, és belátása szerint a földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat egészben vagy részben hatáskörrel rendelkező hatóságai által az ilyen szolgáltatások nyújtására engedélyezett megbízottal végeztessen; és |
| --- | --- |

a)

a viszonosság alapján területén saját földi kiszolgálását végezze, és belátása szerint a földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat egészben vagy részben hatáskörrel rendelkező hatóságai által az ilyen szolgáltatások nyújtására engedélyezett megbízottal végeztessen; és

| b) | földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtson az ugyanazon repülőtéren működő más légitársaságok számára, amennyiben azt engedélyezték és összeegyeztethető az alkalmazandó jogszabályokkal és szabályzatokkal. |
| --- | --- |

b)

földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtson az ugyanazon repülőtéren működő más légitársaságok számára, amennyiben azt engedélyezték és összeegyeztethető az alkalmazandó jogszabályokkal és szabályzatokkal.

(5)   Az e cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjában előírt jogok gyakorlására kizárólag olyan fizikai vagy működési korlátozások vonatkozhatnak, amelyek elsősorban a repülőtér biztonságával vagy védelmével kapcsolatos megfontolásokból erednek. Valamennyi korlátozást egységesen kell alkalmazni, és azok feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek a bármely más országnak a korlátozások megállapításakor hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat végző légitársasága számára rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél.

(6)   A felek lehetővé teszik, hogy:

| a) | a másik fél légitársaságai a viszonosság alapján területükre képviselőket, kereskedelmi vezetőket, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és más szakembereket küldjenek, és ott tartsanak, amennyiben ez szolgáltatásaikkal kapcsolatban szükséges; |
| --- | --- |

a)

a másik fél légitársaságai a viszonosság alapján területükre képviselőket, kereskedelmi vezetőket, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és más szakembereket küldjenek, és ott tartsanak, amennyiben ez szolgáltatásaikkal kapcsolatban szükséges;

| b) | ezek a személyzettel kapcsolatos követelmények a másik fél légitársaságainak döntése szerint saját személyzettel vagy a területén működő és más légitársaságok részére ilyen szolgáltatás nyújtására jogosult bármely más szervezet, társaság vagy légitársaság szolgáltatásainak igénybevételével is biztosíthatók legyenek; és |
| --- | --- |

b)

ezek a személyzettel kapcsolatos követelmények a másik fél légitársaságainak döntése szerint saját személyzettel vagy a területén működő és más légitársaságok részére ilyen szolgáltatás nyújtására jogosult bármely más szervezet, társaság vagy légitársaság szolgáltatásainak igénybevételével is biztosíthatók legyenek; és

| c) | a területén a másik fél légitársaságai irodákat hozzanak létre a légiszállítási és az ahhoz kapcsolódó más tevékenységek promóciója és értékesítése céljából. |
| --- | --- |

c)

a területén a másik fél légitársaságai irodákat hozzanak létre a légiszállítási és az ahhoz kapcsolódó más tevékenységek promóciója és értékesítése céljából.

(7)   A felek megkövetelik a másik fél légitársaságainak képviselőitől és személyzetétől, hogy jogszabályaiknak és szabályzataiknak alávessék magukat. Az ilyen jogszabályokkal és szabályzatokkal összhangban:

| a) | mindegyik fél a lehető legrövidebb időn belül biztosítja a szükséges munkavállalási engedélyeket, látogatói vízumokat és más hasonló dokumentumokat az e cikk (6) bekezdésében említett képviselők és személyzet részére; és |
| --- | --- |

a)

mindegyik fél a lehető legrövidebb időn belül biztosítja a szükséges munkavállalási engedélyeket, látogatói vízumokat és más hasonló dokumentumokat az e cikk (6) bekezdésében említett képviselők és személyzet részére; és

| b) | mindegyik fél megkönnyíti és felgyorsítja a kilencven (90) napot meg nem haladó, ideiglenes feladatokat végző személyzet tekintetében a munkavállalási engedélyekkel kapcsolatos bármely követelmény jóváhagyását. |
| --- | --- |

b)

mindegyik fél megkönnyíti és felgyorsítja a kilencven (90) napot meg nem haladó, ideiglenes feladatokat végző személyzet tekintetében a munkavállalási engedélyekkel kapcsolatos bármely követelmény jóváhagyását.

(8)   Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára a következőket:

| a) | légi szállítás értékesítése a területén közvetlenül vagy – a légitársaságok döntése szerint – ügynökeiken keresztül, valamint légi szállítás értékesítése a területén használt pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – más országok szabadon átváltható pénznemében, továbbá bármely személy szabadon vásárolhat ilyen szállítást az említett légitársaságok által elfogadott pénznemben; |
| --- | --- |

a)

légi szállítás értékesítése a területén közvetlenül vagy – a légitársaságok döntése szerint – ügynökeiken keresztül, valamint légi szállítás értékesítése a területén használt pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – más országok szabadon átváltható pénznemében, továbbá bármely személy szabadon vásárolhat ilyen szállítást az említett légitársaságok által elfogadott pénznemben;

| b) | a helyi kiadások – ideértve az üzemanyag-vásárlást is – kifizetése a területén a helyi pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – szabadon átváltható pénznemben; és |
| --- | --- |

b)

a helyi kiadások – ideértve az üzemanyag-vásárlást is – kifizetése a területén a helyi pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – szabadon átváltható pénznemben; és

| c) | kérésre a tevékenysége rendes körében megszerzett pénzeszközök átváltása és külföldre való átutalása. Az ilyen átváltást és átutalást korlátozások nélkül, haladéktalanul és a folyó kifizetések tekintetében az átutalási kérelem benyújtásának időpontjában érvényes átváltási árfolyamon engedélyezni kell, továbbá azokra nem vonatkozhat semmilyen egyéb teher a bankok által az ilyen ügyletek tekintetében beszedett rendes szolgáltatási díjak kivételével. |
| --- | --- |

c)

kérésre a tevékenysége rendes körében megszerzett pénzeszközök átváltása és külföldre való átutalása. Az ilyen átváltást és átutalást korlátozások nélkül, haladéktalanul és a folyó kifizetések tekintetében az átutalási kérelem benyújtásának időpontjában érvényes átváltási árfolyamon engedélyezni kell, továbbá azokra nem vonatkozhat semmilyen egyéb teher a bankok által az ilyen ügyletek tekintetében beszedett rendes szolgáltatási díjak kivételével.

(9)   Mindegyik fél lehetővé teszi az alábbiakat:

| a) | a kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy felszíni (szárazföldi vagy vízi) szállítást vegyenek igénybe a légi járatokhoz kapcsolódóan. Az ilyen szállítást a légitársaságok felszíni fuvarozókkal kötött megállapodások útján nyújthatják, vagy a légitársaságok dönthetnek úgy is, hogy a felszíni szállítást maguk biztosítják; |
| --- | --- |

a)

a kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy felszíni (szárazföldi vagy vízi) szállítást vegyenek igénybe a légi járatokhoz kapcsolódóan. Az ilyen szállítást a légitársaságok felszíni fuvarozókkal kötött megállapodások útján nyújthatják, vagy a légitársaságok dönthetnek úgy is, hogy a felszíni szállítást maguk biztosítják;

| b) | az árufuvarozási szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy a nemzetközi légi szállításhoz kapcsolódó bármilyen felszíni (szárazföldi vagy vízi) árufuvarozást igénybe vegyenek, a felek vagy harmadik országok területén lévő bármely pontra vagy pontról, ideértve valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást is, továbbá adott esetben a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozását a vonatkozó jogszabályok és szabályzatok szerint; hogy hozzáférjenek a repülőtéri vámeljárásokhoz és vámhivatalokhoz a felszíni vagy légi fuvarozással mozgó áru tekintetében; hogy maguk gondoskodjanak saját felszíni árufuvaroztatásukról – az ilyen szállításra irányadó nemzeti jogszabályokra és szabályzatokra is figyelemmel –, vagy azt egyéb felszíni fuvarozóval kötött megállapodás révén biztosítsák, ideértve a bármely más ország más légitársaságai által végzett felszíni fuvarozást; és |
| --- | --- |

b)

az árufuvarozási szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy a nemzetközi légi szállításhoz kapcsolódó bármilyen felszíni (szárazföldi vagy vízi) árufuvarozást igénybe vegyenek, a felek vagy harmadik országok területén lévő bármely pontra vagy pontról, ideértve valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást is, továbbá adott esetben a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozását a vonatkozó jogszabályok és szabályzatok szerint; hogy hozzáférjenek a repülőtéri vámeljárásokhoz és vámhivatalokhoz a felszíni vagy légi fuvarozással mozgó áru tekintetében; hogy maguk gondoskodjanak saját felszíni árufuvaroztatásukról – az ilyen szállításra irányadó nemzeti jogszabályokra és szabályzatokra is figyelemmel –, vagy azt egyéb felszíni fuvarozóval kötött megállapodás révén biztosítsák, ideértve a bármely más ország más légitársaságai által végzett felszíni fuvarozást; és

| c) | az intermodális szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy a kombinált légi- és a felszíni szállításra együttesen kiszabott áron kínálják azokat, amennyiben az utasokat és a fuvaroztatókat nem tévesztik meg az ilyen szállítás tényleges adatai tekintetében. |
| --- | --- |

c)

az intermodális szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy a kombinált légi- és a felszíni szállításra együttesen kiszabott áron kínálják azokat, amennyiben az utasokat és a fuvaroztatókat nem tévesztik meg az ilyen szállítás tényleges adatai tekintetében.

