# Euroopa Liidu L 21/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 21 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik24. jaanuar 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 21

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik24. jaanuar 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/102, 25. juuni 2018, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103, 23. jaanuar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1998 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise, lihtsustamise ja tugevdamisega (
  1
  ) | 13 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/104, 22. mai 2018, Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu alusel moodustatud ELi-Mehhiko ühisnõukogus võetava seisukoha kohta seoses ühisnõukogu otsuste nr 2/2000 ja nr 2/2001 muutmisega, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 23 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/105, 20. detsember 2018, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, seoses ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamisega | 64 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu soovitus nr 1/2018, 27. detsember 2018, millega kiidetakse heaks ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine [2019/106] | 66 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/102, 25. juuni 2018, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103, 23. jaanuar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1998 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise, lihtsustamise ja tugevdamisega (
  1
  )

1

13

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/104, 22. mai 2018, Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu alusel moodustatud ELi-Mehhiko ühisnõukogus võetava seisukoha kohta seoses ühisnõukogu otsuste nr 2/2000 ja nr 2/2001 muutmisega, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

23

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/105, 20. detsember 2018, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, seoses ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamisega

64

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu soovitus nr 1/2018, 27. detsember 2018, millega kiidetakse heaks ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine [2019/106]

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 24.1.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/102,

25. juuni 2018,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (1) (edaspidi „leping“) kirjutati alla 20. novembril 1995 Brüsselis. Leping jõustus 1. juunil 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (1) (edaspidi „leping“) kirjutati alla 20. novembril 1995 Brüsselis. Leping jõustus 1. juunil 2000.

| (2) | Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013.

| (3) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemises leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Iisraeli Riik. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemises leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Iisraeli Riik.

| (4) | 14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Iisraeli Riigiga. Läbirääkimised lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega 28. septembril 2017. |
| --- | --- |

(4)

14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Iisraeli Riigiga. Läbirääkimised lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega 28. septembril 2017.

| (5) | Protokolli artikli 7 lõikega 3 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

(5)

Protokolli artikli 7 lõikega 3 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

| (6) | Protokollile tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse, ja seda tuleks ajutiselt kohaldada, |
| --- | --- |

(6)

Protokollile tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse, ja seda tuleks ajutiselt kohaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu ja liikmesriikide nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse kooskõlas selle artikli 7 lõikega 3 ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

1

---

| 24.1.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/3

---

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

PROTOKOLL

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu,

ja EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ühelt poolt ning

IISRAELI RIIK, edaspidi „Iisrael“

teiselt poolt,

käesolevas protokollis edaspidi koos „protokolliosalised“,

ARVESTADES, et Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (edaspidi „leping“), kirjutati alla 20. novembril 1995 Brüsselis ja see jõustus 1. juunil 2000,

ARVESTADES, et Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013,

ARVESTADES, et vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel,

ARVESTADES, et liidu ja Iisraeli vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikli 21 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.

Artikkel 1

Horvaatia Vabariik ühineb Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, ning võtab nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid, deklaratsioonid ja kirjavahetuse.

I PEATÜKK

LEPINGU, SEALHULGAS SELLE LISAD JA PROTOKOLLID, TEKSTI MUUDATUSED

Artikkel 2

Põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustooted ning kalatooted

Käesolevale protokollile lisatud tabeliga muudetakse lepingu protokollile nr 1 lisatud tabelit 2.

Artikkel 3

Päritolureeglid

Protokolli nr 4 muudetakse järgmiselt.

| 1. | IVa lisa asendatakse järgmisega:
  „


  IVa LISA

  ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

  Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

  Bulgaariakeelne tekst

  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

  Hispaaniakeelne tekst

  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera n.o ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

  Tšehhikeelne tekst

  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

  Taanikeelne tekst

  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

  Saksakeelne tekst

  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

  Eestikeelne tekst

  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

  Kreekakeelne tekst

  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

  Ingliskeelne tekst

  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

  Prantsuskeelne tekst

  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

  Horvaadikeelne tekst

  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

  Itaaliakeelne tekst

  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

  Lätikeelne tekst

  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

  Leedukeelne tekst

  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

  Ungarikeelne tekst

  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

  Maltakeelne tekst

  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

  Hollandikeelne tekst

  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

  Poolakeelne tekst

  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

  Portugalikeelne tekst

  O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangido pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

  Rumeeniakeelne tekst

  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

  Sloveenikeelne tekst

  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno poreklo ... (2).

  Slovakikeelne tekst

  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

  Soomekeelne tekst

  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

  Rootsikeelne tekst

  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

  Heebreakeelne tekst






  ... (3)

  (Koht ja kuupäev)
  ... (4)

  (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)



  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."


  (3)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas."


  (4)  Vt protokolli artikli 22 lõige 5. Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi."

  “ |
| --- | --- |

1.

IVa lisa asendatakse järgmisega:

IVa LISA

ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera n.o ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne tekst

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangido pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno poreklo ... (2).

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Heebreakeelne tekst

Image 1

... (3)

(Koht ja kuupäev)

... (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

2

(3)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas."

3

(4)  Vt protokolli artikli 22 lõige 5. Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi."

4

| 2. | IVb lisa asendatakse järgmisega:
  „


  IVb LISA

  EUR-MED ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

  EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

  Bulgaariakeelne tekst

  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (5)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (6).






  — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- | --- |

2.

IVb lisa asendatakse järgmisega:

IVb LISA

EUR-MED ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (5)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (6).

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera n.o ... (5)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (5)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr ... (5)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (5)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (6) Ursprungswaren sind.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli luba nr ... (5)) deklareerib, et need tooted on ... (6) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (5)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (5)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (6) preferential origin.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (5)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (6)).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (5)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (6) preferencijalnog podrijetla.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (5)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (5)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (5)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (6) preferencinės kilmės produktai.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (5)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (6) származásúak.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (5)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (5)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (5)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (6) preferencyjne pochodzenie.

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Portugalikeelne tekst

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangido pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (5)) declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (5)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (5)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno poreklo ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (5)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (5)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (5)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (6).

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

Heebreakeelne tekst

Image 2

| — | cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (riigi/riikide nimed)

| — | no cumulation applied (7) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (7)

... (8)

(Koht ja kuupäev)

... (9)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(5)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 23 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

5

(6)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast käesoleva protokolli artikli 38 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“."

6

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(7)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

7

(8)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas."

8

(9)  Vt protokolli artikli 22 lõige 5. Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi."

9

II PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 4

Iisrael võtab kohustuse mitte esitada nõudeid, taotlusi ega esildisi ning mitte muuta ega tühistada kontsessioone vastavalt GATT 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses liidu laienemisega.

Artikkel 5

Mõistliku aja jooksul pärast käesoleva protokolli parafeerimist edastab liit oma liikmesriikidele ja Iisraelile lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses osutatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi-, ungari- ning heebreakeelne versioon, eeldusel et käesolev protokoll jõustub.

Artikkel 6

Käesolev protokoll ja selle lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad.

Artikkel 7

1.   Euroopa Liidu Nõukogu liidu ja selle liikmesriikide nimel ning Iisrael kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Protokolliosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

2.   Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil kõik protokolliosalised on teatanud üksteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3.   Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumise kuupäevani.

Artikkel 8

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja heebrea keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на двадесети декември две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne dvacátého prosince dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tyvende december to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta detsembrikuu kahekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done in Brussels on the twentieth day of December in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le vingt décembre deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadesetog prosinca godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì venti dicembre duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada divdesmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų gruodžio dvidešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év december havának huszadik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għoxrin jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, twintig december tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego grudnia roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte de dezembro de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci decembrie două mii optsprezece.

V Bruseli dvadsiateho decembra dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne dvajsetega decembra leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den tjugonde december år tjugohundraarton.

Image 3

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 4

Image 5

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 6

Image 7

За Държавата Израел

Por el Estado de Israel

Za Stát Izrael

For Staten Israel

Für den Staat Israel

Iisraeli Riigi nimel

Για το Κράτος του Ισραήλ

For the State of Israel

Pour l'État d'Israël

Za Državu Izrael

Per lo Stato d'Israele

Izraēlas Valsts vārdā –

Izraelio Valstybės vardu

Izrael Állam részéről

Għall-Istat ta' l-Iżrael

Voor de Staat Israël

W imieniu Państwa Izrael

Pelo Estado de Israel

Pentru Statul Israel

Za Izraelský štát

Za Državo Izrael

Israelin valtion puolesta

För Staten Israel

Image 8

Image 9

---

LISA

MUUDATUSED PROTOKOLLIS nr 1 IISRAELI RIIGIST PÄRINEVATE PÕLLUMAJANDUSTOODETE, TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOODETE, KALA JA KALANDUSTOODETE EUROOPA ÜHENDUSSE IMPORTIMISE KORRA KOHTA

Allpool loetletud toodete suhtes praegu vastavalt assotsiatsioonilepingule (protokoll nr 1) kohaldatavad soodustused asendatakse käesoleva lisa kohaste soodustustega. Soodustusi, mida kohaldatakse käesolevas lisas nimetamata jäetud toodete suhtes, ei muudeta.

Protokolli nr 1 lisa tabelisse 2 lisatakse järgmine kirje:

„Tabel 2

| CN–kood | Kirjeldus | Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr (%) | Tariifikvoot (netomass tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) | Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%) | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 70 61 | Virsikud, k.a nektariinid, piirituselisandita, suhkrulisandiga, kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg, suhkrusisaldusega üle 13 % massist | 74 % | 555 | — | — |
| 2008 70 92 | Virsikud, k.a nektariinid, piirituselisandita, suhkrulisandita, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 5 kg | 67 %“. |

CN–kood

Kirjeldus

Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr (%)

Tariifikvoot (netomass tonnides, kui ei ole osutatud teisiti)

Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%)

Erisätted

2008 70 61

Virsikud, k.a nektariinid, piirituselisandita, suhkrulisandiga, kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg, suhkrusisaldusega üle 13 % massist

74 %

555

—

—

2008 70 92

Virsikud, k.a nektariinid, piirituselisandita, suhkrulisandita, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 5 kg

67 %“.

---

MÄÄRUSED

| 24.1.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/103,

23. jaanuar 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1998 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise, lihtsustamise ja tugevdamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1998 (2) rakendamisel saadud kogemused näitavad, et teatavate ühiste põhistandardite rakendamise viise tuleks pisut muuta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1998 (2) rakendamisel saadud kogemused näitavad, et teatavate ühiste põhistandardite rakendamise viise tuleks pisut muuta.

| (2) | Teatavaid konkreetseid lennundusjulgestusmeetmeid tuleks selgitada, ühtlustada ja lihtsustada, et suurendada õigusselgust, standardida õigusaktide ühtset tõlgendamist ja veelgi kindlamalt tagada lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite parim võimalik rakendamine. |
| --- | --- |

(2)

Teatavaid konkreetseid lennundusjulgestusmeetmeid tuleks selgitada, ühtlustada ja lihtsustada, et suurendada õigusselgust, standardida õigusaktide ühtset tõlgendamist ja veelgi kindlamalt tagada lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite parim võimalik rakendamine.

| (3) | Lisaks sellele nõuavad uued suundumused seoses lennujaamade ja lennuettevõtjate tegevusega, tehnoloogiaga ja turvaseadmetega, muutused ohtude ja riskide üldises olukorras ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni rahvusvaheliste standardite ja soovituste muutumine rakenduseeskirjade vastavat muutmist. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks sellele nõuavad uued suundumused seoses lennujaamade ja lennuettevõtjate tegevusega, tehnoloogiaga ja turvaseadmetega, muutused ohtude ja riskide üldises olukorras ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni rahvusvaheliste standardite ja soovituste muutumine rakenduseeskirjade vastavat muutmist.

| (4) | Muudatused hõlmavad meetmeid järgmistes valdkondades: lennujaama julgestus, taustakontrolli eeskirjade läbivaatamine, et edendada julgeolekukultuuri ja vastupanuvõimet ning jalatsites paiknevate lõhkeainete avastamise seadmete ja lõhkeainete aurude avastamise seadmete kasutuselevõtt, nende toimivusnõuete kehtestamine ja nende kasutamine. |
| --- | --- |

(4)

Muudatused hõlmavad meetmeid järgmistes valdkondades: lennujaama julgestus, taustakontrolli eeskirjade läbivaatamine, et edendada julgeolekukultuuri ja vastupanuvõimet ning jalatsites paiknevate lõhkeainete avastamise seadmete ja lõhkeainete aurude avastamise seadmete kasutuselevõtt, nende toimivusnõuete kehtestamine ja nende kasutamine.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1998 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1998 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. veebruaril 2019. Käesoleva määruse lisa punkte 2, 20, 25, 26, 28–38, 44 ja 45 kohaldatakse alates 31. detsembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

1

(2)  Komisjoni 5. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (ELT L 299, 14.11.2015, lk 1).

2

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 1.1.3.4 asendatakse järgmisega:






  „1.1.3.4 | Selliste kriitiliste osade julgestusotstarbeline läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tehakse võimalikult kiiresti, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud keegi järgmistest isikutest:






  a) | läbivaatamata isikud; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

punkt 1.1.3.4 asendatakse järgmisega:

„1.1.3.4

a)

läbivaatamata isikud;

| b) | muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed; |
| --- | --- |

b)

muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed;

| c) | liidu lennujaamadest saabuvad reisijad ja meeskonnaliikmed, kes saabuvad liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 (*1) artiklis 1, välja arvatud juhul kui neile tullakse nende saabumisel vastu ja neid saadetakse kõnealustest aladest väljaspool vastavalt punktile 1.2.7.3. |
| --- | --- |

c)

liidu lennujaamadest saabuvad reisijad ja meeskonnaliikmed, kes saabuvad liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 (*1) artiklis 1, välja arvatud juhul kui neile tullakse nende saabumisel vastu ja neid saadetakse kõnealustest aladest väljaspool vastavalt punktile 1.2.7.3.

Käesoleva punkti nõuded loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine, ja seda ei kohaldata, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud punkti 1.3.2 või punkti 4.1.1.7 alla kuuluvad isikud.

Alapunktide b ja c osas kohaldatakse seda sätet ainult selliste kriitiliste osade suhtes, mille on läbinud selline läbivaadatud registreeritud pagas ja/või mida on kasutanud sellised läbivaadatud väljuvad reisijad, mis/kes ei lahku sama õhusõidukiga kui eespool nimetatud reisijad ja meeskonnaliikmed.

(*1)  Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).“;"

| 2) | punkt 1.2.3 asendatakse järgmisega:
  „1.2.3.   Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded

  1.2.3.1.   Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli.
  1.2.3.2.   Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks.
  1.2.3.3   Kui isik ei läbi tugevdatud taustakontrolli, blokeeritakse tema läbipääsuluba viivitamata või tunnistatakse see kehtetuks ning see tagastatakse pädevale asutusele, käitajale või selle väljastanud üksusele.
  1.2.3.4.   Läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal.
  Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad kinni pidama isiku, kes ei kanna oma läbipääsuluba nähtaval kohal sellisel julgestuspiirangualal, kus ei viibi reisijad, ja temast vajaduse korral teatama.
  1.2.3.5.   Läbipääsuluba tagastatakse viivitamata, kui:






  a) | pädev asutus, käitaja või väljastanud üksus seda nõuab; |
| --- | --- | --- |

2)

punkt 1.2.3 asendatakse järgmisega:

„1.2.3.   Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded

1.2.3.1.   Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli.

1.2.3.2.   Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks.

1.2.3.3   Kui isik ei läbi tugevdatud taustakontrolli, blokeeritakse tema läbipääsuluba viivitamata või tunnistatakse see kehtetuks ning see tagastatakse pädevale asutusele, käitajale või selle väljastanud üksusele.

1.2.3.4.   Läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal.

Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad kinni pidama isiku, kes ei kanna oma läbipääsuluba nähtaval kohal sellisel julgestuspiirangualal, kus ei viibi reisijad, ja temast vajaduse korral teatama.

1.2.3.5.   Läbipääsuluba tagastatakse viivitamata, kui:

a)

pädev asutus, käitaja või väljastanud üksus seda nõuab;

| b) | töösuhe lõpetatakse; |
| --- | --- |

b)

töösuhe lõpetatakse;

| c) | tööandja vahetub; |
| --- | --- |

c)

tööandja vahetub;

| d) | muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud, |
| --- | --- |

d)

muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud,

| e) | tunnistus või läbipääsuluba aegub; |
| --- | --- |

e)

tunnistus või läbipääsuluba aegub;

| f) | tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

f)

tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks.

1.2.3.6.   Meeskonnaliikme tunnistuse või läbipääsuloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.

1.2.3.7.   Elektrooniline tunnistus või läbipääsuluba blokeeritakse selle tagastamise, aegumise või kehtetuks tunnistamise korral või selle kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.“;

| 3) | punkti 1.2.6.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | olema seotud ettevõtjaga või registreeritud sõidukikasutajaga turvaliste sõidukite registreerimise andmebaasi kaudu.“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkti 1.2.6.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

| 4) | punkti 1.2.6.3 viimane lause asendatakse järgmisega:

  „Elektroonilised sõidukiload peavad olema elektrooniliselt loetavad ka lennualal.“; |
| --- | --- |

4)

punkti 1.2.6.3 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Elektroonilised sõidukiload peavad olema elektrooniliselt loetavad ka lennualal.“;

| 5) | punkti 1.3.1.1 alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | lõhkeaine jälgede avastamise seade (ETD) koos käsimetallidetektoriga (HHMD);“; |
| --- | --- | --- |

5)

punkti 1.3.1.1 alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

| 6) | punkti 1.3.1.1 lisatakse punktid g ja h:






  „g) | jalanõude metallidetektorid (SMD); |
| --- | --- | --- |

6)

punkti 1.3.1.1 lisatakse punktid g ja h:

„g)

jalanõude metallidetektorid (SMD);

| h) | jalanõude lõhkeainedetektorid (SED).“; |
| --- | --- |

h)

jalanõude lõhkeainedetektorid (SED).“;

| 7) | punkti 1.3.1.1. lõppu lisatakse järgmine lause:

  „Jalanõude metallidetektorit ja jalanõude lõhkeainedetektorit võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.“; |
| --- | --- |

7)

punkti 1.3.1.1. lõppu lisatakse järgmine lause:

„Jalanõude metallidetektorit ja jalanõude lõhkeainedetektorit võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.“;

| 8) | punkt 1.3.1.3 asendatakse järgmisega:






  „1.3.1.3. | Pommikoeri, lõhkeaine jälgede avastamise seadet (ETD) ning ETD-seadet koos jalanõude lõhkeainedetektoriga kasutatakse muude isikute kui reisijate läbivaatusel üksnes täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise alternatiivina käsitsi läbivaatusele, käsitsi läbivaatusele koos SMDga, metallidetektorväravaga (WTMD) või turvaskanneriga.“; |
| --- | --- | --- |

8)

punkt 1.3.1.3 asendatakse järgmisega:

„1.3.1.3.

| 9) | punkti 3.1.3 lõppu lisatakse järgmine tekst:

  „Eespool nimetatud salvestatud andmeid võib säilitada elektroonilisel kujul.“; |
| --- | --- |

9)

punkti 3.1.3 lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Eespool nimetatud salvestatud andmeid võib säilitada elektroonilisel kujul.“;

| 10) | punkt 4.0.3 asendatakse järgmisega:






  „4.0.3 | Sellisest liikmesriigist saabuvad reisijad ja nende käsipagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 4-B loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast sellises liikmesriigis, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“; |
| --- | --- | --- |

10)

punkt 4.0.3 asendatakse järgmisega:

„4.0.3

| 11) | lisatakse punkt 4.0.6:






  „4.0.6 | Reisijad ja nende käsipagas, mis saabuvad sellise liikmesriigi lennujaamast, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“; |
| --- | --- | --- |

11)

lisatakse punkt 4.0.6:

„4.0.6

| 12) | punkti 4.1.1.2 alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil koos käsimetallidetektoriga (HHMD);“; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti 4.1.1.2 alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

| 13) | punkti 4.1.1.2 lisatakse alapunktid g ja h:






  „g) | jalanõude metallidetektori (SMD) abil; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti 4.1.1.2 lisatakse alapunktid g ja h:

„g)

jalanõude metallidetektori (SMD) abil;

| h) | jalanõude lõhkeainedetektori (SED) abil.“; |
| --- | --- |

h)

jalanõude lõhkeainedetektori (SED) abil.“;

| 14) | punkt 4.1.1.9 asendatakse järgmisega:






  „4.1.1.9. | Pommikoeri, ETD-seadet, SMD-seadet ja SED-seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.“; |
| --- | --- | --- |

14)

punkt 4.1.1.9 asendatakse järgmisega:

„4.1.1.9.

| 15) | punkt 4.1.3.1 asendatakse järgmisega:






  „4.1.3.1 | Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli või geeli võib vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega enne julgestuspiirangualale lubamist läbivaatusest vabastada, kui see on kuni 100-milliliitrises või samasuguse mahutavusega üksikpakendites, mis on ühes läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis nii, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud.“; |
| --- | --- | --- |

15)

punkt 4.1.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.1.3.1

| 16) | punkt 4.1.3.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

16)

punkt 4.1.3.2 jäetakse välja;

| 17) | punkti 5.0.3 muudetakse järgmiselt:






  „5.0.3 | Sellisest liikmesriigist saabuv registreeritud pagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 5-A loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast, mille liikmesriik on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“; |
| --- | --- | --- |

17)

punkti 5.0.3 muudetakse järgmiselt:

„5.0.3

| 18) | lisatakse punkt 5.0.6:






  „5.0.6 | Registreeritud pagas, mis saabub sellisest liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“; |
| --- | --- | --- |

18)

lisatakse punkt 5.0.6:

„5.0.6

| 19) | 5. peatüki liide 5-A asendatakse järgmisega:


  „LIIDE 5-A
  REGISTREERITUD PAGAS

  KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

  Registreeritud pagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:






  Kanada |
| --- | --- |

19)

5. peatüki liide 5-A asendatakse järgmisega:

„LIIDE 5-A

REGISTREERITUD PAGAS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Registreeritud pagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

Kanada

| Fääri saared (Vagari lennujaam) |
| --- |

Fääri saared (Vagari lennujaam)

| Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam) |
| --- |

Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

| Guernesey |
| --- |

Guernesey

| Mani saar |
| --- |

Mani saar

| Jersey |
| --- |

Jersey

| Montenegro |
| --- |

Montenegro

| Singapuri Vabariik (Singapuri Changi lennujaam) |
| --- |

Singapuri Vabariik (Singapuri Changi lennujaam)

| Iisraeli Riik (Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam) |
| --- |

Iisraeli Riik (Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam)

| Ameerika Ühendriigid |
| --- |

Ameerika Ühendriigid

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

| 20) | punkt 6.1.3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

20)

punkt 6.1.3 jäetakse välja;

| 21) | punkti 6.8.3.6 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | saadetise sisu või koondsaadetise märge, kui see on asjakohane; ja“; |
| --- | --- | --- |

21)

punkti 6.8.3.6 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

saadetise sisu või koondsaadetise märge, kui see on asjakohane; ja“;

| 22) | punkti 6.8.3.6 lõppu lisatakse järgmine tekst:

  „Koondsaadetiste puhul säilitab ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3), kes on koostanud koondsaadetise, eespool sätestatud teabe iga üksiksaadetise kohta vähemalt selle hetkeni, mil on saadetise hinnanguline saabumisaeg esimesse Euroopa Liidu lennujaama või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.“; |
| --- | --- |

22)

punkti 6.8.3.6 lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Koondsaadetiste puhul säilitab ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3), kes on koostanud koondsaadetise, eespool sätestatud teabe iga üksiksaadetise kohta vähemalt selle hetkeni, mil on saadetise hinnanguline saabumisaeg esimesse Euroopa Liidu lennujaama või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.“;

| 23) | lisatakse punkt 6.8.3.8:






  „6.8.3.8. | Liites 6-I loetletud kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.7. enne järgmist lendu.“; |
| --- | --- | --- |

23)

lisatakse punkt 6.8.3.8:

„6.8.3.8.

