# Euroopa Liidu L 185/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.185.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 185 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide17. juuli 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.185.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 185

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide17. juuli 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 28 – helisignaalseadmete tüübikinnituse ja mootorsõidukite helisignalisatsiooniga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 31 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat tuld kiirgavate esitule lamplaternate tüübikinnitust | 15 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 93 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse: I. eesmiste allasõidutõkete tüübikinnitust – II. sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega – III. sõidukite tüübikinnitust seoses nende eesmise allasõidutõkkega. | 56 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 28 – helisignaalseadmete tüübikinnituse ja mootorsõidukite helisignalisatsiooniga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 31 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat tuld kiirgavate esitule lamplaternate tüübikinnitust

15

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 93 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse: I. eesmiste allasõidutõkete tüübikinnitust – II. sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega – III. sõidukite tüübikinnitust seoses nende eesmise allasõidutõkkega.

56

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 17.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleks kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 28 – helisignaalseadmete tüübikinnituse ja mootorsõidukite helisignalisatsiooniga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 3. täiendus – jõustumise kuupäev: 28. detsember 2000

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

I.   HELISIGNAALSEADMED

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Helisignaalseadme tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

II.   MOOTORSÕIDUKITE HELISIGNALISATSIOON

| 11. | Mõisted |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nõuded |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

15.

| 16. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

16.

| 17. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

18.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis mootorsõiduki helisignaalseadme tüübikinnituse andmise (või tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise, tüübikinnituse laiendamise või tootmise lõpetamise) kohta vastavalt eeskirjale nr 28 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Teatis sõidukitüübile tüübikinnituse andmise (või tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise, tüübikinnituse laiendamise või tootmise lõpetamise) kohta seoses selle helisignalisatsiooniga vastavalt eeskirjale nr 28 |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | I. | Helisignaalseadme tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- | --- |

3. lisa –

I.

Helisignaalseadme tüübikinnitusmärgi kujundus

| II. | Sõiduki helisignalisatsiooniga seotud tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

II.

Sõiduki helisignalisatsiooniga seotud tüübikinnitusmärgi kujundus

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiste seadmete suhtes:

| 1.1. | alalis- või vahelduvvoolu või suruõhuga töötavad helisignaalseadmed (HSS), (1) mis on mõeldud paigaldamiseks L3–L5-, M- ja N-kategooria mootorsõidukitele, v.a mopeedid (kategooriad L1 ja L2) (2); |
| --- | --- |

1.1.

alalis- või vahelduvvoolu või suruõhuga töötavad helisignaalseadmed (HSS), (1) mis on mõeldud paigaldamiseks L3–L5-, M- ja N-kategooria mootorsõidukitele, v.a mopeedid (kategooriad L1 ja L2) (2);

| 1.2. | mootorsõidukite, v.a mootorrataste helisignalisatsioonid (3). |
| --- | --- |

1.2.

mootorsõidukite, v.a mootorrataste helisignalisatsioonid (3).

I.   HELISIGNAALSEADMED

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas tähendavad „eri tüüpi helisignaalseadmed” seadmeid, mis erinevad üksteisest oluliselt järgmiste näitajate poolest:

| 2.1. | kaubanimi või -märk; |
| --- | --- |

2.1.

kaubanimi või -märk;

| 2.2. | tööpõhimõtted; |
| --- | --- |

2.2.

tööpõhimõtted;

| 2.3. | elektritoite tüüp (alalis- või vahelduvvool); |
| --- | --- |

2.3.

elektritoite tüüp (alalis- või vahelduvvool);

| 2.4. | korpuse väliskuju; |
| --- | --- |

2.4.

korpuse väliskuju;

| 2.5. | membraani(de) kuju ja mõõtmed; |
| --- | --- |

2.5.

membraani(de) kuju ja mõõtmed;

| 2.6. | heliava(de) kuju või tüüp; |
| --- | --- |

2.6.

heliava(de) kuju või tüüp;

| 2.7. | heli nimisagedus või -sagedused; |
| --- | --- |

2.7.

heli nimisagedus või -sagedused;

| 2.8. | nimitoitepinge; |
| --- | --- |

2.8.

nimitoitepinge;

| 2.9. | nimitöörõhk signaalseadmete puhul, mille toide tuleb otse välisest suruõhuallikast. |
| --- | --- |

2.9.

nimitöörõhk signaalseadmete puhul, mille toide tuleb otse välisest suruõhuallikast.

| 2.10. | Helisignaalseade on peamiselt ette nähtud:






  2.10.1. | mootorrataste jaoks, mille võimsus on maksimaalselt 7 kW (I klass); |
| --- | --- | --- |

2.10.

Helisignaalseade on peamiselt ette nähtud:

2.10.1.

mootorrataste jaoks, mille võimsus on maksimaalselt 7 kW (I klass);

| 2.10.2. | M- ja N-kategooria sõidukite ning 7 kW-st suurema võimsusega mootorrataste jaoks (II klass). |
| --- | --- |

2.10.2.

M- ja N-kategooria sõidukite ning 7 kW-st suurema võimsusega mootorrataste jaoks (II klass).

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Helisignaalseadme tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Helisignaalseadme tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele tuleb lisada kolmes eksemplaris dokumendid, mis sisaldavad järgmist:






  3.2.1. | helisignaalseadme tüübi kirjeldus, pöörates eriti tähelepanu punktis 2 nimetatud tunnustele; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusele tuleb lisada kolmes eksemplaris dokumendid, mis sisaldavad järgmist:

3.2.1.

helisignaalseadme tüübi kirjeldus, pöörates eriti tähelepanu punktis 2 nimetatud tunnustele;

| 3.2.2. | joonis, millel on kujutatud signaalseade muu hulgas ristlõikes; |
| --- | --- |

3.2.2.

joonis, millel on kujutatud signaalseade muu hulgas ristlõikes;

| 3.2.3. | valmistamisel kasutatud osade loetelu, mis hõlmab osade nõuetekohast märgistust ja kasutatud materjale; |
| --- | --- |

3.2.3.

valmistamisel kasutatud osade loetelu, mis hõlmab osade nõuetekohast märgistust ja kasutatud materjale;

| 3.2.4. | kõigi valmistamisel kasutatud osade üksikasjalikud joonised. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri jaoks mõeldud koht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes. |
| --- | --- |

3.2.4.

kõigi valmistamisel kasutatud osade üksikasjalikud joonised. Joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri jaoks mõeldud koht tüübikinnitusmärgi ringi suhtes.

| 3.3. | Lisaks tuleb tüübikinnitustaotlusega kaasa panna kaks signaalseadme tüübi näidist. |
| --- | --- |

3.3.

Lisaks tuleb tüübikinnitustaotlusega kaasa panna kaks signaalseadme tüübi näidist.

| 3.4. | Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on sisse seatud rahuldav kord, mis tagab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli. |
| --- | --- |

3.4.

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on sisse seatud rahuldav kord, mis tagab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli.

4.   MÄRGISTUS

| 4.1. | Helisignaalseadmete näidistel peab olema valmistaja kaubanimi või -märk; see peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.1.

Helisignaalseadmete näidistel peab olema valmistaja kaubanimi või -märk; see peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.2. | Igal näidisel peab olema piisavalt ruumi tüübikinnitusmärgi jaoks; see koht peab olema näidatud punktis 3.2.2 nimetatud joonisel. |
| --- | --- |

4.2.

Igal näidisel peab olema piisavalt ruumi tüübikinnitusmärgi jaoks; see koht peab olema näidatud punktis 3.2.2 nimetatud joonisel.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 5.1. | Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud näidised vastavad punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse signaalseadme tüübile kinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud näidised vastavad punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse signaalseadme tüübile kinnitus.

| 5.2. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele helisignaalseadme tüübile. |
| --- | --- |

5.2.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele helisignaalseadme tüübile.

| 5.3. | Sama tüübikinnitusnumbri võib anda signaalseadme tüüpidele, mis erinevad üksteisest ainult nimitoitepinge, nimisagedus(t)e või punktis 2.8 nimetatud seadmete puhul nimitöörõhu poolest. |
| --- | --- |

5.3.

Sama tüübikinnitusnumbri võib anda signaalseadme tüüpidele, mis erinevad üksteisest ainult nimitoitepinge, nimisagedus(t)e või punktis 2.8 nimetatud seadmete puhul nimitöörõhu poolest.

| 5.4. | Teatis signaalseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, kinnituse andmisest keeldumise, kinnituse laiendamise, kinnituse tühistamise või signaalseadme tüübi tootmise lõpliku lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning koos helisignaalseadme joonistega (mille on esitanud kinnituse taotleja), mille suurim formaat on A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja mille mõõtkava on 1:1. |
| --- | --- |

5.4.

Teatis signaalseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, kinnituse andmisest keeldumise, kinnituse laiendamise, kinnituse tühistamise või signaalseadme tüübi tootmise lõpliku lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning koos helisignaalseadme joonistega (mille on esitanud kinnituse taotleja), mille suurim formaat on A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja mille mõõtkava on 1:1.

| 5.5. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale helisignaalseadmele tuleb kinnitada tüübikinnitusvormil kindlaksmääratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  5.5.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (4); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale helisignaalseadmele tuleb kinnitada tüübikinnitusvormil kindlaksmääratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

5.5.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (4);

| 5.5.2. | tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

5.5.2.

tüübikinnitusnumber;

| 5.5.3. | rooma numbrina esitatud lisatähis, mis näitab klassi, millesse helisignaalseade kuulub. |
| --- | --- |

5.5.3.

rooma numbrina esitatud lisatähis, mis näitab klassi, millesse helisignaalseade kuulub.

| 5.6. | Tüübikinnitusmärk ja lisatähis peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud. |
| --- | --- |

5.6.

Tüübikinnitusmärk ja lisatähis peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud.

| 5.7. | Käesoleva eeskirja 3. lisa esimeses osas on esitatud helisignaalseadme tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis. |
| --- | --- |

5.7.

Käesoleva eeskirja 3. lisa esimeses osas on esitatud helisignaalseadme tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis.

6.   NÕUDED

6.1.   Üldnõuded

| 6.1.1. | Helisignaalseade peab tekitama pideva ja ühetaolise heli; selle akustiline spekter ei tohi töötamise ajal oluliselt muutuda.
  Vahelduvvoolul töötava signaalseadme suhtes kehtib nimetatud nõue ainult generaatori püsikiirusel, kui kiirus jääb punktis 6.2.3.2 ettenähtud vahemikku. |
| --- | --- |

6.1.1.

Helisignaalseade peab tekitama pideva ja ühetaolise heli; selle akustiline spekter ei tohi töötamise ajal oluliselt muutuda.

Vahelduvvoolul töötava signaalseadme suhtes kehtib nimetatud nõue ainult generaatori püsikiirusel, kui kiirus jääb punktis 6.2.3.2 ettenähtud vahemikku.

| 6.1.2. | Signaalseadmete helikarakteristikud (akustilise energia spektraaljaotus, helirõhutase) ja mehaanilised omadused peavad olema sellised, mis võimaldavad seadmetel läbida järgmised katsed esitatud järjekorras. |
| --- | --- |

6.1.2.

Signaalseadmete helikarakteristikud (akustilise energia spektraaljaotus, helirõhutase) ja mehaanilised omadused peavad olema sellised, mis võimaldavad seadmetel läbida järgmised katsed esitatud järjekorras.

6.2.   Heliomaduste mõõtmine

| 6.2.1. | Helisignaalseadmete katsetamisel tuleb eelistada kajavaba keskkonda.
  Teise võimalusena sobib seadme katsetamiseks poolkajavaba kamber või avatud ruum (5). Sellisel juhul tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, et vältida mõõtepiirkonnas tekkivaid peegeldumisi maapinnalt (seada näiteks üles heli neelavad ekraanid). Tuleb kontrollida, et sfääriline hajumine vähemalt 5meetrise raadiusega hemisfääris kuni maksimaalse mõõdetava sageduseni ei oleks üle 1 dB, seda peamiselt mõõtmise suunas ning seadme ja mikrofoni kõrgusel.
  Ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB madalam kui mõõdetav helirõhutase.
  Katsetatav seade ja mikrofon tuleb asetada samale kõrgusele. See kõrgus peab olema vahemikus 1,15–1,25 m. Mikrofoni maksimaalse tundlikkuse suund peab ühtima signaalseadme maksimaalse helitaseme suunaga.
  Mikrofon peab olema asetatud nii, et selle membraan on 2 ± 0,01 m kaugusel seadmest heli väljumise tasapinnast. Mitme heliavaga seadme puhul määratakse see kaugus mikrofonile kõige lähemal asuva ava suhtes. |
| --- | --- |

6.2.1.

Helisignaalseadmete katsetamisel tuleb eelistada kajavaba keskkonda.

Teise võimalusena sobib seadme katsetamiseks poolkajavaba kamber või avatud ruum (5). Sellisel juhul tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, et vältida mõõtepiirkonnas tekkivaid peegeldumisi maapinnalt (seada näiteks üles heli neelavad ekraanid). Tuleb kontrollida, et sfääriline hajumine vähemalt 5meetrise raadiusega hemisfääris kuni maksimaalse mõõdetava sageduseni ei oleks üle 1 dB, seda peamiselt mõõtmise suunas ning seadme ja mikrofoni kõrgusel.

Ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB madalam kui mõõdetav helirõhutase.

Katsetatav seade ja mikrofon tuleb asetada samale kõrgusele. See kõrgus peab olema vahemikus 1,15–1,25 m. Mikrofoni maksimaalse tundlikkuse suund peab ühtima signaalseadme maksimaalse helitaseme suunaga.

Mikrofon peab olema asetatud nii, et selle membraan on 2 ± 0,01 m kaugusel seadmest heli väljumise tasapinnast. Mitme heliavaga seadme puhul määratakse see kaugus mikrofonile kõige lähemal asuva ava suhtes.

| 6.2.2. | Helirõhutasemete mõõtmisel tuleb kasutada 1. klassi müramõõturit, mis vastab IEC trükise nr 651, esimese väljaande (1979) spetsifikatsioonidele. Kõigil mõõtmistel tuleb kasutada ajakonstanti F. Üldise helirõhutaseme mõõtmisel kogu sagedusvahemikus tuleb kasutada A-sageduskorrektsiooni. Tekitatava heli spektri mõõtmiseks kasutatakse helisignaali Fourier’i teisendust. Teise võimalusena võib kasutada 1/3 oktavriba filtreid, mis vastavad standardile IEC 225:
  1966; sellisel juhul määratakse helirõhutase 2 500 Hz riba kesksageduse piires kindlaks, liites helirõhkude ruutkeskmised 2 000, 2 500 ja 3 150 Hz 1/3 kesksagedustel.
  Kõigil juhtudel tuleb standardmeetodiks lugeda ainult Fourier'i teisendusmeetodit. |
| --- | --- |

6.2.2.

Helirõhutasemete mõõtmisel tuleb kasutada 1. klassi müramõõturit, mis vastab IEC trükise nr 651, esimese väljaande (1979) spetsifikatsioonidele. Kõigil mõõtmistel tuleb kasutada ajakonstanti F. Üldise helirõhutaseme mõõtmisel kogu sagedusvahemikus tuleb kasutada A-sageduskorrektsiooni. Tekitatava heli spektri mõõtmiseks kasutatakse helisignaali Fourier’i teisendust. Teise võimalusena võib kasutada 1/3 oktavriba filtreid, mis vastavad standardile IEC 225:

1966; sellisel juhul määratakse helirõhutase 2 500 Hz riba kesksageduse piires kindlaks, liites helirõhkude ruutkeskmised 2 000, 2 500 ja 3 150 Hz 1/3 kesksagedustel.