(10)   A felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légitársaságok a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák meg. Egyik fél sem foganatosíthat egyoldalú intézkedést a területére érkező vagy területéről induló nemzetközi légi szállításra kiszabott ár bevezetése vagy fenntartása ellen.

(11)   A felek nem követelik meg, hogy az árakat benyújtsák a légügyi hatóságoknak.

(12)   A felek lehetővé teszik a légügyi hatóságok számára, hogy megvitassanak többek között olyan kérdéseket, mint az esetlegesen jogtalan, ésszerűtlen vagy megkülönböztető jellegű díjak.

(13)   A felek tisztességes és megkülönböztetéstől mentes alapon alkalmazzák saját területükön a számítógépes helyfoglalási rendszereik műveleteivel kapcsolatos jogszabályaikat és szabályzataikat.

(14)   Az e megállapodás szerinti légi járatokat bármely fél légitársaságai más társaságokkal – többek között légitársaságokkal – kötött franchise- vagy márkahasználati megállapodások alapján is működtethetik a légügyi hatóságok jóváhagyásától függően, feltéve, hogy a légi járatot működtető légitársaság rendelkezik a megfelelő útvonalengedéllyel, teljesülnek a nemzeti jogszabályokban és szabályzatokban előírt feltételek.

(15)   Az e megállapodás szerinti légi járatok üzemeltetése céljából a felek légitársaságai üzemeltethetik az e megállapodás szerinti légi járatokat más légitársaságok által biztosított – többek között más országokból származó – légi jármű és személyzet igénybe vételével is a légügyi hatóságok jóváhagyásától függően, feltéve, hogy a légi járatot üzemeltető azon légitársaság és a légi jármű azon üzemben tartója, amelyek az ilyen megállapodásban részesek, rendelkeznek a megfelelő engedélyekkel. E bekezdés alkalmazásában a légi járművet üzemben tartó légitársaságoknak nem szükséges megfelelő útvonalengedéllyel rendelkezniük.

(16)   Az e megállapodás 4. (Befektetés), 5. (Jogszabályok alkalmazása), 6. (A polgári légi közlekedés biztonsága), 7. (A polgári légi közlekedés védelme), 8. (Vámok, adók és egyéb terhek), 9. (Statisztikák), 10. (A fogyasztók érdekei), 11. (Repülőterek, valamint a légiközlekedési berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állása), 12. (A repülőterekkel, valamint a légiközlekedési berendezésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek), 13. (Kereskedelmi keretek), 14. (Versenykörnyezet), 15. (Légiforgalmi szolgáltatás), 17. (Vegyes bizottság) és 18. (Környezetvédelem) cikkében előírt rendelkezések valamely fél légi fuvarozói által a másik fél területére vagy területéről működtetett charter- és más nem menetrend szerinti járatokra is alkalmazandók.

(17)   Az engedélyeknek a charter- és más nem menetrend szerinti járatok üzemeltetésére irányuló kérelmek kézhezvételét követő, a légi fuvarozók számára történő megadásakor a felek a lehető leggyorsabb eljárást alkalmazzák.

14. cikk

Versenykörnyezet

(1)   A felek elismerik, hogy közös célkitűzésük egy, a légi járatok működtetésével kapcsolatos tisztességes versenykörnyezet kialakítása. A felek elismerik, hogy a légitársaságok akkor folytatnak a legvalószínűbb módon tisztességes versenyt, amennyiben ezek a légitársaságok teljes mértékben kereskedelmi alapon működnek, és nem részesülnek állami támogatásban. A felek elismerik, hogy a tisztességes és versenyképes környezet megteremtéséhez kulcsfontosságúak az olyan kérdések, mint például – többek között – a légitársaságok privatizálására vonatkozó feltételek, a versenytorzító támogatások megszüntetése, a repülőtéri létesítményekhez és szolgáltatásokhoz, valamint a számítógépes foglalási rendszerekhez való méltányos és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés.

(2)   Ha az egyik fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén olyan feltételek léteznek, amelyek hátrányosan érintenék a tisztességes és versenyképes környezetet, valamint az e megállapodás szerinti légi járatok légitársaságai általi működtetését, észrevételeket nyújthat be a másik félnek. Kérheti továbbá a vegyes bizottság összehívását is. A felek elfogadják, hogy vegyes bizottság jogszerűen vitathatja meg annak mértékét, hogy a megállapodás versenykörnyezettel kapcsolatos célkitűzéseit milyen mértékben veszélyeztetheti egy támogatás vagy más intervenció.

(3)   A 14. cikk hatálya alá tartozik – a teljesség igénye nélkül – a bármely kormányzati szerv által juttatott tőkeinjekciók, kereszttámogatások, támogatások, biztosítékok, tulajdonjog, adókönnyítés, adómentesség, csődvédelem vagy kezesség. A 14. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel valamely fél – a másik félhez intézett értesítéssel egyidejűleg – kapcsolatba léphet a másik fél területén lévő, állami, tartományi vagy helyi szintű, hatáskörrel rendelkező kormányzati szervekkel az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából.

(4)   A felek elismerik a saját versenyhatóságaik között folytatott együttműködést az 1999. június 17-én Bonnban, Kanada kormánya és az Európai Közösségek között létrejött, a versenyjogaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak megfelelően.

(5)   Amennyiben – a vegyes bizottságban folytatott konzultációkat követően – valamelyik fél úgy véli, hogy továbbra is fennállnak a 14. cikk (2) bekezdésében említett feltételek, és azok légitársaságának vagy légitársaságainak valószínűleg jelentős hátrányt vagy kárt okozhatnak, intézkedést tehet. A felek az e bekezdés szerinti intézkedéseket a rájuk vonatkozó eljárások és kritériumok vegyes bizottság általi meghatározásakor, vagy – ha erre korábban kerül sor – az attól az időponttól számított egy évet követően tehetik meg, amikor a felek e megállapodást átmenetileg alkalmazzák, vagy amikor a megállapodás hatályba lép. Az e bekezdés szerint megtett bármely intézkedésnek megfelelőnek és arányosnak kell lennie, hatályát és időtartamát tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia. Az intézkedésnek kizárólag a (2) bekezdésben említett feltételek előnyeit élvező entitásokra szabad irányulniuk, és azok nem sérthetik a felek azon jogát, hogy a 21. cikk (Vitarendezés) értelmében intézkedést tegyenek.

15. cikk

Légiforgalmi szolgáltatás

A felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos biztonsági felügyeleti és szakpolitikai kérdések kezelésében az általános hatékonyság optimalizálása, a költségcsökkentés, valamint a meglévő rendszerek biztonságának és kapacitásának fokozása céljából. A felek ösztönzik légi navigációs szolgáltatóikat, hogy továbbra is működjenek együtt a kölcsönös átjárhatóság területén, hogy amennyiben lehetséges, még jobban integrálják mindkét fél rendszereit, csökkentsék a légi szállítás környezetvédelmi hatását, és adott esetben információkat osszanak meg.

16. cikk

Kijelölések és engedélyek fenntartása

(1)   Légi szolgáltatások végzésére kijelölt légitársaságnak kell tekinteni Kanada vagy a tagállamok bármely olyan légitársaságát, amelyet saját kormánya érvényesen kijelölt az e megállapodással felváltott, Kanadával kötött légiközlekedési megállapodás értelmében.

(2)   Az e megállapodás szerinti új vagy módosított engedély vagy az engedélyezés más formája kiadásáig Kanada vagy egy tagállam bármely olyan légitársasága, amely valamely fél légügyi hatóságai által kiadott, az e megállapodás hatálybalépésének időpontjában légi járatok működtetésére érvényes engedéllyel vagy az engedélyezés más formájával rendelkezik, továbbra is rendelkezik az említett engedélyben vagy az engedélyezés más formájában biztosított jogosultságokkal, továbbá úgy kell tekinteni, hogy rendelkezik az e megállapodás szerinti légi járatok működtetésére irányuló jogosultsággal.