Liites 6-I loetletud kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.7. enne järgmist lendu.“;

| 24) | lisatakse punkt 6.8.3.9:






  „6.8.3.9. | Liites 6-I loetlemata kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.2. enne järgmist lendu. Liites 6-F loetletud kolmandast riigist saabuvate saadetiste saatedokumendid peavad vastama vähemalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni saadetise julgestusalase deklareerimise kavale.“ |
| --- | --- | --- |

24)

lisatakse punkt 6.8.3.9:

„6.8.3.9.

Liites 6-I loetlemata kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.2. enne järgmist lendu. Liites 6-F loetletud kolmandast riigist saabuvate saadetiste saatedokumendid peavad vastama vähemalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni saadetise julgestusalase deklareerimise kavale.“

| 25) | lisatakse punktid 11.0.8 ja 11.0.9:
  11.0.8   Käesolevas peatükis tähendab „radikaliseerumine“ sellist nähtust ühiskonnas, mille puhul inimesed võtavad omaks äärmuslikke arvamusi, seisukohti ja ideid, mis võivad viia terrorismini.
  11.0.9   Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse, ilma et sellega piirataks kohaldatavaid liidu ja riiklikke õigusakte, et punktides 11.1.3 ja 11.1.4 kirjeldatud protsessi läbiva isiku usaldusväärsuse kindlaksmääramisel käsitavad liikmesriigid vähemalt järgmist:






  a) | kuriteod, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/681 (*2) II lisas
  ning |
| --- | --- | --- |

25)

lisatakse punktid 11.0.8 ja 11.0.9:

11.0.8   Käesolevas peatükis tähendab „radikaliseerumine“ sellist nähtust ühiskonnas, mille puhul inimesed võtavad omaks äärmuslikke arvamusi, seisukohti ja ideid, mis võivad viia terrorismini.

11.0.9   Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse, ilma et sellega piirataks kohaldatavaid liidu ja riiklikke õigusakte, et punktides 11.1.3 ja 11.1.4 kirjeldatud protsessi läbiva isiku usaldusväärsuse kindlaksmääramisel käsitavad liikmesriigid vähemalt järgmist:

a)

kuriteod, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/681 (*2) II lisas

*2

ning

| b) | terroriaktid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 (*3). |
| --- | --- |

b)

terroriaktid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 (*3).

*3

Punktis b loetletud kuriteod loetakse diskvalifitseerivateks kuritegudeks.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6)“;"

*3

| 26) | punkt 11.1 asendatakse järgmisega:
  „11.1.   TÖÖLEVÕTMINE
  11.1.1.   Isikud, kes võetakse tööle julgestuspiirangualal läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestuskontrolli meetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks, peavad olema edukalt läbinud tugevdatud taustakontrolli.
  11.1.2   Isikud, kes võetakse tööle mujal kui julgestuspiirangualal, läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestusmeetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks või kellel on saatjata juurdepääs lennukaubale ja -postile, lennuettevõtja postile, lennuettevõtja saadetistele, pardavarudele ja lennujaamavarudele, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, peavad olema edukalt läbinud kas tugevdatud või standardse taustakontrolli. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, otsustab selle, kas teha tuleb tugevdatud või standardne taustakontroll, pädev asutus vastavalt kohaldatavatele riiklikele eeskirjadele.
  11.1.3.   Kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega peab tugevdatud taustakontroll vähemalt:






  a) | tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse; |
| --- | --- | --- |

26)

punkt 11.1 asendatakse järgmisega:

„11.1.   TÖÖLEVÕTMINE

11.1.1.   Isikud, kes võetakse tööle julgestuspiirangualal läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestuskontrolli meetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks, peavad olema edukalt läbinud tugevdatud taustakontrolli.

11.1.2   Isikud, kes võetakse tööle mujal kui julgestuspiirangualal, läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestusmeetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks või kellel on saatjata juurdepääs lennukaubale ja -postile, lennuettevõtja postile, lennuettevõtja saadetistele, pardavarudele ja lennujaamavarudele, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, peavad olema edukalt läbinud kas tugevdatud või standardse taustakontrolli. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, otsustab selle, kas teha tuleb tugevdatud või standardne taustakontroll, pädev asutus vastavalt kohaldatavatele riiklikele eeskirjadele.

11.1.3.   Kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega peab tugevdatud taustakontroll vähemalt:

a)

tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse;

| b) | hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses; |
| --- | --- |

b)

hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses;

| c) | hõlmama töökogemust, haridust ning võimalikke lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta; |
| --- | --- |

c)

hõlmama töökogemust, haridust ning võimalikke lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta;

| d) | hõlmama jälitusteavet ja muud riiklikele pädevatele asutustele kättesaadavat asjakohast teavet, mis nende arvates võib olla vajalik, et hinnata töötaja sobivust selliste ülesannete täitmiseks, mis nõuavad tugevdatud taustakontrolli. |
| --- | --- |

d)

hõlmama jälitusteavet ja muud riiklikele pädevatele asutustele kättesaadavat asjakohast teavet, mis nende arvates võib olla vajalik, et hinnata töötaja sobivust selliste ülesannete täitmiseks, mis nõuavad tugevdatud taustakontrolli.

11.1.4.   Kooskõlas liidu ja riiklike õigusaktidega peab standardne taustakontroll vähemalt:

| a) | tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse; |
| --- | --- |

a)

tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse;

| b) | hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses; |
| --- | --- |

b)

hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses;

| c) | hõlmama töökogemust, haridust ja lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta. |
| --- | --- |

c)

hõlmama töökogemust, haridust ja lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta.

11.1.5.   Standardse taustakontrolli või tugevdatud taustakontrolli punktid a–c peab isik olema läbinud enne, kui ta saab esialgse julgestusalase koolituse, mis hõlmab juurdepääsu teabele, mis ei ole avalikult kättesaadav turvalisusega seotud tundlikkuse tõttu. Kui see on kohaldatav, peab isik olema edukalt läbinud tugevdatud taustakontrolli punkti d, enne kui tal on lubatud täita läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muid julgestuskontrolli ülesandeid või olla vastutav nende ülesannete täitmise eest.

11.1.6   Tugevdatud või standardne taustakontroll loetakse mitteläbituks, kui ei ole rahuldavalt täidetud kõik elemendid vastavalt punktides 11.1.3 ja 11.1.4 või kui mingil hetkel need elemendid ei anna vajalikku kindlust isiku usaldusväärsuses.

Liikmesriigid püüavad luua asjakohased ja tõhusad mehhanismid, mille abil tagada teabe vahetamine riiklikul tasandil ja teiste riikidega, et täpsustada ja hinnata taustakontrolli käsitlevat teavet.

11.1.7   Taustakontrolli suhtes kohaldatakse järgmist:

| a) | punktides 11.1.3 ja 11.1.4 sätestatud elementide pideva läbivaatamise mehhanism, viivitamatu teatamisega pädevale asutusele, käitajale või väljastanud üksusele igast asjaolust, mis võib mõjutada usaldusväärsust. Pädevate ametiasutuste, ettevõtjate ja üksuste vahelise teavitamise, teabe vahetamise ja teabe sisu käsitlev kord kehtestatakse riikliku õigusega ning selle üle tehakse järelevalvet kooskõlas riikliku õigusega; või |
| --- | --- |

a)

punktides 11.1.3 ja 11.1.4 sätestatud elementide pideva läbivaatamise mehhanism, viivitamatu teatamisega pädevale asutusele, käitajale või väljastanud üksusele igast asjaolust, mis võib mõjutada usaldusväärsust. Pädevate ametiasutuste, ettevõtjate ja üksuste vahelise teavitamise, teabe vahetamise ja teabe sisu käsitlev kord kehtestatakse riikliku õigusega ning selle üle tehakse järelevalvet kooskõlas riikliku õigusega; või

| b) | korduv korrapärane tugevdatud taustakontroll mitte üle kaheteistkümne kuu kestvate ajavahemike järel või standardne taustakontroll mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

korduv korrapärane tugevdatud taustakontroll mitte üle kaheteistkümne kuu kestvate ajavahemike järel või standardne taustakontroll mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul.

11.1.8.   Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute töölevõtmise protsess peab hõlmama vähemalt kirjalikku taotlust ja vestlust, mis on ette nähtud võimete ja sobivuse esialgseks hindamiseks.

11.1.9.   Julgestuskontrolli meetmete kohaldamiseks tööle võetaval isikul peab olema vaimne ja füüsiline võimekus ning sobivus, mis on vajalikud talle määratud ülesannete tõhusaks täitmiseks, ning kõnealuste nõuete olemus tuleb teatavaks teha töölevõtmise protsessi alguses.

Kõnealust võimekust ja sobivust hinnatakse töölevõtmise protsessi ajal ning enne võimaliku katseaja lõpetamist.

11.1.10   Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute kohta säilitatakse vähemalt nende lepingu kestuse vältel töölevõtmist käsitlevaid andmed, sealhulgas võimalike hindamistestide tulemused.

11.1.11   Siseohu tõrjumiseks peab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklites 12, 13 ja 14 osutatud julgestuskava, olenemata punktis 11.2 loetletud asjaomase töötajate koolituse sisust ja töötajate oskustest, sisaldama asjakohast sisepoliitikat ja sellega seotud meetmeid töötajate teadlikkuse suurendamiseks julgeolekukultuuri edendamiseks.

11.1.12   Enne 31. detsembrit 2020 edukalt läbitud taustakontrollid jäävad kehtima nende aegumiseni või 30. juunini 2023 olenevalt sellest, kumb on varasem.“;

| 27) | Punkti 11.1.2 lõppu lisatakse järgmine tekst:

  „Töölevõtmise-eelsed kontrollid lõpetatakse 31. juuliks 2019. Töölevõtmise-eelse kontrolli läbinud isikud läbivad taustakontrolli hiljemalt 30. juuniks 2020.“; |
| --- | --- |

27)

Punkti 11.1.2 lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Töölevõtmise-eelsed kontrollid lõpetatakse 31. juuliks 2019. Töölevõtmise-eelse kontrolli läbinud isikud läbivad taustakontrolli hiljemalt 30. juuniks 2020.“;

| 28) | punkti 11.2.2 alapunkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | oskus selgelt ja enesekindlalt väljenduda ning“; |
| --- | --- | --- |

28)

punkti 11.2.2 alapunkt k asendatakse järgmisega:

„k)

oskus selgelt ja enesekindlalt väljenduda ning“;

| 29) | punkti 11.2.2 lisatakse alapunkt l:






  „l) | teadlikkus elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

29)

punkti 11.2.2 lisatakse alapunkt l:

„l)

teadlikkus elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 30) | punkti 11.2.3.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

30)

punkti 11.2.3.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 31) | punkti 11.2.3.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

31)

punkti 11.2.3.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 32) | punkti 11.2.3.6 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | teadlikkus õhusõiduki läbiotsimisega seotud õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;“; |
| --- | --- | --- |

32)

punkti 11.2.3.6 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

teadlikkus õhusõiduki läbiotsimisega seotud õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;“;

| 33) | punkti 11.2.3.7 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | teadlikkus sellest, kuidas kaitsta õhusõidukit ja hoida ära loata juurdepääs sellele, ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;“; |
| --- | --- | --- |

33)

punkti 11.2.3.7 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

teadlikkus sellest, kuidas kaitsta õhusõidukit ja hoida ära loata juurdepääs sellele, ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;“;

| 34) | punkti 11.2.3.8 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

34)

punkti 11.2.3.8 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 35) | punkti 11.2.3.9 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

35)

punkti 11.2.3.9 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 36) | punkti 11.2.3.10 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

36)

punkti 11.2.3.10 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 37) | punkti 11.2.6.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

37)

punkti 11.2.6.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 38) | punkti 11.2.7 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“; |
| --- | --- | --- |

38)

punkti 11.2.7 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

| 39) | punkti 11.3.1 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | läbivalgustusseadmeid või lõhkeaine avastamise seadet (EDS) käsitsevate isikute puhul korduvat sertifitseerimist või tunnustamist vähemalt iga kolme aasta järel; ja“; |
| --- | --- | --- |

39)

punkti 11.3.1 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

läbivalgustusseadmeid või lõhkeaine avastamise seadet (EDS) käsitsevate isikute puhul korduvat sertifitseerimist või tunnustamist vähemalt iga kolme aasta järel; ja“;

| 40) | punkt 11.3.2 asendatakse järgmisega:






  „11.3.2 | Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevad isikud peavad esialgse sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana läbima kujutiste tõlgendamise standarditud testi.“; |
| --- | --- | --- |

40)

punkt 11.3.2 asendatakse järgmisega:

„11.3.2

Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevad isikud peavad esialgse sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana läbima kujutiste tõlgendamise standarditud testi.“;

| 41) | punkt 11.3.3 asendatakse järgmisega:






  „11.3.3 | Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevate isikute korduv sertifitseerimine või tunnustamine peab hõlmama nii kujutiste tõlgendamise standarditud testi kui ka töö tõhususe hindamist.“; |
| --- | --- | --- |

41)

punkt 11.3.3 asendatakse järgmisega:

„11.3.3

Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevate isikute korduv sertifitseerimine või tunnustamine peab hõlmama nii kujutiste tõlgendamise standarditud testi kui ka töö tõhususe hindamist.“;

| 42) | punktist 11.4.1 jäetakse välja järgmine lõik:

  „Testi tulemused esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse ning neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.“; |
| --- | --- |

42)

punktist 11.4.1 jäetakse välja järgmine lõik:

„Testi tulemused esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse ning neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.“;

| 43) | punkt 11.4.2 asendatakse järgmisega:






  „11.4.2 | Üksikute läbivaatuse tegijate tõhusust hinnatakse iga kuuekuulise ajavahemiku lõpus. Hindamise tulemused:






  a) | esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse; |
| --- | --- | --- | --- |

43)

punkt 11.4.2 asendatakse järgmisega:

„11.4.2

Üksikute läbivaatuse tegijate tõhusust hinnatakse iga kuuekuulise ajavahemiku lõpus. Hindamise tulemused:

a)

esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse;

| b) | neid kasutatakse puuduste avastamiseks ning edaspidiste koolituste ja testimiste kohandamiseks, et puuduseid kõrvaldada ning |
| --- | --- |

b)

neid kasutatakse puuduste avastamiseks ning edaspidiste koolituste ja testimiste kohandamiseks, et puuduseid kõrvaldada ning

| c) | neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.“; |
| --- | --- |

c)

neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.“;

| 44) | punkti 11.5.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | isik on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli;“; |
| --- | --- | --- |

44)

punkti 11.5.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

isik on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli;“;

| 45) | punkti 11.6.3.5 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | isikule on tehtud punkti 11.1.3 kohane tugevdatud taustakontroll;“; |
| --- | --- | --- |

45)

punkti 11.6.3.5 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

isikule on tehtud punkti 11.1.3 kohane tugevdatud taustakontroll;“;

| 46) | punkti 11.6.5.5 lisatakse järgmine lause:

  „Initsiaalidega valideerimise igal leheküljel võib asendada kogu dokumendi elektroonilise allkirjastamisega.“; |
| --- | --- |

46)

punkti 11.6.5.5 lisatakse järgmine lause:

„Initsiaalidega valideerimise igal leheküljel võib asendada kogu dokumendi elektroonilise allkirjastamisega.“;

| 47) | lisatakse punktid 12.0.4 ja 12.0.5:
  12.0.4   Kui mitut liiki julgestusseadmeid kasutatakse koos, peab iga seade vastama määratletud spetsifikatsioonidele ja ka käesolevas peatükis kehtestatud standarditele nii eraldi kui ka teiste seadmetega koos.
  12.0.5   Seadmed paigutatakse, paigaldatakse ja neid hooldatakse kooskõlas seadmete tootja nõuetega.“; |
| --- | --- |

47)

lisatakse punktid 12.0.4 ja 12.0.5:

12.0.4   Kui mitut liiki julgestusseadmeid kasutatakse koos, peab iga seade vastama määratletud spetsifikatsioonidele ja ka käesolevas peatükis kehtestatud standarditele nii eraldi kui ka teiste seadmetega koos.

12.0.5   Seadmed paigutatakse, paigaldatakse ja neid hooldatakse kooskõlas seadmete tootja nõuetega.“;

| 48) | punkt 12.1.1.8 jäetakse välja; |
| --- | --- |

48)

punkt 12.1.1.8 jäetakse välja;

| 49) | punkti 12.5.1.1 viimane lause asendatakse järgmisega:

  „Kui kombineeritud ohukujutistel (CTI) põhinevat TIP-süsteemi kasutatakse koos EDS-seadmega, mis on ette nähtud vaid registreeritud pagasi läbivaatamiseks, kohaldatakse punkti b alles alates 1. septembrist 2020.“; |
| --- | --- |

49)

punkti 12.5.1.1 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Kui kombineeritud ohukujutistel (CTI) põhinevat TIP-süsteemi kasutatakse koos EDS-seadmega, mis on ette nähtud vaid registreeritud pagasi läbivaatamiseks, kohaldatakse punkti b alles alates 1. septembrist 2020.“;

| 50) | lisatakse punkt 12.11.2.3:






  „12.11.2.3. | Standardit 2.1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 paigaldatud turvaskannerite suhtes.“; |
| --- | --- | --- |

50)

lisatakse punkt 12.11.2.3:

„12.11.2.3.

Standardit 2.1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 paigaldatud turvaskannerite suhtes.“;

| 51) | punkt 12.12 asendatakse järgmisega:
  „12.12   JALANÕUDE METALLIDETEKTORID
  12.12.1.   Üldpõhimõtted

  12.12.1.1.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud metallesemeid nii üksikult kui ka koos ning nendest häirega märku andma..
  12.12.1.2.   Jalanõude lõhkeainedetektor (SED) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud lõhkeaineid ning nendest häirega märku andma.
  12.12.1.3.   SMD- ja SED-seadmed peavad suutma tuvastada metalleseme või lõhkeaine sõltumata selle asukohast ja asendist.
  12.12.1.4.   SMD- ja SED-seadmed tuleb paigutada kindlale alusele.
  12.12.1.5.   Nii SMD- kui ka SED-seadmel peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade töötab.
  12.12.1.6.   SMD- ja SED-seadmete seadistamise vahendid peavad olema kaitstud, nii et neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud.
  12.12.1.7.   SMD-seade peab punkti 12.12.1.1. kohaselt metalleseme avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt.
  12.12.1.8.   SED-seade peab punkti 12.12.1.2. kohaselt lõhkeaine avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt.
  12.12.2.   SMD-seadme standardid

  12.12.2.1.   SMD-seadme suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
  12.12.2.2.   Kõik SMD-seadmed, mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.
  12.12.2.3.   Kõik reisijate läbivaatuseks kasutatavad SMD-seadmed peavad vastama standardile 2.
  12.12.2.4   Kõik SMD-seadmed peavad võimaldama selgitada metallidetektorvärava (WTMD) tekitatud häireid alates kinga toetuspinnast kuni vähemalt 35 cm kõrgusele.
  12.12.3.   SED-seadme standardid

  12.12.3.1   Kõnealuse standardi üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.“; |
| --- | --- |

51)

punkt 12.12 asendatakse järgmisega:

„12.12   JALANÕUDE METALLIDETEKTORID

12.12.1.   Üldpõhimõtted

Üldpõhimõtted

12.12.1.1.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud metallesemeid nii üksikult kui ka koos ning nendest häirega märku andma..