Kõigil juhtudel tuleb standardmeetodiks lugeda ainult Fourier'i teisendusmeetodit.

| 6.2.3. | Helisignaalseadme toitepinge peab vastavalt vajadusele olema järgmine:






  6.2.3.1. | alalisvoolul töötava helisignaalseadme puhul alalisvoolu pinge, mis vooluallika klemmil mõõdetuna vastab 13/12 nimitoitepingest; |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

Helisignaalseadme toitepinge peab vastavalt vajadusele olema järgmine:

6.2.3.1.

alalisvoolul töötava helisignaalseadme puhul alalisvoolu pinge, mis vooluallika klemmil mõõdetuna vastab 13/12 nimitoitepingest;

| 6.2.3.2. | vahelduvvoolul töötavaid helisignaalseadmeid toitev vool saadakse elektrigeneraatori tüübi abil, mida tavaliselt kõnealuse helisignaalseadme tüübi puhul kasutatakse. Helisignaalseadme akustilised omadused tuleb registreerida vahelduvvoolugeneraatori kiirustel, mis moodustavad vastavalt 50 %, 75 % ja 100 % vahelduvvoolugeneraatori valmistanud ettevõtte määratud maksimaalsest kiirusest pideval töötamisel. Katsetamise ajal ei tohi vahelduvvoolugeneraatorit muul viisil elektriliselt koormata. Punktis 6.3 kirjeldatud kulumiskatse tehakse seadme valmistanud ettevõtte määratud kiirusel eespool nimetatud kiiruste vahemikus. |
| --- | --- |

6.2.3.2.

vahelduvvoolul töötavaid helisignaalseadmeid toitev vool saadakse elektrigeneraatori tüübi abil, mida tavaliselt kõnealuse helisignaalseadme tüübi puhul kasutatakse. Helisignaalseadme akustilised omadused tuleb registreerida vahelduvvoolugeneraatori kiirustel, mis moodustavad vastavalt 50 %, 75 % ja 100 % vahelduvvoolugeneraatori valmistanud ettevõtte määratud maksimaalsest kiirusest pideval töötamisel. Katsetamise ajal ei tohi vahelduvvoolugeneraatorit muul viisil elektriliselt koormata. Punktis 6.3 kirjeldatud kulumiskatse tehakse seadme valmistanud ettevõtte määratud kiirusel eespool nimetatud kiiruste vahemikus.

| 6.2.4. | Kui vahelduvvoolul töötavate helisignaalseadmete katsetamisel kasutatakse alaldit, siis ei tohi seadme töötamise ajal klemmiotstel mõõdetud pinge kõikumine tippväärtuste vahel olla üle 0,1 voldi. |
| --- | --- |

6.2.4.

Kui vahelduvvoolul töötavate helisignaalseadmete katsetamisel kasutatakse alaldit, siis ei tohi seadme töötamise ajal klemmiotstel mõõdetud pinge kõikumine tippväärtuste vahel olla üle 0,1 voldi.

| 6.2.5. | Alalisvoolul töötava helisignaalseadme juhtmete takistus, sealhulgas klemmide ja kontaktide takistus oomides peab olema võimalikult lähedane väärtusele (0,10/12) × nimitoitepinge. |
| --- | --- |

6.2.5.

Alalisvoolul töötava helisignaalseadme juhtmete takistus, sealhulgas klemmide ja kontaktide takistus oomides peab olema võimalikult lähedane väärtusele (0,10/12) × nimitoitepinge.

| 6.2.6. | Signaalseade peab olema jäigalt paigaldatud tootja ettenähtud varustuse abil alusele, mille mass peab olema vähemalt kümme korda suurem katsetatava seadme massist, kuid mitte väiksem kui 30 kg. Peale selle peab see alus olema paigaldatud nii, et selle seinte peegeldus ning vibratsioon ei mõjutaks märgatavalt mõõtmistulemusi. |
| --- | --- |

6.2.6.

Signaalseade peab olema jäigalt paigaldatud tootja ettenähtud varustuse abil alusele, mille mass peab olema vähemalt kümme korda suurem katsetatava seadme massist, kuid mitte väiksem kui 30 kg. Peale selle peab see alus olema paigaldatud nii, et selle seinte peegeldus ning vibratsioon ei mõjutaks märgatavalt mõõtmistulemusi.

| 6.2.7. | Eespool nimetatud tingimustel ei tohi A-sageduskorrektsiooni kasutades tehtud mõõtmisel saadud helirõhutase ületada järgmisi väärtusi:






  a) | 115 dB(A) peamiselt mootorratastele võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul; |
| --- | --- | --- |

6.2.7.

Eespool nimetatud tingimustel ei tohi A-sageduskorrektsiooni kasutades tehtud mõõtmisel saadud helirõhutase ületada järgmisi väärtusi:

a)

115 dB(A) peamiselt mootorratastele võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul;

| b) | 118 dB(A) peamiselt M- ja N-kategooria sõidukitele ning mootorratastele võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul. |
| --- | --- |

b)

118 dB(A) peamiselt M- ja N-kategooria sõidukitele ning mootorratastele võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul.

| 6.2.7.1. | Peale selle peab helirõhutase 1 800–3 550 Hz sagedusriba piires olema kõrgem kui mis tahes sageduskomponendil sagedusega üle 3 550 Hz ning igal juhul vähemalt:






  a) | 95 dB(A) peamiselt mootorratastele võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul; |
| --- | --- | --- |

6.2.7.1.

Peale selle peab helirõhutase 1 800–3 550 Hz sagedusriba piires olema kõrgem kui mis tahes sageduskomponendil sagedusega üle 3 550 Hz ning igal juhul vähemalt:

a)

95 dB(A) peamiselt mootorratastele võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul;

| b) | 105 dB(A) peamiselt M- ja N-kategooria sõidukitele ning mootorratastele võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul. |
| --- | --- |

b)

105 dB(A) peamiselt M- ja N-kategooria sõidukitele ning mootorratastele võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul.

| 6.2.7.2. | Punktis b nimetatud nõuetele vastavaid helisignaalseadmeid võib kasutada punktis a nimetatud sõidukitel. |
| --- | --- |

6.2.7.2.

Punktis b nimetatud nõuetele vastavaid helisignaalseadmeid võib kasutada punktis a nimetatud sõidukitel.

| 6.2.8. | Eespool kindlaksmääratud nõuetele peavad vastama ka helisignaalseadmed, millele tehakse punktis 6.3 ettenähtud kulumiskatse. Pinge kõikumine peab alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul olema vahemikus 95–115 % nimiväärtusest ning vahelduvvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul vahemikus 50–100 % generaatori tootja määratud maksimaalsest kiirusest pideval töötamisel. |
| --- | --- |

6.2.8.

Eespool kindlaksmääratud nõuetele peavad vastama ka helisignaalseadmed, millele tehakse punktis 6.3 ettenähtud kulumiskatse. Pinge kõikumine peab alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul olema vahemikus 95–115 % nimiväärtusest ning vahelduvvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul vahemikus 50–100 % generaatori tootja määratud maksimaalsest kiirusest pideval töötamisel.

| 6.2.9. | Ajaline viivitus aktiveerimishetke ja hetke vahel, kui heli jõuab punktis 6.2.7 nõutud minimaalse väärtuseni, ei tohi olla pikem kui 0,2 sekundit, mõõdetuna ümbritseva õhu temperatuuril 20 ± 5 °C. Seda nõuet kohaldatakse muuhulgas pneumaatiliste ja elektropneumaatiliste signaalseadmete suhtes. |
| --- | --- |

6.2.9.

Ajaline viivitus aktiveerimishetke ja hetke vahel, kui heli jõuab punktis 6.2.7 nõutud minimaalse väärtuseni, ei tohi olla pikem kui 0,2 sekundit, mõõdetuna ümbritseva õhu temperatuuril 20 ± 5 °C. Seda nõuet kohaldatakse muuhulgas pneumaatiliste ja elektropneumaatiliste signaalseadmete suhtes.

| 6.2.10. | Kui pneumaatiliste ja elektropneumaatiliste signaalseadmete puhul on tootja ette näinud toiteallikate kasutamise, peavad need vastama samadele akustilistele nõuetele kui elektrilised helisignaalseadmed. |
| --- | --- |

6.2.10.

Kui pneumaatiliste ja elektropneumaatiliste signaalseadmete puhul on tootja ette näinud toiteallikate kasutamise, peavad need vastama samadele akustilistele nõuetele kui elektrilised helisignaalseadmed.

| 6.2.11. | Mitmetoonilise seadme, mille iga signaali tekitav üksikosa võib ka eraldi töötada, väljastatav signaal peab jõudma eespool nimetatud miinimumväärtusteni ka siis, kui iga koostisosa pannakse tööle eraldi. Üldise helitaseme maksimaalne väärtus saavutatakse kõigi koostisosade samaaegsel töötamisel. |
| --- | --- |

6.2.11.

Mitmetoonilise seadme, mille iga signaali tekitav üksikosa võib ka eraldi töötada, väljastatav signaal peab jõudma eespool nimetatud miinimumväärtusteni ka siis, kui iga koostisosa pannakse tööle eraldi. Üldise helitaseme maksimaalne väärtus saavutatakse kõigi koostisosade samaaegsel töötamisel.

6.3.   Kulumiskatse

| 6.3.1. | Helisignaalseadme toiteks kasutatakse nimitoitepingega voolu, kusjuures ühendusjuhtme takistus peab vastama punktides 6.2.3 ja 6.2.5 nimetatud nõuetele. Seadet käitatakse: | 10 000 korda peamiselt mootorratastele võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul ning |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Helisignaalseadme toiteks kasutatakse nimitoitepingega voolu, kusjuures ühendusjuhtme takistus peab vastama punktides 6.2.3 ja 6.2.5 nimetatud nõuetele. Seadet käitatakse:

10 000 korda peamiselt mootorratastele võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul ning

| | 50 000 korda peamiselt M- ja N-kategooria sõidukitele ja mootorratastele võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul, kusjuures igale ühe sekundi pikkusele töötamisele peab järgnema paus pikkusega neli sekundit. Katse ajal tuleb helisignaalseadet jahutada õhuvooluga, mille kiirus on umbes 10 m/s. |
| --- | --- |

50 000 korda peamiselt M- ja N-kategooria sõidukitele ja mootorratastele võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul, kusjuures igale ühe sekundi pikkusele töötamisele peab järgnema paus pikkusega neli sekundit. Katse ajal tuleb helisignaalseadet jahutada õhuvooluga, mille kiirus on umbes 10 m/s.

| 6.3.2. | Kui katse tehakse kajavabas kambris, peab see kamber olema piisavalt suur, et tagada signaalseadmest kulumiskatse ajal eralduva soojuse normaalne hajumine. |
| --- | --- |

6.3.2.

Kui katse tehakse kajavabas kambris, peab see kamber olema piisavalt suur, et tagada signaalseadmest kulumiskatse ajal eralduva soojuse normaalne hajumine.

| 6.3.3. | Ümbritseva õhu temperatuur katsekambris peab olema vahemikus + 15 kuni + 30 °C. |
| --- | --- |

6.3.3.

Ümbritseva õhu temperatuur katsekambris peab olema vahemikus + 15 kuni + 30 °C.

| 6.3.4. | Kui pool käitamiste ettenähtud arvust on tehtud ning helitaseme karakteristikud on katse-eelsetega võrreldes muutunud, võib signaalseadet reguleerida. Kui ettenähtud arv käitamisi on tehtud, peab helisignaalseade, vajaduse korral pärast uut reguleerimist, edukalt sooritama punktis 6.2 kirjeldatud katse. |
| --- | --- |

6.3.4.

Kui pool käitamiste ettenähtud arvust on tehtud ning helitaseme karakteristikud on katse-eelsetega võrreldes muutunud, võib signaalseadet reguleerida. Kui ettenähtud arv käitamisi on tehtud, peab helisignaalseade, vajaduse korral pärast uut reguleerimist, edukalt sooritama punktis 6.2 kirjeldatud katse.

| 6.3.5. | Elektropneumaatilisi helisignaalseadmeid võib iga 10 000 käitamise järel õlitada seadme tootja soovitatud õliga. |
| --- | --- |

6.3.5.

Elektropneumaatilisi helisignaalseadmeid võib iga 10 000 käitamise järel õlitada seadme tootja soovitatud õliga.

7.   HELISIGNAALSEADME TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast helisignaalseadme tüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib see asutus:






  7.1.1. | otsustada, et tehtud muudatustel tõenäoliselt ei ole olulist negatiivset mõju, või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Igast helisignaalseadme tüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib see asutus:

7.1.1.

otsustada, et tehtud muudatustel tõenäoliselt ei ole olulist negatiivset mõju, või

| 7.1.2. | nõuda tüübikatsetusi tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat aruannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda tüübikatsetusi tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat aruannet.

| 7.2. | Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste üksikasjadega või teatis kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.4 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste üksikasjadega või teatis kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.4 ettenähtud korras.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

8.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu vastavuse kontrolli kord peab olema kooskõlas kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kirjeldatuga ja vastama järgmistele nõuetele.

| 8.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud helisignaalseadmed peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile ja punkti 6 nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud helisignaalseadmed peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile ja punkti 6 nõuetele.

| 8.2. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid igal ajal kontrollida. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid igal ajal kontrollida. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

| 8.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  8.3.1. | tagama toodangu kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

8.3.1.

tagama toodangu kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu;

| 8.3.2. | omama ligipääsu seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

8.3.2.

omama ligipääsu seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

| 8.3.2. | tagama katsetulemuste registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega; |
| --- | --- |

8.3.2.

tagama katsetulemuste registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega;

| 8.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida ja tagada tooteomaduste stabiilsust, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud varieerumist; |
| --- | --- |

8.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida ja tagada tooteomaduste stabiilsust, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud varieerumist;

| 8.3.5. | tagama, et igat helisignaalseadme tüüpi piisavalt kontrollitakse, et kindlustada kõigi toodetavate helisignaalseadmete vastavus tüübikinnituse saamiseks esitatud helisignaalseadme spetsifikaadile; |
| --- | --- |

8.3.5.

tagama, et igat helisignaalseadme tüüpi piisavalt kontrollitakse, et kindlustada kõigi toodetavate helisignaalseadmete vastavus tüübikinnituse saamiseks esitatud helisignaalseadme spetsifikaadile;

| 8.3.6. | tagama, et kui nimetatud katses ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari mittevastavus, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb astuda kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele. |
| --- | --- |

8.3.6.

tagama, et kui nimetatud katses ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari mittevastavus, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb astuda kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele.

| 8.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid igal ajal kontrollida.






  8.4.1. | Iga kontrollimise puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja toodangu ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- | --- |

8.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid igal ajal kontrollida.

8.4.1.

Iga kontrollimise puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja toodangu ülevaatuse tulemused.

| 8.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel. |
| --- | --- |

8.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel.

| 8.4.3. | Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 8.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teinud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

8.4.3.

Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 8.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teinud tehnilisele teenistusele.

| 8.4.4. | Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid. |
| --- | --- |

8.4.4.

Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid.

| 8.4.5. | Pädeva asutuse ülesandel toimuvate kontrollide tavapärane sagedus on kord aastas. Kui sellise kontrolli käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud. |
| --- | --- |

8.4.5.

Pädeva asutuse ülesandel toimuvate kontrollide tavapärane sagedus on kord aastas. Kui sellise kontrolli käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Helisignaalseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui seade ei läbi punktis 8.2 kirjeldatud kontrolli. |
| --- | --- |

9.1.

Helisignaalseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui seade ei läbi punktis 8.2 kirjeldatud kontrolli.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnituseteatise kuupäevastatud ning allkirjastatud koopia, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnituseteatise kuupäevastatud ning allkirjastatud koopia, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse omanik lõpetab kinnituse saanud helisignaalseadme tüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse andnud asutust. Asjakohase teate saamise järel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, saates neile tüübikinnitusteatise kuupäevastatud ning allkirjastatud koopia, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud „TOOTMINE LÕPETATUD”.

II.   MOOTORSÕIDUKITE HELISIGNALISATSIOON

11.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

11.1.   „Mootorsõiduki tüübikinnitus”– sõidukitüübi kinnitus seoses sõiduki helisignalisatsiooniga.

11.2.   „Sõidukitüüp”– sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste tunnuste poolest nagu:

12.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 12.1. | Sõiduki helisignalisatsiooni tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

12.1.

Sõiduki helisignalisatsiooni tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 12.2. | Taotlusele tuleb lisada kolmes eksemplaris dokumendid, mis sisaldavad järgmist:






  12.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 11.2 nimetatud tunnustega; |
| --- | --- | --- |

12.2.

Taotlusele tuleb lisada kolmes eksemplaris dokumendid, mis sisaldavad järgmist:

12.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 11.2 nimetatud tunnustega;

| 12.2.2. | sõidukile paigaldatava(te) signaalseadme(te) kindlakstegemiseks vajalike osade loetelu; |
| --- | --- |

12.2.2.

sõidukile paigaldatava(te) signaalseadme(te) kindlakstegemiseks vajalike osade loetelu;

| 12.2.3. | joonised, millel on näidatud signaalseadme(te) ja selle (nende) paigaldusvahendi(te) paiknemine sõidukil. |
| --- | --- |

12.2.3.

joonised, millel on näidatud signaalseadme(te) ja selle (nende) paigaldusvahendi(te) paiknemine sõidukil.

| 12.3. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavale sõidukitüübile vastav näidissõiduk. |
| --- | --- |

12.3.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavale sõidukitüübile vastav näidissõiduk.

13.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 13.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punktide 14 ja 15 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus. |
| --- | --- |

13.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punktide 14 ja 15 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

| 13.2. | Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

13.2.

Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

| 13.3. | Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, kinnituse andmisest keeldumise, kinnituse laiendamise, kinnituse tühistamise või sõidukitüübi tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis ning koos joonistega (mille on esitanud kinnituse taotleja), mille suurim formaat on A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja sobivas mõõtkavas. |
| --- | --- |

13.3.

Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, kinnituse andmisest keeldumise, kinnituse laiendamise, kinnituse tühistamise või sõidukitüübi tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis ning koos joonistega (mille on esitanud kinnituse taotleja), mille suurim formaat on A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja sobivas mõõtkavas.

| 13.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnitusvormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  13.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber; |
| --- | --- | --- |

13.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnitusvormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

13.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber;

| 13.4.2. | punktis 13.4.1 kirjeldatud ringjoonest paremal käesoleva eeskirja number. |
| --- | --- |

13.4.2.

punktis 13.4.1 kirjeldatud ringjoonest paremal käesoleva eeskirja number.

| 13.5. | Kui sõidukitüüp vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 13.4 kirjeldatud märki kordama; sellisel juhul paigutatakse sellest sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi nende eeskirjade numbrid ja tähised, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud. |
| --- | --- |

13.5.

Kui sõidukitüüp vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 13.4 kirjeldatud märki kordama; sellisel juhul paigutatakse sellest sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi nende eeskirjade numbrid ja tähised, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud.

| 13.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

13.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 13.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb panna tootja kinnitatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

13.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb panna tootja kinnitatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 13.8. | Käesoleva eeskirja 3. lisa II osas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis. |
| --- | --- |

13.8.

Käesoleva eeskirja 3. lisa II osas on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis.

| 13.9. | Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on sisse seatud rahuldav kord, mis tagab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli. |
| --- | --- |

13.9.

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on sisse seatud rahuldav kord, mis tagab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli.

14.   NÕUDED

Sõiduk peab vastama järgmistele nõuetele.

| 14.1. | Sõidukile paigaldatav helisignalisatsioon peab vastama käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile.
  II klassi helisignaalseadmeid, mis on kinnitatud käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt ja mille tüübikinnitusmärgil ei ole seetõttu sümbolit II, võib jätkuvalt käesoleva eeskirja kohase kinnituse saamiseks esitatavatele sõidukitüüpidele paigaldada. |
| --- | --- |

14.1.

Sõidukile paigaldatav helisignalisatsioon peab vastama käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile.

II klassi helisignaalseadmeid, mis on kinnitatud käesoleva eeskirja algversiooni kohaselt ja mille tüübikinnitusmärgil ei ole seetõttu sümbolit II, võib jätkuvalt käesoleva eeskirja kohase kinnituse saamiseks esitatavatele sõidukitüüpidele paigaldada.

| 14.2. | Katsepinge peab vastama käesoleva eeskirja punkti 6.2.3 nõuetele. |
| --- | --- |

14.2.

Katsepinge peab vastama käesoleva eeskirja punkti 6.2.3 nõuetele.

| 14.3. | Helirõhutaseme mõõtmised peavad toimuma käesoleva eeskirja punktis 6.2.2 esitatud tingimustes. |
| --- | --- |

14.3.

Helirõhutaseme mõõtmised peavad toimuma käesoleva eeskirja punktis 6.2.2 esitatud tingimustes.

| 14.4. | Sõidukile paigaldatud seadme(te) tekitatavat A-korrigeeritud helirõhutaset tuleb mõõta 7 m sõidukist eespool, kusjuures sõiduk peab asuma lagedal alal, kus maapind on võimalikult tasane; alalisvoolul töötavate seadmete puhul peab sõiduki mootor olema välja lülitatud. |
| --- | --- |

14.4.

Sõidukile paigaldatud seadme(te) tekitatavat A-korrigeeritud helirõhutaset tuleb mõõta 7 m sõidukist eespool, kusjuures sõiduk peab asuma lagedal alal, kus maapind on võimalikult tasane; alalisvoolul töötavate seadmete puhul peab sõiduki mootor olema välja lülitatud.

| 14.5. | Mõõtevahendi mikrofon peab asetsema umbes sõiduki keskpikitasapinnal. |
| --- | --- |

14.5.

Mõõtevahendi mikrofon peab asetsema umbes sõiduki keskpikitasapinnal.

| 14.6. | Taustamüra ja tuule tekitatud müra tase peab olema vähemalt 10 dB(A) mõõdetavast helirõhutasemest madalam. |
| --- | --- |

14.6.

Taustamüra ja tuule tekitatud müra tase peab olema vähemalt 10 dB(A) mõõdetavast helirõhutasemest madalam.

| 14.7. | Maksimaalne helirõhutase määratakse 0,5–1,5 m kõrgusel maapinnast. |
| --- | --- |

14.7.

Maksimaalne helirõhutase määratakse 0,5–1,5 m kõrgusel maapinnast.

| 14.8. | Mõõdetuna punktides 14.2–14.7 kindlaks määratud tingimustes, peab katsetatava helisignaali maksimaalne helirõhutase (punkt 14.7) olema:






  a) | kuni 7 kW võimsusega mootorrataste signaalide puhul vähemalt 83 dB(A) ja mitte rohkem kui 112 dB(A); |
| --- | --- | --- |

14.8.

Mõõdetuna punktides 14.2–14.7 kindlaks määratud tingimustes, peab katsetatava helisignaali maksimaalne helirõhutase (punkt 14.7) olema:

a)

kuni 7 kW võimsusega mootorrataste signaalide puhul vähemalt 83 dB(A) ja mitte rohkem kui 112 dB(A);

| b) | M- ja N-kategooria sõidukite või üle 7 kW võimsusega mootorrataste signaalide puhul vähemalt 93 dB ja mitte rohkem kui 112 dB(A). |
| --- | --- |

b)

M- ja N-kategooria sõidukite või üle 7 kW võimsusega mootorrataste signaalide puhul vähemalt 93 dB ja mitte rohkem kui 112 dB(A).

15.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 15.1. | Igast sõidukitüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib see asutus:






  15.1.1. | otsustada, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

15.1.

Igast sõidukitüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib see asutus:

15.1.1.

otsustada, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt igal juhul nõuetele, või

| 15.1.2. | nõuda tüübikatsetusi tegevalt tehniliselt teenistuselt uut aruannet. |
| --- | --- |

15.1.2.

nõuda tüübikatsetusi tegevalt tehniliselt teenistuselt uut aruannet.

| 15.2. | Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste üksikasjadega või teatis kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 13.3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

15.2.

Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste üksikasjadega või teatis kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 13.3 ettenähtud korras.

| 15.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri. |
| --- | --- |

15.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

16.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu vastavuse kontrolli kord peab olema kooskõlas kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kirjeldatuga ja vastama järgmistele nõuetele.

| 16.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastaks punkti 14 nõuete kohaselt kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

16.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastaks punkti 14 nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

| 16.2. | Tüübikinnituse andnud asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid igal ajal kontrollida. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

16.2.

Tüübikinnituse andnud asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid igal ajal kontrollida. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

| 16.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  16.3.1. | tagama sõidukite kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra, mille puhul on arvesse võetud kõiki punkti 14 nõuete järgimiseks olulisi aspekte; |
| --- | --- | --- |

16.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

16.3.1.

tagama sõidukite kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra, mille puhul on arvesse võetud kõiki punkti 14 nõuete järgimiseks olulisi aspekte;

| 16.3.2. | tagama, et iga sõidukitüübi puhul tehakse piisava hulga igat tüüpi elisignaalseadmetega nõuetekohaseid katseid, et tagada kõigi toodetavate sõidukitevastavus tüübikinnituseks esitatud sõiduki spetsifikaadile; |
| --- | --- |

16.3.2.

tagama, et iga sõidukitüübi puhul tehakse piisava hulga igat tüüpi elisignaalseadmetega nõuetekohaseid katseid, et tagada kõigi toodetavate sõidukitevastavus tüübikinnituseks esitatud sõiduki spetsifikaadile;

| 16.3.3. | tagama, et kui punkti 16.3.2 kohaselt tehtud katses ilmneb ühe või mitme sõiduki mittevastavus punkti 14 nõuetele, tehakse kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele. |
| --- | --- |

16.3.3.

tagama, et kui punkti 16.3.2 kohaselt tehtud katses ilmneb ühe või mitme sõiduki mittevastavus punkti 14 nõuetele, tehakse kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele.

| 16.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid igal ajal kontrollida. Pädev asutus võib teha ka pistelisi katseid seeriatoodanguna valmistatud sõidukitega käesoleva eeskirja punkti 14 nõuetele vastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

16.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid igal ajal kontrollida. Pädev asutus võib teha ka pistelisi katseid seeriatoodanguna valmistatud sõidukitega käesoleva eeskirja punkti 14 nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

| 16.5. | Kui punkti 16.4 kohaste kontrollimiste käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud. |
| --- | --- |

16.5.

Kui punkti 16.4 kohaste kontrollimiste käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

17.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 17.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 16.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui seade ei läbi punktis 16.2 kirjeldatud kontrolli. |
| --- | --- |

17.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 16.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui seade ei läbi punktis 16.2 kirjeldatud kontrolli.

| 17.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteatise kuupäevastatud ning allkirjastatud koopia, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”. |
| --- | --- |

17.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteatise kuupäevastatud ning allkirjastatud koopia, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”.

18.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad kinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud kinnituse andmise, kinnituse andmisest keeldumise või kinnituse tühistamise vormikohased teatised.

---

(1)  Mitme heliavaga helisignaalseadet, mida toidab üks energiaallikas, loetakse üheks helisignaalseadmeks.

(2)  Nagu ühisotsuses määratletud (R.E.3).

(3)  Helisignaalseadet, mis koosneb mitmest osast, mis kõik tekitavad helisignaali ning ühe juhtimisseadisega käivitamisel toimivad üheaegselt, loetakse helisignalisatsioonisüsteemiks.

(4)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35-36 (vaba, 37 – Türgi, 38-39 (vaba), 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kes kasutavad oma EMK tüübikinnitusmärke), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika. Järgmised numbrid antakse muudele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.

(5)  See koht võib olla näiteks 50-meetrise raadiusega avatud plats, mille keskosas on vähemalt 20-meetrise raadiusega horisontaalne pind, mis on kaetud betooni, asfaldi või samalaadse materjaliga ja millel ei ole lahtist lund, kõrget rohtu, lahtist mulda ega tuhka. Mõõtmised tehakse selge ilmaga. Helisignaalseadme või mikrofoni juures tohib olla ainult mõõdiku näidu lugeja, sest pealtvaatajate olek seadme või mikrofoni juures võib märkimisväärselt mõjutada mõõdiku näitu. Näidu lugemisel ei võeta arvesse tippväärtusi, millel ei paista olevat seost üldise helitasemega.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A 4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. LISA

I.   HELISIGNAALSEADME TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punkti 5.5)

Image

Kui helisignaalseadmele on kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see I klassi helisignaalseadme tüüp on saanud Madalmaades (E4) tüübikinnituse numbriga 002439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti kooskõlas eeskirja nr 28 algversiooni nõuetega.

Märkus: tüübikinnituse number paigutatakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule. Tüübikinnituse numbri kõik numbrimärgid peavad olema samal pool E-tähte ja paiknema samas suunas. Rooma numbrite kasutamist tüübikinnitusnumbrites tuleks vältida, et hoida ära segiajamist teiste tähistega.

II.   SÕIDUKI HELISIGNALISATSIOONIGA SEOTUD TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punkti 13.4)

NÄIDE A

Image

Kui sõidukile on kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see sõidukitüüp on saanud Madalmaades (E4) eeskirja nr 28 kohase tüübikinnituse seoses helisignalisatsiooniga.

NÄIDE B

Image

Kui sõidukile on kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see sõidukitüüp on saanud Madalmaades (E4) eeskirjade nr 28 ja nr 24 kohase tüübikinnituse seoses helisignalisatsiooni ja diiselmootorist eralduvate saasteainetega. Eeskirja nr 24 kohta on märgitud, et korrigeeritud neeldumistegur on 1,30 m-1.

---

| 17.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/15

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 31 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite Euroopa asümmeetrilise valgusjaotusega lähi- või kaugtuld või mõlemat tuld kiirgavate esitule lamplaternate tüübikinnitust

2. versioon

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatuste 7. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. oktoober 2008

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldised nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nimi- ja katseväärtused |
| --- | --- |

7.

| 8. | Valgustus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Värvus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ebamugavuse hindamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

11.

| 12. | Karistused toodangu nõuetele mittevastuse korral |
| --- | --- |

12.

| 13. | Halogeen-lamplaternamooduli tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

14.

| 15. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

16.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis, milles käsitletakse halogeen-lamplaternamooduli tüübi tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist kooskõlas eeskirjaga nr 31 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Halogeen-lamplaternamoodulite elektriühendused |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Mõõteekraan |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Töötavate esilaternate fotomeetriliste näitajate püsivuse katsetamine |
| --- | --- |

6. lisa –

| 7. lisa – | Plastmaterjalist hajutiklaasidega laternatele esitatavad nõuded – hajutiklaasi või materjalinäidiste ja laternakoostude katsetamine |
| --- | --- |

7. lisa –

| 8. lisa – | Näidiste võtmise miinimumnõuded |
| --- | --- |

8. lisa –

1.   REGULEERIMISALA (1)

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M-, N- ja T-kategooria sõidukite esilaternate suhtes (2).