(3)   E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy valamely félnek az e cikk (1) vagy (2) bekezdésében nem említett légitársaságát légi járatok működtetésére kijelöljék vagy engedélyezzék.

17. cikk

Vegyes bizottság

(1)   A felek létrehoznak egy, a felek képviselőiből álló bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság).

(2)   A vegyes bizottság meghatározza az e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekben eljáró légügyi hatóságokat és más hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és megkönnyíti közöttük a kapcsolattartást.

(3)   A vegyes bizottság szükség szerint és évente legalább egyszer ülésezik. Bármely fél kérheti ülés összehívását.

(4)   Bármely fél kérheti a vegyes bizottság összehívását az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos konzultáció érdekében, valamint hogy a másik fél által felvetett bármely aggodalomra megoldást találjon. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, azonban a felek eltérő döntésének hiányában legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított két hónapon belül kell összehívni.

(5)   A vegyes bizottság határozatokat fogad el azokban az esetekben, ha ezt a megállapodás kifejezetten előírja.

(6)   A vegyes bizottság elősegíti a felek közötti együttműködést, és foglalkozhat bármely, az e megállapodás működésével vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdéssel, ideértve többek között a következőket:

| a) | az e megállapodás szerinti légi járatokat érintő piaci feltételek felülvizsgálata; |
| --- | --- |

a)

az e megállapodás szerinti légi járatokat érintő piaci feltételek felülvizsgálata;

| b) | információcsere, ideértve a nemzeti jognak és politikáknak a megállapodást érintő változásaival kapcsolatos tanácsadást is; |
| --- | --- |

b)

információcsere, ideértve a nemzeti jognak és politikáknak a megállapodást érintő változásaival kapcsolatos tanácsadást is;

| c) | a megállapodás adott esetben tovább fejleszthető területeinek mérlegelése, többek között ideértve a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlásokat; |
| --- | --- |

c)

a megállapodás adott esetben tovább fejleszthető területeinek mérlegelése, többek között ideértve a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlásokat;

| d) | az új tagállamok részére ahhoz szükséges feltételek, eljárások és módosítások ajánlása, hogy e megállapodás részes feleivé váljanak; és |
| --- | --- |

d)

az új tagállamok részére ahhoz szükséges feltételek, eljárások és módosítások ajánlása, hogy e megállapodás részes feleivé váljanak; és

| e) | a befektetéssel, tulajdonjoggal és ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések megvitatása, valamint annak megerősítése, hogy teljesülnek a forgalmi jogok fokozatos megnyitására vonatkozó, a megállapodás 2. mellékletében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

e)

a befektetéssel, tulajdonjoggal és ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések megvitatása, valamint annak megerősítése, hogy teljesülnek a forgalmi jogok fokozatos megnyitására vonatkozó, a megállapodás 2. mellékletében meghatározott feltételek.

(7)   A vegyes bizottság együttműködést alakít ki, és elősegíti a szakértői szintű cseréket az új jogalkotási vagy szabályozási kezdeményezések tekintetében.

(8)   A vegyes bizottság határozattal fogadja el eljárási szabályzatát.

(9)   A vegyes bizottság valamennyi határozatát konszenzussal hozza.

18. cikk

Környezetvédelem

(1)   A felek elismerik, hogy a környezetvédelem fontos szerepet játszik a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során.

(2)   A felek nemzetközi jog és az egyezmény szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül mindegyik fél a saját szuverén joghatósága keretében jogosult megtenni és alkalmazni a légi szállítás környezeti hatásainak kezelésére irányuló, megfelelő intézkedéseket, feltéve, hogy az említett intézkedéseket az illetőségen alapuló megkülönböztetés nélkül alkalmazzák.

(3)   A felek elismerik, hogy a környezetvédelmi intézkedések költségeit és hasznait körültekintően mérlegelni kell a nemzetközi légiközlekedési politika kialakítása során. A javasolt környezetvédelmi intézkedések mérlegelésekor a felek megvizsgálják azoknak az e megállapodásban foglalt jogok gyakorlására irányuló, lehetséges kedvezőtlen hatását, és ilyen intézkedések elfogadása esetén, megfelelő lépéseket tesznek a kedvezőtlen hatások mérséklése érdekében.

(4)   A felek elismerik az együttműködésnek és annak a jelentőségét, hogy többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják meg a légi közlekedés által a környezetre és a gazdaságra gyakorolt hatást, valamint az enyhítő intézkedések e megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetősége biztosításának jelentőségét.

(5)   Környezetvédelmi intézkedések meghatározásakor az egyezmény mellékleteiben szereplő, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által elfogadott légiközlekedési környezetvédelmi előírásokat kell követni, kivéve, ahol eltéréseket vezettek be.

(6)   A felek törekednek arra, hogy az egymással a lehető legteljesebb mértékben összeegyeztethető megközelítések elérése céljából konzultáljanak egymással a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekben, ideértve az olyan tervezett intézkedéseket is, amelyek valószínűleg jelentős hatással járnak az e megállapodás hatálya alá tartozó nemzetközi légi járatokra. A konzultációkat az erre irányuló kérelem kézhezvételétől számított 30 napon vagy a kölcsönösen megállapított bármely más határidőn belül meg kell kezdeni.

19. cikk

Munkaügyi kérdések

(1)   A felek elismerik az e megállapodás által a munkaügyre, foglalkoztatásra és munkafeltételekre gyakorolt hatások vizsgálatának fontosságát.

(2)   Bármely fél kérheti, hogy kerüljön sor a 17. cikk szerinti vegyes bizottság ülésére az e cikk (1) bekezdésében említett munkaügyi kérdések megvitatása céljából.

20. cikk

Nemzetközi együttműködés

A felek a 17. cikk szerinti vegyes bizottság elé terjeszthetik az alábbiakkal kapcsolatos kérdéseket:

| a) | légi szállítás és nemzetközi szervezetek; |
| --- | --- |

a)

légi szállítás és nemzetközi szervezetek;

| b) | a felek és más országok között a légi szállítás terén meglévő kapcsolatok esetleges alakulása; és |
| --- | --- |

b)

a felek és más országok között a légi szállítás terén meglévő kapcsolatok esetleges alakulása; és

| c) | a kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alakulása |
| --- | --- |

c)

a kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alakulása

ideértve – amennyiben lehetséges – az e területekkel kapcsolatos összehangolt álláspontok kidolgozására irányuló javaslatokat is.

21. cikk

Vitarendezés

(1)   Ha e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban a felek között vita merül fel, azt elsősorban a vegyes bizottság keretében folytatott hivatalos konzultációk révén törekszenek rendezni. Az ilyen hivatalos konzultációkat a lehető leghamarabb, továbbá a felek eltérő döntésének hiányában – a 17. cikk (4) bekezdése ellenére – az egyik fél által tett, az e cikkre hivatkozó írásbeli kérelem másik fél általi kézhezvételétől számított legfeljebb 30 napon belül meg kell kezdeni.

(2)   Ha a vitát a hivatalos konzultációkra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül nem sikerül rendezni, akkor az a felek egyetértésével döntésre valamely személy vagy testület elé terjeszthető. Ha a felek ebben nem értenek egyet, a vitát bármely fél kérésére egy három választottbíróból álló bíróság elé terjesztik válaszottbíráskodásra az alábbiakban meghatározott eljárásokkal összhangban.

(3)   A választottbíráskodás iránti kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül a vitában részes mindegyik fél egy független választottbírót jelöl ki. A felek által megnevezett egy-egy választottbíró 45 napon belül közös megegyezéssel egy harmadik választottbírót jelöl ki. Amennyiben valamelyik fél a meghatározott határidőn belül nem nevez meg választottbírót, vagy a harmadik választottbíró kijelölésére a meghatározott határidőn belül nem kerül sor, bármely fél kérheti a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnökét, hogy az ügynek megfelelően jelölje ki a szükséges választottbírót vagy választottbírákat. Amennyiben a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnöke valamely fél állampolgára, akkor az ilyen alapon nem összeférhetetlen rangidős alelnök végzi a kinevezést. A harmadik választottbírónak minden esetben egy harmadik állam állampolgárának kell lennie, a harmadik választottbíró jár el a bíróság elnökeként és határozza meg a választottbíráskodás helyét.

(4)   A választottbíróság maga állapítja meg eljárási szabályzatát és az eljárás menetrendjét.

(5)   Bármely fél kérésére a választottbíróság elrendelheti, hogy a vitában részes másik fél a választottbíróság végleges határozatáig könnyítő intézkedéseket hajtson végre.