12.12.1.2.   Jalanõude lõhkeainedetektor (SED) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud lõhkeaineid ning nendest häirega märku andma.

12.12.1.3.   SMD- ja SED-seadmed peavad suutma tuvastada metalleseme või lõhkeaine sõltumata selle asukohast ja asendist.

12.12.1.4.   SMD- ja SED-seadmed tuleb paigutada kindlale alusele.

12.12.1.5.   Nii SMD- kui ka SED-seadmel peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade töötab.

12.12.1.6.   SMD- ja SED-seadmete seadistamise vahendid peavad olema kaitstud, nii et neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud.

12.12.1.7.   SMD-seade peab punkti 12.12.1.1. kohaselt metalleseme avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt.

12.12.1.8.   SED-seade peab punkti 12.12.1.2. kohaselt lõhkeaine avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt.

12.12.2.   SMD-seadme standardid

SMD-seadme standardid

12.12.2.1.   SMD-seadme suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

12.12.2.2.   Kõik SMD-seadmed, mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.

12.12.2.3.   Kõik reisijate läbivaatuseks kasutatavad SMD-seadmed peavad vastama standardile 2.

12.12.2.4   Kõik SMD-seadmed peavad võimaldama selgitada metallidetektorvärava (WTMD) tekitatud häireid alates kinga toetuspinnast kuni vähemalt 35 cm kõrgusele.

12.12.3.   SED-seadme standardid

SED-seadme standardid

12.12.3.1   Kõnealuse standardi üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.“;

| 52) | lisatakse punkt 12.14:
  „12.14.   LÕHKEAINE AURUDE AVASTAMISE SEADE (EVD-SEADE)
  12.14.1.   EVD-seadme standardid

  12.14.1.1.   Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse registreeritud pagasi või lennukauba läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.
  12.14.1.2.   Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse reisijate või käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 3.
  12.14.1.3   Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.“ |
| --- | --- |

52)

lisatakse punkt 12.14:

„12.14.   LÕHKEAINE AURUDE AVASTAMISE SEADE (EVD-SEADE)

12.14.1.   EVD-seadme standardid

EVD-seadme standardid

12.14.1.1.   Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse registreeritud pagasi või lennukauba läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.

12.14.1.2.   Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse reisijate või käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 3.

12.14.1.3   Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.“

---

(*1)  Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).“;

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132).

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6)“;“

*3

---

OTSUSED

| 24.1.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/104,

22. mai 2018,

Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu alusel moodustatud ELi-Mehhiko ühisnõukogus võetava seisukoha kohta seoses ühisnõukogu otsuste nr 2/2000 ja nr 2/2001 muutmisega, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikleid 207 ja 211 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping („üldleping“) (1) allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997 ja see jõustus 1. oktoobril 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping („üldleping“) (1) allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997 ja see jõustus 1. oktoobril 2000.

| (2) | 14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Mehhiko Ühendriikidega üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli („protokoll“) üle. |
| --- | --- |

(2)

14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Mehhiko Ühendriikidega üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli („protokoll“) üle.

| (3) | Läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ja kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/2024 (2) allkirjastati protokoll 27. novembril 2018. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ja kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/2024 (2) allkirjastati protokoll 27. novembril 2018.

| (4) | Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse üldlepingu artikli 45 alusel moodustatud ELi-Mehhiko ühisnõukogu („ühisnõukogu“) tegema üldlepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava. |
| --- | --- |

(4)

Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse üldlepingu artikli 45 alusel moodustatud ELi-Mehhiko ühisnõukogu („ühisnõukogu“) tegema üldlepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava.

| (5) | Kuna Horvaatia on üldlepingu osaline, tuleb muuta mitmeid järgmiste otsuste sätteid:






  — | ühisnõukogu otsus nr 2/2000 (3) (mida on muudetud otsustega nr 3/2004 (4) ja nr 2/2008) (5), mis käsitleb kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid, ning |
| --- | --- | --- |

(5)

Kuna Horvaatia on üldlepingu osaline, tuleb muuta mitmeid järgmiste otsuste sätteid:

—

ühisnõukogu otsus nr 2/2000 (3) (mida on muudetud otsustega nr 3/2004 (4) ja nr 2/2008) (5), mis käsitleb kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid, ning

| — | otsus nr 2/2001 (6) (mida on muudetud otsustega nr 4/2004 (7) ja nr 3/2008) (8), et ajakohastada nende asutuste loetelu, kes vastutavad finantsteenuste eest, ja selliseid kõnealuse otsuse artikli 17 lõike 3 alusel Horvaatia poolt säilitatavaid meetmeid, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16. |
| --- | --- |

—

otsus nr 2/2001 (6) (mida on muudetud otsustega nr 4/2004 (7) ja nr 3/2008) (8), et ajakohastada nende asutuste loetelu, kes vastutavad finantsteenuste eest, ja selliseid kõnealuse otsuse artikli 17 lõike 3 alusel Horvaatia poolt säilitatavaid meetmeid, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16.

| (6) | Seetõttu peaks liidu seisukoht ühisnõukogus põhinema lisatud otsuste eelnõudel, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu seisukoht ühisnõukogus põhinema lisatud otsuste eelnõudel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel üldlepingu alusel moodustatud ELi-Mehhiko ühisnõukogus seoses ühisnõukogu otsuste nr 2/2000 ja nr 2/2001 muutmisega, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist liiduga, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühisnõukogu otsuste eelnõudel.

2.   Väiksemaid tehnilisi muudatusi otsuste eelnõudes võivad liidu esindajad ühisnõukogus kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. KARANIKOLOV

---

(1)  
  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

1

(2)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta otsus (EL) 2018/2024 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 325, 20.12.2018, lk 1).

2

(3)  EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsus nr 2/2000 (EÜT L 157, 30.6.2000, lk 10).

3

(4)  ELi-Mehhiko 29. juuli 2004. aasta ühisnõukogu otsus nr 3/2004, millega muudetakse ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsust nr 2/2000 (ELT L 293, 16.9.2004, lk 15).

4

(5)  ELi-Mehhiko 25. juuli 2008. aasta ühisnõukogu otsus nr 2/2008, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2000, mida on muudetud ühisnõukogu otsusega nr 3/2004 (ELT L 198, 26.7.2008, lk 55).

5

(6)  ELi-Mehhiko ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsus nr 2/2001, millega rakendatakse majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu artikleid 6 ja 9, artikli 12 lõike 2 punkti b ning artiklit 50 (EÜT L 70, 12.3.2001, lk 7).

6

(7)  EL-Mehhiko ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsus nr 4/2004, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001 (ELT L 192, 22.7.2005, lk 35).

7

(8)  ELi-Mehhiko ühisnõukogu 15. detsembri 2008. aasta otsus nr 3/2008, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001, muudetud otsusega nr 4/2004 (ELT L 137, 3.6.2009, lk 7).

8

---

1. EELNÕU

ELi–MEHHIKO ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2018,

...,

millega muudetakse otsust nr 2/2000

ÜHISNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist koordineerimist ja koostööd käsitlevat lepingut (1) (edaspidi „üldleping“), eriti selle artikleid 5 ja 10 koostoimes artikliga 47,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 allkirjastati ... [koht ja kuupäev] üldlepingu kolmas lisaprotokoll, mida kohaldatakse alates ... (+). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 allkirjastati ... [koht ja kuupäev] üldlepingu kolmas lisaprotokoll, mida kohaldatakse alates ... (+).

| (2) | Seepärast on vaja kohandada alates Horvaatia üldlepinguga ühinemise kuupäevast otsuse nr 2/2000 (2) (mida on muudetud otsustega nr 3/2004 (3) ja nr 2/2008) (4) teatavaid sätteid, mis käsitlevad kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vaja kohandada alates Horvaatia üldlepinguga ühinemise kuupäevast otsuse nr 2/2000 (2) (mida on muudetud otsustega nr 3/2004 (3) ja nr 2/2008) (4) teatavaid sätteid, mis käsitlevad kaubavahetust, päritolu tõendamist ja riigihankeid.

| (3) | Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse üldlepingu artikli 45 alusel moodustatud ühisnõukogu tegema üldlepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava, |
| --- | --- |

(3)

Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse üldlepingu artikli 45 alusel moodustatud ühisnõukogu tegema üldlepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Otsuse nr 2/2000 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

2.   Käesolev artikkel ei mõjuta otsuse nr 2/2000 artiklis 10 sätestatud läbivaatamisklausli sisu.

Artikkel 2

Otsuse nr 2/2000 III lisa artikli 17 lõiget 4 ja artikli 18 lõiget 2 ning IV liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

1.   Käesoleva otsuse III lisas loetletud Horvaatia üksused lisatakse otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa asjaomastesse jagudesse.

2.   Käesoleva otsuse IV lisas loetletud Horvaatia väljaanded lisatakse otsuse nr 2/2000 XIII lisa B osasse.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates päevast, mil Horvaatia ühines üldlepinguga.

...,

Ühisnõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

1

(+)

+

| + | ELT: palun sisestada allkirjastamise ja kohaldamise alguskuupäev. |
| --- | --- |

+

ELT: palun sisestada allkirjastamise ja kohaldamise alguskuupäev.

(2)  EÜ-Mehhiko ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsus nr 2/2000 (EÜT L 157, 30.6.2000, lk 10).

2

(3)  ELi-Mehhiko 29. juuli 2004. aasta ühisnõukogu otsus nr 3/2004, millega muudetakse ühisnõukogu 23. märtsi 2000. aasta otsust nr 2/2000 (ELT L 293, 16.9.2004, lk 15).

3

(4)  ELi-Mehhiko 25. juuli 2008. aasta ühisnõukogu otsus nr 2/2008, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2000, mida on muudetud ühisnõukogu otsusega nr 3/2004 (ELT L 198, 26.7.2008, lk 55).

4

I LISA

ÜHENDUSE TOLLITARIIFIDE KAOTAMISE AJAKAVA

Otsuse nr 2/2000 I lisasse lisatakse järgmine tekst:

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Aastane tariifikvoodi maht | Tariifikvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- |
| „0803 00 19 | Värsked banaanid (v.a jahubanaanid) | 2 010 tonni (*1) | 70 eurot/tonn |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Aastane tariifikvoodi maht

Tariifikvoodi tollimaksumäär

„0803 00 19

Värsked banaanid (v.a jahubanaanid)

2 010 tonni (*1)

70 eurot/tonn

---

(*1)  Kõnealune aastane tariifikvoot avatakse iga kalendriaasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Esimest korda kohaldatakse tariifikvooti alates kolmandast päevast pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.“

*1

Euroopa Liidu Teatajas

II LISA

HALDUSALASTE MÄRKUSTE JA OTSUSE nr 2/2000 III LISAS SISALDUVA ARVEDEKLARATSIOONI UUED KEELEVERSIOONID

Otsuse nr 2/2000 III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest: | BG „ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 17 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:

BG „ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ“

| | ES „EXPEDIDO A POSTERIORI“ |
| --- | --- |

ES „EXPEDIDO A POSTERIORI“

| | CS „VYSTAVENO DODATEČNE“ |
| --- | --- |

CS „VYSTAVENO DODATEČNE“

| | DA „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“ |
| --- | --- |

DA „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“

| | DE „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“ |
| --- | --- |

DE „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“

| | ET „TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD“ |
| --- | --- |

ET „TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD“

| | EL „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ“ |
| --- | --- |

EL „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ“

| | EN „ISSUED RETROSPECTIVELY“ |
| --- | --- |

EN „ISSUED RETROSPECTIVELY“

| | FR „DÉLIVRÉ A POSTERIORI“ |
| --- | --- |

FR „DÉLIVRÉ A POSTERIORI“

| | HR „NAKNADNO IZDANO“ |
| --- | --- |

HR „NAKNADNO IZDANO“

| | IT „RILASCIATO A POSTERIORI“ |
| --- | --- |

IT „RILASCIATO A POSTERIORI“

| | LV „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI“ |
| --- | --- |

LV „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI“

| | LT „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS“ |
| --- | --- |

LT „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS“

| | HU „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL“ |
| --- | --- |

HU „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL“

| | MT „MAHRUG RETROSPETTIVAMENT“ |
| --- | --- |

MT „MAHRUG RETROSPETTIVAMENT“

| | NL „AFGEGEVEN A POSTERIORI“ |
| --- | --- |

NL „AFGEGEVEN A POSTERIORI“

| | PL „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE“ |
| --- | --- |

PL „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE“

| | PT „EMITIDO A POSTERIORI“ |
| --- | --- |

PT „EMITIDO A POSTERIORI“

| | RO „EMIS A POSTERIORI“ |
| --- | --- |

RO „EMIS A POSTERIORI“

| | SK „VYDANÉ DODATOČNE“ |
| --- | --- |

SK „VYDANÉ DODATOČNE“

| | SL „IZDANO NAKNADNO“ |
| --- | --- |

SL „IZDANO NAKNADNO“

| | FI „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“ |
| --- | --- |

FI „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“

| | SV „UTFÄRDAT I EFTERHAND“.“ |
| --- | --- |

SV „UTFÄRDAT I EFTERHAND“.“

| 2) | Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõike 1 kohaselt välja antud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest: | BG „ДУБЛИКАТ“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõike 1 kohaselt välja antud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest:

BG „ДУБЛИКАТ“

| | ES „DUPLICADO“ |
| --- | --- |

ES „DUPLICADO“

| | CS „DUPLIKÁT“ |
| --- | --- |

CS „DUPLIKÁT“

| | DA „DUPLIKAT“ |
| --- | --- |

DA „DUPLIKAT“

| | DE „DUPLIKAT“ |
| --- | --- |

DE „DUPLIKAT“

| | ET „DUPLIKAAT“ |
| --- | --- |

ET „DUPLIKAAT“

| | EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“ |
| --- | --- |

EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“

| | EN „DUPLICATE“ |
| --- | --- |

EN „DUPLICATE“

| | FR „DUPLICATA“ |
| --- | --- |

FR „DUPLICATA“

| | HR „DUPLIKAT“ |
| --- | --- |

HR „DUPLIKAT“

| | IT „DUPLICATO“ |
| --- | --- |

IT „DUPLICATO“

| | LV „DUBLIKĀTS“ |
| --- | --- |

LV „DUBLIKĀTS“

| | LT „DUBLIKATAS“ |
| --- | --- |

LT „DUBLIKATAS“

| | HU „MÁSODLAT“ |
| --- | --- |

HU „MÁSODLAT“

| | MT „DUPLIKAT“ |
| --- | --- |

MT „DUPLIKAT“

| | NL „DUPLICAAT“ |
| --- | --- |

NL „DUPLICAAT“

| | PL „DUPLIKAT“ |
| --- | --- |

PL „DUPLIKAT“

| | PT „SEGUNDA VIA“ |
| --- | --- |

PT „SEGUNDA VIA“

| | RO „DUPLICAT“ |
| --- | --- |

RO „DUPLICAT“

| | SK „DUPLIKÁT“ |
| --- | --- |

SK „DUPLIKÁT“

| | SL „DVOJNIK“ |
| --- | --- |

SL „DVOJNIK“

| | FI „KAKSOISKAPPALE“ |
| --- | --- |

FI „KAKSOISKAPPALE“

| | SV „DUPLIKAT“.“ |
| --- | --- |

SV „DUPLIKAT“.“

| 3) | IV liites lisatakse prantsuskeelse versiooni järele järgmine tekst:

  „Horvaadikeelne versioon
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

  (1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva lisa artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida kaupade päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“.“
  " |
| --- | --- |

3)

IV liites lisatakse prantsuskeelse versiooni järele järgmine tekst:

„Horvaadikeelne versioon

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

1

2

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva lisa artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida kaupade päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“.“
  "

2

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva lisa artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida kaupade päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast käesoleva lisa artikli 37 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise „CM“.“
  “

2

III LISA

KESKSED VALITSUSÜKSUSED

| 1. | Otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa 1. jaotisse lisatakse järgmised kesksed valitsusüksused:

  „AC – Horvaatia







  1 | Horvaatia Parlament | Hrvatski Sabor |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Horvaatia Vabariigi President | Predsjednik Republike Hrvatske |
| 3 | Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei | Ured predsjednika Republike Hrvatske |
| 4 | Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei pärast ametiaja lõppemist | Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti |
| 5 | Horvaatia Vabariigi Valitsus | Vlada Republike Hrvatske |
| 6 | Horvaatia Vabariigi Valitsuse bürood | uredi Vlade Republike Hrvatske |
| 7 | majandusministeerium | Ministarstvo gospodarstva |
| 8 | regionaalarengu ja ELi vahendite ministeerium | Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije |
| 9 | rahandusministeerium | Ministarstvo financija |
| 10 | kaitseministeerium | Ministarstvo obrane |
| 11 | välis- ja Euroopa asjade ministeerium | Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| 12 | siseministeerium | Ministarstvo unutarnjih poslova |
| 13 | justiitsministeerium | Ministarstvo pravosuđa |
| 14 | avaliku halduse ministeerium | Ministarstvo uprave |
| 15 | ettevõtlus- ja käsitööndusministeerium | Ministarstvo poduzetništva i obrta |
| 16 | töö- ja pensionisüsteemi ministeerium | Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava |
| 17 | mere-, transpordi- ja taristuministeerium | Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture |
| 18 | põllumajandusministeerium | Ministarstvo poljoprivrede |
| 19 | turismiministeerium | Ministarstvo turizma |
| 20 | keskkonna- ja looduskaitseministeerium | Ministarstvo zaštite okoliša i prirode |
| 21 | ehitus- ja füüsilise planeerimise ministeerium | Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja |
| 22 | veteraniministeerium | Ministarstvo branitelja |
| 23 | sotsiaalpoliitika ja noorsooküsimuste ministeerium | Ministarstvo socijalne politike i mladih |
| 24 | tervishoiuministeerium | Ministarstvo zdravlja |
| 25 | teadus-, haridus- ja spordiministeerium | Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta |
| 26 | kultuuriministeerium | Ministarstvo kulture |
| 27 | riigi haldusorganisatsioonid | državne upravne organizacije |
| 28 | riigi haldusasutused maakondades | uredi državne uprave u županijama |
| 29 | Horvaatia Vabariigi Konstitutsioonikohus | Ustavni sud Republike Hrvatske |
| 30 | Horvaatia Vabariigi Ülemkohus | Vrhovni sud Republike Hrvatske |
| 31 | kohtud | sudovi |
| 32 | Riiklik Kohtunike Nõukogu | Državno sudbeno vijeće |
| 33 | prokuratuurid | državna odvjetništva |
| 34 | Riiklik Prokuröride Nõukogu | Državno odvjetničko vijeće |
| 35 | ombudsmani bürood | pravobraniteljstva |
| 36 | riigihangete riiklik järelevalvekomisjon | Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave |
| 37 | Horvaatia Pank | Hrvatska narodna banka |
| 38 | riigiametid ja -bürood | državne agencije i uredi |
| 39 | riigikontroll | Državni ured za reviziju“ |

1.