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1.   „halogeen-lamplaternamoodul”– esilatern, mille osad, sealhulgas klaasist, metallist või muust materjalist peegeldi, optiline süsteem ning üks või mitu halogeenvalgusallikat moodustavad lahutamatult ühendatud terviku, mida ei saa osadeks võtta ilma moodulit täiesti kasutuskõlbmatuks muutmata. Sellised moodulid on:

2.2.   „hajutiklaas”– esilaterna või laterna üksuse kõige välimine osa, mis laseb valguse läbi valgusava;

2.3.   „pinne”– toode või tooted, mis kantakse ühe või mitme kihina hajutiklaasi välispinnale;

2.4.   „eri tüüpi halogeen-lamplaternamoodulid”– moodulid, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

2.5.   „seadme kiiratava valguse värvus”– käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud kiiratava valguse värvuse mõisteid.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb ära näidata:






  3.1.1. | andmed selle kohta, kas halogeen-lamplaternamoodulit kavatsetakse kasutada lähitule, kaugtule või mõlema jaoks; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb ära näidata:

3.1.1.

andmed selle kohta, kas halogeen-lamplaternamoodulit kavatsetakse kasutada lähitule, kaugtule või mõlema jaoks;

| 3.1.2. | kui halogeen-lamplaternamoodulit kavatsetakse kasutada lähitule jaoks, siis kas see on projekteeritud nii vasak- kui ka parempoolseks või üksnes vasakpoolseks või üksnes parempoolseks liikluseks. |
| --- | --- |

3.1.2.

kui halogeen-lamplaternamoodulit kavatsetakse kasutada lähitule jaoks, siis kas see on projekteeritud nii vasak- kui ka parempoolseks või üksnes vasakpoolseks või üksnes parempoolseks liikluseks.

| 3.2. | Igale tüübikinnituse taotlusele lisatakse:






  3.2.1. | kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada kindlaks teha halogeen-lamplaternamooduli tüüp, ja millel on kujutatud halogeen-lamplaternamooduli eestvaade (olemasolu korral koos hajutiklaasi rihvelmustriga) ning ristlõige; joonistel kujutatakse ka hõõglambi (hõõglampide) ja ekraani(de) eest- ja külgvaade mõõtkavas 2:1; joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja lisatähiste paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Igale tüübikinnituse taotlusele lisatakse:

3.2.1.

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada kindlaks teha halogeen-lamplaternamooduli tüüp, ja millel on kujutatud halogeen-lamplaternamooduli eestvaade (olemasolu korral koos hajutiklaasi rihvelmustriga) ning ristlõige; joonistel kujutatakse ka hõõglambi (hõõglampide) ja ekraani(de) eest- ja külgvaade mõõtkavas 2:1; joonistel tuleb näidata tüübikinnitusnumbri ja lisatähiste paigutus tüübikinnitusmärgi suhtes;

| 3.2.2. | lühike tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.2.

lühike tehniline kirjeldus;

| 3.2.3. | järgmised näidised:






  3.2.3.1. | värvitut valgust kiirgava halogeen-lamplaternamooduli tüübikinnituse saamiseks: viis näidist; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

järgmised näidised:

3.2.3.1.

värvitut valgust kiirgava halogeen-lamplaternamooduli tüübikinnituse saamiseks: viis näidist;

| 3.2.3.2. | värvilist valgust kiirgava halogeen-lamplaternamooduli tüübikinnituse saamiseks: kaks värvilise valguse näidist ja viis värvitu valguse näidist, mis on sama tüüpi ja mis erinevad esitatud tüübinäidistest üksnes värvitu hajutiklaasi või filtri poolest; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

värvilist valgust kiirgava halogeen-lamplaternamooduli tüübikinnituse saamiseks: kaks värvilise valguse näidist ja viis värvitu valguse näidist, mis on sama tüüpi ja mis erinevad esitatud tüübinäidistest üksnes värvitu hajutiklaasi või filtri poolest;

| 3.2.3.3. | värvilist valgust kiirgavate halogeen-lamplaternamoodulite korral, mis erinevad värvitut valgust kiirgavatest moodulitest üksnes kiiratava valguse värvuse poolest ja mille puhul punktide 6, 7 ja 8 tingimused on juba täidetud, piisab ühest värvilist valgust kiirgava mooduli esitamisest punktis 9 kirjeldatud katsete tegemiseks; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

värvilist valgust kiirgavate halogeen-lamplaternamoodulite korral, mis erinevad värvitut valgust kiirgavatest moodulitest üksnes kiiratava valguse värvuse poolest ja mille puhul punktide 6, 7 ja 8 tingimused on juba täidetud, piisab ühest värvilist valgust kiirgava mooduli esitamisest punktis 9 kirjeldatud katsete tegemiseks;

| 3.2.4. | hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:






  3.2.4.1. | kolmteist hajutiklaasi.






  3.2.4.1.1. | Kuus hajutiklaasi kõnealustest hajutiklaasidest võib asendada kuue, vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune põhiliselt lame ala (kõveruse raadiusega vähemalt 300 mm). |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4.

hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:

3.2.4.1.

kolmteist hajutiklaasi.

3.2.4.1.1.

Kuus hajutiklaasi kõnealustest hajutiklaasidest võib asendada kuue, vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune põhiliselt lame ala (kõveruse raadiusega vähemalt 300 mm).

| 3.2.4.1.2. | Iga selline hajutiklaas või materjalinäidis peab olema saadud masstoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

Iga selline hajutiklaas või materjalinäidis peab olema saadud masstoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt;

| 3.2.4.2. | peegeldi, millele saab hajutiklaasid tootja juhendi kohaselt kinnitada. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

peegeldi, millele saab hajutiklaasid tootja juhendi kohaselt kinnitada.

| 3.3. | Hajutiklaaside ja pinnete (olemasolu korral) juba katsetatud materjalidele peab olema lisatud katseprotokoll, milles kirjeldatakse nende materjalide ja pinnete omadusi. |
| --- | --- |

3.3.

Hajutiklaaside ja pinnete (olemasolu korral) juba katsetatud materjalidele peab olema lisatud katseprotokoll, milles kirjeldatakse nende materjalide ja pinnete omadusi.

| 3.4. | Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll. |
| --- | --- |

3.4.

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

4.   MÄRGISTUS (3)

| 4.1. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud halogeen-lamplaternamoodulitele peab olema kantud taotleja kaubanimi või kaubamärk. |
| --- | --- |

4.1.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud halogeen-lamplaternamoodulitele peab olema kantud taotleja kaubanimi või kaubamärk.

| 4.2. | Hajutiklaasil peab olema piisava suurusega ala punktis 5 nimetatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; kõnealune ala näidatakse punktis 3.2.1 nimetatud joonistel. |
| --- | --- |

4.2.

Hajutiklaasil peab olema piisava suurusega ala punktis 5 nimetatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; kõnealune ala näidatakse punktis 3.2.1 nimetatud joonistel.

| 4.3. | Hajutiklaasile või korpusele peab olema kantud kaugtule hõõgniidi nimipinge ja nimivõimsus, millele asjakohasel juhul järgneb lähitule hõõgniidi nimivõimsus. |
| --- | --- |

4.3.

Hajutiklaasile või korpusele peab olema kantud kaugtule hõõgniidi nimipinge ja nimivõimsus, millele asjakohasel juhul järgneb lähitule hõõgniidi nimivõimsus.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

5.1.   Üldosa

| 5.1.1. | Kui kõik punkti 3 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud halogeen-lamplaternamooduli tüübi näidist vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kui kõik punkti 3 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud halogeen-lamplaternamooduli tüübi näidist vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

| 5.1.2. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad rohkem kui ühe eeskirja nõuetele, võib laternale kanda ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi tingimusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad rohkem kui ühe eeskirja nõuetele, võib laternale kanda ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi tingimusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele.

| 5.1.3. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale halogeen-lamplaternamoodulile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral üksnes valguse värvuse poolest erinevale seadmele. |
| --- | --- |

5.1.3.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale halogeen-lamplaternamoodulile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral üksnes valguse värvuse poolest erinevale seadmele.

| 5.1.4. | Käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele edastatakse teade optilisele moodulile käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil. |
| --- | --- |

5.1.4.

Käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele edastatakse teade optilisele moodulile käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil.

| 5.1.5. | Igal esilaternal, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud halogeen-lamplaternamooduli tüübile, peab lisaks punktiga 4.1 ettenähtud märgistusele olema punktis 4.2 osutatud aladel punktides 5.2 ja 5.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

5.1.5.

Igal esilaternal, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud halogeen-lamplaternamooduli tüübile, peab lisaks punktiga 4.1 ettenähtud märgistusele olema punktis 4.2 osutatud aladel punktides 5.2 ja 5.3 kirjeldatud tüübikinnitusmärk.

5.2.   Tüübikinnitusmärgi elemendid

Tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest elementidest:

| 5.2.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  5.2.1.1. | ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

5.2.1.1.

ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

| 5.2.1.2. | punktiga 5.1.3 ettenähtud tüübikinnitusnumbrist; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

punktiga 5.1.3 ettenähtud tüübikinnitusnumbrist;

| 5.2.2. | järgmis(t)est lisatähis(t)est:






  5.2.2.1. | ainult vasakpoolses liikluses kasutatavate halogeen-lamplaternamoodulite puhul horisontaalne nool, mille teravik on suunatud näoga halogeen-lamplaternamooduli poole seisva vaataja suhtes paremale, s.o liiklussuuna poole; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

järgmis(t)est lisatähis(t)est:

5.2.2.1.

ainult vasakpoolses liikluses kasutatavate halogeen-lamplaternamoodulite puhul horisontaalne nool, mille teravik on suunatud näoga halogeen-lamplaternamooduli poole seisva vaataja suhtes paremale, s.o liiklussuuna poole;

| 5.2.2.2. | halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses lähitulega, tähed „HSC”; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses lähitulega, tähed „HSC”;

| 5.2.2.3. | halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses kaugtulega, tähed „HSR”; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses kaugtulega, tähed „HSR”;

| 5.2.2.4. | halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega, tähed „HSCR”; |
| --- | --- |

5.2.2.4.

halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega, tähed „HSCR”;

| 5.2.2.5. | halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses kaugtulega, maksimaalse valgustugevuse tähis punktis 8.3.2.1.2 nimetatud viitemärgi kujul, mis paigutatakse E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele seoses kaugtulega, maksimaalse valgustugevuse tähis punktis 8.3.2.1.2 nimetatud viitemärgi kujul, mis paigutatakse E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale;

| 5.2.2.6. | plastmaterjalist hajutiklaasiga varustatud halogeen-lamplaternamoodulite puhul kantakse punktidega 5.2.2.3–5.2.2.5 ettenähtud tähiste lähedale tähed „PL”. |
| --- | --- |

5.2.2.6.

plastmaterjalist hajutiklaasiga varustatud halogeen-lamplaternamoodulite puhul kantakse punktidega 5.2.2.3–5.2.2.5 ettenähtud tähiste lähedale tähed „PL”.

| 5.2.2.7. | Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (praegu 02), mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (praegu 02), mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses.

| 5.2.2.8. | Igal juhul peavad katsemenetluse ajal vastavalt 6. lisa punktile 1.1.1.1 kasutatud asjakohane töötamismoodus ning vastavalt 6. lisa punktile 1.1.1.2 lubatud pinge/pinged olema kantud tüübikinnitusvormidele ja teatistele, mis saadetakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.
  Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt.
  Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis on projekteeritud nii, et lähitule hõõglamp ei sütti samaaegselt ühegi muu valgustusfunktsiooniga, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse tüübikinnitusmärgil oleva lähitulelaterna tähise taha kaldjoon (/). |
| --- | --- |

5.2.2.8.

Igal juhul peavad katsemenetluse ajal vastavalt 6. lisa punktile 1.1.1.1 kasutatud asjakohane töötamismoodus ning vastavalt 6. lisa punktile 1.1.1.2 lubatud pinge/pinged olema kantud tüübikinnitusvormidele ja teatistele, mis saadetakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt.

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavate halogeen-lamplaternamoodulite puhul, mis on projekteeritud nii, et lähitule hõõglamp ei sütti samaaegselt ühegi muu valgustusfunktsiooniga, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse tüübikinnitusmärgil oleva lähitulelaterna tähise taha kaldjoon (/).

| 5.2.2.9. | Punktides 5.2.1 ja 5.2.2 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustumatud ka siis, kui halogeen-lamplaternamoodul on sõidukile paigaldatud. |
| --- | --- |

5.2.2.9.

Punktides 5.2.1 ja 5.2.2 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustumatud ka siis, kui halogeen-lamplaternamoodul on sõidukile paigaldatud.

5.3.   Tüübikinnitusmärgi kujundus

5.3.1.   Sõltumatud laternad

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 1–7 on esitatud tüübikinnitusmärkide ja eespool osutatud lisatähiste kujunduse näidised.

5.3.2.   Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

| 5.3.2.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:






  5.3.2.1.1. | märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:

5.3.2.1.1.

märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;

| 5.3.2.1.2. | ühtki grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust edastavat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

ühtki grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust edastavat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki.

| 5.3.2.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool märgitakse:






  5.3.2.2.1. | kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool märgitakse:

5.3.2.2.1.

kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale

| 5.3.2.2.2. | või laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav (vt 2. lisas esitatud neli võimalikku näidet). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

või laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav (vt 2. lisas esitatud neli võimalikku näidet).

| 5.3.2.3. | Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed.

| 5.3.2.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile.

| 5.3.2.5. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 8 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 8 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega.

5.3.3.   Laternad, mille hajutiklaasi kasutatakse eri laternatüüpide puhul ning mis võivad olla muude laternatega vastastikku ühendatud või grupeeritud

Kohaldatakse punkti 5.3.2 sätteid.

| 5.3.3.1. | Peale selle võivad samade hajutiklaaside kasutamisel olla nendel klaasidel erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste eri tüüpidele, tingimusel et ka halogeen-lamplaternamooduli hajutiklaasiga lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 4.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastav tüübikinnitusmärk.
  Kui eri tüüpi halogeen-lamplaternamoodulitel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Peale selle võivad samade hajutiklaaside kasutamisel olla nendel klaasidel erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste eri tüüpidele, tingimusel et ka halogeen-lamplaternamooduli hajutiklaasiga lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 4.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastav tüübikinnitusmärk.

Kui eri tüüpi halogeen-lamplaternamoodulitel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid.

| 5.3.3.2. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 9 on esitatud eespool nimetatud juhul kasutatavate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 9 on esitatud eespool nimetatud juhul kasutatavate tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised.

6.   ÜLDISED NÕUDED

| 6.1. | Iga näidis peab vastama punktides 7 ja 8 ning vajaduse korral punktis 9 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.1.