(6)   A választottbíróság törekszik arra, hogy a választottbíráskodásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 180 napon belül írásbeli határozatot hozzon. A választottbíróság többségi döntése az irányadó.

(7)   Amennyiben a választottbíróság e megállapodás megsértését állapítja meg, és a felelős fél nem orvosolja azt, vagy nem állapodik meg a másik féllel kölcsönösen kielégítő megoldásról a választottbíróság határozatának közlését követő 30 napon belül, a másik fél a vita rendezéséig felfüggesztheti az e megállapodásból eredő, egyenértékű előnyök alkalmazását.

(8)   A választottbíróság költségei a vitában részes felek között egyenlően oszlanak meg.

(9)   E cikk alkalmazásában az Európai Közösség és a tagállamok együttesen járnak el.

22. cikk

Módosítás

E megállapodás bármely módosítását a felek kölcsönösen meghatározhatják az e megállapodás 17. cikkével (Vegyes bizottság) összhangban tartott konzultációk szerint. A módosítások a 23. cikkben (Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás) foglalt feltételekkel összhangban lépnek hatályba.

23. cikk

Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

(1)   Ez a megállapodás a legutolsó olyan diplomáciai jegyzék keltét követő egy hónappal lép hatályba, amelyben a felek megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. A jegyzékváltás lebonyolítása céljából az Európai Közösség és tagállamai az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát jelölik ki. Kanada az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára megküldi az Európai Közösségnek és tagállamainak szóló diplomáciai jegyzék(ek)et, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága pedig megküldi Kanadának az Európai Közösségtől és tagállamaitól származó diplomáciai jegyzék(ek)et. Az Európai Közösségtől és tagállamaitól származó diplomáciai jegyzék vagy jegyzékek közleményeket tartalmaznak minden egyes tagállam részéről, amelyek megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.

(2)   E cikk (1) bekezdése ellenére a felek megállapodnak abban, hogy ezt a megállapodást a felek hatályos nemzeti jogának rendelkezéseivel összhangban ideiglenesen alkalmazzák a legutolsó olyan diplomáciai jegyzék keltét követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást az e megállapodás ideiglenes alkalmazására vonatkozó nemzeti eljárások lezárulásáról.

24. cikk

A megállapodás megszűnése

Valamely fél bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik Felet azon döntéséről, hogy a megállapodást fel kívánja mondani. Ezt az értesítést egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek és az Egyesült Nemzetek Titkárságának is meg kell küldeni. A megállapodás a küldött értesítés másik fél általi kézhezvételének időpontját követő egy (1) évvel szűnik meg, kivéve, ha a felmondásra irányuló értesítést az említett időszak lejárta előtt kölcsönös megegyezéssel visszavonják. Amennyiben a másik fél az értesítés kézhezvételét nem ismeri el, az értesítést a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága általi kézhezvételét követő tizennegyedik (14.) napon kell átvettnek tekinteni.

25. cikk

A megállapodás nyilvántartásba vétele

Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban ezt a megállapodást és bármilyen módosítását a hatályba lépését követően a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága nyilvántartásba veszi. A másik felet tájékoztatják a nyilvántartásról a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek titkárságai általi megerősítését követően.

26. cikk

Kapcsolat más megállapodásokkal

(1)   Amennyiben a felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet vagy más nemzetközi kormányközi szervezet által elfogadott, e megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e megállapodást milyen mértékben érintik a többoldalú megállapodás vagy határozat rendelkezései, valamint hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni e megállapodást.

(2)   A megállapodás 23. cikkének (Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás) (2) bekezdése szerinti ideiglenes alkalmazás időszakában az e megállapodás 3. mellékletében felsorolt kétoldalú megállapodásokat – a 2. mellékletben előírtak kivételével – felfüggesztik. Az e megállapodás 23. cikkének (1) bekezdése szerinti hatálybalépéskor ez a megállapodás – a 2. mellékletben előírtak kivételével – az e megállapodás 3. mellékletében felsorolt kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lép.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer-kilencedik év december havának tizenhetedik napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, és szlovén nyelveken, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grande-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

For Canada

Pour le Canada

Image

1. MELLÉKLET

ÚTVONAL-MEGHATÁROZÁS

| 1. | Az e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára, hogy az alábbiakban meghatározott útvonalakon szállítást biztosítson:






  a) | Kanada légitársaságai esetében:
  Kanada előtti pontok – Kanadán belüli pontok – közbenső pontok – a tagállamokban lévő pontok – az azokon túli pontok |
| --- | --- | --- |

1.

Az e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára, hogy az alábbiakban meghatározott útvonalakon szállítást biztosítson:

a)

Kanada légitársaságai esetében:

Kanada előtti pontok – Kanadán belüli pontok – közbenső pontok – a tagállamokban lévő pontok – az azokon túli pontok

| b) | az Európai Közösség légitársaságai esetében:
  a tagállamok előtti pontok – a tagállamokon belüli pontok – közbenső pontok – Kanadán belüli pontok – az azon túli pontok |
| --- | --- |

b)

az Európai Közösség légitársaságai esetében:

a tagállamok előtti pontok – a tagállamokon belüli pontok – közbenső pontok – Kanadán belüli pontok – az azon túli pontok

| 2. | Valamely fél légitársasága bármely, illetve valamennyi járatán saját döntése szerint:






  a) | egyik vagy mindkét irányban légi járatokat üzemeltethet; |
| --- | --- | --- |

2.

Valamely fél légitársasága bármely, illetve valamennyi járatán saját döntése szerint:

a)

egyik vagy mindkét irányban légi járatokat üzemeltethet;

| b) | különböző járatszámokat kombinálhat a légi jármű ugyanazon üzemeltetése során; |
| --- | --- |

b)

különböző járatszámokat kombinálhat a légi jármű ugyanazon üzemeltetése során;

| c) | kiszolgálhat a felek területe előtti, közbenső és a felek területén túli pontokat, valamint a felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármely sorrendben; |
| --- | --- |

c)

kiszolgálhat a felek területe előtti, közbenső és a felek területén túli pontokat, valamint a felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármely sorrendben;

| d) | kihagyhat bármilyen pontot vagy pontokat; |
| --- | --- |

d)

kihagyhat bármilyen pontot vagy pontokat;

| e) | bármely légi járművéről bármely másik légi járművére átcsoportosíthat forgalmat, a bármely ponton üzemben tartott légi jármű típusára vagy számára vonatkozó bármely korlátozás nélkül; |
| --- | --- |

e)

bármely légi járművéről bármely másik légi járművére átcsoportosíthat forgalmat, a bármely ponton üzemben tartott légi jármű típusára vagy számára vonatkozó bármely korlátozás nélkül;

| f) | a légi jármű vagy a járatszám cseréjével vagy cseréje nélkül kiszolgálhatja a területén lévő pontok előtti bármely pontot, és az ilyen szolgáltatásokat az utazóközönségnek közvetlen szolgáltatásként kínálhatja és reklámozhatja; |
| --- | --- |

f)

a légi jármű vagy a járatszám cseréjével vagy cseréje nélkül kiszolgálhatja a területén lévő pontok előtti bármely pontot, és az ilyen szolgáltatásokat az utazóközönségnek közvetlen szolgáltatásként kínálhatja és reklámozhatja;

| g) | megszakíthatja útját bármely fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton; |
| --- | --- |

g)

megszakíthatja útját bármely fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton;

| h) | a közbenső pontokon és a másik fél területén lévő pontokon tranzitforgalmat bonyolíthat; |
| --- | --- |

h)

a közbenső pontokon és a másik fél területén lévő pontokon tranzitforgalmat bonyolíthat;

| i) | kombinálhatja a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére; és |
| --- | --- |

i)

kombinálhatja a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére; és

| j) | az e megállapodás 13. cikkének (Kereskedelmi keretek) (3) bekezdésével összhangban lévő code-share üzemelés útján szolgáltatást nyújthat; |
| --- | --- |

j)

az e megállapodás 13. cikkének (Kereskedelmi keretek) (3) bekezdésével összhangban lévő code-share üzemelés útján szolgáltatást nyújthat;

iránybeli, illetve földrajzi korlátozás nélkül és a légi szállításra vonatkozóan az e megállapodásban engedélyezett egyéb jogok elvesztése nélkül.