„AC – Horvaatia

1

Horvaatia Parlament

Hrvatski Sabor

2

Horvaatia Vabariigi President

Predsjednik Republike Hrvatske

3

Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei

Ured predsjednika Republike Hrvatske

4

Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei pärast ametiaja lõppemist

Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

5

Horvaatia Vabariigi Valitsus

Vlada Republike Hrvatske

6

Horvaatia Vabariigi Valitsuse bürood

uredi Vlade Republike Hrvatske

7

majandusministeerium

Ministarstvo gospodarstva

8

regionaalarengu ja ELi vahendite ministeerium

Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije

9

rahandusministeerium

Ministarstvo financija

10

kaitseministeerium

Ministarstvo obrane

11

välis- ja Euroopa asjade ministeerium

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

12

siseministeerium

Ministarstvo unutarnjih poslova

13

justiitsministeerium

Ministarstvo pravosuđa

14

avaliku halduse ministeerium

Ministarstvo uprave

15

ettevõtlus- ja käsitööndusministeerium

Ministarstvo poduzetništva i obrta

16

töö- ja pensionisüsteemi ministeerium

Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

17

mere-, transpordi- ja taristuministeerium

Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

18

põllumajandusministeerium

Ministarstvo poljoprivrede

19

turismiministeerium

Ministarstvo turizma

20

keskkonna- ja looduskaitseministeerium

Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

21

ehitus- ja füüsilise planeerimise ministeerium

Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja

22

veteraniministeerium

Ministarstvo branitelja

23

sotsiaalpoliitika ja noorsooküsimuste ministeerium

Ministarstvo socijalne politike i mladih

24

tervishoiuministeerium

Ministarstvo zdravlja

25

teadus-, haridus- ja spordiministeerium

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

26

kultuuriministeerium

Ministarstvo kulture

27

riigi haldusorganisatsioonid

državne upravne organizacije

28

riigi haldusasutused maakondades

uredi državne uprave u županijama

29

Horvaatia Vabariigi Konstitutsioonikohus

Ustavni sud Republike Hrvatske

30

Horvaatia Vabariigi Ülemkohus

Vrhovni sud Republike Hrvatske

31

kohtud

sudovi

32

Riiklik Kohtunike Nõukogu

Državno sudbeno vijeće

33

prokuratuurid

državna odvjetništva

34

Riiklik Prokuröride Nõukogu

Državno odvjetničko vijeće

35

ombudsmani bürood

pravobraniteljstva

36

riigihangete riiklik järelevalvekomisjon

Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

37

Horvaatia Pank

Hrvatska narodna banka

38

riigiametid ja -bürood

državne agencije i uredi

39

riigikontroll

Državni ured za reviziju“

| 2. | Otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa 2. jaotise alalisasse lisatakse järgmised asutused ja asutuste kategooriad:






  „a) | I lisa

  „JOOGIVEE TOOTMINE, TRANSPORTIMINE JA JAOTAMINE“:

  „HORVAATIA
  Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad püsivõrkude ehitamise (pakkumine) ja avalike teenuste osutamiseks kasutatavate püsivõrkude haldamisega joogivee tootmise, ülekandmise ja jaotamise ning selle püsivõrku tarnimise valdkonnas, näiteks üksused, kelle kohalikud omavalitsused on vastavalt veeseadusele asutanud avaliku teenuse osutamiseks veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas (ametlik väljaanne nr 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 ja 14/14).“ |
| --- | --- | --- |

2.

„a)

I lisa

„JOOGIVEE TOOTMINE, TRANSPORTIMINE JA JAOTAMINE“:

„HORVAATIA

Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad püsivõrkude ehitamise (pakkumine) ja avalike teenuste osutamiseks kasutatavate püsivõrkude haldamisega joogivee tootmise, ülekandmise ja jaotamise ning selle püsivõrku tarnimise valdkonnas, näiteks üksused, kelle kohalikud omavalitsused on vastavalt veeseadusele asutanud avaliku teenuse osutamiseks veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas (ametlik väljaanne nr 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 ja 14/14).“

| b) | II lisa

  „ELEKTRIENERGIA TOOTMINE, TRANSPORT JA JAOTUS“:

  „HORVAATIA
  Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad püsivõrkude ehitamise (pakkumise) ja avalike teenuste osutamiseks kasutatavate püsivõrkude haldamisega elektrienergia tootmise, ülekandmise ja jaotamise ning selle püsivõrku tarnimise valdkonnas, näiteks üksused, kes tegutsevad energeetika valdkonnas vastavalt energiaseadusele (ametlik väljaanne nr 120/12 ja 14/14).“ |
| --- | --- |

b)

II lisa

„ELEKTRIENERGIA TOOTMINE, TRANSPORT JA JAOTUS“:

„HORVAATIA

Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad püsivõrkude ehitamise (pakkumise) ja avalike teenuste osutamiseks kasutatavate püsivõrkude haldamisega elektrienergia tootmise, ülekandmise ja jaotamise ning selle püsivõrku tarnimise valdkonnas, näiteks üksused, kes tegutsevad energeetika valdkonnas vastavalt energiaseadusele (ametlik väljaanne nr 120/12 ja 14/14).“

| c) | VII lisa

  „LINNARONGI-, TRAMMI-, TROLLIBUSSI- VÕI BUSSITEENINDUSE VALDKONNA TELLIJAD“:

  „HORVAATIA
  Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad võrkude pakkumise ja haldamisega avaliku linnarongi-, automaatsüsteemide, trammi-, bussi-, trollibussi- ja köissõiduki- (köistee-) teenuse osutamiseks, näiteks üksused, kes sellega tegelevad vastavalt kommunaalteenuste seadusele (ametlik väljaanne nr 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 ja 147/14).“ |
| --- | --- |

c)

VII lisa

„LINNARONGI-, TRAMMI-, TROLLIBUSSI- VÕI BUSSITEENINDUSE VALDKONNA TELLIJAD“:

„HORVAATIA

Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (Riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kes vastavalt erimäärusele tegelevad võrkude pakkumise ja haldamisega avaliku linnarongi-, automaatsüsteemide, trammi-, bussi-, trollibussi- ja köissõiduki- (köistee-) teenuse osutamiseks, näiteks üksused, kes sellega tegelevad vastavalt kommunaalteenuste seadusele (ametlik väljaanne nr 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 ja 147/14).“

| d) | VIII lisa

  „LENNUJAAMATEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD“:

  „HORVAATIA
  Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda lennutranspordiga tegelevatele ettevõtjatele juurdepääs lennuväljadele ja muudele terminaliseadmetele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas lennujaamade seadusega (ametlik väljaanne nr 19/98 ja 14/11).“ |
| --- | --- |

d)

VIII lisa

„LENNUJAAMATEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD“:

„HORVAATIA

Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda lennutranspordiga tegelevatele ettevõtjatele juurdepääs lennuväljadele ja muudele terminaliseadmetele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas lennujaamade seadusega (ametlik väljaanne nr 19/98 ja 14/11).“

| e) | IX lisa

  „MERESADAMA-, SISEVEESADAMA- VÕI MUUDE TERMINALITEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD“:

  „HORVAATIA
  Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda mere- või jõetranspordi ettevõtjatele juurdepääs meresadamatele, jõesadamatele ja muudele transporditerminalidele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas merenduse ja meresadamate seadusega (ametlik väljaanne nr 158/03, 100/04, 141/06 ja 38/09).“ |
| --- | --- |

e)

IX lisa

„MERESADAMA-, SISEVEESADAMA- VÕI MUUDE TERMINALITEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD“:

„HORVAATIA

Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11, 83/13, 143/13 ja 13/14) artiklis 6 osutatud riigi osalusega äriühingutest hankijad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda mere- või jõetranspordi ettevõtjatele juurdepääs meresadamatele, jõesadamatele ja muudele transporditerminalidele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas merenduse ja meresadamate seadusega (ametlik väljaanne nr 158/03, 100/04, 141/06 ja 38/09).“

IV LISA

VÄLJAANDED

Otsuse nr 2/2000 XIII lisa B osasse lisatakse järgmine tekst:

„Horvaatia

Teated:

| — | Euroopa Liidu Teataja |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Teataja

| — | Narodne Novine |
| --- | --- |

—

Narodne Novine

| — | Horvaatia Vabariigi elektroonilised riigihanketeated (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/).“ |
| --- | --- |

—

Horvaatia Vabariigi elektroonilised riigihanketeated (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/).“

---

2. EELNÕU

ELi–MEHHIKO ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 2/2018,

...,

millega muudetakse otsust nr 2/2001

ÜHISNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevat lepingut (edaspidi „üldleping“), (1) eriti selle artiklit 6 koostoimes artikliga 47,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 allkirjastati ... [koht ja kuupäev] üldlepingu kolmas lisaprotokoll, mida kohaldatakse alates ... (+). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 allkirjastati ... [koht ja kuupäev] üldlepingu kolmas lisaprotokoll, mida kohaldatakse alates ... (+).

| (2) | Seepärast on vaja kohandada alates Horvaatia üldlepinguga ühinemise kuupäevast otsuse nr 2/2001 (2) (muudetud otsustega nr 4/2004 (3) ja nr 3/2008) (4) I ja II lisa, et lisada ametiasutused, kes vastutavad finantsteenuste eest Horvaatias, ja Horvaatia säilitatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16, kuni rakendatakse kõnealuse otsuse artikli 17 lõiget 3. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vaja kohandada alates Horvaatia üldlepinguga ühinemise kuupäevast otsuse nr 2/2001 (2) (muudetud otsustega nr 4/2004 (3) ja nr 3/2008) (4) I ja II lisa, et lisada ametiasutused, kes vastutavad finantsteenuste eest Horvaatias, ja Horvaatia säilitatavad meetmed, mis ei ole kooskõlas otsuse nr 2/2001 artiklitega 12–16, kuni rakendatakse kõnealuse otsuse artikli 17 lõiget 3.

| (3) | Nimetatud kohandus annab ühtlasi võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste loetelu, mis on sätestatud otsuse nr 2/2001 II lisas. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud kohandus annab ühtlasi võimaluse ajakohastada finantsteenuste eest vastutavate ametiasutuste loetelu, mis on sätestatud otsuse nr 2/2001 II lisas.

| (4) | Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse üldlepingu artikli 45 alusel moodustatud ühisnõukogu tegema üldlepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava, |
| --- | --- |

(4)

Üldlepingu artiklitega 5, 6, 7, 10 ja 47 volitatakse üldlepingu artikli 45 alusel moodustatud ühisnõukogu tegema üldlepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid, eelkõige määrama kindlaks kaubavahetuse, teenuskaubanduse ja riigihangetega seotud asjakohase korra ja ajakava,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 2/2001 (muudetud otsustega nr 4/2004 ja nr 3/2008) I lisa A osa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Otsuse nr 2/2001 (muudetud otsustega nr 4/2004 ja nr 3/2008) II lisa A ja B osa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates päevast, mil Horvaatia ühines üldlepinguga.

...,

Ühisnõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

1

(+)

+

| + | ELT: palun palun sisestada allkirjastamise ja kohaldamise alguskuupäev. |
| --- | --- |

+

ELT: palun palun sisestada allkirjastamise ja kohaldamise alguskuupäev.

(2)  ELi-Mehhiko ühisnõukogu 27. veebruari 2001. aasta otsus nr 2/2001, millega rakendatakse majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu artikleid 6 ja 9, artikli 12 lõike 2 punkti b ning artiklit 50 (EÜT L 70, 12.3.2001, lk 7).

2

(3)  EL-Mehhiko ühisnõukogu 18. mai 2005. aasta otsus nr 4/2004, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001 (ELT L 192, 22.7.2005, lk 35).

3

(4)  ELi–Mehhiko ühisnõukogu 15. detsembri 2008. aasta otsus nr 3/2008, millega muudetakse ühisnõukogu otsust nr 2/2001, muudetud otsusega nr 4/2004 (ELT L 137, 3.6.2009, lk 7).

4

I LISA

„I LISA

A OSA

ÜHENDUS JA SELLE LIIKMESRIIGID

| 1. | III peatüki kohaldamisel ühenduse ja selle liikmesriikide suhtes järgitakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piiranguid, mis on kavandatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt teenuskaubanduse üldlepingu nimekirjade lõigetes „kõik sektorid“, ja järgnevalt loetletud allsektoritega seotud piiranguid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriikide tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:






  AT | Austria |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| BG | Bulgaaria |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DE | Saksamaa |
| DK | Taani |
| ES | Hispaania |
| EE | Eesti |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| EL | Kreeka |
| HR | Horvaatia |
| HU | Ungari |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LV | Läti |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| MT | Malta |
| NL | Madalmaad |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| RO | Rumeenia |
| SK | Slovaki Vabariik |
| SI | Sloveenia |
| SE | Rootsi |
| UK | Ühendkuningriik |

2.

AT

Austria

BE

Belgia

BG

Bulgaaria

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vabariik

DE

Saksamaa

DK

Taani

ES

Hispaania

EE

Eesti

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

EL

Kreeka

HR

Horvaatia

HU

Ungari

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

LV

Läti

LT

Leedu

LU

Luksemburg

MT

Malta

NL

Madalmaad

PL

Poola

PT

Portugal

RO

Rumeenia

SK

Slovaki Vabariik

SI

Sloveenia

SE

Rootsi

UK

Ühendkuningriik

| 3. | Seoses 1. ja 2. viisiga kohaldatakse turulepääsu kohustusi üksnes järgmise suhtes:






  — | tehingud, mis on kirjas „Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe“ („käsituslepe“) punktides B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

—

tehingud, mis on kirjas „Finantsteenustega seotud kohustuste käsitusleppe“ („käsituslepe“) punktides B.3 ja B.4 kõigi liikmesriikide kohta;

| — | järgmised tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:





  BG: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 1. ja 2. viisi puhul; |
| --- | --- |

—

järgmised tehingud iga asjaomase liikmesriigi puhul, viidates artikli 11 määratlustele:

BG: A.1.a (elukindlustus) ja A.1.b (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 1. ja 2. viisi puhul;

| CY: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul; |
| --- |

CY: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (kahjukindlustus/muu kui mere-, lennundus- ja muu transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.6.(e) (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega) 1. viisi puhul;

| EE: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1 kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul; |
| --- |

EE: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 1. ja 2. viisi puhul, B.1 kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

| LV: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7. (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul; |
| --- |

LV: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.7. (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides) 1. viisi puhul;

| LT: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul; |
| --- |

LT: A.1.(a) (elukindlustus), A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa ja A.3. ülejäänud osa (muu kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustuse vahendamine) 2. viisi puhul, B.1. kuni B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul;

| MT: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul; |
| --- |

MT: A.1.(a) (elukindlustus) ja A.1.(b) (muu kahjukindlustus kui mere-, lennundus- ja transpordikindlustus) ülejäänud osa 2. viisi puhul, B.1. ja B.2. (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid) 1. viisi puhul;

| RO: B.1 (hoiuste vastuvõtmine) B.2 (kõik laenuliigid), B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused), B.5 (tagatised ja kohustused) ja B.8 (rahamaaklerlus) 1. viisi puhul; |
| --- |

RO: B.1 (hoiuste vastuvõtmine) B.2 (kõik laenuliigid), B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused), B.5 (tagatised ja kohustused) ja B.8 (rahamaaklerlus) 1. viisi puhul;

| SI: B.1–B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul. |
| --- |

SI: B.1–B.10. (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) 1. viisi puhul.

| 4. | Erinevalt välisriikide tütarettevõtjatest ei kehti Mehhiko finantsasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, ühenduse tasandil ühtlustatud usaldatavuseeskirjad, mis võimaldavad sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu ühenduses piiriüleste teenuste pakkumiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seepärast saavad sellised filiaalid tegevusloa tööks liikmesriigi territooriumil samade tingimuste alusel, mis kehtivad kõnealuse liikmesriigi riiklike finantsasutuste suhtes, ning neilt võib nõuda vastavust mitmetele konkreetsetele usaldatavusnõuetele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, või kindlustuse puhul vastavust konkreetsetele tagatis- ja sissemaksenõuetele, iseseisvat kapitalisatsiooni, seda et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suurust solventsusmarginaali. Liikmesriigid võivad käesolevas nimekirjas loetletud piiranguid kohaldada ainult siis, kui tegemist on Mehhiko kaubandustegevuse vahetu asutamisega või Mehhiko osutatavate piiriüleste teenustega; sellest tulenevalt ei või liikmesriik kõnealuseid piiranguid, sealhulgas asutamispiiranguid, kohaldada ühenduse teistes liikmesriikides asuvate Mehhiko tütarettevõtjate suhtes, kui kõnealuseid piiranguid ei või kohaldada teiste liikmesriikide äriühingute või kodanike suhtes vastavalt ühenduse õigusele. |
| --- | --- |

4.

| 5. | BG: Uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest. |
| --- | --- |

5.

| 6. | BG: Kindlustus- ja pangandustegevus ning väärtpaberikaubandus ja sellega seotud tegevustega tegelevad eraldi äriühingud, kellel on selliste teenuste osutamiseks luba. |
| --- | --- |

6.

| 7. | BG: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Bulgaarias asutatud finantseerimisasutustel olema aktsiaseltsi õiguslik vorm. |
| --- | --- |

7.

| 8. | CY: Järgmisi üldtingimusi ja -norme kohaldatakse isegi juhul, kui nimekirjas ei ole märgitud piiranguid või tingimusi:






  i) | riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine; |
| --- | --- | --- |

8.

i)

riigi julgeolekut ja avalikku korda puudutavate eesmärkide kaalumine;

| ii) | käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

ii)

käesolev nimekiri ei ole mingil moel seotud valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenustega. Samuti ei mõjuta see meetmeid seoses kaubavahetusega, mis võib puudutada mõnda nimekirjas loetletud teenust või muid teenuseid. Peale selle kohaldatakse jätkuvalt turulepääsu või võrdse kohtlemise piiranguid seoses teenustega, mis võivad olla nimekirjaga seotud või mida võidakse kasutada nimekirjas loetletud teenuse osutamiseks.

| 9. | CY: Käesolevas nimekirjas mainitud õigusnorme ei tuleks käsitada ammendava viitena kõigile finantssektorit reguleerivatele õigusnormidele. Näiteks ei ole lubatud edasi anda isikuandmeid, pangasaladusi või ärisaladusi sisaldavat teavet. Kõnealuse teabe edasiandmise suhtes kohaldatakse riiklikke õigusakte, mis reguleerivad pangaklientide teabe konfidentsiaalsust. Lisaks sellele märgitakse, et tehniliste standardite, tervishoiu- ja keskkonnakaitsealaste kaalutluste, litsentseerimise, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kaalutluste, erialase kvalifikatsiooni ja pädevuse nõuetega seotud mittediskrimineerivaid kvalitatiivseid meetmeid ei ole loetletud turulepääsu ja võrdse kohtlemise tingimuste või piirangutena. |
| --- | --- |

9.

| 10. | CY: Reguleerimata finantsteenused ja tooted ning uute finantsteenuste turule lubamine võivad sõltuda artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust või loomisest. |
| --- | --- |

10.

| 11. | CY: Küproses kehtiva valuutatehingute kontrolli tõttu:






  — | ei ole residentidel välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale; |
| --- | --- | --- |

11.

—

ei ole residentidel välismaal viibimise ajal lubatud osta pangateenuseid, mis võivad hõlmata rahaliste vahendite ülekandmist välismaale;

| — | laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide poolt juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba; |
| --- | --- |

—

laenude andmiseks mitteresidentidele/välismaalastele või mitteresidentide poolt juhitavatele äriühingutele on vaja keskpanga luba;

| — | mitteresidentidel on ka väärtpaberite omandamiseks vaja keskpanga luba; |
| --- | --- |

—

mitteresidentidel on ka väärtpaberite omandamiseks vaja keskpanga luba;

| — | välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse. |
| --- | --- |

—

välisvaluutatehinguid võib sooritada üksnes pankade kaudu, millele keskpank on andnud volitatud vahendaja staatuse.

| 12. | CZ: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamine võidakse võib sõltuda artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest. |
| --- | --- |

12.

| 13. | CZ: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Tšehhi Vabariigis asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

13.

| 14. | CZ: Kohustuslikku liikluskindlustust kolmanda isiku vastutuse suhtes võib müüa üksnes ainuõiguslik tarnija. Monopoolsete õiguste likvideerimisel seoses liikluskindlustusega kolmanda isiku vastutuse suhtes, tingimusel et see teenus on kedagi diskrimineerimata avatud Tšehhi riigis asutatud teenuste osutajatele. Kohustusliku tervisekindlustuse teenust osutavad üksnes litsentseeritud Tšehhi riigi kodanikele kuuluvad teenuste osutajad. |
| --- | --- |

14.

| 15. | EE: Kohustuslikud sotsiaalkindlustusteenused pole seotud. |
| --- | --- |

15.

| 16. | HR: Kindlustus- ja pangandusteenustega peaksid tegelema üksnes õiguslikult eraldiseisvad finantsteenuste osutajad. Lisaks on pankadel, erinevalt kindlustusandjatest, lubatud osaleda otse väärtpaberitega kauplemisega seotud tegevustes. |
| --- | --- |

16.

| 17. | HU: Uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest. |
| --- | --- |

17.

| 18. | HU: Isikuandmeid, pangasaladusi, väärtpaberisaladusi ja/või ärisaladusi sisaldavat teavet ei ole lubatud edasi anda. |
| --- | --- |

18.

| 19. | HU: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Ungaris asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

19.

| 20. | HU: Kindlustus-, pangandus-, väärtpaberi- ja ühisinvesteerimisteenuseid peaksid osutama õiguslikult eraldiseisvad ja sõltumatu kapitaliga finantsteenuste osutajad. |
| --- | --- |

20.

| 21. | MT: 3. viisi kohustuste puhul vastavalt valuutakontrolli käsitlevatele õigusaktidele võivad mitteresidendid, kes soovivad osutada mis tahes teenuseid kohaliku äriühingu registreerimise teel, seda teha olles eelnevalt saanud Malta Keskpanga loa. Minimaalne aktsiakapital äriühingutes, mille osanike hulgas on mitteresidentidest juriidilisi või füüsilisi isikuid, peab olema 10 000 Malta liiri, millest 50 % peab olema tasutud. Mitteresidendist omakapitali protsentuaalne osa tuleb tasuda välismaalt pärinevatest summadest. Mitteresidentidest osalejatega äriühingud peavad tegema taotluse rahandusministrile, et omandada kinnisvara vastavalt seadusele. |
| --- | --- |

21.

| 22. | MT: 4. viisi kohustuste puhul kohaldatakse jätkuvalt Malta õigusaktide ja määruste nõudeid, mis käsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist, kinnisvara omandamist, töötamist ning sotsiaalkindlustusmeetmeid, sealhulgas määrusi, mis käsitlevad viibimise aega, miinimumpalka ja kollektiivseid palgakokkuleppeid. Sissesõidu-, töö- ja elamislube väljastab Malta valitsus omal äranägemisel. |
| --- | --- |

22.

| 23. | MT: 1. ja 2. viisi kohustuste puhul lubavad valuutakontrolli käsitlevad õigusaktid residendil investeerimisportfelli jaoks aastas välismaale kanda kuni 5 000 Malta liiri. Summade jaoks üle 5 000 Malta liiri on vaja valuutakontrolli luba. |
| --- | --- |

23.

| 24. | MT: Residendid võivad võtta laenu välismaalt, ilma et oleks tarvis hankida valuutakontrolli luba, kui laenuperiood on alla kolme aasta. Kõnealused laenud tuleb registreerida keskpangas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | PL: Poolas on väljatöötamisel finantssektori usaldatavusnormatiivid. Need võivad nõuda olemasolevate eeskirjade muutmist ning uute õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

25.

| 26. | RO: Kindlustus- ja edasikindlustusandjate asutamiseks ja tegevuseks on nõutav kindlustuse ja edasikindlustuse järelevalveasutuse luba. Pangandusettevõtete asutamiseks ja tegevuseks on nõutav Rumeenia Keskpanga luba. Väärtpaberituruga seotud ettevõtete (olenevalt asjaoludest kas füüsilised või juriidilised isikud) asutamise ja tegevuse suhtes kohaldatakse nõuet omada Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Pärast kaubandustegevuse asutamist peavad finantsasutused tegema tehinguid elanikega ainult Rumeenia omavääringus. |
| --- | --- |

26.

| 27. | SK: Uute finantsteenuste ja -instrumentide turule lubamine võidakse võib sõltuda artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest. |
| --- | --- |

27.

| 28. | SK: Järgmisi kindlustusteenuseid osutavad ainuõiguslikud tarnijad: kohustuslik liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes, kohustuslik õhutranspordikindlustus, tööandja vastutuskindlustus vigastuse või kutsehaiguse suhtes tuleb korraldada Slovakkia kindlustusandja kaudu. Tervise põhikindlustusteenust osutavad vaid Slovaki kindlustusandjad, millel on Slovaki Vabariigi Tervishoiuministeeriumi väljastatud seadustekogu seadusele 273/1994 vastav tervisekindlustuseteenuse osutamise litsents. Pensionifondide kindlustuskavade ja haiguskindlustusega võib tegelda üksnes sotsiaalkindlustusettevõte. |
| --- | --- |

28.

| 29. | SI: Uute finantsteenuste ja toodete turule lubamine võib sõltuda artiklis 19 nimetatud eesmärkide saavutamisele suunatud reguleeriva raamistiku olemasolust ja järgimisest. |
| --- | --- |

29.

| 30. | SI: Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab Sloveenias asutatud finantseerimisasutustel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

30.

| 31. | SI: Kindlustus- ja pangandustegevusega peaksid tegelema juriidiliselt eraldiseisvad finantsteenuste tarnijad. |
| --- | --- |

31.

| 32. | SI: Investeerimisteenuseid võib osutada ainult pankade ja investeerimisäriühingute kaudu. |
| --- | --- |

32.

| A. | Kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused |
| --- | --- |

A.

Kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused

| 1) | Teenuste piiriülene osutamine |
| --- | --- |

1)

Teenuste piiriülene osutamine

AT: Müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (välja arvatud edasikindlustus ja retrotsessioon) on keelatud.

AT: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

AT: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (välja arvatud edasikindlustus- ja retrotsessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

BG: Allsektor A.1. (otsekindlustus). Piiranguteta, välja arvatud teenused, mida osutavad välisriikide teenuseosutajad välisriikide kodanikele Bulgaaria territooriumil. Välisriigi kindlustusandjad ei või sõlmida otse kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustuse ega vastutuskindlustuse lepinguid, mis on seotud Bulgaarias olevate riskidega. Välisriigi kindlustusandja võib sõlmida kindlustuslepinguid üksnes filiaali kaudu. Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral. Piiranguteta võrdse kohtlemise puhul.

BG: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon). Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul.

BG: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

CY: Kõik välismaised edasikindlustusandjad, mille on heaks kiitnud kindlustusinspektsioon (usaldatavuskriteeriumite alusel) tohivad osutada edasikindlustus- või retrotsessiooniteenuseid kindlustusettevõtjatele, mis on asutatud ja tegevusloa saanud Küproses.

CY: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

CZ: Puuduvad, välja arvatud:

välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusandjaid asukohaga Tšehhi Vabariigis või tegutseda Tšehhi Vabariigis registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse pakkujana vastavalt kindlustusandjate seaduses sätestatud tingimustele.

Kindlustusteenuse osutajalt nõutakse ärilist kohalolekut ja tegevusluba:

| — | et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ja |
| --- | --- |

—

et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ja

| — | et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel. |
| --- | --- |

—

et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.

Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

DK: Kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud firmad.

DK: Ükski isik ega äriühing (sh kindlustusandjad) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

DE: kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

DE: Kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib see sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordiga seotud kindlustuslepinguid üksnes Saksamaal asutatud filiaali kaudu.

FI: käsitusleppe punkti B.3 alapunktis a nimetatud kindlustusteenuseid võivad osutada üksnes kindlustusandjad peakontoriga Euroopa Majanduspiirkonnas või filiaaliga Soomes.

FI: Kindlustusmaakleri teenuste osutamise tingimuseks on alaline tegevuskoht Euroopa Majanduspiirkonnas.

FR: Maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad.

HR: Allsektor A.1 a) (otsekindlustus, a) elukindlustus): Piiranguteta, v.a elukindlustuse pakkumine Horvaatias alaliselt elavatele välismaalastele;

HR: Allsektor A.1 b) (otsekindlustus, b) elukindlustus): Piiranguteta, v.a kahjukindlustuse pakkumine Horvaatias alaliselt elavatele välismaalastele, v.a liikluskindlustus; Puudub mere-, lennundus- ja transpordikindlustus.

HU: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Teenuste osutamisega võivad tegeleda üksnes välisvaluuta kohta sätestatud õigusnormides määratletud rahvusvahelise äritegevusega tegelevad ettevõtjad. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

IT: Piiranguteta aktuaaride puhul.

IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada üksnes ühenduses asutatud kindlustusandjad.

IT: Kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Itaalias kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

LV: Piiranguteta käsitusleppe punkti B.3.a kohta.

MT: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

PL: Piiranguteta, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise korral rahvusvahelises kaubanduses.

RO: Piiritlemata käsitusleppe punktide B.3.a ja c kohta. Allsektor A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon): Edasikindlustus rahvusvahelisel turul on lubatud vaid juhul, kui riski ei saa edasi kindlustada siseturul.

PT: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust, võivad anda ainult ühenduses asutatud äriühingud; ainult ühenduses asutatud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

SK: Kaubanduslik kohalolek on nõutav, et osutada:

| — | elukindlustusteenust isikutele, kes on Slovaki Vabariigi alalised elanikud; |
| --- | --- |

—

elukindlustusteenust isikutele, kes on Slovaki Vabariigi alalised elanikud;

| — | vara kindlustamist Slovaki Vabariigi territooriumil; |
| --- | --- |

—

vara kindlustamist Slovaki Vabariigi territooriumil;

| — | Slovaki Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenust; |
| --- | --- |

—

Slovaki Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenust;

| — | õhu- ja merekindlustusteenuseid, mis katavad kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust. |
| --- | --- |

—

õhu- ja merekindlustusteenuseid, mis katavad kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust.

SI: Mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: Vastastikuste kindlustusandjatena võivad tegutseda vaid Sloveenias asutatud äriühingud.

SI: Allsektorid A.2, A.3 ja A.4. (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

SE: Otsekindlustusteenuste osutamine on lubatud üksnes Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse osutaja kaudu, tingimusel et välisriigi teenuseosutaja ja Rootsi kindlustusandja kuuluvad samasse kontserni või et nad on sõlminud omavahel koostöölepingu.

| 2) | Tarbimine välismaal |
| --- | --- |

2)

Tarbimine välismaal

AT: Müügitoetustegevus ja vahendus väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaali nimel (välja arvatud edasikindlustus ja retrotsessioon) on keelatud.

AT: Kohustuslikku õhusõidukindlustust võib anda üksnes ühenduses asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal.

AT: Kõrgem kindlustuspreemia maks tuleneb kindlustuslepingutest (välja arvatud edasikindlustus- ja retrotsessioonilepingud), mille on sõlminud väljaspool ühendust asutatud tütarettevõtja või väljaspool Austriat asutatud filiaal. Kõrgemast maksust võib teha erandeid.

BG: Allsektor A.1. (otsekindlustus) Bulgaaria füüsilised ja juriidilised isikud ning välisriikide kodanikud, kes tegutsevad Bulgaaria territooriumil, võivad sõlmida kindlustuslepinguid (olenevalt nende tegevusest Bulgaarias) ainult nende tarnijatega, kellel on luba tegeleda kindlustustegevusega Bulgaarias. Kindlustushüvitis, mis tuleneb kõnealustest lepingutest, makstakse välja Bulgaarias. Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral.

BG: Allsektorid A.2, A.3 ja A.4. (edasikindlustus ja retrotsessioon, kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

CY: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

CZ: Puuduvad, välja arvatud:

välismaal ei või osta allpool määratud kindlustusteenuseid:

| — | isikute elukindlustus, kes on Tšehhi Vabariigi alalised elanikud, |
| --- | --- |

—

isikute elukindlustus, kes on Tšehhi Vabariigi alalised elanikud,

| — | Tšehhi Vabariigi territooriumil asuva vara kindlustus, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi territooriumil asuva vara kindlustus,

| — | Tšehhi Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenus. |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi territooriumil tegutsevate füüsiliste ja juriidiliste isikute tekitatud kahjude vastutuskindlustusteenus.

DK: Kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud firmad.

DK: Ükski isik ega äriühing (sh kindlustusandjad) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

DE: Kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võib sõlmida ainult ühenduses asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal.

DE: Kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib see sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordiga seotud kindlustuslepinguid üksnes Saksamaal asutatud filiaali kaudu.

FR: Maismaaveoriskide kindlustusteenust võivad osutada ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad.

HR: Allsektor A.1 a) (otsekindlustus, a) elukindlustus): Piiranguteta, v.a Horvaatias alaliselt elavate välismaalaste võimalus saada elukindlustust.

HR: Allsektor A.1 b) (otsekindlustus, b) elukindlustus):

Piiranguteta, v.a:

| i) | Horvaatias alaliselt elavate välismaalaste võimalus saada muud kahjukindlustust kui liikluskindlustus; |
| --- | --- |

i)

Horvaatias alaliselt elavate välismaalaste võimalus saada muud kahjukindlustust kui liikluskindlustus;

| ii) | — | isiku- või varakindlustus, mida Horvaatias ei pakuta; |
| --- | --- | --- |

ii)

—

isiku- või varakindlustus, mida Horvaatias ei pakuta;

| — | äriühingud, kes ostavad kindlustusteenust välismaalt seoses investeeringutega välismaistesse tööstusettevõtetesse, sealhulgas nende tööstusettevõtete sisseseade kindlustus; |
| --- | --- |

—

äriühingud, kes ostavad kindlustusteenust välismaalt seoses investeeringutega välismaistesse tööstusettevõtetesse, sealhulgas nende tööstusettevõtete sisseseade kindlustus;

| — | välislaenude tagasisaamise kindlustus (tagatise kindlustus); |
| --- | --- |

—

välislaenude tagasisaamise kindlustus (tagatise kindlustus);

| — | nende täielikus omandis ettevõtete ja ühisettevõtete isiku- ja varakindlustus, kelle majandustegevus toimub välisriigis, kui see on kooskõlas asjaomase riigi õigusaktidega või kui seda nõuavad nende registreerimistingimused; |
| --- | --- |

—

nende täielikus omandis ettevõtete ja ühisettevõtete isiku- ja varakindlustus, kelle majandustegevus toimub välisriigis, kui see on kooskõlas asjaomase riigi õigusaktidega või kui seda nõuavad nende registreerimistingimused;

| — | ehitatavad või remonditavad laevad, kui nii on sätestatud välismaise kliendiga (ostjaga) sõlmitud lepingus. |
| --- | --- |

—

ehitatavad või remonditavad laevad, kui nii on sätestatud välismaise kliendiga (ostjaga) sõlmitud lepingus.

HU: Allsektor A.1. (otsekindlustus): Teenuste osutamisega võivad tegeleda üksnes välisvaluuta kohta sätestatud õigusnormides määratletud rahvusvahelise äritegevusega tegelevad ettevõtjad. Kindlustada saab üksnes välismaal toimuvaid sündmusi.

IT: Itaalia elanike CIF-ekspordiga seotud riske võivad kindlustada üksnes ühenduses asutatud kindlustusandjad.

IT: Kaupade veokindlustuse, sõidukikindlustuse ja Itaalias kehtiva riskivastutuskindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult ühenduses asutatud kindlustusandjad. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse.

MT: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

PL: Piiranguteta, välja arvatud edasikindlustuse, retrotsessiooni ja kaupade kindlustamise korral rahvusvahelises kaubanduses.

PT: Õhu- ja meretranspordi kindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust, võivad anda ainult ühenduses asutatud äriühingud; ainult ühenduses asutatud isikud või äriühingud võivad tegutseda sellise kindlustustegevuse vahendajatena Portugalis.

RO: Piiritlemata käsitusleppe punktide B.3.a ja c kohta. Allsektori A.2 (edasikindlustus ja retrotsessioon) puhul: Edasikindlustuse loovutamine rahvusvahelisel turul on lubatud ainult juhul, kui edasikindlustatud riski ei saa kindlustada riigi siseturul.

SK: 1. viisiga hõlmatud kindlustusteenuseid, välja arvatud õhu- ja meretranspordikindlustust, mis hõlmab kaupu, õhusõidukeid, laevakeresid ja vastutust, ei või osta välismaal.

SI: Mere-, lennundus- ja transpordikindlustus: Vastastikuse kindlustuse institutsioonide õigus tegutseda kindlustusalal on vaid neil juriidilistel isikutel, kes on asutatud Sloveenias.

SI: Sloveenias on edasikindlustusandjatel kindlustuspreemiate sissenõudmisel eelisõigus. Juhul kui kõnealused äriühingud ei suuda kõiki riske tasandada, saab neid edasi kindlustada ja nendega retrotsessioonitehinguid teha välismaal. (Puuduvad pärast kindlustusandjaid käsitleva uue seaduse vastuvõtmist.)

| 3) | Kaubanduslik kohalolek |
| --- | --- |

3)

Kaubanduslik kohalolek

AT: Litsentsi andmisest välisriikide kindlustusandjate filiaalidele tuleb keelduda, kui kindlustusandja õiguslik vorm tema päritoluriigis ei vasta või ei ole võrreldav aktsiaseltsiga või ühiskindlustusandjaga.

BE: Igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

BG: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral.

Kindlustusteenuse osutaja ei saa olla asutatud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustuse teenuste osutamiseks. Välismaalased saavad osutada kindlustusteenuseid ainult Bulgaaria kindlustusandjates osalemise kaudu ilma aktsiakapitali osaluse piiranguteta ning otseselt filiaali kaudu, kelle registrijärgne kontor asub Bulgaarias. Välisriigi kindlustusandja filiaali asutamise suhtes kohaldatakse nõuet omada finantsjärelevalve komisjoni luba. Teatavate kindlustusliikide osutamiseks filiaali või esinduse asutamiseks Bulgaarias peab välisriigi kindlustajal olema olnud vähemalt viis aastat luba tegelda samasuguste kindlustusliikidega oma päritoluriigis. Välisriigi kindlustusandjad peavad vastama järgmistele nõuetele: kindlad tagatis- ja hoiusenõuded, eraldi kapitalisatsioon ja kindlustustehnilisi eraldisi moodustavate varade paiknemine Bulgaarias.

Välisriigi kindlustusandjad ei või sõlmida otse kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustuse ega vastutuskindlustuse lepinguid, mis on seotud Bulgaarias olevate riskidega. Välisriigi kindlustusandja võib sõlmida kindlustuslepinguid üksnes filiaali kaudu.

Tänu kindlustuslepingutele kogutud kindlustusvahendid ning oma kapital peab olema investeeritud Bulgaarias ning neid võib üle kanda välismaale ainult finantsjärelevalve komisjoni loaga.

Välisriigi teenuseosutajad ei tohi sõlmida kindlustuslepinguid riigi füüsiliste ja juriidiliste isikutega maaklerite kaudu.

BG: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon):

Edasikindlustusteenuse osutaja ei saa olla asutatud nii elukindlustuse kui ka kahjukindlustuse teenuste osutamiseks.

Välismaalased saavad osutada kindlustusteenuseid ainult Bulgaaria kindlustusandjates osalemise kaudu ilma piiranguteta aktsiakapitali osalusele. Välisriigi edasikindlustusandjad võivad osutada edasikindlustusteenust otse filiaali kaudu, kelle registrijärgne kontor asub Bulgaarias. Välisriigi kindlustusandja filiaali asutamise suhtes kohaldatakse nõuet omada finantsjärelevalve komisjoni luba.

Tänu edasikindlustuslepingutele kogutud edasikindlustusvahendid ning oma kapital peab olema investeeritud Bulgaarias ning neid võib üle kanda välismaale ainult finantsjärelevalve komisjoni loaga.

Välisriigi teenuseosutajad ei tohi sõlmida edasikindlustuslepinguid riigi füüsiliste ja juriidiliste isikutega maaklerite kaudu.

Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul.

BG: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused):

Ainult kaubandusettevõtted, kes on vastavalt kaubandusõigusele registreeritud Bulgaarias ja kellel on finantsjärelevalve komisjoni luba tegeleda vahendustegevusega.

Kindlustuse abiteenused peavad olema kindlustusega seotud.

Piiranguteta aktuaari teenuste puhul.

CY: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

Ükski kindlustusandja ei saa tegutseda Küproses, kui kindlustusinspektsioon ei ole talle vastavalt kindlustusandjate seadustele andnud kindlustusettevõtja tegevusluba.

Välisriikide kindlustusandjad saavad Küproses tegutseda filiaali või esinduse asutamise teel. Välisriigi kindlustajal peab enne filiaali või esinduse loomiseks loa saamist olema luba tegutseda oma riigis.

Mitteresidentide osalemise kindlustusettevõtjates, kes on loodud Küproses, peab eelnevalt heaks kiitma keskpank. Välisosaluse ulatus määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi vastavalt majanduslikele vajadustele.

CY: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon):

Ükski äriühing ei tohi tegutseda Küproses edasikindlustusandjana ilma kindlustusinspektsiooni loata.

Mitteresidentidel on edasikindlustusandjatesse investeerimiseks vaja keskpanga eelnevat luba. Välisosaluse määr kohalikes edasikindlustusandjates määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. Praegu puudub kohalik edasikindlustusandja.

CY: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

CZ: Puuduvad, välja arvatud:

välisriikide finantsteenuste tarnijad võivad asutada aktsiaseltsina vormistatud kindlustusandjaid asukohaga Tšehhi Vabariigis või tegutseda Tšehhi Vabariigis registreeritud filiaalide kaudu kindlustusteenuse pakkujana vastavalt kindlustusandjate seaduses sätestatud tingimustele.

Kindlustusteenuse osutajalt nõutakse ärilist kohalolekut ja tegevusluba:

| — | et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ning |
| --- | --- |

—

et osutada nimetatud teenuseid, sealhulgas edasikindlustust, ning

| — | et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel. |
| --- | --- |

—

et sõlmida vahendajaga vahenduslepinguid, mille eesmärk on sõlmida kindlustuslepinguid kindlusteenuse pakkuja ja kolmanda isiku vahel.

Vahendajal peab olema luba, juhul kui tema vahendustegevus toimub seoses filiaaliga, mille registrijärgne asukoht on Tšehhi Vabariik.

ES: Et välismaine kindlustusandja saaks asutada filiaali või esinduse Hispaanias teatavat liiki kindlustusteenuste osutamiseks, peab tal olema olnud oma päritoluriigis samade kindlustusliikidega tegelemise luba vähemalt viis aastat.

ES, EL: Asutamisõigus ei kata kindlustusandjate esinduskontorite loomist ega muud alalist kohalolekut, välja arvatud juhul, kui niisugused kontorid asutatakse agentuuride, filiaalide või peakontoritena.

EE: Allsektor A.1. (otsekindlustus) Puuduvad, v.a asjaolu, et kindlustusalal tegutseva väliskapitali osalusega aktsiaseltsi juhatusse võivad kuuluda vastava välisriigi kodanikud vastavalt väliskapitali osaluse määrale, aga nad ei tohi moodustada rohkem kui poolt juhatust; Tütarettevõtja või iseseisva äriühingu juhatuse esimees peab alaliselt elama Eestis.

FI: Kindlustusandja tegevdirektor, vähemalt üks audiitor, vähemalt pooled projekti elluviijatest ning juhatuse ja nõukogu liikmetest peavad elama Euroopa Majanduspiirkonnas, kui sotsiaal- ja tervishoiuministeerium ei ole andnud neile vastavat vabastust.

FI: Välisriigi kindlustusandjad ei saa Soomes filiaali litsentsi, et osutada kohutusliku sotsiaalkindlustuse teenuseid (kohustuslik pensionikindlustus, kohustuslik õnnetusjuhtumikindlustus).