Iga näidis peab vastama punktides 7 ja 8 ning vajaduse korral punktis 9 esitatud nõuetele.

| 6.2. | Halogeen-lamplaternamoodulid tuleb projekteerida ja valmistada nii, et tavapärases kasutustingimustes, olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesoleva eeskirjaga ettenähtud omaduste säilimine.






  6.2.1. | Halogeen-lamplaternamoodulid peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab sõidukil halogeen-lamplaternamoodulite reguleerimist vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Sellist seadet ei ole vaja halogeen-lamplaternamoodulite lisaosadele, mille kasutamine piirdub sõidukitega, mille puhul esilaterna seadistust saab reguleerida teistmoodi.
  Kui lähituld kiirgav halogeen-lamplaternamoodul ja kaugtuld kiirgav halogeen-lamplaternamoodul on vahetatavate alammoodulitena ühtseks seadmeks kokku ühendatud, peab reguleerimisseade võimaldama iga halogeen-lamplaternamoodulit eraldi nõuetekohaselt reguleerida. |
| --- | --- | --- |

6.2.

Halogeen-lamplaternamoodulid tuleb projekteerida ja valmistada nii, et tavapärases kasutustingimustes, olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesoleva eeskirjaga ettenähtud omaduste säilimine.

6.2.1.

Halogeen-lamplaternamoodulid peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab sõidukil halogeen-lamplaternamoodulite reguleerimist vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele. Sellist seadet ei ole vaja halogeen-lamplaternamoodulite lisaosadele, mille kasutamine piirdub sõidukitega, mille puhul esilaterna seadistust saab reguleerida teistmoodi.

Kui lähituld kiirgav halogeen-lamplaternamoodul ja kaugtuld kiirgav halogeen-lamplaternamoodul on vahetatavate alammoodulitena ühtseks seadmeks kokku ühendatud, peab reguleerimisseade võimaldama iga halogeen-lamplaternamoodulit eraldi nõuetekohaselt reguleerida.

| 6.2.2. | Nimetatud nõuet ei kohaldata siiski püsivalt kokkuehitatud peegelditega esilaternakoostude suhtes. Seda tüüpi esilaternakoostude suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 8.3 nõudeid. Kui kaugtule jaoks on kasutusel rohkem kui üks valgusallikas, kasutatakse maksimaalse valgustuse (EM) kindlaksmääramiseks kaugtule kombineeritud talitlusi. |
| --- | --- |

6.2.2.

Nimetatud nõuet ei kohaldata siiski püsivalt kokkuehitatud peegelditega esilaternakoostude suhtes. Seda tüüpi esilaternakoostude suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 8.3 nõudeid. Kui kaugtule jaoks on kasutusel rohkem kui üks valgusallikas, kasutatakse maksimaalse valgustuse (EM) kindlaksmääramiseks kaugtule kombineeritud talitlusi.

| 6.3. | Klemmid peavad olema elektriliselt ühendatud üksnes asjakohase hõõgniidi või hõõgniitidega ning tugevalt kinnitatud halogeen-lamplaternamooduli külge. |
| --- | --- |

6.3.

Klemmid peavad olema elektriliselt ühendatud üksnes asjakohase hõõgniidi või hõõgniitidega ning tugevalt kinnitatud halogeen-lamplaternamooduli külge.

| 6.4. | Halogeen-lamplaternamoodulite elektriühendused peavad vastama ühele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud skeemidest ja olema nimetatud lisas sätestatud mõõtmetega. |
| --- | --- |

6.4.

Halogeen-lamplaternamoodulite elektriühendused peavad vastama ühele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud skeemidest ja olema nimetatud lisas sätestatud mõõtmetega.

| 6.5. | Veendumaks, et kasutamisel ei muutu fotomeetrilised tööparameetrid ülemääraselt, tehakse 6. lisa nõuetele vastavad lisakatsed. |
| --- | --- |

6.5.

Veendumaks, et kasutamisel ei muutu fotomeetrilised tööparameetrid ülemääraselt, tehakse 6. lisa nõuetele vastavad lisakatsed.

| 6.6. | Kui halogeen-lamplaternamooduli hajutiklaas on plastmaterjalist, tehakse katseid vastavalt 7. lisa nõuetele. |
| --- | --- |

6.6.

Kui halogeen-lamplaternamooduli hajutiklaas on plastmaterjalist, tehakse katseid vastavalt 7. lisa nõuetele.

7.   NIMI- JA KATSEVÄÄRTUSED

| 7.1. | Nimipinge on 12 volti (5). |
| --- | --- |

7.1.

Nimipinge on 12 volti (5).

| 7.2. | Katsepingel 13,2 V mõõdetuna ei tohi hõõgniidi võimsus olla suurem kui 75 W ja lähitule võimsus ei tohi olla suurem kui 68 W. |
| --- | --- |

7.2.

Katsepingel 13,2 V mõõdetuna ei tohi hõõgniidi võimsus olla suurem kui 75 W ja lähitule võimsus ei tohi olla suurem kui 68 W.

8.   VALGUSTUS (6)

8.1.   Üldised nõuded

| 8.1.1. | Halogeen-lamplaternamoodulid tuleb valmistada nii, et need valgustavad piisavalt ja pimestamata lähitulerežiimis ning hästi kaugtulena. |
| --- | --- |

8.1.1.

Halogeen-lamplaternamoodulid tuleb valmistada nii, et need valgustavad piisavalt ja pimestamata lähitulerežiimis ning hästi kaugtulena.

| 8.1.2. | Halogeen-lamplaternamoodulist saadavat valgustust kontrollitakse vertikaalekraanil, mis asetatakse mooduli ette 25 m kaugusele, nagu on näidatud käesoleva eeskirja 4. lisas (7). |
| --- | --- |

8.1.2.

Halogeen-lamplaternamoodulist saadavat valgustust kontrollitakse vertikaalekraanil, mis asetatakse mooduli ette 25 m kaugusele, nagu on näidatud käesoleva eeskirja 4. lisas (7).

| 8.1.3. | Punktides 8.2.5, 8.2.6 ja 8.3 nimetatud valgustatuse väärtusi ekraanil mõõdetakse fotoretseptori abil, mille tegelik tajupind asub 65 mm küljepikkusega ruudu sees. |
| --- | --- |

8.1.3.

Punktides 8.2.5, 8.2.6 ja 8.3 nimetatud valgustatuse väärtusi ekraanil mõõdetakse fotoretseptori abil, mille tegelik tajupind asub 65 mm küljepikkusega ruudu sees.

8.2.   Lähituledele esitatavad nõuded

| 8.2.1. | Lähitule valgusvihk peab moodustama piisavalt terava varju piiri, et selle abil oleks võimalik halogeen-lamplaternamoodulit seadistada. Varju piir peab olema horisontaalne sirgjoon selle liiklussuuna vastaspoolel, mille jaoks halogeen-lamplaternamoodul on ette nähtud. Teisel poolel ei tohi varju piir ulatuda kaugemale kas horisontaaljoone suhtes 45° nurga all oleva sirgjoone HV H1 ja sirgjoonest hh 25 cm kõrgemal asuva sirgjoone H1 H4 moodustatud katkendjoonest HV H1 H4 või sirgjoonest HV H3, mis paikneb 15° nurga all horisontaaljoonest kõrgemal (vt käesoleva eeskirja 4. lisa). Varju piir ei tohi kahe eespool kirjeldatud võimaluse kombinatsiooni tõttu mitte mingil juhul ulatuda kaugemale nii joonest HV H2 kui ka joonest H2 H4. |
| --- | --- |

8.2.1.

Lähitule valgusvihk peab moodustama piisavalt terava varju piiri, et selle abil oleks võimalik halogeen-lamplaternamoodulit seadistada. Varju piir peab olema horisontaalne sirgjoon selle liiklussuuna vastaspoolel, mille jaoks halogeen-lamplaternamoodul on ette nähtud. Teisel poolel ei tohi varju piir ulatuda kaugemale kas horisontaaljoone suhtes 45° nurga all oleva sirgjoone HV H1 ja sirgjoonest hh 25 cm kõrgemal asuva sirgjoone H1 H4 moodustatud katkendjoonest HV H1 H4 või sirgjoonest HV H3, mis paikneb 15° nurga all horisontaaljoonest kõrgemal (vt käesoleva eeskirja 4. lisa). Varju piir ei tohi kahe eespool kirjeldatud võimaluse kombinatsiooni tõttu mitte mingil juhul ulatuda kaugemale nii joonest HV H2 kui ka joonest H2 H4.

| 8.2.2. | Halogeen-lamplaternamoodul peab olema suunatud nii, et lähitule puhul:






  8.2.2.1. | parempoolseks liikluseks ettenähtud halogeen-lamplaternamoodulite puhul on varju piir horisontaalne ekraani vasakul poolel (8) ning vasakpoolseks liikluseks ettenähtud halogeen-lamplaternamoodulite puhul on varju piir horisontaalne ekraani paremal poolel; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

Halogeen-lamplaternamoodul peab olema suunatud nii, et lähitule puhul:

8.2.2.1.

parempoolseks liikluseks ettenähtud halogeen-lamplaternamoodulite puhul on varju piir horisontaalne ekraani vasakul poolel (8) ning vasakpoolseks liikluseks ettenähtud halogeen-lamplaternamoodulite puhul on varju piir horisontaalne ekraani paremal poolel;

| 8.2.2.2. | varju piiri horisontaalne osa paikneb ekraanil tasandist hh 25 cm allpool (vt käesoleva eeskirja 4. lisa); |
| --- | --- |

8.2.2.2.

varju piiri horisontaalne osa paikneb ekraanil tasandist hh 25 cm allpool (vt käesoleva eeskirja 4. lisa);

| 8.2.2.3. | varju piiri „küünarnukiosa” on joonel vv. (9) |
| --- | --- |

8.2.2.3.

varju piiri „küünarnukiosa” on joonel vv. (9)

| 8.2.3. | Kui tüübikinnitust taotletakse üksnes lähitulele, peab sel moel suunatud halogeen-lamplaternamoodul vastama ainult punktide 8.2.5 ja 8.2.6 nõuetele; (10) kui halogeen-lamplaternamoodul on mõeldud kiirgama nii lähi- kui ka kaugtuld, peab see vastama punktide 8.2.5, 8.2.6 ja 8.3 nõuetele. |
| --- | --- |

8.2.3.

Kui tüübikinnitust taotletakse üksnes lähitulele, peab sel moel suunatud halogeen-lamplaternamoodul vastama ainult punktide 8.2.5 ja 8.2.6 nõuetele; (10) kui halogeen-lamplaternamoodul on mõeldud kiirgama nii lähi- kui ka kaugtuld, peab see vastama punktide 8.2.5, 8.2.6 ja 8.3 nõuetele.

| 8.2.4. | Kui nimetatud viisil reguleeritud halogeen-lamplaternamoodul ei vasta punktide 8.2.5, 8.2.6 ja 8.3 nõuetele, võib seda teisiti reguleerida tingimusel, et valgusvihu telg ei nihku külgsuunas rohkem kui 1° (= 44 cm) paremale ega vasakule (11). Varju piiri reguleerimise hõlbustamiseks võib halogeen-lamplaternamoodul olla osaliselt varjatud, mis teravdab varju piiri. |
| --- | --- |

8.2.4.

Kui nimetatud viisil reguleeritud halogeen-lamplaternamoodul ei vasta punktide 8.2.5, 8.2.6 ja 8.3 nõuetele, võib seda teisiti reguleerida tingimusel, et valgusvihu telg ei nihku külgsuunas rohkem kui 1° (= 44 cm) paremale ega vasakule (11). Varju piiri reguleerimise hõlbustamiseks võib halogeen-lamplaternamoodul olla osaliselt varjatud, mis teravdab varju piiri.

| 8.2.5. | Kaugtule poolt ekraanile tekitatav valgustus peab vastama järgmistele nõuetele.







  PUNKT MÕÕTEEKRAANIL | NÕUTAV VALGUSTUS LUKSIDES |
| --- | --- | --- |
| PAREMPOOLSEKS LIIKLUSEKS PROJEKTEERITUD HALOGEEN-LAMPLATERNAMOODULID | VASAKPOOLSEKS LIIKLUSEKS PROJEKTEERITUD HALOGEEN-LAMPLATERNAMOODULID |
| B 50 L | B 50 L | ≤ 0,4 |
| 75 L | 75 L | ≥ 12 |
| 75 L | 75 R | ≤ 12 |
| 50 L | 50 R | ≥ 12 |
| 50 R | 50 L | ≤ 15 |
| 50 V | 20 V | ≥ 6 |
| 25 L | 25 R | ≥ 2 |
| 25 R | 25 L | ≥ 2 |
| | | ≤ 0,7 |
| | | ≥ 3 |
| Mis tahes punkt III piirkonnas
  Mis tahes punkt IV piirkonnas
  Mis tahes punkt I piirkonnas | ≤ 2 × (E50 R või E50 L) (12) |

8.2.5.

Kaugtule poolt ekraanile tekitatav valgustus peab vastama järgmistele nõuetele.

PUNKT MÕÕTEEKRAANIL

NÕUTAV VALGUSTUS LUKSIDES

PAREMPOOLSEKS LIIKLUSEKS PROJEKTEERITUD HALOGEEN-LAMPLATERNAMOODULID

VASAKPOOLSEKS LIIKLUSEKS PROJEKTEERITUD HALOGEEN-LAMPLATERNAMOODULID

B 50 L

B 50 L

≤ 0,4

75 L

75 L

≥ 12

75 L

75 R

≤ 12

50 L

50 R

≥ 12

50 R

50 L

≤ 15

50 V

20 V

≥ 6

25 L

25 R

≥ 2

25 R

25 L

≥ 2

≤ 0,7

≥ 3

Mis tahes punkt III piirkonnas

Mis tahes punkt IV piirkonnas

Mis tahes punkt I piirkonnas

≤ 2 × (E50 R või E50 L) (12)

| 8.2.6. | I, II, III ega IV piirkonnas ei tohi esineda nähtavust halvendavaid kõrvalekaldeid külgsuunas. |
| --- | --- |

8.2.6.

I, II, III ega IV piirkonnas ei tohi esineda nähtavust halvendavaid kõrvalekaldeid külgsuunas.

8.3.   Kaugtuledele esitatavad nõuded

| 8.3.1. | Kui halogeen-lamplaternamoodul on projekteeritud kiirgama nii kaug- kui ka lähituld, tehakse kaugtule poolt ekraanil tekitatava valgustuse mõõtmised sama esilaterna joondusega, nagu punktide 8.2.5 ja 8.2.6 mõõtmiste puhul; kui halogeen-lamplaternamoodul kiirgab ainult kaugtuld, reguleeritakse see nii, et maksimaalse valgustuse ala keskendub joonte hh ja vv lõikumispunkti HV; selline halogeen-lamplaternamoodul peab vastama ainult punkti 8.3 nõuetele. |
| --- | --- |

8.3.1.

Kui halogeen-lamplaternamoodul on projekteeritud kiirgama nii kaug- kui ka lähituld, tehakse kaugtule poolt ekraanil tekitatava valgustuse mõõtmised sama esilaterna joondusega, nagu punktide 8.2.5 ja 8.2.6 mõõtmiste puhul; kui halogeen-lamplaternamoodul kiirgab ainult kaugtuld, reguleeritakse see nii, et maksimaalse valgustuse ala keskendub joonte hh ja vv lõikumispunkti HV; selline halogeen-lamplaternamoodul peab vastama ainult punkti 8.3 nõuetele.

| 8.3.2. | Kaugtulega ekraanil saavutatav valgustus peab vastama järgmistele nõuetele.