2. MELLÉKLET

A JOGOK GYAKORLÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

1.   SZAKASZ

Mindkét fél légitársaságainak tulajdonjoga és ellenőrzése

| 1. | A megállapodás 4. cikke (Befektetés) ellenére a viszonosság alapján megengedhető, hogy valamely fél légitársaságaiban bármely másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdoni részesedéssel rendelkezzenek, Kanadának a légitársaságokba való külföldi befektetésekre vonatkozó nemzeti jogszabályaiban és szabályzataiban megengedett mértékben. |
| --- | --- |

1.

A megállapodás 4. cikke (Befektetés) ellenére a viszonosság alapján megengedhető, hogy valamely fél légitársaságaiban bármely másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdoni részesedéssel rendelkezzenek, Kanadának a légitársaságokba való külföldi befektetésekre vonatkozó nemzeti jogszabályaiban és szabályzataiban megengedett mértékben.

| 2. | A megállapodás 3. cikke (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja, valamint 4. cikke (Befektetés) ellenére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni a légitársaságok tulajdonjogára és ellenőrzésére a 3. cikk (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja helyett mindaddig, amíg az e melléklet 2. szakasza 2. pontjának c) és d) alpontjában említett jogszabályok és szabályzatok másként nem rendelkeznek:
  „a kanadai légitársaság esetében a légitársaság tulajdonjogának jelentős részével és tényleges ellenőrzésével Kanada területén illetőséggel rendelkező személyek rendelkeznek, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága esetében a légitársaság tulajdonjogának jelentős részével és tényleges ellenőrzésével a tagállamok, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek rendelkeznek, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye valamely tagállam területén található”. |
| --- | --- |

2.

A megállapodás 3. cikke (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja, valamint 4. cikke (Befektetés) ellenére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni a légitársaságok tulajdonjogára és ellenőrzésére a 3. cikk (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja helyett mindaddig, amíg az e melléklet 2. szakasza 2. pontjának c) és d) alpontjában említett jogszabályok és szabályzatok másként nem rendelkeznek:

„a kanadai légitársaság esetében a légitársaság tulajdonjogának jelentős részével és tényleges ellenőrzésével Kanada területén illetőséggel rendelkező személyek rendelkeznek, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága esetében a légitársaság tulajdonjogának jelentős részével és tényleges ellenőrzésével a tagállamok, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek rendelkeznek, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye valamely tagállam területén található”.

2.   SZAKASZ

A forgalmi jogok fokozatos gyakorlása

| 1. | Az e szakasz 2. pontjában meghatározott forgalmi jogok gyakorlása során a felek légitársaságai az 1. melléklet 2. pontjában foglaltak szerint rugalmasan működhetnek. |
| --- | --- |

1.

Az e szakasz 2. pontjában meghatározott forgalmi jogok gyakorlása során a felek légitársaságai az 1. melléklet 2. pontjában foglaltak szerint rugalmasan működhetnek.

| 2. | Az e megállapodás 1. mellékletében meghatározott forgalmi jogok ellenére:






  a) | amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaikban legfeljebb 25 %-os szavazati jogosultságot biztosító tulajdonjoggal vagy ellenőrzéssel rendelkezzenek, a következő jogok érvényesülnek:






  i. | kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a kanadai légitársaságok tekintetében Kanada bármely pontja és a tagállamok bármely pontja között nemzetközi szállítás biztosításához való jog; közösségi légitársaságok esetében a tagállamok bármely pontja és Kanada bármely pontja között légi szolgáltatások biztosításához való jog. Ezen túlmenően személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében bármely fél légitársaságai tekintetében nemzetközi szállítás biztosításához való jog harmadik országokban lévő pontokra és pontokról, az adott fél területén lévő bármely ponton keresztül légi jármű vagy járatszám cseréjével vagy anélkül, továbbá az ilyen szolgáltatásoknak az utazóközönség részére közvetlen szolgáltatásként való kínálása és reklámozása; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az e megállapodás 1. mellékletében meghatározott forgalmi jogok ellenére:

a)

amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaikban legfeljebb 25 %-os szavazati jogosultságot biztosító tulajdonjoggal vagy ellenőrzéssel rendelkezzenek, a következő jogok érvényesülnek:

i.

kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a kanadai légitársaságok tekintetében Kanada bármely pontja és a tagállamok bármely pontja között nemzetközi szállítás biztosításához való jog; közösségi légitársaságok esetében a tagállamok bármely pontja és Kanada bármely pontja között légi szolgáltatások biztosításához való jog. Ezen túlmenően személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében bármely fél légitársaságai tekintetében nemzetközi szállítás biztosításához való jog harmadik országokban lévő pontokra és pontokról, az adott fél területén lévő bármely ponton keresztül légi jármű vagy járatszám cseréjével vagy anélkül, továbbá az ilyen szolgáltatásoknak az utazóközönség részére közvetlen szolgáltatásként való kínálása és reklámozása;

| ii. | kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében a másik fél területe és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi szállítás biztosításához való jog a saját területén lévő pontok és a másik fél területén lévő pontok közötti járatokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

ii.

kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében a másik fél területe és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi szállítás biztosításához való jog a saját területén lévő pontok és a másik fél területén lévő pontok közötti járatokkal összefüggésben;

| iii. | kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében a Kanada és a tagállamok közötti, a 3. melléklet 1. szakaszában felsorolt kétoldalú légiközlekedési megállapodásokban előírt működési jogok, továbbá a Kanada és az egyes tagállamok között korábban alkalmazott megállapodásokban szereplő, a 3. melléklet 2. szakaszában meghatározott működési jogok. Az ezen alpontban meghatározott, ötödik szabadság szerinti jogokon túlmenően, a földrajzi korlátozásokon, a pontok számára vonatkozó korlátozásokon és a meghatározott sűrűséggel kapcsolatos korlátozásokon kívüli egyik korlátozást sem lehet a továbbiakban alkalmazni; és |
| --- | --- |

iii.

kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében a Kanada és a tagállamok közötti, a 3. melléklet 1. szakaszában felsorolt kétoldalú légiközlekedési megállapodásokban előírt működési jogok, továbbá a Kanada és az egyes tagállamok között korábban alkalmazott megállapodásokban szereplő, a 3. melléklet 2. szakaszában meghatározott működési jogok. Az ezen alpontban meghatározott, ötödik szabadság szerinti jogokon túlmenően, a földrajzi korlátozásokon, a pontok számára vonatkozó korlátozásokon és a meghatározott sűrűséggel kapcsolatos korlátozásokon kívüli egyik korlátozást sem lehet a továbbiakban alkalmazni; és

| iv. | a nagyobb bizonyosság érdekében a fenti i. és ii. alpontban szereplő jogok gyakorolhatók, amennyiben az e megállapodás ideiglenes alkalmazásakor vagy hatálybalépésekor nem létezett kétoldalú megállapodás vagy megegyezés, vagy amennyiben a megállapodásban szereplő, közvetlenül az e megállapodás aláírását megelőzően gyakorolható jogok nem annyira megengedőek, mint a fenti i. és ii. alpontban szereplő jogok; |
| --- | --- |

iv.

a nagyobb bizonyosság érdekében a fenti i. és ii. alpontban szereplő jogok gyakorolhatók, amennyiben az e megállapodás ideiglenes alkalmazásakor vagy hatálybalépésekor nem létezett kétoldalú megállapodás vagy megegyezés, vagy amennyiben a megállapodásban szereplő, közvetlenül az e megállapodás aláírását megelőzően gyakorolható jogok nem annyira megengedőek, mint a fenti i. és ii. alpontban szereplő jogok;

| b) | amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaikban legfeljebb 49 %-os szavazati jogosultságot biztosító tulajdonjoggal vagy ellenőrzéssel rendelkezzenek, a 2. pont a) alpontjában említettek mellett a következő jogok érvényesülnek:






  i. | kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a közbenső pontokon, a kanadai légitársaságok tekintetében pedig a tagállamokban lévő bármely pont és más tagállamokban lévő bármely pont között, feltéve, hogy a kanadai légitársaságok esetében a járat tartalmaz egy kanadai pontot is, valamint közösségi légitársaságok esetén azt, hogy a járat tartalmaz egy, bármely tagállamban lévő pontot; |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaikban legfeljebb 49 %-os szavazati jogosultságot biztosító tulajdonjoggal vagy ellenőrzéssel rendelkezzenek, a 2. pont a) alpontjában említettek mellett a következő jogok érvényesülnek:

i.

kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a közbenső pontokon, a kanadai légitársaságok tekintetében pedig a tagállamokban lévő bármely pont és más tagállamokban lévő bármely pont között, feltéve, hogy a kanadai légitársaságok esetében a járat tartalmaz egy kanadai pontot is, valamint közösségi légitársaságok esetén azt, hogy a járat tartalmaz egy, bármely tagállamban lévő pontot;

| ii. | kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében kanadai légitársaságok tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a tagállamokban lévő bármely pont és Marokkó, Svájc, az Európai Gazdasági Térség, valamint az Közös Európai Légtér más tagjainak bármely pontja között; és |
| --- | --- |

ii.

kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében kanadai légitársaságok tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a tagállamokban lévő bármely pont és Marokkó, Svájc, az Európai Gazdasági Térség, valamint az Közös Európai Légtér más tagjainak bármely pontja között; és

| iii. | kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében valamely fél légitársaságai tekintetében, az említett fél területén lévő valamely pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül, a másik fél területén lévő pontok és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi szállítás biztosításához való jog; |
| --- | --- |

iii.

kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében valamely fél légitársaságai tekintetében, az említett fél területén lévő valamely pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül, a másik fél területén lévő pontok és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi szállítás biztosításához való jog;

| c) | amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy belföldi és nemzetközi légi járatok céljából a területükön légitársaságot alapítsanak, továbbá az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése értelmében a 2. pont a) és b) alpontjában említettek mellett a következő jogokat kell alkalmazni:






  i. | kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a felek területén túli pontokat illetően, a sűrűségre vonatkozó korlátozások nélkül; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy belföldi és nemzetközi légi járatok céljából a területükön légitársaságot alapítsanak, továbbá az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése értelmében a 2. pont a) és b) alpontjában említettek mellett a következő jogokat kell alkalmazni:

i.

kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a felek területén túli pontokat illetően, a sűrűségre vonatkozó korlátozások nélkül;

| d) | amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy teljes tulajdonjoguk legyen, és teljes ellenőrzést gyakoroljanak légitársaságaik felett, továbbá mindkét fél lehetővé teszi az 1. melléklet teljes körű alkalmazását, az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése értelmében és a felek által a saját eljárásaikon keresztüli megerősítésnek megfelelően, a fenti 2. melléklet rendelkezéseit a továbbiakban nem lehet alkalmazni, és az 1. melléklet lép hatályba. |
| --- | --- |

d)

amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy teljes tulajdonjoguk legyen, és teljes ellenőrzést gyakoroljanak légitársaságaik felett, továbbá mindkét fél lehetővé teszi az 1. melléklet teljes körű alkalmazását, az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése értelmében és a felek által a saját eljárásaikon keresztüli megerősítésnek megfelelően, a fenti 2. melléklet rendelkezéseit a továbbiakban nem lehet alkalmazni, és az 1. melléklet lép hatályba.

3. MELLÉKLET

KÉTOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOK KANADA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG TAGÁLLAMAI KÖZÖTT

1.   SZAKASZ

Az e megállapodás 26. cikkében foglaltak értelmében az alábbi, Kanada és a tagállamok között létrejött kétoldalú megállapodásokat fel kell függeszteni, illetve e megállapodás lép azok helyébe:

| a) | Osztrák Köztársaság: a Kanada kormánya és az osztrák szövetségi kormány között létrejött, 1993. június 22-én aláírt légiközlekedési megállapodás; |
| --- | --- |

a)

Osztrák Köztársaság: a Kanada kormánya és az osztrák szövetségi kormány között létrejött, 1993. június 22-én aláírt légiközlekedési megállapodás;

| b) | Belga Királyság: a Kanada kormánya és Belgium kormánya között létrejött, 1986. május 13-án aláírt légiközlekedési megállapodás; |
| --- | --- |

b)

Belga Királyság: a Kanada kormánya és Belgium kormánya között létrejött, 1986. május 13-án aláírt légiközlekedési megállapodás;

| c) | Cseh Köztársaság: a Kanada kormánya és a Cseh Köztársaság kormánya között létrejött, 1996. március 13-án aláírt légiközlekedési megállapodás; a 2004. április 28-án és 2004. június 28-án aláírt jegyzékváltással módosítva; |
| --- | --- |

c)

Cseh Köztársaság: a Kanada kormánya és a Cseh Köztársaság kormánya között létrejött, 1996. március 13-án aláírt légiközlekedési megállapodás; a 2004. április 28-án és 2004. június 28-án aláírt jegyzékváltással módosítva;

| d) | Dán Királyság: a Kanada és Dánia között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1949. december 13-án aláírt megállapodás; A Kanada és Dánia közötti, a két ország között 1949. december 13-án Ottawában aláírt légiközlekedési megállapodással kapcsolatos, 1949. december 13-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Dánia között létrejött, légi járatokról szóló megállapodást módosító, 1958. május 16-án aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

d)

Dán Királyság: a Kanada és Dánia között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1949. december 13-án aláírt megállapodás; A Kanada és Dánia közötti, a két ország között 1949. december 13-án Ottawában aláírt légiközlekedési megállapodással kapcsolatos, 1949. december 13-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Dánia között létrejött, légi járatokról szóló megállapodást módosító, 1958. május 16-án aláírt jegyzékváltás;

| e) | Finn Köztársaság: a Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött, 1990. május 28-án aláírt megállapodás; A Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött megállapodás módosításáról szóló megállapodást képező, Helsinkiben 1990. május 28-án kelt, 1999. szeptember 1-jén aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

e)

Finn Köztársaság: a Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött, 1990. május 28-án aláírt megállapodás; A Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött megállapodás módosításáról szóló megállapodást képező, Helsinkiben 1990. május 28-án kelt, 1999. szeptember 1-jén aláírt jegyzékváltás;

| f) | Francia Köztársaság: a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között létrejött, 1976. június 15-én aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között az 1976. június 15-én Párizsban aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1982. december 21-én aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

f)

Francia Köztársaság: a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között létrejött, 1976. június 15-én aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között az 1976. június 15-én Párizsban aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1982. december 21-én aláírt jegyzékváltás;

| g) | Németországi Szövetségi Köztársaság: a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya között létrejött, 1973. március 26-án aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, az 1973. március 26-án Ottawában aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1982. december 16-án és 1983. január 20-án aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

g)

Németországi Szövetségi Köztársaság: a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya között létrejött, 1973. március 26-án aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, az 1973. március 26-án Ottawában aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1982. december 16-án és 1983. január 20-án aláírt jegyzékváltás;

| h) | Görög Köztársaság: a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya között létrejött, 1984. augusztus 20-án aláírt légiközlekedési megállapodás; az 1984. augusztus 20-án Torontóban kelt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1995. június 23-án és 1995. július 19-én aláírt, a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya közötti megállapodást képező jegyzékváltás; |
| --- | --- |

h)

Görög Köztársaság: a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya között létrejött, 1984. augusztus 20-án aláírt légiközlekedési megállapodás; az 1984. augusztus 20-án Torontóban kelt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1995. június 23-án és 1995. július 19-én aláírt, a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya közötti megállapodást képező jegyzékváltás;

| i) | Magyar Köztársaság: a Kanada kormánya és a Magyar Köztársaság kormánya között létrejött, 1998. december 7-én aláírt légiközlekedési megállapodás; |
| --- | --- |

i)

Magyar Köztársaság: a Kanada kormánya és a Magyar Köztársaság kormánya között létrejött, 1998. december 7-én aláírt légiközlekedési megállapodás;

| j) | Írország: a Kanada és Írország között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1947. augusztus 8-án aláírt megállapodás; a Kanada és Írország között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló, 1948. május 31-én aláírt jegyzékváltás (1948. április 19. és május 31.); a Kanada és Írország közötti, az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 1951. július 9-én aláírt, megállapodást képező jegyzékváltás a Kanada és Írország között létrejött, az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1957. december 23-án aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

j)

Írország: a Kanada és Írország között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1947. augusztus 8-án aláírt megállapodás; a Kanada és Írország között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló, 1948. május 31-én aláírt jegyzékváltás (1948. április 19. és május 31.); a Kanada és Írország közötti, az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 1951. július 9-én aláírt, megállapodást képező jegyzékváltás a Kanada és Írország között létrejött, az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1957. december 23-án aláírt jegyzékváltás;

| k) | Olasz Köztársaság: Kanada és Olaszország között a légi járatokról 1960. február 2-án aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya közötti, a légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló, megállapodást képező, az 1972. április 28-i megállapított jegyzőkönyvben meghatározott, 1972. augusztus 28-án aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

k)

Olasz Köztársaság: Kanada és Olaszország között a légi járatokról 1960. február 2-án aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya közötti, a légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló, megállapodást képező, az 1972. április 28-i megállapított jegyzőkönyvben meghatározott, 1972. augusztus 28-án aláírt jegyzékváltás;

| l) | Holland Királyság: a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között a légi közlekedésre vonatkozóan létrejött, 1989. június 2-án aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között létrejött, a nem menetrend szerinti (charter) járatok működtetésére vonatkozó megállapodást képező, 1989. június 2-án aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

l)