FI: Välisriigi kindlustusandja üldise esindaja alaline elukoht on Soomes, kui kindlustusandja peakontor ei asu Euroopa Majanduspiirkonnas.

FR: Filiaalide asutamisel on nõutav eriluba filiaali esindaja jaoks.

HU: GATSiga ühinemise järgselt nähakse ette otseste filiaalide asutamise sidumist sellega ja selles sätestatud tingimustega.

HU: Finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste tähenduses ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.

IE: Asutamisõigus ei kata esinduste loomist.

IT: Juurdepääs kindlustusmatemaatiku teenusele toimub ainult füüsiliste isikute kaudu. Füüsiliste isikute kutseliidud (mitte äriühingud) lubatud.

IT: Filiaalide asutamise luba antakse järelevalveasutuste hinnangu alusel.

LV: Allsektorid A.1 ja A.2 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon): Üldiselt ja kedagi diskrimineerimata peab välisriikide kindlustusandjatel olema kindlaksmääratud õiguslik vorm.

LV: Allsektor A.3. (kindlustuse vahendamine): Vahendajaks võib olla ainult füüsiline isik (olenemata kodakondsusest) ja viimane võib osutada teenuseid kindlustusandja nimel, olles saanud volitused Läti kindlustusalase järelevalve teostajalt.

LT: Kindlustusandjatel ei ole lubatud pakkuda korraga nii elu- kui ka kahjukindlustust. Nende kahe liigi a ja b jaoks nõutakse eraldi registreerimist.

MT: Võidakse kasutada majandusvajaduste testi.

PL: Allsektorid A.1–A.3 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine):

asutamine üksnes aktsiaseltsi või filiaali kujul pärast litsentsi saamist. Välismaale saab investeerida kuni 5 % kindlustusfondidest. Kindlustuse vahendamisega tegeleval isikul peab olema litsents. Kindlustuse vahendamiseks on nõutav kohalik asutamine.

PL: Allsektor A.4. (kindlustuse abiteenused): Piiranguteta.

PT: Välisriigi äriühingud võivad Portugalis kindlustusvahendusega tegelda üksnes äriühingu kaudu, mis on loodud ühenduse liikmesriigi õiguse kohaselt.

PT: Filiaali loomiseks Portugalis peavad välisriikide äriühingud tõendama, et neil on vähemalt viie aasta pikkune tegutsemispraktika.

RO: Välisosalusega äriühingute ja vahendusfirmade asutamine on lubatud üksnes Rumeenia juriidiliste või füüsiliste isikute osalusel. Välisriigi kindlustusandjate ja välisriigi kindlustusandjate liitude esindajad võivad sõlmida üksnes järgmisi kindlustuslepingute liike: 1) kindlustus- ja edasikindlustuslepinguid juriidiliste ja füüsiliste isikutega või nende kaupade kindlustamiseks; 2) edasikindlustuslepinguid Rumeenia kindlustusandjate, kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning edasikindlustusandjatega. Vahendusettevõtjatel ei ole õigus sõlmida välisriikide kindlustusandjate nimel kindlustuslepinguid Rumeenia juriidiliste ja füüsiliste isikutega või nende kaupade kohta.

SK: Aktsiaseltsi juhatuse liikmete enamik peab elama Slovaki Vabariigis.

Kindlustusteenuste osutamiseks on nõutav litsents. Välisriikide kodanikud võivad asutada kindlustusandja asukohaga Slovaki Vabariigis aktsiaseltsi kujul või võivad tegelda kindlustusega oma tütarettevõtjate kaudu, mille registrijärgne asukoht on Slovaki Vabariigis, kindlustegevuse seadusega kehtestatud tingimustel. Kindlustustegevus tähendab kindlustusega tegelemist, sealhulgas kindlustusmaaklerlust ja edasikindlustustegevust.

Vahendusteenuseid, mille eesmärgiks on kindlustuslepingu sõlmimine kolmanda isiku ja kindlustusandja vahel, võivad osutada füüsilised või juriidilised isikud alalise asukohaga Slovaki Vabariigis kindlustusandja huvides, millel on kindlustusjärelevalveameti litsents.

Kolmanda isiku ja kindlustusandja vahelise kindlustuslepingu sõlmimisele suunatud vahenduslepingu võib sõlmida kas kodumaine või välisriigi äriühing ainult pärast kindlustuse järelevalve teostaja väljastatud litsentsi saamist.

Litsentseeritud kindlustusettevõtjate kindlate kindlustusfondide rahalisi vahendeid, mis on saadud Slovaki Vabariigis alalist elukohta või registrijärgset asukohta omavate kindlustusvõtjate kindlustamisest või edasikindlustamisest, tuleb hoiustada Slovaki Vabariigi residentpangas ja neid ei tohi üle kanda välismaale.

SI: Allsektor A.1. (otsekindlustus):

Asutada saab rahandusministeeriumi loal. Välismaalased saavad asutada kindlustusettevõtja ainult kui ühisettevõte, millesse kuulub ka riiklik juriidiline isik, kusjuures väliskapitali osalus tohib olla kuni 99 %.

Maksimaalse välisosaluse piirang tühistatakse kindlustusandjate uue seaduse vastuvõtmisel.

Välismaalane võib omandada või suurendada aktsiaosalust riiklikus kindlustusandjas rahandusministeeriumi eelneva loaga.

Rahandusministeerium võtab litsentsi või loa väljastamisel aktsiate omandamiseks riiklikus kindlustusandjas arvesse järgmisi kriteeriume:

| — | aktsiate omandiõiguste jaotus ning erinevatest riikidest pärit aktsionäride olemasolu; |
| --- | --- |

—

aktsiate omandiõiguste jaotus ning erinevatest riikidest pärit aktsionäride olemasolu;

| — | uute kindlustustoodete tarnimine ja seonduva oskusteabe edasiandmine, kui välisinvestor on kindlustusandja. |
| --- | --- |

—

uute kindlustustoodete tarnimine ja seonduva oskusteabe edasiandmine, kui välisinvestor on kindlustusandja.

Piiranguteta seoses välisosalusega erastamisjärgus olevas kindlustusandjas.

Vastastikuse kindlustamise institutsioonidesse võivad kuuluda ainult Sloveenias asutatud ettevõtjad ja siseriiklikud füüsilised isikud.

SI: Allsektor A.2. (edasikindlustus ja retrotsessioon): Välisosalus edasikindlustusandjates on piiratud kapitali kontrollpakini. (Puudub, välja arvatud filiaalide puhul pärast uue kindlustusandjate seaduse vastuvõtmist.)

SI: Allsektorid A.3 ja A.4 (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused):

konsultatsioonide ja kahjukäsitlusteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna kindlustusbüroo nõusolekul.

Aktuaari- ja riskihindamisteenuseid tohib pakkuda ainult ametliku asutuse kaudu.

Tegevus piirdub otsekindlustuse ja edasikindlustusega.

Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul on nõutav alaline elukoht Sloveenias.

SE: Kindlustusmaaklerfirmad, mis ei ole registreeritud Rootsis, võivad omada kaubanduslikku kohalolekut ainult filiaali kaudu.

SE: Kahjukindlustusandjad, mis ei ole Rootsis registreeritud, kuid tegutsevad Rootsis, maksustatakse mitte puhastulu, vaid otse kindlustustehingutelt saadava preemiatulu järgi.

SE: Kindlustusandja asutaja peab olema Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud juriidiline isik.

| 4) | Füüsiliste isikute kohalolek |
| --- | --- |

4)

Füüsiliste isikute kohalolek

CY: Piiranguteta.

PL:

Allsektorid A.1–A.3 (otsekindlustus, edasikindlustus ja retrotsessioon ning kindlustuse vahendamine): Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu ning arvestades järgmist piirangut: kindlustuse vahendajate puhul elukohanõue.

Allsektor A.4. (kindlustuse abiteenused): Piiranguteta:

AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HR, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: Piiranguteta, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

AT: Filiaali juhatus peab koosnema kahest füüsilisest isikust, kelle alaline elukoht on Austrias.

BG: Piiranguteta hoiusekindlustuse ning samalaadsete tagatissüsteemide, samuti kohustusliku kindlustuse süsteemide korral. Piiranguteta retrotsessiooniteenuste puhul. Piiranguteta alasektorite A.3 ja A.4 puhul. (kindlustuse vahendamine ja kindlustuse abiteenused).

DK: Kindlustusandja filiaali peamaakler peab olema elanud Taanis vähemalt kaks viimast aastat, kui ta ei ole mõne ühenduse liikmesriigi kodanik. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid.

DK: Äriühingu juhtide ja juhatuse liikmete suhtes kehtib riigis elamise nõue. Kaubandus- ja tööstusminister võib lubada erandeid nimetatud nõudest. Vabastus antakse mittediskrimineerivatel alustel.

ES, IT: Elukohanõue aktuaaridele.

EL: Kreekas asutatud äriühingu juhatuse liikmete enamus peab koosnema ühenduse ühe liikmesriigi kodanikest.

SI: Kindlustusstatistika ja riskide hindamise puhul on nõutav alaline elukoht lisaks pädevuseksamile, Sloveenia kindlustusstatistikute liitu kuulumisele ja sloveeni keele valdamine.

| B. | Pangandus ja muud finantsteenused
  (välja arvatud kindlustus) |
| --- | --- |

B.

Pangandus ja muud finantsteenused

(välja arvatud kindlustus)

| 1) | Teenuste piiriülene osutamine |
| --- | --- |

1)

Teenuste piiriülene osutamine

BE: Investeerimisega seotud nõustamistegevuseks on nõutav äriühingu asutamine Belgias.

BG: Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): Nende teenuste piiriüleseks osutamiseks on nõutav riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamine. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

CY: Piiranguteta.

CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused, nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

CZ: Puuduvad, välja arvatud:

Ainult Tšehhi Vabariigis asutatud vastavat litsentsi omavad pangad ja välispankade filiaalid võivad:

| — | osutada hoiustamisteenuseid; |
| --- | --- |

—

osutada hoiustamisteenuseid;

| — | kaubelda välisvaluutavaraga; |
| --- | --- |

—

kaubelda välisvaluutavaraga;

| — | teha sularahata piiriüleseid makseid. |
| --- | --- |

—

teha sularahata piiriüleseid makseid.

Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et

| a) | avada ja rahastada välismaal Tšehhi residendi arvet; |
| --- | --- |

a)

avada ja rahastada välismaal Tšehhi residendi arvet;

| b) | sooritada kapitalimakseid välismaal (v.a välismaised otseinvesteeringud), |
| --- | --- |

b)

sooritada kapitalimakseid välismaal (v.a välismaised otseinvesteeringud),

| c) | anda finantskrediite ja tagatisi; |
| --- | --- |

c)

anda finantskrediite ja tagatisi;

| d) | sooritada tehingud tuletisinstrumentidega; |
| --- | --- |

d)

sooritada tehingud tuletisinstrumentidega;

| e) | osta välismaiseid väärtpabereid, v.a välisvaluuta seaduses kirjeldatud juhtumid; |
| --- | --- |

e)

osta välismaiseid väärtpabereid, v.a välisvaluuta seaduses kirjeldatud juhtumid;

| f) | emiteerida välismaa väärtpabereid avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või tuua neid kodumaisele turule. |
| --- | --- |

f)

emiteerida välismaa väärtpabereid avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või tuua neid kodumaisele turule.

EE: Allsektor B.1. (hoiuste vastuvõtmine): Nõutav Eesti Panga luba ja registreerimine aktsiaseltsina, tütarettevõtjana või filiaalina Eesti õiguse kohaselt.

EE, LT: Nõutakse eraldi fondivalitseja loomist, et täita avatud investeerimisfondide ja investeerimisäriühingute haldamise kohustusi; investeerimisfondide vara tohivad hoiustada ainult äriühingud, mille registreeritud asukoht on ühenduses.

HR: Piiranguteta allsektorite B.1., B.6., B.7., B.9 ja B.10 puhul.

HU: Piiranguteta.

IE: Investeerimisteenuste osutamise või investeerimisalase nõustamise puhul on nõutav kas 1) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et ettevõte oleks juriidilise isikuna registreeritud või äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja, mille peakontor/registrijärgne asukoht on igal juhul Iirimaal (mõnel juhul tegevusluba ei nõuta, näiteks kui kolmandast riigist pärit teenuste osutaja ei oma Iirimaal kaubanduslikku kohalolekut ja seda teenust ei osutata eraisikutele), või 2) mõne teise liikmesriigi tegevusluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (1).

IT: Piiranguteta „promotori di servizi finanziari“ (finantsteenuste osutaja) puhul.

LT: Pensionifondi juhtimine: Nõutav on kaubanduslik kohalolek.

MT:

Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Puuduvad.

Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Piiranguteta, välja arvatud finantsteabe edastamine rahvusvaheliste teenuste osutajate poolt.

Allsektor B.12 (finantsalased nõustamis- ja abiteenused): Piiranguteta.

PL:

Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Nende teenuste piiriüleseks osutamiseks on nõutav riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamine.

Allsektor B.12 (finantsalased nõustamis- ja abiteenused): Piiranguteta.

RO: Allsektor B.4 (kõik makse- ja rahaedastusteenused): Lubatud üksnes residentpanga kaudu.

SK: Kauplemine tuletisväärtpaberitega, vabalt kaubeldavate väärtpaberitega ja muude vabalt vahetatavate finantsinstrumentide ja finantsvaradega, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused: Piiranguteta.

SK:

| i) | Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis. |
| --- | --- |

i)

Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis.

| ii) | välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia kaudu ilma piiranguteta, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu. |
| --- | --- |

ii)

välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia kaudu ilma piiranguteta, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu.

| iii) | Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid; |
| --- | --- |

iii)

Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

| iv) | Slovakkia riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et:






  a) | avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal; |
| --- | --- | --- |

iv)

Slovakkia riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et:

a)

avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;

| b) | sooritada kapitalimakseid välismaal; |
| --- | --- |

b)

sooritada kapitalimakseid välismaal;

| c) | saada välisvaluutavahetusteenust osutavalt mitteresidendilt finantskrediiti; siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle 3 aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud; |
| --- | --- |

c)

saada välisvaluutavahetusteenust osutavalt mitteresidendilt finantskrediiti; siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle 3 aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;

| v) | üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue; |
| --- | --- |

v)

üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;

| vi) | finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents; |
| --- | --- |

vi)

finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents;

| vii) | Ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt. |
| --- | --- |

vii)

Ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

Kõik teised allsektorid:

Piiranguteta, välja arvatud siseriiklike juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolt krediidi võtmine (kõik laenuliigid) ning tagatiste ja kohustuste aktsepteerimine välisriigi krediidiasutustelt. (Märkus: tarbijakrediit muutub vabaks uue välisvaluuta seaduse vastuvõtmisel.)

Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

Välisriikide isikud tohivad välismaiseid väärtpabereid pakkuda ainult riiklike pankade ja börsimaakleriäriühingu kaudu. Sloveenia Börsi liikmed peavad olema asutatud Sloveenias.

| 2) | Tarbimine välismaal |
| --- | --- |

2)

Tarbimine välismaal

BG:

Allsektorid B.1–B.10 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused, väärtpaberitehingud, osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, rahamaaklerlus, varahaldus ning finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused): Piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): Nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, kui vastavaid teenuseid tarbitakse välismaal. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

CY: Piiranguteta, välja arvatud allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): Puuduvad.

CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

CZ: Puuduvad, välja arvatud:

Üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad ja vastava litsentsiga välisriigi pankade filiaalid võivad:

| — | osutada hoiustamisteenuseid; |
| --- | --- |

—

osutada hoiustamisteenuseid;

| — | kaubelda välisvaluutavaraga; |
| --- | --- |

—

kaubelda välisvaluutavaraga;

| — | teha sularahata piiriüleseid makseid. |
| --- | --- |

—

teha sularahata piiriüleseid makseid.

Tšehhi Riigipanga või Tšehhi Rahandusministeeriumi väljastatud välisvaluuta vahetusluba on nõutav ainult Tšehhi mittepanganduslikelt residentidelt, et:

| a) | avada ja rahastada välismaal Tšehhi residendi arvet; |
| --- | --- |

a)

avada ja rahastada välismaal Tšehhi residendi arvet;

| b) | sooritada kapitalimakseid välismaal (v.a välismaised otseinvesteeringud); |
| --- | --- |

b)

sooritada kapitalimakseid välismaal (v.a välismaised otseinvesteeringud);

| c) | anda finantskrediite ja tagatisi; |
| --- | --- |

c)

anda finantskrediite ja tagatisi;

| d) | sooritada tehingud tuletisinstrumentidega; |
| --- | --- |

d)

sooritada tehingud tuletisinstrumentidega;

| e) | osta välismaiseid väärtpabereid, v.a välisvaluuta seaduses kirjeldatud juhtumid; |
| --- | --- |

e)

osta välismaiseid väärtpabereid, v.a välisvaluuta seaduses kirjeldatud juhtumid;

| f) | emiteerida välismaa väärtpabereid avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või tuua neid kodumaisele turule. |
| --- | --- |

f)

emiteerida välismaa väärtpabereid avalikuks ja mitteavalikuks kauplemiseks Tšehhi Vabariigis või tuua neid kodumaisele turule.

DE: Saksa markades vääringustatud väärtpaberite emissioone võib korraldada Saksamaal asutatud krediidiasutus, tütarettevõtja või filiaal.

FI: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi kaudu, mis toimib Postipankki Oy vahendusel. Rahandusministeerium võib erilistel põhjustel lubada käesolevast nõudest erandeid.

EL: Kreekas emiteeritud väärtpaberite intresside ja põhisummade maksete haldamisega seotud hooldus- ja hoiustamisteenuste osutamiseks on nõutav asutamine.

HU: Piiranguteta.

MT:

Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Puuduvad.

Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Piiranguteta, välja arvatud finantsteabe edastamine rahvusvaheliste teenuste osutajate poolt.

Allsektorid B.3–B.10 ja B.12: Piiranguteta.

PL:

Allsektor B.11 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, kui vastavaid teenuseid tarbitakse välismaal.

Allsektorid B.1–B.10 ja B.12: Piiranguteta.

RO: Rumeenia füüsilised ja juriidilised isikud võivad välismaal pangaarveid avada ja välisvaluutat kasutada üksnes Rumeenia keskpanga loal. Piiranguteta allsektorite B.3 (kapitalirent), B.7 (osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides), B.9 (varahaldus) ja B.10 (finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused) puhul.

SK: Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, varahaldus ning vahendamine: Piiranguteta.

SK:

| i) | Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis. |
| --- | --- |

i)

Hoiustamisteenused piirduvad kodumaiste pankade ja välisriigi pankade filiaalidega Slovaki Vabariigis.

| ii) | välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia kaudu ilma piiranguteta, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu. |
| --- | --- |

ii)

välisvaluutavaraga võivad kaubelda ainult tegevusloaga kodumaised pangad, välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid ja välisvaluutavahetuslitsentsi omavad isikud. Bratislava Börsil võivad kaubelda üksnes börsi liikmed. Residendid võivad kaubelda RM-System Slovakia kaudu ilma piiranguteta, mitteresidendid aga ainult väärpaberimaaklerite kaudu.

| iii) | Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid; |
| --- | --- |

iii)

Sularahata piiriüleseid makseid võivad teha ainult tegevusloaga kodumaised pangad ja välispankade Slovaki Vabariigi filiaalid;

| iv) | Slovakkia riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et






  a) | avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal; |
| --- | --- | --- |

iv)

Slovakkia riigipanga väljastatud välisvaluutalitsents on nõutav selleks, et

a)

avada Slovaki mittepangandusresidendi arvet välismaal, välja arvatud füüsilistele isikutele, kes viibivad välismaal;

| b) | sooritada kapitalimakseid välismaal; |
| --- | --- |

b)

sooritada kapitalimakseid välismaal;

| c) | saada välisvaluutavahetusteenust osutavalt mitteresidendilt finantskrediiti; siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle kolme aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud; |
| --- | --- |

c)

saada välisvaluutavahetusteenust osutavalt mitteresidendilt finantskrediiti; siit on välja arvatud krediidid välismaalt, mida saavad residendid ja mille tagasimaksetähtaeg on üle kolme aasta, ning füüsiliste isikute vahelised mitteärilise tegevusega seotud laenud;

| v) | üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue; |
| --- | --- |

v)

üle 150 000 SKK väärtuses Slovaki sularaha ja välisvaluuta sularaha ning väärismetallidest müntide ekspordi ja impordi suhtes kehtib deklareerimise nõue;

| vi) | finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents; |
| --- | --- |

vi)

finantsvara hoiustamiseks välismaal on residendilt nõutav välisvaluutaga tegelevate ametivõimude luba või litsents;

| viii) | Ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt. |
| --- | --- |

viii)

Ainult Slovaki Vabariigis asutatud välisvaluutaga tegelevad üksused võivad anda ja võtta tagatisi ning vastutust Slovakkia riigipanga seatud piiride ja sätete kohaselt.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

Kõik teised allsektorid:

Piiranguteta, välja arvatud siseriiklike juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolt krediidi võtmine (kõik laenuliigid) ning tagatiste ja kohustuste aktsepteerimine välisriigi krediidiasutustelt. (Märkus: tarbijakrediit muutub vabaks uue välisvaluuta seaduse vastuvõtmisel.)