  8.3.2.1. | Joonte hh ja vv lõikumispunkt HV peab asuma samavalgustustiheduskõvera piires, mis vastab 80 protsendile kaugtulede maksimaalsest valgustusest. See maksimumväärtus (EM) peab olema vähemalt 48 luksi. Maksimumväärtus (EM) ei tohi ühelgi juhul olla suurem kui 240 luksi; kombineeritud lähi- ja kaugtulega halogeen-lamplaternamooduli korral ei tohi maksimumväärtus ületada lähitule punktis 75 R (või 75 L) mõõdetud valgustust, mida on korrutatud koefitsiendiga 16.






  8.3.2.1.1. | Kaugtule maksimaalne valgustugevus (IM), mida väljendatakse tuhandetes kandelates, arvutatakse järgmise valemi abil:
  IM = 0,625 EM |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2.

Kaugtulega ekraanil saavutatav valgustus peab vastama järgmistele nõuetele.

8.3.2.1.

Joonte hh ja vv lõikumispunkt HV peab asuma samavalgustustiheduskõvera piires, mis vastab 80 protsendile kaugtulede maksimaalsest valgustusest. See maksimumväärtus (EM) peab olema vähemalt 48 luksi. Maksimumväärtus (EM) ei tohi ühelgi juhul olla suurem kui 240 luksi; kombineeritud lähi- ja kaugtulega halogeen-lamplaternamooduli korral ei tohi maksimumväärtus ületada lähitule punktis 75 R (või 75 L) mõõdetud valgustust, mida on korrutatud koefitsiendiga 16.

8.3.2.1.1.

Kaugtule maksimaalne valgustugevus (IM), mida väljendatakse tuhandetes kandelates, arvutatakse järgmise valemi abil:

IM = 0,625 EM

| 8.3.2.1.2. | Punktis 5.2.2.5 osutatud maksimaalse valgustugevuse viitemärk (I'M) leitakse järgmise suhte abil: IM = IM/3 = 0,208 EM

  Arvutuslik väärtus ümardatakse lähima väärtuseni väärtuste hulgast 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50. |
| --- | --- |

8.3.2.1.2.

Punktis 5.2.2.5 osutatud maksimaalse valgustugevuse viitemärk (I'M) leitakse järgmise suhte abil: IM = IM/3 = 0,208 EM

Arvutuslik väärtus ümardatakse lähima väärtuseni väärtuste hulgast 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

| 8.3.2.2. | Alates punktist HV ei tohi valgustus piki horisontaaljoont paremal ega vasakul olla alla 24 luksi kuni kauguseni 1,125 m ning alla 6 luksi kuni kauguseni 2,25 m. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Alates punktist HV ei tohi valgustus piki horisontaaljoont paremal ega vasakul olla alla 24 luksi kuni kauguseni 1,125 m ning alla 6 luksi kuni kauguseni 2,25 m.

9.   VÄRVUS

| 9.1. | Halogeen-lamplaternamoodulid peavad kiirgama valget valgust. |
| --- | --- |

9.1.

Halogeen-lamplaternamoodulid peavad kiirgama valget valgust.

10.   EBAMUGAVUSE HINDAMINE

Hinnata tuleb halogeen-lamplaternamoodulite lähitule põhjustatavat ebamugavust (13).

11.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

| 11.1. | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud laternad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punktides 8 ja 9 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

11.1.

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud laternad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, täites punktides 8 ja 9 sätestatud nõudeid.

| 11.2. | Et veenduda punkti 11.1 nõuete täitmises, tuleb toodangut asjakohaselt kontrollida. |
| --- | --- |

11.2.

Et veenduda punkti 11.1 nõuete täitmises, tuleb toodangut asjakohaselt kontrollida.

| 11.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  11.3.1. | tagama toodangu kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu; |
| --- | --- | --- |

11.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

11.3.1.

tagama toodangu kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu;

| 11.3.2. | pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust igale kinnitatud tüübile; |
| --- | --- |

11.3.2.

pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust igale kinnitatud tüübile;

| 11.3.3. | tagama katsetulemuste registreerimiste ja sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel haldusasutusega; |
| --- | --- |

11.3.3.

tagama katsetulemuste registreerimiste ja sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel haldusasutusega;

| 11.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi; |
| --- | --- |

11.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi;

| 11.3.5. | tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud katsed; |
| --- | --- |

11.3.5.

tagama, et iga tootetüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud katsed;

| 11.3.6. | tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise mittevastavus selle katse tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

11.3.6.

tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise mittevastavus selle katse tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele.

| 11.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.






  11.4.1. | Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- | --- |

11.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

11.4.1.

Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 11.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrollimise tulemusi. |
| --- | --- |

11.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrollimise tulemusi.

| 11.4.3. | Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 11.4.2 kohaldamisel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija 8. lisa kriteeriumidest lähtudes näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatseid teinud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

11.4.3.

Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 11.4.2 kohaldamisel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija 8. lisa kriteeriumidest lähtudes näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatseid teinud tehnilisele teenistusele.

| 11.4.4. | Pädev asutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikkuse põhimõttel valitud näidistega, häirimata seejuures tootja tarnekohustusi ja lähtudes 8. lisa kriteeriumidest. |
| --- | --- |

11.4.4.

Pädev asutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikkuse põhimõttel valitud näidistega, häirimata seejuures tootja tarnekohustusi ja lähtudes 8. lisa kriteeriumidest.

| 11.4.5. | Pädev asutus püüab kontrolli teha kord kahe aasta järel. Kontrolli tehakse aga pädeva asutuse äranägemisel ja sõltuvalt sellest, kuivõrd pädev asutus usaldab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab pädev asutus selle, et võimalikult kiiresti võetakse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

11.4.5.

Pädev asutus püüab kontrolli teha kord kahe aasta järel. Kontrolli tehakse aga pädeva asutuse äranägemisel ja sõltuvalt sellest, kuivõrd pädev asutus usaldab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab pädev asutus selle, et võimalikult kiiresti võetakse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed.

| 11.5. | Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

11.5.

Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse.

| 11.6. | Viitemärki ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

11.6.

Viitemärki ei võeta arvesse.

12.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 12.1. | Halogeen-lamplaternamooduli tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev halogeen-lamplaternamoodul ei vasta kinnitatud tüübi nõuetele. |
| --- | --- |

12.1.

Halogeen-lamplaternamooduli tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev halogeen-lamplaternamoodul ei vasta kinnitatud tüübi nõuetele.

| 12.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele. |
| --- | --- |

12.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

13.   HALOGEEN-LAMPLATERNAMOODULI TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 13.1. | Igast halogeen-lamplaternamooduli tüübi muudatusest tuleb teatada halogeen-lamplaternamooduli tüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib asutus kas:






  13.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et halogeen-lamplaternamoodul vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

13.1.

Igast halogeen-lamplaternamooduli tüübi muudatusest tuleb teatada halogeen-lamplaternamooduli tüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib asutus kas:

13.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et halogeen-lamplaternamoodul vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 13.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

13.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 13.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.1.4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

13.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.1.4 sätestatud korras.

| 13.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele. |
| --- | --- |

13.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

14.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud halogeen-lamplaternamooduli tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

15.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 15.1. | Alates 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

15.1.

Alates 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast tüübikinnitusi käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

| 15.2.24 | kuud pärast punktis 15.1 osutatud jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui halogeen-lamplaternamooduli tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

15.2.24

kuud pärast punktis 15.1 osutatud jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui halogeen-lamplaternamooduli tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

| 15.3. | Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 5.2 osutatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad kehtima. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad aga keelata halogeen-lamplaternamoodulite, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, paigaldamise:






  15.3.1. | sõidukitele, millele anti tüübikinnitus või individuaalne tüübikinnitus hiljem kui 24 kuud pärast punktis 15.1 osutatud jõustumiskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

15.3.

Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 5.2 osutatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad kehtima. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad aga keelata halogeen-lamplaternamoodulite, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, paigaldamise:

15.3.1.

sõidukitele, millele anti tüübikinnitus või individuaalne tüübikinnitus hiljem kui 24 kuud pärast punktis 15.1 osutatud jõustumiskuupäeva;

| 15.3.2. | sõidukitele, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui viis aastat pärast punktis 15.1 osutatud jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

15.3.2.

sõidukitele, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui viis aastat pärast punktis 15.1 osutatud jõustumiskuupäeva.

16.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Käesolev eeskiri ei takista seda kohaldaval kokkuleppeosalisel keelata käesoleva eeskirja alusel plastist hajutiklaasi tüübikinnituse saanud halogeen-lamplaternamooduli kombinatsiooni esilaterna mehaanilise puhastusseadmega (s.o klaasipuhastitega).

(2)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4) 7. lisas.

(3)  Ühepoolse liikluse (parem- või vasakpoolse liikluse) nõuetele vastavalt projekteeritud moodulite puhul on peale selle soovitatav hajutiklaasile kustutamatult märkida ala piirjooned, mida võib varjata, et mitte tekitada kasutajale ebamugavust vastupidise liiklussüsteemiga riigis. Sellist märkimist ei ole siiski vaja juhul, kui ala on disainilahenduses selgesti eristatav.

(4)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnituse annavad liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 –Tai, 54 ja 55 – (vabad), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.

(5)  24 V nimipingega halogeen-lamplaternamoodulitele esitatavad nõuded on väljatöötamisel.

(6)  Kõik fotomeetrilised mõõtmised tehakse punktis 7.1 osutatud nimipingel.

(7)  Kui käesolevas eeskirjas esitatud nõuete kohaselt ainult lähitule jaoks projekteeritud halogeen-lamplaternamooduli fokaaltelg kaldub märgatavalt kõrvale valguskiire põhisuunast, siis tuleb teha külgreguleerimine viisil, mis kõige paremini vastab valgustusnõuetele punktides 75 R ja 50 R parempoolse liikluse puhul ning 75 L ja 50 L vasakpoolse liikluse puhul.

(8)  Katseekraan peab olema piisavalt lai, et võimaldada varju piiri uurimist vähemalt 5° ulatuses kummalegi poole joont vv.

(9)  Kui valgusvihu varju piiril ei ole selget „küünarnukki”, tehakse külgreguleerimine viisil, mis kõige paremini vastab valgustusnõuetele punktides 75 R ja 50 R parempoolse liikluse korral ning punktides 75 L ja 50 L vasakpoolse liikluse korral.

(10)  Lähitule jaoks projekteeritud halogeen-lamplaternamoodul võib kiirata ka kaugtuld, mis ei pea käesolevatele nõuetele vastama.

(11)  Reguleerimise ebatäpsus piirides 1° paremale või vasakule ei ole vastuolus vertikaalse ebatäpsusega. Viimane on piiratud ainult punkti 8.3 nõuetega. Varju piiri horisontaalne osa ei tohiks aga ulatuda kaugemale joonest hh (punkti 8.3 nõudeid ei kohaldata halogeen-lamplaternamoodulite suhtes, mis peavad käesoleva eeskirja nõuetele vastama üksnes seoses lähitulega).

(12)  E50 R ja E50 L on tegelikult mõõdetud valgustus.

(13)  See nõue on ametkondadele soovituslik.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUSE NÄIDISED

Joonis 1

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga halogeen-lamplaternamoodul on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 2439, vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega ja on projekteeritud üksnes parempoolseks liikluseks.

Arv 30 näitab, et kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250 ja 101 250 kandelat.

Märkus: tüübikinnitusnumber ja lisatähis(ed) paigutatakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe suhtes samal pool ja tähega samas suunas. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrina tuleks hoiduda, et vältida nende segiajamist teiste sümbolitega.

Joonis 2

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga halogeen-lamplaternamoodul vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele seoses nii lähi- kui ka kaugtulega ja on projekteeritud üksnes vasakpoolseks liikluseks.

Joonis 3a

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga halogeen-lamplaternamoodul vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele üksnes seoses lähitulega ja on projekteeritud üksnes parempoolseks liikluseks.

Joonis 3b

Image

| Joonis 4 | Joonis 5 |
| --- | --- |
| Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga halogeen-lamplaternamoodul, millel on plastmaterjalist hajutiklaas, vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele: |
| ainult seoses lähitulega ja on projekteeritud ainult vasakpoolse liikluse jaoks; | ainult seoses kaugtulega. |
| | Arv 30 näitab, et kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250 ja 101 250 kandelat. |
| Joonis 6 | Joonis 7 |
| Sellise halogeen-lamplaternamooduli tunnuskood, mis vastab eeskirja nr 31 nõuetele |
| seoses nii lähi- kui ka kaugtulega ning on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks; | ainult seoses lähitulega ja on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks. |
| Lähitulelaterna hõõgniit ei sütti samaaegselt kaugtulelaterna hõõgniidi ja/või muu vastastikku ühendatud laternaga. |

Joonis 4

Image

Joonis 5

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga halogeen-lamplaternamoodul, millel on plastmaterjalist hajutiklaas, vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele:

ainult seoses lähitulega ja on projekteeritud ainult vasakpoolse liikluse jaoks;

ainult seoses kaugtulega.

Arv 30 näitab, et kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250 ja 101 250 kandelat.

Joonis 6

Image

Joonis 7

Image

Sellise halogeen-lamplaternamooduli tunnuskood, mis vastab eeskirja nr 31 nõuetele

seoses nii lähi- kui ka kaugtulega ning on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks;

ainult seoses lähitulega ja on projekteeritud ainult parempoolse liikluse jaoks.

Lähitulelaterna hõõgniit ei sütti samaaegselt kaugtulelaterna hõõgniidi ja/või muu vastastikku ühendatud laternaga.

Joonis 8

Grupeeritud, kombineeritud või kokkuühendatud laternate lihtsustatud märgistus

(Püst- ja põikjooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osa.)

NÄIDIS A

Image

NÄIDIS B

Image

NÄIDIS C

Image

NÄIDIS D

Image

Märkus: Neli eespool kujutatud näidist vastavad järgmistele tüübikinnitusmärgiga valgustusseadmetele:

| | eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 01-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 01-seeria muudatustega;

| | plastmaterjalist hajutiklaasiga halogeen-lamplaternamoodul nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 101 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 31, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

plastmaterjalist hajutiklaasiga halogeen-lamplaternamoodul nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 101 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 31, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | eesmine udutulelatern, mis on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga ja saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 19, mida on muudetud 02-seeria muudatustega; |
| --- | --- |

eesmine udutulelatern, mis on varustatud plastmaterjalist hajutiklaasiga ja saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 19, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

| | eesmine suunatulelatern (kategooria 1a), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

eesmine suunatulelatern (kategooria 1a), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Joonis 9

Halogeen-lamplaternamooduliga vastastikku ühendatud latern

Näidis 1

Image

Näidisel esitatakse sellise plastmaterjalist hajutiklaasi märgistus, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi halogeen-lamplaternamoodulite puhul, nimelt:

| kas | : | halogeen-lamplaternamoodul nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 5, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, |
| --- | --- | --- |
| või | : | halogeen-lamplaternamoodul nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks projekteeritud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 101 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 31, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud samasuguse eesmise ääretulelaternaga, nagu eespool kirjeldatud, |
| või isegi | : | üks eespool nimetatud halogeen-lamplaternamoodulitest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana. |

kas

:

halogeen-lamplaternamoodul nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 5, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 01-seeria muudatustega,

või

:

halogeen-lamplaternamoodul nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks projekteeritud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 101 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 31, mida on muudetud 02-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud samasuguse eesmise ääretulelaternaga, nagu eespool kirjeldatud,

või isegi

:

üks eespool nimetatud halogeen-lamplaternamoodulitest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.