Holland Királyság: a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között a légi közlekedésre vonatkozóan létrejött, 1989. június 2-án aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között létrejött, a nem menetrend szerinti (charter) járatok működtetésére vonatkozó megállapodást képező, 1989. június 2-án aláírt jegyzékváltás;

| m) | Lengyel Köztársaság: a Kanada kormánya és a Lengyel Népköztársaság kormánya között létrejött, 1976. május 14-én aláírt légiközlekedési megállapodás; Kanada kormánya és a Lengyel Népköztársaság kormánya között megállapodást létrehozó, az 1976. május 14-én aláírt légiközlekedési megállapodás IX., XI., XIII. és XV. cikkére vonatkozó, azonos napon aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

m)

Lengyel Köztársaság: a Kanada kormánya és a Lengyel Népköztársaság kormánya között létrejött, 1976. május 14-én aláírt légiközlekedési megállapodás; Kanada kormánya és a Lengyel Népköztársaság kormánya között megállapodást létrehozó, az 1976. május 14-én aláírt légiközlekedési megállapodás IX., XI., XIII. és XV. cikkére vonatkozó, azonos napon aláírt jegyzékváltás;

| n) | Portugál Köztársaság: a Kanada kormánya és Portugália kormánya között a kanadai és portugál területek közötti légi járatokról szóló, 1947. április 25-én aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és Portugália kormánya között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1947. április 25-én Lisszabonban aláírt megállapodás mellékletének 3. és 4. pontját módosító, 1957. április 24-én és 30-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Portugália között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás mellékletének 7. pontját módosító, 1958. március 5-én és 31-én aláírt jegyzékváltás; |
| --- | --- |

n)

Portugál Köztársaság: a Kanada kormánya és Portugália kormánya között a kanadai és portugál területek közötti légi járatokról szóló, 1947. április 25-én aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és Portugália kormánya között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1947. április 25-én Lisszabonban aláírt megállapodás mellékletének 3. és 4. pontját módosító, 1957. április 24-én és 30-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Portugália között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás mellékletének 7. pontját módosító, 1958. március 5-én és 31-én aláírt jegyzékváltás;

| o) | Románia: a Kanada kormánya és a Román Szocialista Köztársaság között a polgári légi közlekedésről szóló, 1983. október 27-én aláírt megállapodás; |
| --- | --- |

o)

Románia: a Kanada kormánya és a Román Szocialista Köztársaság között a polgári légi közlekedésről szóló, 1983. október 27-én aláírt megállapodás;

| p) | Spanyol Királyság: a Kanada kormánya és Spanyolország kormánya között létrejött, 1988. szeptember 15-én aláírt légiközlekedési megállapodás; |
| --- | --- |

p)

Spanyol Királyság: a Kanada kormánya és Spanyolország kormánya között létrejött, 1988. szeptember 15-én aláírt légiközlekedési megállapodás;

| q) | Svéd Királyság: a Kanada és Svédország között létrejött, a kanadai és svéd területek közötti légi járatokról szóló, 1947. június 27-én aláírt megállapodás; a Kanada és Svédország között létrejött, a kanadai és svéd területek közötti légi járatokról szóló megállapodást kiegészítő, 1947. június 27-én és 28-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Svédország közötti, az 1947-ben létrejött légiszolgáltatási megállapodást módosító, 1958. május 16-án aláírt jegyzékváltás; és |
| --- | --- |

q)

Svéd Királyság: a Kanada és Svédország között létrejött, a kanadai és svéd területek közötti légi járatokról szóló, 1947. június 27-én aláírt megállapodás; a Kanada és Svédország között létrejött, a kanadai és svéd területek közötti légi járatokról szóló megállapodást kiegészítő, 1947. június 27-én és 28-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Svédország közötti, az 1947-ben létrejött légiszolgáltatási megállapodást módosító, 1958. május 16-án aláírt jegyzékváltás; és

| r) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága: a Kanada kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között létrejött, a légi járatokra vonatkozó, 1988. június 22-én aláírt megállapodás. |
| --- | --- |

r)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága: a Kanada kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között létrejött, a légi járatokra vonatkozó, 1988. június 22-én aláírt megállapodás.

2.   SZAKASZ

A 2. melléklet 2. szakasza alkalmazásában a 2. a) iii. ponttal összhangban a következő jogok gyakorolhatók:

1. rész –   Kanada légitársaságai esetében:

A Kanada és az egyes tagállamok közötti kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokkal összefüggésben, valamint a kizárólag árufuvarozási szolgáltatások vonatkozásában Kanada légitársaságai a következő jogokkal rendelkeznek:

| Tagállam | Forgalmi jogok |
| --- | --- |
| Bulgária | Ötödik szabadság szerinti jogok két később megnevezendő pont vonatkozásában, amelyek Szófia felé közbenső és/vagy túli pontként szolgálhatók ki. |
| Csehország | Ötödik szabadság szerinti jogok legfeljebb négy, Kanada által megválasztott pont vonatkozásában, amelyek Prága és egy másik csehországi pont felé közbenső vagy túli pontként szolgálhatók ki. |
| Dánia | Ötödik szabadság szerinti jogok Koppenhága és a következő pontok között:






  a) | Amszterdam és Helsinki; vagy |

Tagállam

Forgalmi jogok

Bulgária

Ötödik szabadság szerinti jogok két később megnevezendő pont vonatkozásában, amelyek Szófia felé közbenső és/vagy túli pontként szolgálhatók ki.

Csehország

Ötödik szabadság szerinti jogok legfeljebb négy, Kanada által megválasztott pont vonatkozásában, amelyek Prága és egy másik csehországi pont felé közbenső vagy túli pontként szolgálhatók ki.

Dánia

Ötödik szabadság szerinti jogok Koppenhága és a következő pontok között:

a)

Amszterdam és Helsinki; vagy

| b) | Amszterdam és Moszkva. |
| --- | --- |

b)

Amszterdam és Moszkva.

Amszterdam közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Helsinki és Moszkva túli pontként szolgálható ki.

Németország

Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Európában fekvő közbenső pontok és a Németországi Szövetségi Köztársaság területén fekvő pontok, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság területén fekvő pontok és túli pontok között gyakorolhatók.

Görögország

Ötödik szabadság szerinti jogok Törökország és Izrael területén kívül fekvő pontok vonatkozásában gyakorolhatók, amelyek Athén és két további görögországi pont felé közbenső és/vagy túli pontként szolgálhatók ki. Az ötödik szabadság szerinti jogok alapján közbenső vagy túli pontként egyidejűleg legfeljebb öt pont szolgálható ki, amelyek közül legfeljebb négy lehet közbenső pont.

Írország

Ötödik szabadság szerinti jogok Írországban fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Írországban fekvő pontok és Írországon túli pontok között gyakorolhatók. Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében az Írországban fekvő pontok és harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga gyakorolható Kanadában fekvő pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül is.

Olaszország

Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok két közbenső európai pont és Róma és/vagy Milánó között gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jog alapján közbenső pontként kiszolgált pontok túli pontként is kiszolgálhatók.

Lengyelország

Ötödik szabadság szerinti jogok Varsó és két közbenső európai pont között gyakorolhatók, amelyeket Kanada a következő pontok közül választ ki: Bécs, Brüsszel, Koppenhága, Prága, Shannon, Stockholm, Zürich.

Portugália

Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Portugáliában fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Portugáliában fekvő pontok és Portugálián túli pontok között gyakorolhatók.

Spanyolország

Ötödik szabadság szerinti jogok közbenső és túli pontként való kiszolgálás vonatkozásában gyakorolhatók:

| a) | Madrid és három további spanyolországi pont, valamint Európában fekvő pontok között (München, Dánia, Svédország, Norvégia, Olaszország és a Szovjetunió egykori területén fekvő köztársaságok kivételével); és |
| --- | --- |

a)

Madrid és három további spanyolországi pont, valamint Európában fekvő pontok között (München, Dánia, Svédország, Norvégia, Olaszország és a Szovjetunió egykori területén fekvő köztársaságok kivételével); és

| b) | Madrid és egy további spanyolországi pont, valamint Afrikában és a Közel-Keleten fekvő pontok között, az ICAO 9060–AT/723. sz. dokumentumban található meghatározás szerint. |
| --- | --- |

b)

Madrid és egy további spanyolországi pont, valamint Afrikában és a Közel-Keleten fekvő pontok között, az ICAO 9060–AT/723. sz. dokumentumban található meghatározás szerint.

Az ötödik szabadság szerinti jogok közül egyidejűleg legfeljebb négy gyakorolható.