Kõik eespool nimetatud krediiditehingud tuleb registreerida Sloveenia Pangas. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

Investeerimisühingute varade paigutajateks võivad olla Sloveenias asutatud juriidilised isikud.

UK: Naelsterlingi emissioone, sealhulgas eraõiguslikke emissioone, võib läbi viia ainult Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud äriühing.

| 3) | Kaubanduslik kohalolek |
| --- | --- |

3)

Kaubanduslik kohalolek

Kõik liikmesriigid:

Avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimiseks on nõutav eraldi fondivalitseja asutamine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (2) („eurofonde käsitlev direktiiv“) artiklid 16 – 21 ja 28 – 31).

Investeerimisfondide varade paigutajatena võivad tegutseda ainult sellised äriühingud, mille registrijärgne asukoht on ühenduses (eurofonde käsitleva direktiivi artikkel 23).

AT: Ainult Austria börsi liikmed võivad sooritada tehinguid börsil kaubeldavate väärtpaberitega.

AT: Välisvaluuta ja välissularahaga kauplemiseks on vaja Austria riigipanga luba.

AT: Hüpoteekvõlakirju ja omavalitsuste võlakirju võivad emiteerida ainult sellele spetsialiseerunud ja vastavat tegevusluba omavad pangad.

AT: Pensionifondide juhtimisega seotud teenuseid võib osutada ainult sellele spetsialiseerunud äriühing, mis on asutatud Austrias aktsiaseltsina.

BE: Igasugune Belgia väärtpaberite avalik ostupakkumine väljaspool ühe Euroopa Ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni asuva isiku, äriühingu või asutuse poolt esitatakse loa saamiseks rahandusministrile.

BG:

Allsektorid B.1–B.5 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja rahaedastusteenused, tagatised ja kohustused).

Bulgaarias asutatavatel välispankadel peab olema nõuetekohane luba vastavalt nende riigi õigusele ja neil ei tohi olla keelatud tegeleda pangandusega nende päritoluriigis ja riikides, kus nad tegutsevad. Piiranguteta hoiukassade puhul.

Juhul kui omandatakse otseselt või kaudselt aktsiaid või osasid ulatuses, mis moodustab 5 % või rohkem asutatud panga hääleõigusest, kohaldatakse nõuet omada Bulgaaria Riigipanga luba. Loa saamisel kohaldatakse usaldatavuskriteeriumeid ja need on kooskõlas teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) XVI ja XVII artiklites sätestatud kohustustega.

Juhul kui pank omandab otseselt või kaudselt suurema kui 10 % osaluse sellise äriühingu kapitalist, mis ei ole pank, kohaldatakse nõuet omada Bulgaaria Riigipanga luba.

Teenuse ainuosutaja staatust võib anda tagatise ja rahaedastusteenustena, mida osutatakse eelarvest rahastatavatele avalik-õiguslikele asutustele.

Panga huvides ja nimel tegutsevate juhtorgani liikmete suhtes kehtib alalise elukoha nõue.

Piiranguteta riigikassa tagatiste puhul.

Allsektorid B.6, B.7 ja B.9. (väärtpaberitega kauplemine, osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, varahaldus):

Kehtib investeeringute vahendajate, investeerimisettevõtjate ja börside puhul, kes on asutatud aktsiaseltsidena ja kellel on finantsjärelevalve komisjoni litsents. Asjaomase litsentsi andmine on seotud haldus- ja tehniliste tingimustega ning tingimustega, mis on seotud investorite kaitsega.

Börs (aktsiaselts): Miinimumkapitali tingimused (100 000 Bulgaaria leevi); vähemalt 2/3 kapitalist jaguneb finantsasutuste vahel (kindlustusandjad, finantskeskused, investeerimisvahendajad); aktsionäri maksimaalne otsene või kaudne osalus börsi aktsiakapitalis on 5 %.

Investeerimisvahendajad: Puuduvad investeerimisvahendajate tegevuse korral Bulgaaria territooriumil, kui finantsjärelevalve komisjon ei ole teisiti lubanud.

Börsi liikmesuse kohustus börsil väärtpaberitega kauplemiseks. Investeeringute vahendaja liikmesus ainult ühel börsil Bulgaarias.

Investeerimisfirmad: Investeerimisfirma ei või tegutseda panga, kindlustusandja või investeerimisvahendajana.

Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel. Piiranguteta osalemise puhul riigi võlakirjade emiteerimises. Piiranguteta pensionifondide haldamise puhul.

Allsektorid B.8 ja B.10 (rahamaaklerlus, finantsvarade arveldus- ja kliiringteenused): Piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamisteenused): Riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

CY: Küproses teenuseid pakkuvad pangad peavad olema juriidilised isikud – see on kohustuslik nõue, mida rakendatakse mittediskrimineerival viisil. Juriidiliste isikute hulka kuuluvad Küproses registreeritud välisriigi pankade/finantseerimisasutuste filiaalid.

CY: Isiku ja tema osanike otsene või kaudne osalus või hääletamisõigused pangas ei või ületada 10 protsenti, v.a siis, kui Keskpank on andnud eelneva kirjaliku loa.

CY: Lisaks eespool märgitule on kolmes kohalikus börsil noteeritud pangas välismaalaste jaoks nii otsene kui kaudne aktsiate omamine või kapitaliosa omandamine piiratud 0,5 % üksikisiku või organisatsiooni kohta ja 6 % kollektiivselt.

CY:

Allsektorid B.1 kuni B.5 ja allsektor B.6.(b) (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid, kapitalirent, kõik makse- ja arveldustehingud, tagatised ja kohustused ning valuutatehingud):

Uute pankade suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | Pangandustegevuseks on vaja keskpanga litsentsi. Keskpank võib litsentsi väljastamisel nõuda vastavust majandusvajaduste testile; |
| --- | --- |

a)

Pangandustegevuseks on vaja keskpanga litsentsi. Keskpank võib litsentsi väljastamisel nõuda vastavust majandusvajaduste testile;

| b) | Välisriigi pankade filiaalid peavad olema Küproses registreeritud vastavalt äriühinguõigusele ja litsentseeritud vastavalt pangandusõigusele. |
| --- | --- |

b)

Välisriigi pankade filiaalid peavad olema Küproses registreeritud vastavalt äriühinguõigusele ja litsentseeritud vastavalt pangandusõigusele.

Allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega):

Küproses võivad väärtpaberite maaklerlusega tegeleda üksnes Küprose börsi liikmed (maaklerid). Maakleriäriühingud tohivad tööle võtta ainult inimesi, kellel on maaklerina töötamiseks ametlik tegevusluba. Pangad ja kindlustusandjad ei või kõnealuse äriga tegelda.

Maaklerfirmat saab Küprose Börsi liikmeks registreerida üksnes juhul, kui ta on asutatud ja registreeritud kooskõlas Küprose äriühinguõigusega.

Allsektor B.6.a, c, d ja f ning B.7–B.12: Piiranguteta.

CZ: Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

CZ: Puuduvad, välja arvatud:

Pangandusteenuseid võivad osutada ainult Tšehhis asutatud pangad või välispankade filiaalid, millele on tegevusloa väljastanud Tšehhi keskpank rahandusministeeriumi nõusolekul.

Litsentsi andmisel on aluseks kriteeriumid, mida kohaldatakse kooskõlas teenuskaubanduse üldlepinguga. Hüpoteeklaenuteenuseid võivad osutada üksnes Tšehhi riigis asutatud pangad.

Olemasolevate pankade aktsiate ostmiseks on tarvis Tšehhi riigipanga luba. Olemasolevate pankade aktsiate ostmise peab eelnevalt heaks kiitma Tšehhi Riigipank.

Väärtpaberitega võib avalikult kaubelda ainult nõuetekohase loa ja väärtpaberite heakskiidetud emissiooniprospekti olemasolul.

Luba ei anta, kui avalik kauplemine väärtpaberitega on vastuolus investorite huvidega, ei ole kooskõlas valitsuse rahanduspoliitikaga või kui see ei vasta finantsturu nõuetele (3).

Börsi väärtpaberidiileritel ja aktsiamaakleritel, vabavahetusturu korraldajatel, investeerimisfirmadel ja investeerimisfondidel peab olema tegevusluba, mille andmine sõltub loataotleja kvalifikatsioonist, isiklikust usaldusväärsusest ning juhtimis- ja ainelistest eeldustest.

Iga liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid kontrollib ja vaatab läbi Tšehhi riigipank, et tagada nende ladus ja mõistlik teostamine.

DK: Finantsasutused võivad tegeleda väärpaberikaubandusega Kopenhaageni börsil ainult Taanis asutatud tütarfirmade kaudu.

FI: Vähemalt pooled asutajad, juhatuse liikmed, nõukogu liikmed ja saadikud, tegevdirektor, prokuuraomanikud ja isik, kellel on krediidiasutuse allkirjaõigus, peavad olema Euroopa Majanduspiirkonna elanikud, kui rahandusministeerium ei ole neile erandeid teinud. Vähemalt üks audiitor peab olema Euroopa Majanduspiirkonna elanik.

FI: Tuletisinstrumentide börsi maakler (üksikisik) peab olema Euroopa Majanduspiirkonna elanik. Sellest nõudest võib teha erandi rahandusministeeriumi seatud tingimustel.

FI: Riigiasutuste maksed (kulud) tehakse Soome postižiirosüsteemi kaudu, mis toimib Postipankki Oy vahendusel. Rahandusministeerium võib erilistel põhjustel lubada käesolevast nõudest erandeid.

FR: Lisaks Prantsuse krediidiasutustele võivad Prantsuse frankides vääringustatud emissioone läbi viia ainult väljaspool Prantsusmaad asutatud pankade (Prantsuse seaduse kohased) Prantsuse tütarettevõtjad, kes on tegevusloa saanud väljaspool Prantsusmaad asutatud panga Prantsuse tütarettevõtjakandidaadi piisavate Pariisis paiknevate vahendite ja kohustuste põhjal. Neid tingimusi kohaldatakse juhtivate pankade suhtes, kelle kanda on arvestus tehingute üle. Väljaspool Prantsusmaad asutatud pank võib ilma piirangute ja asutamisnõueteta olla koos või solidaarselt eurodes ja frankides vääringustatud väärtpaberite emissiooni korraldaja.

EL: Finantsasutused võivad väärtpaberitega kaubelda Ateena börsil üksnes Kreekas asutatud börsiettevõtjate vahendusel.

EL: Filiaalide asutamiseks ja tööks tuleb importida miinimumsumma ulatuses välisvaluutat, mis konverteeritakse drahmideks ja mida hoitakse Kreekas kuni välisriigi pank Kreekas tegutseb:

Kuni nelja (4) filiaali puhul võrdub see miinimumsumma praegu poolega Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammäärast;

Lisafiliaalide tööks peab see kapitali miinimumsumma võrduma Kreekas asutatava krediidiasutuse aktsiakapitali alammääraga.

HR: Puuduvad, v.a arveldus- ja kliiringuteenused, kui Keskdepositoorium (CDA) on Horvaatias ainus teenusepakkuja. Mitteresidendid saavad CDA teenuseid kasutada võrdsetel alustel.

HU: GATSiga ühinemise järgselt nähakse ette otseste filiaalide asutamise sidumist sellega ja selles sätestatud tingimustega.

HU: Üksikaktsionäri osas, kes ei ole krediidiasutus, kindlustusettevõte või investeerimisettevõte, ei tohi otsene või kaudne aktsiaomand või hääletamisõigus krediidiasutuses ületada 15 %.

HU: Finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste tähenduses ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.

HU: Pikaajaline riigiosalus pangas Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. püsib miinimumtasemel 25 % + 1 hääl.

IE: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis on üles ehitatud usaldusfondidena ja muutuvkapitaliga äriühingutena (mis ei ole vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (UCITS)), peavad usaldusisik/hoiulevõtja ja haldusäriühing olema asutatud Iirimaal või mõnes muus ühenduse liikmesriigis. Investeerimisusaldusühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal.

IE: Selleks et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab üksusel olema kas 1) Iirimaa tegevusluba, mis eeldab, et asutatud ühingu või seltsi peakontor/registrijärgne asukoht oleks Iirimaal, või 2) muu Euroopa Liidu liikmesriigi tegevusluba kooskõlas direktiiviga 2014/65/EL.

IE: Investeerimisteenuste osutamine või investeerimisalane nõustamine eeldab kas 1) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et ettevõte oleks juriidilise isikuna registreeritud või äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja, mille peakontor/registrijärgne asukoht on igal juhul Iirimaal (järelevalveasutus võib lubada ka kolmandate riikide ettevõtete filiaale), või 2) luba mõnes teises liikmesriigis kooskõlas direktiiviga 2014/65/EL.

IT: Õigusakti 216/74 artikli 18 alusel väärtpaberite avalikke pakkumisi, välja arvatud aktsiad, osakud või võlakirjad (sealhulgas konverteeritavad võlakirjad), võivad teha ainult Itaalia piiratud vastutusega äriühingud, vastavat luba omavad välisriikide äriühingud, avalikud asutused või kohalikele ametiasutustele kuuluvad äriühingud, millesse paigutatud kapital on vähemalt 2 miljardit Itaalia liiri.

IT: Keskseid hoiustamis-, hooldus- ja haldusteenuseid võib riiklike võlakirjade puhul pakkuda ainult Itaalia keskpank ning aktsiate, osakute, osalusväärtpaberite ja muude reguleeritud turul kaubeldavate võlakirjade puhul Monte Titoli SpA.

IT: Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, välja arvatud ühtlustatud eurofondid direktiivi 2009/65/EÜ alusel, peab usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaalias või Itaalia filiaali kaudu mõnes muus Euroopa Ühenduse liikmesriigis. Ainult pangad, kindlustusandjad ja väärtpaberite investeerimisäriühingud, millel on peakontor ühenduses, võivad tegutseda pensionifondide ressursihaldajana. Haldusäriühingud (fikseeritud summaga fondid ja kinnisvarafondid) peavad samuti olema asutatud Itaalias.

IT: Lävemüügi teostamiseks peavad vahendajad kasutama tegevusloaga finantsmüügimehi, kelle elukoht on mõne Euroopa ühenduste liikmesriigi territooriumil.

IT: Väärtpaberite kliiring ja arveldamine võivad toimuda ainult ametliku kliiringusüsteemi kaudu. Itaalia Panga poolt kokkuleppel Consobiga tunnustatud äriühingule võib usaldada kliiringutegevuse kuni väärtpaberite lõpliku arveldamiseni.

IT: Välisriigi vahendajate esinduskontorid ei või tegeleda tegevusega, mille eesmärk on osutada investeerimisteenuseid.

LV:

Allsektor B.7 (osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides): Läti keskpank on valitsuse finantsesindaja lühiajaliste riigikassa võlakirjade turul.

Allsektor B.9 (varahaldus): Pensionifondi haldamine on riigi monopol.

LT:

Allsektorid B.1–B.12: Vähemalt üks juhataja peab olema Leedu kodanik.

Allsektor B.3 (kapitalirent): Kapitalirendiga tegelemise õigus võib olla antud spetsiaalsetele finantsasutustele (näiteks pangad ja kindlustusandjad). Puuduvad alates 1. jaanuarist 2001, välja arvatud horisontaaljaotises „Pangandus- ja muud finantsteenused“ märgitu osas.

Allsektor B.9 (varahaldus): Asutada on lubatud ainult avalikke aktsiaseltse (AB) ja kinniseid aktsiaseltse (UAB), mis tuleb luua kinnisel viisil (st asutajaliikmed omandavad kõik algselt emiteeritavad aktsiad). Vara haldamiseks tuleb asutada spetsialiseeritud fondivalitseja. Vara hoiulevõtjana võivad tegutseda üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on Leedus.

MT:

Allsektorid B.1 ja B.2 (hoiuste vastuvõtmine ja kõik laenuliigid): Välisomanduses olevad krediidi- ja muud finantsasutused tohivad tegutseda filiaalina või kohaliku tütarettevõttena. Loa andmisel võib nõuda vastavust majandusvajaduste testile.

Allsektorid B.3–B.12: Piiranguteta.

PL:

Allsektor B.1, B.2, B.4 ja B.5 (v.a riigikassa tagatised ja kohustused): Panga võib asutada ainult aktsiaseltsi või tegevusloaga filiaalina. Usaldatavusel põhinev lubade süsteem seoses igasuguste pankade asutamisega. Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

Allsektorid B.6 e), B.7 (välja arvatud riigi võlakirjade emissioonidel osalemine), B.9 (ainult portfellihaldusteenused) ja B.12 (nõustamis- ja teised finantstugiteenused ainult nende tegevuste puhul, mille suhtes Poola on võtnud kohustused): Pärast tegevusloa saamist tohib asutada ainult aktsiaseltsi või välisriigi juriidilise üksuse kohaliku filiaali, mis pakub väärtpaberiteenuseid.

Allsektor B.11: Nõue kasutada riiklikku telekommunikatsioonivõrku või muu volitatud operaatori võrku, selleks et nimetatud teenuseid pakkuda piiriüleselt ja/või tarbida neid välismaal.

Kõik teised allsektorid: Piiranguteta.

PT: Mitte-EÜ pankade asutamise suhtes kehtib tegevusloa saamise nõue, mida rahandusminister väljastab iga üksikjuhtu eraldi kaaludes. Ettevõte peab aitama kaasa riikliku pangandussüsteemi tõhustamisele või andma olulisi tulemusi Portugali majanduse internatsionaliseerimisele.

PT: Riskikapitaliteenuseid ei või osutada riskikapitaliettevõtete filiaalid, mille peakontor ei asu EÜ riigis. Lissaboni Börsil võivad maakleri-/vahendusteenuseid osutada Portugalis asutatud maakler- ja vahendusfirmad või mõnes teises EÜ riigis tunnustatud investeerimisühingud, millel on oma päritoluriigis luba kõnealuste teenuste osutamiseks. Porto tuletisinstrumentide börsil ja OTC turul ei või maakler- ja vahendusteenuseid osutada EÜ-välised maakler-/vahendusfirmad.

Pensionifondi haldamisteenust võivad osutada üksnes Portugalis asutatud äriühingud ja Portugalis asutatud kindlustusandjad, kellel on luba tegelda elukindlustusega.

RO: Väärtpaberifirma peab olema Rumeenia juriidiline isik, mis on asutatud aktsiaseltsina vastavalt Rumeenia õigusaktidele ning mille ainsaks tegevuseks on väärtpaberite vahendamine. Väärtpaberite avalikuks pakkumiseks on vaja enne emissiooniprospekti avaldamist Rumeenia Väärtpaberikomisjoni luba. Varahaldusega tegelevad äriühingud peavad olema asutatud aktsiaseltsidena vastavalt Rumeenia õigusaktidele; avatud investeerimisfondid peavad olema asutatud Rumeenia tsiviilõiguse alusel. Piiranguteta kapitalirendi puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel.

SK: Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: Piiranguteta.

SK: Pangandusteenuseid võivad osutada ainult kodumaised pangad ja välispankade filiaalid, millele on andnud tegevusloa Slovakkia riigipank kooskõlas rahandusministeeriumiga. Loa andmisel kaalutakse selliseid kriteeriume, mis on eelkõige seotud kavandatud pangandustegevuse sihtkapitaliga (rahandusliku tugevusega), juhtkonna professionaalse kvalifikatsiooni, ühtsuse ja pädevusega. Pangad on Slovaki Vabariigis asutatud juriidilised üksused, mis on kas aktsiaseltsid või avalik-õiguslikud (riigi omandis olevad) finantsasutused.

Olemasolevate kommertspankade aktsiakapitali kuuluvate aktsiate ostmiseks kindlaksmääratud limiidi piires on vaja Slovakkia riigipanga eelnevat luba. Investeerimisteenuseid võivad Slovaki Vabariigis osutada pangad, investeerimisfirmad, investeerimisfondid ja väärtpaberidiilerid, millel on seadusjärgse omakapitaliga aktsiaseltsi juriidiline vorm. Vastavalt siseriiklikele õigusnormidele peab välisriigi investeerimisühing või investeerimisfond taotlema rahandusministeeriumilt luba oma väärtpaberite või investeerimissertifikaatide müümiseks Slovaki Vabariigi territooriumil. Võlakirjade riigisiseseks või välismaal emiteerimiseks on nõutav rahandusministeeriumi luba.

Väärtpabereid võib emiteerida ja nendega kaubelda üksnes pärast rahandusministeeriumilt avaliku kauplemisloa saamist vastavalt väärtpaberiseadusele. Väärtpaberidiileri, aktsiamaakleri ja vabavahetusturu korraldaja äritegevuseks on nõutav rahandusministeeriumi tegevusluba. Igat liiki maksete arveldus- ja kliiringteenuseid reguleerib Slovakkia riigipank.

Väärtpaberite füüsilise omanduse vahetamisega seotud arveldus- ja kliiringteenused registreeritakse väärtpaberikeskuses (väärtpaberite arvelduskojas). Väärtpaberikeskus võib sooritada üksnes väärtpaberiomanike kapitalikontode ülekandeid. Sularahaosa kliiring ja arveldamine käib Panganduse Kliiringu ja Arveldamise Maja kaudu (kus Slovakkia riigipank on suurimaid osanikke), kui tegemist on Bratislava börsi aktsiaseltsiga, või Jumbo arve kaudu, kui tegemist on RM-System Slovakkiaga.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

Allsektorid B.11 ja B.12 (finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning nõustamis- ja muud finantsabiteenused, välja arvatud riigi võlakirjade emiteerimise ja pensionifondide haldamisega seotud teenused): Puuduvad.