Svédország

Ötödik szabadság szerinti jogok Stockholm és a következő pontok között gyakorolhatók:

| a) | Amszterdam és Helsinki; vagy |
| --- | --- |

a)

Amszterdam és Helsinki; vagy

| b) | Amszterdam és Moszkva. |
| --- | --- |

b)

Amszterdam és Moszkva.

Amszterdam közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Helsinki és Moszkva túli pontként szolgálható ki.

Egyesült Királyság

Ötödik szabadság szerinti jogok az Egyesült Királyságban fekvő pontok és közbenső pontok, valamint az Egyesült Királyságban fekvő pontok és túli pontok között gyakorolhatók. Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében az Egyesült Királyságban fekvő pontok és harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga gyakorolható Kanadában fekvő pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül is.

2. rész –   Az Európai Közösség légitársaságai esetében:

Az egyes tagállamok és Kanada közötti kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokkal összefüggésben, valamint a kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások vonatkozásában a közösségi légitársaságok a következő jogokkal rendelkeznek:

| Tagállam | Forgalmi jogok |
| --- | --- |
| Belgium | Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok területén, Chicagótól keletre (Chicagót is beleértve) és Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) fekvő túli pont között gyakorolhatók. |
| Bulgária | Ötödik szabadság szerinti jogok egyetlen, az Amerikai Egyesült Államok területén, Chicagótól keletre (Chicagót nem beleértve) és Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) fekvő túli pont vonatkozásában gyakorolhatók. Montreal és Ottawa egyazon szolgáltatás keretében való kiszolgálása („co-terminalling”) esetén az ötödik szabadság szerinti jogok nem gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jogok közbenső pontok vonatkozásában nem gyakorolhatók. |
| Csehország | Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok területén, Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) és Chicagótól keletre (Chicagót is beleértve) fekvő túli pont között gyakorolhatók. |
| Dánia | Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Chicago, valamint Montreal és Seattle között gyakorolhatók. Chicago közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Seattle csak túli pontként szolgálható ki. |
| Németország | Ötödik szabadság szerinti jogok kizárólag Montreal és egyetlen, Floridában fekvő túli pont között gyakorolhatók. Alternatívaképpen az ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok szárazföldi területén belül, de Colorado, Florida, Georgia, Kalifornia, Oregon, Texas és Washington állam területén kívül fekvő túli pont között is gyakorolhatók. |
| Görögország | Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Boston között, Montreal és Chicago között vagy egy Torontón túli pont vonatkozásában gyakorolhatók, amelyet a Görög Köztársaság az Amerikai Egyesült Államok területén belül, de Kalifornia, Texas és Florida állam területén kívül választ meg. |
| Írország | Ötödik szabadság szerinti jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Kanadában fekvő pontok és Kanadán túli pontok között gyakorolhatók. Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a Kanadában fekvő pontok és harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga gyakorolható Írországban fekvő pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül is. |
| Olaszország | Ötödik szabadság szerinti jogok az Amerikai Egyesült Államok területének északkeleti részén (Washingtontól északra, Washingtont is beleértve, és Chicagótól keletre, Chicagót is beleértve) fekvő két közbenső pont és Montreal és/vagy Toronto között gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jog alapján közbenső pontként kiszolgált pontok túli pontként is kiszolgálhatók. |
| Lengyelország | Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és New York között gyakorolhatók, amely közbenső vagy túli pontként egyaránt kiszolgálható. |
| Portugália | Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Kanadában fekvő pontok és túli pontok között gyakorolhatók. |
| Spanyolország | Ötödik szabadság szerinti jogok közbenső és túli pontként való kiszolgálás vonatkozásában gyakorolhatók:






  a) | Montreal és három további Kanadában fekvő pont, valamint Chicago, Boston, Philadelphia, Baltimore, Atlanta, Dallas/Ft. Worth és Houston között; és |

Tagállam

Forgalmi jogok

Belgium

Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok területén, Chicagótól keletre (Chicagót is beleértve) és Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) fekvő túli pont között gyakorolhatók.

Bulgária

Ötödik szabadság szerinti jogok egyetlen, az Amerikai Egyesült Államok területén, Chicagótól keletre (Chicagót nem beleértve) és Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) fekvő túli pont vonatkozásában gyakorolhatók. Montreal és Ottawa egyazon szolgáltatás keretében való kiszolgálása („co-terminalling”) esetén az ötödik szabadság szerinti jogok nem gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jogok közbenső pontok vonatkozásában nem gyakorolhatók.

Csehország

Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok területén, Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) és Chicagótól keletre (Chicagót is beleértve) fekvő túli pont között gyakorolhatók.

Dánia

Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Chicago, valamint Montreal és Seattle között gyakorolhatók. Chicago közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Seattle csak túli pontként szolgálható ki.

Németország

Ötödik szabadság szerinti jogok kizárólag Montreal és egyetlen, Floridában fekvő túli pont között gyakorolhatók. Alternatívaképpen az ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok szárazföldi területén belül, de Colorado, Florida, Georgia, Kalifornia, Oregon, Texas és Washington állam területén kívül fekvő túli pont között is gyakorolhatók.

Görögország

Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Boston között, Montreal és Chicago között vagy egy Torontón túli pont vonatkozásában gyakorolhatók, amelyet a Görög Köztársaság az Amerikai Egyesült Államok területén belül, de Kalifornia, Texas és Florida állam területén kívül választ meg.

Írország

Ötödik szabadság szerinti jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Kanadában fekvő pontok és Kanadán túli pontok között gyakorolhatók. Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a Kanadában fekvő pontok és harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga gyakorolható Írországban fekvő pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül is.

Olaszország

Ötödik szabadság szerinti jogok az Amerikai Egyesült Államok területének északkeleti részén (Washingtontól északra, Washingtont is beleértve, és Chicagótól keletre, Chicagót is beleértve) fekvő két közbenső pont és Montreal és/vagy Toronto között gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jog alapján közbenső pontként kiszolgált pontok túli pontként is kiszolgálhatók.

Lengyelország

Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és New York között gyakorolhatók, amely közbenső vagy túli pontként egyaránt kiszolgálható.

Portugália

Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Kanadában fekvő pontok és túli pontok között gyakorolhatók.

Spanyolország

Ötödik szabadság szerinti jogok közbenső és túli pontként való kiszolgálás vonatkozásában gyakorolhatók:

a)

Montreal és három további Kanadában fekvő pont, valamint Chicago, Boston, Philadelphia, Baltimore, Atlanta, Dallas/Ft. Worth és Houston között; és

| b) | Montreal és Mexikóváros között. |
| --- | --- |

b)

Montreal és Mexikóváros között.

Az ötödik szabadság szerinti jogok közül egyidejűleg legfeljebb négy gyakorolható.

Svédország

Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Chicago, valamint Montreal és Seattle között gyakorolhatók. Chicago közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Seattle csak túli pontként szolgálható ki.

Egyesült Királyság

Ötödik szabadság szerinti jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok, valamint Kanadában fekvő pontok és Kanadán túli pontok között. Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a jog Kanadában fekvő pontok és harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás céljából az Egyesült Királyságban fekvő pont kiszolgálása nélkül is gyakorolható.

3.   SZAKASZ

Az e melléklet 1. szakaszában foglaltak ellenére az e megállapodás 1. cikke szerint a „terület” fogalom-meghatározásába nem tartozó területek tekintetében továbbra is alkalmazni kell a d) Dán Királyság, f) Francia Köztársaság, l) Holland Királyság, és r) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága pontokban szereplő megállapodásokat, azok rendelkezéseinek megfelelően.

Az Európai Közösségnek és tagállamainak az EU és Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásakor teendő nyilatkozata

„A 26. cikk (2) bekezdése tekintetében az Európai Közösség és tagállamai megerősítik, hogy »a 3. mellékletben felsorolt, hatályos kétoldalú megállapodásokat – a 2. mellékletben előírtak kivételével – felfüggesztik« szövegrész azt jelenti, hogy a megállapodás vonatkozó rendelkezései az irányadók a 3. mellékletben felsorolt, hatályos kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezései helyett.”

Az Európai Közösségnek és tagállamainak az EU és Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásakor teendő nyilatkozata

„Az Európai Közösség és tagállamai kijelentik, hogy az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada között létrejött légiközlekedési megállapodás, és különösen annak 8. cikke – a behozatalra vonatkozó forgalmi adó kivételével – nem biztosít a hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentességet, és nem gátolja, hogy a tagállamok a belföldi vagy Közösségen belüli légi járatok tekintetében a 2003/96/EK tanácsi irányelvvel összhangban adót vessenek ki a repülőgép-üzemanyagra.”

---