Kõik teised allsektorid:

Igat liiki pankade asutamiseks on vaja Sloveenia Panga luba.

Välismaalased võivad saada pankade osanikeks või omandada pankade täiendavaid aktsiaid üksnes Sloveenia Panga loal. (Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

Sloveenia Panga tegevusloaga võib pankadel, välispankade tütarettevõtjatel ja filiaalidel lubada pakkuda kõiki või osa pangandusteenustest, olenevalt nende kapitalist.

Kaaludes litsentsi väljastamist pangale, mis kuulub täielikult või suuremalt osalt välisinvestoritele, või panga täiendavate aktsiate omandamise heakskiitmist, juhindub Sloveenia Pank järgmistest suunistest (4):

| — | erinevatest riikidest pärinevate investorite olemasolu; ning |
| --- | --- |

—

erinevatest riikidest pärinevate investorite olemasolu; ning

| — | pangandusjärelevalve eest vastutava välisriigi asutuse arvamus. |
| --- | --- |

—

pangandusjärelevalve eest vastutava välisriigi asutuse arvamus.

(Märkus: uue pangandusseaduse vastuvõtmisel kaotab see säte kehtivuse)

Piiranguteta välisosaluse puhul erastatavates pankades.

Välisriigi pankade filiaalid peavad olema asutatud Sloveenias ja olema juriidilised isikud.

(Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.) Piiranguteta seoses igat liiki hüpoteegipankade, hoiu- ja laenuühistutega.

Piiranguteta seoses erapensionifondide asutamisega (vabatahtlikud pensionifondid).

Fondivalitsejad on äriühingud, mis on loodud ainult investeerimisfondide haldamiseks.

Välisriikide isikud võivad fondivalitsejates omandada otseselt või kaudselt kuni 20 % aktsiatest või hääleõigustest; sellest suurema osaluse omandamiseks on nõutav väärtpaberituruameti luba.

Volitatud (erastamis-) investeerimisfirma on investeerimisfirma, mis on loodud ainult omandiõiguse sertifikaatide (erastamisväärtpaberite) kogumiseks ja selliste aktsiate ostmiseks, mis on emiteeritud vastavalt omandiõiguse ülemineku määrustele. Volitatud fondivalitseja asutatakse ainult volitatud investeerimisfirmade haldamiseks.

Välisriikide isikud võivad volitatud (erastamis-) investeerimisettevõtjates omandada otseselt või kaudselt kuni 10 % aktsiatest või hääleõigustest; sellest suurema osa omandamiseks on nõutav väärtpaberituruameti luba ja majandussuhete ja majandusarengu ministeeriumi nõusolek.

Investeerimisfondide investeeringud välisriigi emitentide väärtpaberitesse on piiratud 10 % investeerimisfondide investeeringutest. Kõnealused väärtpaberid viiakse väärtpaberibörsidele, mis on väärtpaberituru ameti poolt varem kindlaks määratud.

Välismaalased võivad saada börsimaaklerfirmade osanikeks või partneriteks kuni 24 % ulatuses maaklerfirma kapitalist, olles selleks eelnevalt saanud väärtpaberituru ameti loa. (Märkus: uue pangandusseaduse vastuvõtmisel kaotab see säte kehtivuse.)

Välisriigi emitendi väärtpabereid, mis ei ole Sloveenia territooriumil varem pakkumisel olnud, võib pakkuda üksnes maaklerfirma või pank, kellel on luba nimetatud tehingute sooritamiseks. Enne pakkumise tegemist peab börsimaakleriäriühing või pank saama väärtpaberituru ameti nõusoleku.

Taotlusele saada luba välisriigis emiteeritud väärtpaberite pakkumiseks Sloveenias tuleb lisada esialgne tutvustus ning dokumentatsioon tõendamaks, et välisriigis emiteeritud väärtpaberite tagaja on pank või börsimaaklerifirma, v.a välisriigis emiteeritud aktsiate puhul.

SE: Väljaspool Rootsit asutatud äriühingud võivad saada kaubandusliku kohaloleku ainult filiaali kaudu, pankade puhul ka esinduskontori kaudu.

SE: Pangandusettevõtte asutajaks võib olla Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik või välispank. Hoiupanga asutajaks võib olla Euroopa Majanduspiirkonnas elav füüsiline isik.

UK: Vahemaaklerid, kes on üheks riigi võlakirjadega tegelevaks finantseerimisasutuste kategooriaks, peavad olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ja olema eraldi kapitaliseeritud.

| 4) | Füüsiliste isikute kohalolek |
| --- | --- |

4)

Füüsiliste isikute kohalolek

CY:

Allsektor B.6.e (tehingud vabalt kaubeldavate väärtpaberitega): Isikud, olenemata sellest, kas nad tegutsevad eraldiseisvate maakleritena või töötavad maakleritena maakleräriühingute alluvuses, peavad vastama tegevusloa saamiseks vajalikele kriteeriumitele.

Allsektorid B.1–B.12, välja arvatud B.6.e: Piiranguteta.

CZ:

Keskpangavälised rahaemissiooniteenused, kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus, tuletisväärtpaberite arveldus- ja kliiringteenused ning nõustamisteenused, vahendamisteenused ja muud nimetatud tegevustega seotud finantsabiteenused: Piiranguteta.

Kõik teised allsektorid: Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu.

MT:

Allsektorid B.1, B.2 ja B.11 (hoiuste vastuvõtmine, kõik laenuliigid ning finantsteabe vahendamine ja edasiandmine): Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu.

Allsektorid B.3–B.10 ja B.12: Piiranguteta.

PL:

Allsektorid B.1, B.2, B.4 ja B.5 (välja arvatud riigikassa tagatised ja kohustused): Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu ning arvestades järgmist piirangut: Mõne – vähemalt ühe – panga juhtivtöötaja kodakondsuse nõue.

Allsektorid B.6 e), B.7 (v.a osalus Riigikassa väärtpaberitega seonduvas), B.9 (ainult portfellihalduse teenused), B.11 ja B.12 (nõustamis- ja teised abifinantsteenused ainult seoses tegevustega, mida tehakse Poolas): Piiranguteta, v.a horisontaalsete kohustuste osas osutatud juhtudel.

Kõik teised allsektorid: Piiranguteta.

SK:

Kauplemine tuletisväärtpaberite ja väärismetallikangidega, rahamaaklerlus ning vahendamine: Piiranguteta.

Kõik teised allsektorid: Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu.

SI:

Osalemine riigi võlakirjade emiteerimises, pensionifondide haldamises ning seonduvates nõustamis- ja muudes finantsabiteenustes: Piiranguteta.

Kõik teised allsektorid: Piiranguteta, v.a horisontaaljaotises märgitu.

AT, BE, BG, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HR, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, RO, SE, UK:

Piiranguteta, välja arvatud vastavates horisontaallõigetes märgitud juhtudel ja arvestades järgmisi eripiiranguid:

BG: Piiranguteta riigikassa tagatiste puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel. Piiranguteta osalemise puhul riigi võlakirjade emiteerimises. Piiranguteta rahamaaklerluse puhul. Piiranguteta pensionifondide haldamise puhul. Piiranguteta finantsvarade arveldus- ja kliiringteenuste puhul. Piiranguteta vahendus- ja teiste abifinantsteenuste puhul.

HR: Juhatus peab juhtima krediidiasutuse tegevust Horvaatia territooriumilt. Vähemalt üks juhatuse liige peab oskama vabalt horvaadi keelt. E-raha asutuse tehinguid teostataks Horvaatia territooriumilt. Volitatud valuutavahetusasutusi juhib juriidilise isiku staatusega resident või ettevõtja, kes kasutab vahetustehinguteks autoriõigusega kaitstud arvutiprogramme, ning kellel on pangaga kokkulepe ning volitused vahetustehingute teostamiseks.

FR: Sociétés d'investissement à capital fixe: Kodakondsuse nõue juhatuse esimehe, peadirektorite ja vähemalt kahe kolmandiku juhtivtöötaja puhul, ning kui väärtpaberitega tegeleval äriühingul on nõukogu, siis ka selle liikmete ja peadirektori puhul, ning vähemalt kahe kolmandiku nõukogu liikmete puhul.

EL: Krediidiasutused peavad määrama vähemalt kaks isikut, kes vastutavad asutuse tehingute eest. Nende isikute puhul kehtib elukohanõue.

IT: Alalise elukoha nõue Euroopa Ühenduse liikmesriigis „promotori di servizi finanziari“ (finantsteenuste osutaja) puhul.

LV: Filiaali ja tütarettevõtja juhataja on Läti maksumaksja (resident).

RO: Piiranguteta kapitalirendi puhul. Piiranguteta vabalt kaubeldavate instrumentidega ja finantsvaradega (välja arvatud võõrandatavad väärtpaberid) kauplemise puhul enese või kliendi nimel.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

2

(3)  CZ: Parlament arutab praegu õigusakte, mis hõlmavad finantsturunõuete kriteeriumi kaotamist.

3

(4)  Lisaks kapitali määrale võtab Sloveenia Pank piiramatu või piiratud panganduslitsentsi väljastamisel arvesse ka järgmisi suuniseid (nii omamaiste kui välismaiste taotlejate puhul):

4

| — | riiklikud majanduseelistused teatavate pangandustegevuste puhul; |
| --- | --- |

—

riiklikud majanduseelistused teatavate pangandustegevuste puhul;

| — | Sloveenia Vabariigi piirkondlik kaetus pankadega; |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigi piirkondlik kaetus pankadega;

| — | panga tegelik tegevussuutlikkus olemasolevas litsentsis sätestatuga võrreldes. |
| --- | --- |

—

panga tegelik tegevussuutlikkus olemasolevas litsentsis sätestatuga võrreldes.

(Märkus: see nõue kaob uue pangandusseaduse vastuvõtmisel.)

II LISA

„II LISA

FINANTSTEENUSTE EEST VASTUTAVAD AMETIASUTUSED

A OSA

Ühenduses ja selle liikmesriikides

| Euroopa Komisjon | Kaubanduse peadirektoraat
  Siseturu peadirektoraat | B-1049 Bruxelles |
| --- | --- | --- |
| Austria | Rahandusministeerium | Majanduspoliitika ja finantsturgude direktoraat |
| Himmelpfortgasse 4–8 |
| Postfach 2 |
| A-1015 Wien |

Euroopa Komisjon

Kaubanduse peadirektoraat

Siseturu peadirektoraat

B-1049 Bruxelles

Austria

Rahandusministeerium

Majanduspoliitika ja finantsturgude direktoraat

Himmelpfortgasse 4–8

Postfach 2

A-1015 Wien

Belgia

Majandusministeerium

Rahandusministeerium

| Rue de Bréderode 7 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles |

Rue de Bréderode 7

B-1000 Bruxelles

| Rue de la Loi 12 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles |

Rue de la Loi 12

B-1000 Bruxelles

Bulgaaria

Majandus- ja energiaministeerium

Rahandusministeerium

Bulgaaria Riigipank

Finantsjärelevalve komisjon

| Slavyanska str. 8 |
| --- |
| Sofia 1052 |

Slavyanska str. 8

Sofia 1052

| G.S.Rakovski str.102 |
| --- |
| Sofia 1000 |

G.S.Rakovski str.102

Sofia 1000

| Al.Batenberg sq.1 |
| --- |
| Sofia 1000 |

Al.Batenberg sq.1

Sofia 1000

| 33, Shar Planina Street |
| --- |
| Sofia 1303 |

33, Shar Planina Street

Sofia 1303

Horvaatia

Rahandusministeerium

| Katanciceva 5 |
| --- |
| 10000 Zagreb |

Katanciceva 5

10000 Zagreb

Küpros

Rahandusministeerium

CY-1439 Nicosia

Tšehhi Vabariik

Rahandusministeerium

| Letenská 15 |
| --- |
| CZ-118 10 Prague |

Letenská 15

CZ-118 10 Prague

Taani

Majandusministeerium

| Ved Stranden 8 |
| --- |
| DK-1061 Copenhagen K |

Ved Stranden 8

DK-1061 Copenhagen K

Eesti

Rahandusministeerium

| Suur-Ameerika 1 |
| --- |
| EE-15006 Tallinn |

Suur-Ameerika 1

EE-15006 Tallinn

Soome

Rahandusministeerium

| PO Box 28 |
| --- |
| FIN-00023 Helsinki |

PO Box 28

FIN-00023 Helsinki

Prantsusmaa

Majandus-, rahandus- ja tööstusministeerium

| Ministère de l'Economie, des Finances et de l'Industrie |
| --- |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Ministère de l'Economie, des Finances et de l'Industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Saksamaa

Rahandusministeerium

| Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht |
| --- |
| Graurheindorfer Str. 108 |
| D-53117 Bonn |

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

Graurheindorfer Str. 108

D-53117 Bonn

Kreeka

Kreeka Pank

| Panepistimiou tn 21 |
| --- |
| GR-10563 Ateena |

Panepistimiou tn 21

GR-10563 Ateena

Ungari

Rahandusministeerium

| Pénzügyminisztérium |
| --- |
| Postafiók 481 |
| HU-1369 Budapest |

Pénzügyminisztérium

Postafiók 481

HU-1369 Budapest

Iirimaa

Iirimaa finantsteenuste regulatiivasutus

| P.O.Box 9138 |
| --- |
| College Green |
| IRL-Dublin 2 |

P.O.Box 9138

College Green

IRL-Dublin 2

Itaalia

Riigivaraministeerium

| Ministero del Tesoro |
| --- |
| Via XX Settembre 97 |
| I-00187 Roma |

Ministero del Tesoro

Via XX Settembre 97

I-00187 Roma

Läti

Finants- ja kapitaliturgude komisjon

| Kungu Street 1 |
| --- |
| LV-1050 Riga |

Kungu Street 1

LV-1050 Riga

Leedu

Rahandusministeerium

| Vaizganto 8a/2, |
| --- |
| LT-01512 Vilnius Tel: |

Vaizganto 8a/2,

LT-01512 Vilnius Tel:

Luksemburg

Rahandusministeerium

| Ministère des Finances |
| --- |
| 3, rue de la Congrégation |
| L-2931 Luxembourg |

Ministère des Finances

3, rue de la Congrégation

L-2931 Luxembourg

Malta

Finantsteenuste amet

Notabile Road

MT-Attard

Madalmaad

Rahandusministeerium

| Finantsturgude poliitika direktoraat |
| --- |
| Postbus 20201 |
| NL-2500 EE Den Haag |

Finantsturgude poliitika direktoraat

Postbus 20201

NL-2500 EE Den Haag

Poola

Rahandusministeerium

| 12 Świętokrzyska Street |
| --- |
| PL-00–916 Warsaw |

12 Świętokrzyska Street

PL-00–916 Warsaw

Portugal

Rahandusministeerium

| Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| --- |
| Av. Infante D. Henrique, 1C-1o |
| P-1100-278 Lisboa |

Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Av. Infante D. Henrique, 1C-1o

P-1100-278 Lisboa

Rumeenia

Rumeenia Riigipank

Rumeenia Väärtpaberikomisjon

| 25 Lipscani Str, sector 3 |
| --- |
| Bucharest, code 030031 |
| (2 Foisorului Street, Bucharest, sector 3) |

25 Lipscani Str, sector 3

Bucharest, code 030031

(2 Foisorului Street, Bucharest, sector 3)

Kindlustusjärelevalve komisjon

18th, Amiral Constantin Balescu Street, Sector 1, Bucharest, code 011954

Erapensionisüsteemi järelevalvekomisjon

| 74 Splaiul Unirii, sector 4, |
| --- |
| Bucharest, code 030128 |

74 Splaiul Unirii, sector 4,

Bucharest, code 030128

Slovakkia

Rahandusministeerium

| Stefanovicova 5 |
| --- |
| SK-817 82 Bratislava |

Stefanovicova 5

SK-817 82 Bratislava

Sloveenia

Majandusministeerium

| Kotnikova 5 |
| --- |
| 1000 Ljubljana |

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Hispaania

Riigikassa

| Directora General del Tesoro y Politica Financiera |
| --- |
| Paseo del Prado 6-6a Planta |
| 28071 Madrid |

Directora General del Tesoro y Politica Financiera

Paseo del Prado 6-6a Planta

28071 Madrid

Rootsi

Finantsjärelevalve ametiasutus

| Box 6750 |
| --- |
| S-113 85 Stockholm |

Box 6750

S-113 85 Stockholm

Rootsi Keskpank

| Malmskillnadsgatan 7 |
| --- |
| S-103 37 Stockholm |

Malmskillnadsgatan 7

S-103 37 Stockholm

Rootsi tarbijakaitseamet

| Rosenlundsgatan 9 |
| --- |
| S-118 87 Stockholm |

Rosenlundsgatan 9

S-118 87 Stockholm

Ühendkuningriik

Tema Majesteedi Riigikassa

| 1 Horse Guards Road |
| --- |
| UK-London SW1 A 2HQ |

1 Horse Guards Road

UK-London SW1 A 2HQ

B OSA

Mehhikos, Secretaria de Hacienda y Credito Publico

| Mehhiko | Unidad de Banca, Valores y Ahorro | Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020México, D.F. |
| --- | --- | --- |
| Unidad de Seguros, Pensiones y Seguridad Social | Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020México, D.F. |

Mehhiko

Unidad de Banca, Valores y Ahorro

Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020México, D.F.

Unidad de Seguros, Pensiones y Seguridad Social

Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020México, D.F.

---

| 24.1.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/64

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/105,

20. detsember 2018,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, seoses ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, (1) jõustus 1. juunil 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, (1) jõustus 1. juunil 2000.

| (2) | Lepingu artikli 69 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 69 kohaselt võib assotsiatsiooninõukogu võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

| (3) | Assotsiatsiooninõukogu võtab ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse vastu kirjaliku menetluse teel. |
| --- | --- |

(3)

Assotsiatsiooninõukogu võtab ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamist käsitleva soovituse vastu kirjaliku menetluse teel.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht, kuna soovitusel on õiguslik toime. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht, kuna soovitusel on õiguslik toime.

| (5) | ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd järgmisel aastal edasi arendada, sealhulgas partnerluseprioriteetide võimaliku läbirääkimise kaudu, |
| --- | --- |

(5)

ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd järgmisel aastal edasi arendada, sealhulgas partnerluseprioriteetide võimaliku läbirääkimise kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu soovituse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. KÖSTINGER

---

(1)  
  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

1

---

EELNÕU

ELi-IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2018,

...,

millega kiidetakse heaks ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine

ELi–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel („Euroopa – Vahemere piirkonna leping“) allkirjastati 20. novembril 1995 Brüsselis ning see jõustus 1. juunil 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel („Euroopa – Vahemere piirkonna leping“) allkirjastati 20. novembril 1995 Brüsselis ning see jõustus 1. juunil 2000.

| (2) | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 69 on antud assotsiatsiooninõukogule õigus võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 69 on antud assotsiatsiooninõukogule õigus võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

| (3) | Assotsiatsiooninõukogu töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul istungite vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid ning anda soovitusi. |
| --- | --- |

(3)

Assotsiatsiooninõukogu töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul istungite vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid ning anda soovitusi.

| (4) | ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd järgmisel aastal edasi arendada, sealhulgas partnerluseprioriteetide võimaliku läbirääkimise kaudu, |
| --- | --- |

(4)

ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd järgmisel aastal edasi arendada, sealhulgas partnerluseprioriteetide võimaliku läbirääkimise kaudu,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

Kirjaliku menetluse korras tegutsev assotsiatsiooninõukogu soovitab pikendada ELi-Iisraeli tegevuskava kolme aasta võrra alates pikendamise vastuvõtmise päevast.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

1

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 24.1.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/66

---

ELi-IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2018,

27. detsember 2018,

millega kiidetakse heaks ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine [2019/106]

ELi–IISRAELI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel („Euroopa – Vahemere piirkonna leping“) allkirjastati 20. novembril 1995 Brüsselis ning see jõustus 1. juunil 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel („Euroopa – Vahemere piirkonna leping“) allkirjastati 20. novembril 1995 Brüsselis ning see jõustus 1. juunil 2000.

| (2) | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 69 on antud assotsiatsiooninõukogule õigus võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu artikliga 69 on antud assotsiatsiooninõukogule õigus võtta vastu otsuseid ja anda asjakohaseid soovitusi.

| (3) | Assotsiatsiooninõukogu töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul istungite vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid ning anda soovitusi. |
| --- | --- |

(3)

Assotsiatsiooninõukogu töökorra artiklis 10 on sätestatud võimalus võtta mõlema lepinguosalise nõusolekul istungite vahel kirjaliku menetluse teel vastu otsuseid ning anda soovitusi.

| (4) | ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd järgmisel aastal edasi arendada, sealhulgas partnerluseprioriteetide võimaliku läbirääkimise kaudu, |
| --- | --- |

(4)

ELi-Iisraeli tegevuskava pikendamine kolme aasta võrra annab lepinguosalistele võimaluse omavahelist koostööd järgmisel aastal edasi arendada, sealhulgas partnerluseprioriteetide võimaliku läbirääkimise kaudu,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

Kirjaliku menetluse korras tegutsev assotsiatsiooninõukogu soovitab pikendada ELi-Iisraeli tegevuskava kolme aasta võrra alates pikendamise vastuvõtmise päevast.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. detsember 2018

ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

1

---