Mooduli korpus kannab ainsat kehtivat tüübikinnitusnumbrit, näiteks:

Image

Näidis 2

Image

Näidisel esitatakse sellise hajutiklaasi märgistus, mida kasutatakse kahe halogeen-lamplaternamooduli koostus, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) ja mis koosneb mõlema liiklussüsteemi jaoks mõeldud lähituld kiirgavat esilaternast ja kaugtulest, mis vastab eeskirja nr 1 nõuetele, ja esilaternast, mis kiirgab kaugtuld, mis vastab eeskirja nr 31 nõuetele.

---

3. LISA

HALOGEEN-LAMPLATERNAMOODULITE ELEKTRIÜHENDUSED

Joonis 1

1. kategooria (ainult kaugtuli)

Image

Joonis 2

21. kategooria (ainult lähituli)

Image

Joonis 3

22. kategooria (lähi- ja kaugtuli)

Image

---

4. LISA

MÕÕTEEKRAAN

| A. | Parempoolseks liikluseks projekteeritud halogeen-lamplaternamoodul |
| --- | --- |

A.

Parempoolseks liikluseks projekteeritud halogeen-lamplaternamoodul

Image

| B. | Vasakpoolseks liikluseks projekteeritud halogeen-lamplaternamoodul |
| --- | --- |

B.

Vasakpoolseks liikluseks projekteeritud halogeen-lamplaternamoodul

Image

---

5. LISA

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest rohkem kui 20 %. Väärtuste B 50 (või R) ja III piirkonna puhul võib maksimumhälve ebasoodsas suunas olla vastavalt:







  B 50 L (või R) | 0,2 | luksile vastavalt 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 | luksile vastavalt 30 % |
| III piirkond | 0,3 | luksile vastavalt 20 % |
| 0,45 | luksile vastavalt 30 % |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest rohkem kui 20 %. Väärtuste B 50 (või R) ja III piirkonna puhul võib maksimumhälve ebasoodsas suunas olla vastavalt:

B 50 L (või R)

0,2

luksile vastavalt 20 %

0,3

luksile vastavalt 30 %

III piirkond

0,3

luksile vastavalt 20 %

0,45

luksile vastavalt 30 %

| 1.2.2. | ega juhul, kui






  1.2.2.1. | lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega + 0,2 luksi) ja sama suunatuse korral vähemalt ühes punktis igal mõõteekraani (25 m kaugusel) järgmiste punktide ümber 15 cm raadiusega ringjoonega piiratud alal: B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega + 0,1 luksi), 75 R (või L), 50 V, 25 R, 25 L; ja kogu IV piirkonna alal, mis ei ole rohkem kui 22,5 cm joonest 25 R või 25 L kõrgemal, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

ega juhul, kui

1.2.2.1.

lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega + 0,2 luksi) ja sama suunatuse korral vähemalt ühes punktis igal mõõteekraani (25 m kaugusel) järgmiste punktide ümber 15 cm raadiusega ringjoonega piiratud alal: B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega + 0,1 luksi), 75 R (või L), 50 V, 25 R, 25 L; ja kogu IV piirkonna alal, mis ei ole rohkem kui 22,5 cm joonest 25 R või 25 L kõrgemal,

| 1.2.2.2. | ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Emax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 8.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele lubatud hälve + 20 % ja miinimumväärtustele lubatud hälve – 20 %. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Emax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 8.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele lubatud hälve + 20 % ja miinimumväärtustele lubatud hälve – 20 %.

| 1.2.3. | Kui eespool kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendi muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 1° paremale või vasakule (2). |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui eespool kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendi muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 1° paremale või vasakule (2).

| 1.3. | Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust.
  Ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 6. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 6. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.
  Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ületa1,5 mrad.
  Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlemale näidisele registreeritud absoluutsete väärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

1.3.

Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kohaldatakse järgmist menetlust.

Ühte esilaternanäidist katsetatakse vastavalt 6. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui näidisele on kolm korda järjest rakendatud 6. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.

Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ületa1,5 mrad.

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlemale näidisele registreeritud absoluutsete väärtuste keskmine ületada 1,5 mrad.

| 1.4. | Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.4.

Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

2.   MIINIMUMNÕUDED TOOTJAPOOLSELE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLILE

Tüübikinnitusmärgi omanik peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale esilaternatüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed peavad vastama käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta muud näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid, et tagada toodangu vastavus nõuetele.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse katsed tehakse fotomeetriliste omaduste ning varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks.

2.2.   Katsemeetodid

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite järgi.

| 2.2.2. | Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõendada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja tehtavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootjal on kohustus tõendada, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega võrdväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse teostatud mõõtmistulemustele. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse teostatud mõõtmistulemustele.

| 2.2.4. | Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas eeskirjas sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Esilaternate näidised valitakse ühtliku partii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlik partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi esilaternate rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda sama tüübi kohta andmeid eri tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised näitajad

Näidisteks valitud esilaternatega tehakse fotomeetrilised mõõtmised käesolevas eeskirjas ettenähtud punktides, tulemid võetakse kaugtule puhul väärtusele Emax vastavast punktist ja punktidest HV, (3) HL, HR (4) ning lähitule puhul punktidest B 50 L (või R), HV, 50 V, 75 R (või L) ja 25 L (või R) (vt 4. lisa joonis).

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja peab katsetulemused statistiliselt töötlema ning määratlema koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid nii, et on täidetud käesoleva eeskirja punktis 11.1 sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded.

Toodete nõuetele vastavuse kriteeriumid peavad olema niisugused, et 8. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

(1)  Sulgudes olevad tähed viitavad vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternatele.

(2)  Reguleerimise ebatäpsus piirides 1° paremale või vasakule ei ole vastuolus vertikaalse ebatäpsusega. Viimane on piiratud ainult punkti 8.3 nõuetega. Varju piiri horisontaalne osa ei tohiks aga ulatuda kaugemale joonest hh (punkti 8.3 nõudeid ei kohaldata halogeen-lamplaternamoodulite suhtes, mis peavad käesoleva eeskirja nõuetele vastama üksnes seoses lähitulega).

(3)  Kui kaugtuli on vastastikku ühendatud lähitulega, on HV kaugtule puhul sama mõõtmispunkt kui lähitule puhul.

(4)  HL ja HR: punktid joonel hh, mis asuvad punktist HV vastavalt 1,125 m vasakul ja paremal.

---

6. LISA

Töötavate esilaternate fotomeetriliste näitajate püsivuse katsetamine

ESILATERNAKOOSTUDE KATSETAMINE

Pärast fotomeetriliste näitajate mõõtmist käesoleva eeskirja ettekirjutuste kohaselt kaugtule puhul väärtusele Emax vastavas punktis ja lähitule puhul punktides HV, 50 R ja B 50 L (või HV, 50 L ja B 50 R vasakpoolseks liikluseks määratud esilaternate puhul) katsetatakse töötava esilaternakoostu fotomeetriliste näitajate püsivust. Esilaternakoostu all mõeldakse laternakoostu koos seda ümbritsevate korpuse osade ja lampidega, mis võivad mõjutada selle soojust hajutavaid omadusi.

1.   FOTOMEETRILISTE NÄITAJATE PÜSIVUSE KATSETAMINE

Katsed tehakse kuivas ja tuulevaikses kohas õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C ning esilaternakoost asetatakse statiivile viisil, mis vastab esilaterna õigele paigutusele sõidukil.

1.1.   Puhas esilatern

Esilaternal lastakse töötada 12 tundi, nagu kirjeldatud punktis 1.1.1, ning seda kontrollitakse vastavalt punktile 1.1.2.

1.1.1.   Katsemenetlus

Esilaternal lastakse töötada ettenähtud aja järgmisel viisil.

| a) | Kui tüübikinnitus antakse ainult ühele valgustusfunktsioonile (lähi- või kaugtulele), lülitatakse vastav hõõgniit ettenähtud ajaks sisse (1). |
| --- | --- |

a)

Kui tüübikinnitus antakse ainult ühele valgustusfunktsioonile (lähi- või kaugtulele), lülitatakse vastav hõõgniit ettenähtud ajaks sisse (1).

| b) | Vastastikku ühendatud kaugtulelaterna ja lähitulelaterna puhul (kahe hõõgniidiga halogeen-lamplaternamoodul):
  kui taotleja deklaratsiooni kohaselt lülitatakse esilaterna kasutamisel samaaegselt sisse vaid üks hõõgniit, (2) tehakse katse vastavalt sellele tingimusele ning igal määratud funktsioonil lastakse töötada (1) punktis 1.1 nimetatud ajavahemikust poole võrra väiksema ajavahemiku vältel.
  Kõigil ülejäänud juhtudel (1)
   (2) rakendatakse esilaterna suhtes sätestatud ajavahemiku vältel järgmist tsüklit: | 15 minutit on sisse lülitatud lähitule hõõgniit; |
| --- | --- | --- |

b)

Vastastikku ühendatud kaugtulelaterna ja lähitulelaterna puhul (kahe hõõgniidiga halogeen-lamplaternamoodul):

kui taotleja deklaratsiooni kohaselt lülitatakse esilaterna kasutamisel samaaegselt sisse vaid üks hõõgniit, (2) tehakse katse vastavalt sellele tingimusele ning igal määratud funktsioonil lastakse töötada (1) punktis 1.1 nimetatud ajavahemikust poole võrra väiksema ajavahemiku vältel.

Kõigil ülejäänud juhtudel (1)
   (2) rakendatakse esilaterna suhtes sätestatud ajavahemiku vältel järgmist tsüklit:

15 minutit on sisse lülitatud lähitule hõõgniit;

| | 5 minutit on sisse lülitatud kõik hõõgniidid. |
| --- | --- |

5 minutit on sisse lülitatud kõik hõõgniidid.

| c) | Grupeeritud valgustusfunktsioonide korral lülitatakse kõik need funktsioonid samaaegselt sisse üksikfunktsioonide kohta punktis a määratletud ajavahemiku jooksul, võttes arvesse ka punktis b osutatud vastastikku ühendatud valgustusfunktsioonide kasutamist, vastavalt tootja juhistele. |
| --- | --- |

c)

Grupeeritud valgustusfunktsioonide korral lülitatakse kõik need funktsioonid samaaegselt sisse üksikfunktsioonide kohta punktis a määratletud ajavahemiku jooksul, võttes arvesse ka punktis b osutatud vastastikku ühendatud valgustusfunktsioonide kasutamist, vastavalt tootja juhistele.

1.1.1.2.   Katsepinge

Pinget tuleb reguleerida nii, et rakendatav võimsus oleks 90 % halogeen-lamplaternamooduli tüübile (halogeen-lamplaternamoodulite tüüpidele) käesolevas eeskirjas sätestatud maksimumvõimsusest.

1.1.2.   Katsetulemused

1.1.2.1.   Visuaalne kontroll

Kui esilaterna temperatuur on ühtlustunud ümbritseva keskkonna temperatuuriga, tuleb esilaterna hajutiklaasi ja välimist hajutiklaasi (kui see on olemas) puhastada puhta niiske puuvillase lapiga. Seejärel kontrollitakse seda visuaalselt: esilaterna hajutiklaasil ega välimisel hajutiklaasil (selle olemasolul) ei tohi olla ühtki tuvastatavat moonutust, deformatsiooni, mõra ega värvimuutust.

1.1.2.2.   Fotomeetriline katse

Käesoleva eeskirja nõuete kohaselt tuleb fotomeetrilisi väärtusi kontrollida järgmistes punktides:

| | lähitule puhul: | 50 R – B 50 L – HV parempoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel, |
| --- | --- | --- |

lähitule puhul:

50 R – B 50 L – HV parempoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel,

| | 50 L – B 50 R – HV vasakpoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel; |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – HV vasakpoolseks liikluseks projekteeritud esilaternatel;

| | kaugtule puhul:
  väärtusele Emax vastav punkt.
  Esilaterna aluse võimaliku kuumusdeformatsiooni arvessevõtmiseks võib teha teise joondamise (varju piiri asukoha muutumist käsitletakse käesoleva lisa punktis 2). Lubatav erinevus fotomeetriliste näitajate ja enne katset mõõdetud väärtuste vahel on 10 %, mis sisaldab ka fotomeetriliste mõõtmiste lubatud viga. |
| --- | --- |

kaugtule puhul:

väärtusele Emax vastav punkt.

Esilaterna aluse võimaliku kuumusdeformatsiooni arvessevõtmiseks võib teha teise joondamise (varju piiri asukoha muutumist käsitletakse käesoleva lisa punktis 2). Lubatav erinevus fotomeetriliste näitajate ja enne katset mõõdetud väärtuste vahel on 10 %, mis sisaldab ka fotomeetriliste mõõtmiste lubatud viga.

1.2.   Määrdunud esilatern

Pärast esilaterna katsetamist punkti 1.1 kohaselt tuleb lasta sel pärast punktis 1.2.1 ettenähtud viisil ettevalmistamist töötada ühe tunni vältel punktis 1.1.1 kirjeldatud viisil ning seejärel kontrollida seda punktis 1.1.2 ettenähtud viisil.

1.2.1.   Esilaterna ettevalmistamine

1.2.1.1.   Katsesegu

| 1.2.1.1.1. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist,
  peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema: | 9 osast (kaalu järgi) kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist,

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

9 osast (kaalu järgi) kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm;

| | 1 osast (kaalu järgi) taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm; |
| --- | --- |

1 osast (kaalu järgi) taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm;

| | 0,2 osast (kaalu järgi) NaCMC-st (3) ja |
| --- | --- |

0,2 osast (kaalu järgi) NaCMC-st (3) ja

| | sobivast kogusest destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

sobivast kogusest destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m.

Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

| 1.2.1.1.2. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastmaterjalist,
  peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema: | 9 osast (kaalu järgi) kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastmaterjalist,

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

9 osast (kaalu järgi) kvartsliivast osakese suurusega 0–100 μm;

| | 1 osast (kaalu järgi) taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm; |
| --- | --- |

1 osast (kaalu järgi) taimsest söetolmust (pöök) osakese suurusega 0–100 μm;

| | 0,2 osast (kaalu järgi) NaCMC-st (3), |
| --- | --- |

0,2 osast (kaalu järgi) NaCMC-st (3),

| | 13 osast (kaalu järgi) destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m ja |
| --- | --- |

13 osast (kaalu järgi) destilleeritud veest maksimaalse elektrijuhtivusega ≤ 1 mS/m ja

| | 2 ± 1 osast (kaalu järgi) pindaktiivsest ainest (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 osast (kaalu järgi) pindaktiivsest ainest (4).

Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

1.2.1.2.   Katsesegu kandmine esilaternale

Katsesegu kantakse ühtlaselt tervele esilaterna valgust kiirgavale pinnale ja lastakse siis kuivada. Kirjeldatud menetlust korratakse, kuni valgustatuse väärtus on järgmiste, punktis 1 kirjeldatud tingimuste kohaselt mõõdetud punktide väärtustega võrreldes 15–20 % langenud:

| | kaugtule fotomeetrilise jaotuse Emax väärtusele vastav punkt kaugtule-/lähitulelaterna puhul; |
| --- | --- |

kaugtule fotomeetrilise jaotuse Emax väärtusele vastav punkt kaugtule-/lähitulelaterna puhul;

| | kaugtule fotomeetrilise jaotuse Emax väärtusele vastav punkt ainult kaugtulelaterna puhul; |
| --- | --- |

kaugtule fotomeetrilise jaotuse Emax väärtusele vastav punkt ainult kaugtulelaterna puhul;

| | ainult lähitulelaterna puhul parempoolse liikluse jaoks projekteeritud laternal 50 R ja 50 V (5); |
| --- | --- |

ainult lähitulelaterna puhul parempoolse liikluse jaoks projekteeritud laternal 50 R ja 50 V (5);

| | ainult lähitule puhul vasakpoolse liikluse jaoks projekteeritud laternal 50 L ja 50 V (5). |
| --- | --- |

ainult lähitule puhul vasakpoolse liikluse jaoks projekteeritud laternal 50 L ja 50 V (5).

1.2.1.3.   Mõõteseadmed

Mõõteseadmed peavad olema samaväärsed esilaterna tüübikinnituskatsetel kasutatutega.

2.   SOOJUSE MÕJUL TOIMUVA VARJU PIIRI VERTIKAALASENDI MUUTUMISE KATSE

Käesoleva katsega kontrollitakse, kas valgusvihu varju piiri kuumuse mõjul toimuv vertikaalasendist kõrvalenihkumine ei ületa töötavale lähitule esilaternale ettenähtud väärtust.

Esilaternaga, mida katsetati vastavalt punktile 1,1, tehakse katse nii, nagu on kirjeldatud punktis 2.1, eemaldamata esilaternat katseseadmelt ega muutmata selle asendit katseseadme suhtes.

2.1.   Katse

Katse tehakse kuivas ja tuulevaikses kohas, õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C.

Masstoodanguna valmistatud ning vähemalt ühe tunni jooksul vanandatud halogeen-lamplaternamoodulit kasutades lülitatakse esilaterna lähituli sisse, esilaternat seejuures katseseadmest eemaldamata ega laterna asendit katseseadme suhtes muutmata. (Käesolevaks katseks reguleeritakse pinge niisuguseks, nagu on ette nähtud punktiga 1.1.1.2.) Varju piiri horisontaalse osa asendit (joone vv ja punkti B 50 L (parempoolne liiklus) või punkti B 50 R (vasakpoolne liiklus) läbiva vertikaaljoone vahel) kontrollitakse vastavalt 3 minutit (r3) ja 60 minutit (r60) pärast esilaterna sisselülitamist.

Eespool kirjeldatud varju piiri asukohamuutust mõõdetakse mis tahes meetodil, mis tagab piisava täpsuse ja reprodutseeritavad tulemused.

2.2.   Katsetulemused

| 2.2.1. | Milliradiaanides väljendatud tulemused loetakse vastuvõetavaks, kui esilaterna kohta registreeritud absoluutväärtus Δ rI = | r3 – r60 | ei ületa 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Milliradiaanides väljendatud tulemused loetakse vastuvõetavaks, kui esilaterna kohta registreeritud absoluutväärtus Δ rI = | r3 – r60 | ei ületa 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

| 2.2.2. | Kui eespool osutatud väärtus ületab 1,0 mrad, kuid ei ületa 1,5 mrad (1,0 mrad Δ rI ≤ 1,5 mrad), tehakse punktis 2.1 kirjeldatud viisil uus katse teise esilaternaga, mille puhul on eelnevalt kolm korda järjest rakendatud allpool kirjeldatud tsüklit, et stabiliseerida laterna mehaanilised osad statiivil asendis, mis kajastab esilaterna korrektset paigutust sõidukil:
  lähitulelaternal lastakse töötada 1 tunni vältel (pinge tuleb reguleerida punktis 1.1.1.2 ettenähtud viisil);
  latern lülitatakse 1 tunniks välja.
  Esilaternatüüp loetakse vastuvõetavaks, kui esimese näidise kohta mõõdetud absoluutväärtuse Δ rI ja teise näidise puhul mõõdetud absoluutväärtuse Δ rII aritmeetiline keskmine ei ületa 1,0 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kui eespool osutatud väärtus ületab 1,0 mrad, kuid ei ületa 1,5 mrad (1,0 mrad Δ rI ≤ 1,5 mrad), tehakse punktis 2.1 kirjeldatud viisil uus katse teise esilaternaga, mille puhul on eelnevalt kolm korda järjest rakendatud allpool kirjeldatud tsüklit, et stabiliseerida laterna mehaanilised osad statiivil asendis, mis kajastab esilaterna korrektset paigutust sõidukil:

lähitulelaternal lastakse töötada 1 tunni vältel (pinge tuleb reguleerida punktis 1.1.1.2 ettenähtud viisil);

latern lülitatakse 1 tunniks välja.

Esilaternatüüp loetakse vastuvõetavaks, kui esimese näidise kohta mõõdetud absoluutväärtuse Δ rI ja teise näidise puhul mõõdetud absoluutväärtuse Δ rII aritmeetiline keskmine ei ületa 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Kui katsetatav esilatern on grupeeritud ja/või vastastikku ühendatud signaallaternatega, peavad viimased olema sisse lülitatud kogu katse jooksul. Kui tegemist on suunatulelaternaga, peab see olema sisse lülitatud vilkuvas režiimis ning sisse- ja väljalülitamise perioodid peavad olema ligikaudu võrdsed.

(2)  Kui esilaternal vilgutamisel töötab korraga kaks või rohkem hõõgniiti, ei käsitata seda hõõgniitide normaalse samaaegse kasutamisena.

(3)  NaCMC on karboksümetüültselluloosi naatriumsool, mida tavaliselt tähistatakse lühendiga CMC. Segus kasutataval NaCMC-l peab temperatuuri 20 °C juures olema asendatud rühmade määr 0,6 –0,7 a viskoossus 200–300 cP 2 % lahuse puhul.

(4)  Koguse lubatud hälve tuleneb vajadusest saavutada määrdumine, mis valgub õigesti laiali kogu plastist hajutiklaasil.

(5)  Punkt 50 V asub 375 mm punktist HV allpool vertikaaljoonel v-v, kui ekraan on 25 m kaugusel.

---

7. LISA

Plastmaterjalist hajutiklaasidega laternatele esitatavad Nõuded – Hajutiklaasi Või Materjalinäidiste Ja Laternakoostude Katsetamine

1.   ÜLDISED NÕUDED

| 1.1. | Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.4 katsetamiseks antud näidised peavad vastama käesoleva lisa punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.4 katsetamiseks antud näidised peavad vastama käesoleva lisa punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele.

| 1.2. | Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.3 katsetamiseks antud kahest plastmaterjalist hajutiklaasidega laternakoostude näidisest viis peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama käesoleva lisa punktis 2.6 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.2.

Vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.3 katsetamiseks antud kahest plastmaterjalist hajutiklaasidega laternakoostude näidisest viis peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama käesoleva lisa punktis 2.6 esitatud nõuetele.

| 1.3. | Plastmaterjalist hajutiklaaside näidistele või materjalinäidistele koos peegeldiga, millele on ette nähtud paigaldada hajutiklaas (kui peegeldi on kasutusel), tehakse tüübikinnituskatsed käesoleva lisa 1. liite tabelis A määratletud kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

1.3.

Plastmaterjalist hajutiklaaside näidistele või materjalinäidistele koos peegeldiga, millele on ette nähtud paigaldada hajutiklaas (kui peegeldi on kasutusel), tehakse tüübikinnituskatsed käesoleva lisa 1. liite tabelis A määratletud kronoloogilises järjekorras.

| 1.4. | Kui aga tootja suudab tõendada, et toode on juba läbinud punktidega 2.1–2.5 ettenähtud katsed või mõne muu eeskirja kohased võrdväärsed katsed, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ettenähtud katsed. |
| --- | --- |

1.4.

Kui aga tootja suudab tõendada, et toode on juba läbinud punktidega 2.1–2.5 ettenähtud katsed või mõne muu eeskirja kohased võrdväärsed katsed, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ettenähtud katsed.

2.   KATSED

2.1.   Vastupidavus temperatuurimuutustele

2.1.1.   Katsed

Kolme uut näidist (hajutiklaasi) katsetatakse temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse muutumise viie tsükli jooksul vastavalt järgmisele programmile:

| | 3 tundi temperatuuril 40 °C ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %; |
| --- | --- |

3 tundi temperatuuril 40 °C ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %;

| | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; |
| --- | --- |

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %;

| | 15 tundi temperatuuril – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 tundi temperatuuril – 30 °C ± 2 °C;

| | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; 3 tundi temperatuuril 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; 3 tundi temperatuuril 80 °C ± 2 °C;

| | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %. |
| --- | --- |

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

Enne seda katset tuleb näidiseid hoida vähemalt neli tundi temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

Märkus: näidiste ühetunnine temperatuuril 23 °C ± 5 °C hoidmine peab sisaldama termilise šoki ärahoidmiseks vajalikku ühelt temperatuurilt teisele ülemineku etappi.

2.1.2.   Fotomeetrilised mõõtmised

2.1.2.1.   Meetod

Enne ja pärast katset tehakse näidiste fotomeetrilised mõõtmised.

Mõõtmised tehakse standardlaternaga järgmistes punktides:

| | lähitulelaterna või lähi- ja kaugtulega laterna lähitulega punktides B 50 L ja 50 R (B 50 R ja 50 L vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud laternate puhul); |
| --- | --- |

lähitulelaterna või lähi- ja kaugtulega laterna lähitulega punktides B 50 L ja 50 R (B 50 R ja 50 L vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud laternate puhul);

| | kaugtulelaterna või kaug- ja lähitulelaterna kaugtulega väärtuse Emax suunas. |
| --- | --- |

kaugtulelaterna või kaug- ja lähitulelaterna kaugtulega väärtuse Emax suunas.

2.1.2.2.   Tulemused

Igal näidisel enne ja pärast katset mõõdetud fotomeetriliste väärtuste erinevus ei tohi ületada 10 %, mille hulka kuulub fotomeetrilise menetluse lubatud hälve.

2.2.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele ja keemilistele mõjuritele

2.2.1.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele

Kolmele uuele näidisele (hajutiklaasile või materjalinäidisele) rakendatakse kiirgust allikast, mille energia spektraaljaotus on samasugune kui mustal kehal temperatuuril vahemikus 5 500–6 000 K. Kiirgusallika ja näidiste vahele asetatakse sobivad filtrid, et minimeerida alla 295 nm ja üle 2 500 nm lainepikkusega kiirgust. Näidistele rakendatakse energeetilist valgustust võimsusega 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 nii pikaks ajaks, et näidiste poolt saadav valgusenergia on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Katseseadmes näidiste tasemele paigutatud mustal paneelil mõõdetud temperatuur peab olema 50 °C ± 5 °C. Ühtlase kiirguse tagamiseks peavad näidised pöörlema ümber kiirgusallika kiirusega, mis jääb vahemikku 1–5 p/min.

Näidistele piserdatakse destilleeritud vett juhtivusega alla 1 mS/m temperatuuril 23 °C ± 5 °C vastavalt järgmisele tsüklile:

| pihustamine | : | 5 minutit; |
| --- | --- | --- |
| kuivatamine | : | 25 minutit. |

pihustamine

:

5 minutit;

kuivatamine

:

25 minutit.

2.2.2.   Vastupidavus keemilistele mõjuritele

Pärast punktis 2.2.1 kirjeldatud katset ja punktis 2.2.3.1 kirjeldatud mõõtmist töödeldakse kolme nimetatud näidist punktis 2.2.2.2 kirjeldatud viisil punktis 2.2.2.1 määratletud seguga.

2.2.2.1.   Katsesegu

Katsesegu koosneb (mahu järgi) 61,5 protsendist n-heptaanist, 12,5 protsendist tolüeenist, 7,5 protsendist etüültetrakloriidist, 12,5 protsendist triklooretüleenist ja 6 protsendist ksüleenist.

2.2.2.2.   Katsesegu pealekandmine

Niisutada (ISO 105 kohast) puuvillasest riidest lappi, kuni see on punktis 2.2.2.1 kirjeldatud segust märg, ja hõõruda sellega 10 sekundi pärast 10 minutit näidise välispinda survega 50 N/cm2, mis vastab 14 × 14 mm suurusega katsepinnal jõule 100 N.

Nimetatud kümneminutilise ajavahemiku jooksul niisutatakse lappi seguga uuesti, nii et pealekantav vedelik oleks koostiselt jätkuvalt identne ettenähtud katseseguga.

Pealekandmise ajal on pragude tekkimise ärahoidmiseks lubatud näidisele rakendatavat survet kompenseerida.

2.2.2.3.   Puhastamine

Pärast katsesegu pealekandmist kuivatatakse näidiseid välisõhus ja pestakse seejärel punktis 2.3 (Vastupidavus puhastusainetele) kirjeldatud lahusega temperatuuril 23 °C ± 5o C. Seejärel tuleb näidiseid temperatuuril 23 °C ± 5 °C hoolikalt loputada destilleeritud veega, mis ei sisalda üle 0,2 protsendi lisandeid, ja pühkida seejärel pehme lapiga.

2.2.3.   Tulemused

| 2.2.3.1. | Pärast atmosfäärimõjudele vastupidavuse katset ei tohi näidiste välispinnas olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone ja läbipaistvuse muutumise keskmine väärtus
  Δt = (T2 – T3) / T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020
  (Δ tm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Pärast atmosfäärimõjudele vastupidavuse katset ei tohi näidiste välispinnas olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone ja läbipaistvuse muutumise keskmine väärtus

Δt = (T2 – T3) / T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020

(Δ tm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2. | Pärast keemilistele ainetele vastupidavuse katset ei tohi näidistel olla keemiliste ainete jälgi, mis võivad põhjustada muutusi valguse hajumises, mille keskhälve
  Δd = (T5 – T4) / T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020
  (Δ dm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Pärast keemilistele ainetele vastupidavuse katset ei tohi näidistel olla keemiliste ainete jälgi, mis võivad põhjustada muutusi valguse hajumises, mille keskhälve

Δd = (T5 – T4) / T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020

(Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Vastupidavus puhastusainetele ja süsivesinikele

2.3.1.   Vastupidavus puhastusainetele

Kolme näidise (hajutiklaasi või materjalinäidise) välispinda kuumutatakse temperatuurini 50 °C ± 5 °C ja kastetakse seejärel viieks minutiks segusse, mille temperatuur on 23 °C ± 5 °C ja mis koosneb 99 osast destilleeritud veest maksimaalse lisandite sisaldusega 0,02 % ja ühest osast alküülarüülsulfonaadist.

Katse lõpul kuivatatakse näidiseid temperatuuril 50 °C ± 5 °C. Näidiste pinda puhastatakse niiske lapiga.

2.3.2.   Vastupidavus süsivesinikele

Seejärel hõõrutakse kolme näidise välispinda ühe minuti jooksul kergelt lapiga, mida on immutatud 70 % (mahu järgi) n-heptaanist ja 30 % tolüeenist koosnevas segus, ning kuivavatakse seejärel välisõhus.

2.3.3.   Tulemused

Pärast kahe nimetatud katse tegemist ei tohi läbipaistvuse muutumise keskmine väärtus

Δt = (T2 – T3) / T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.4.1.   Mehaanilise kulumise katse meetod

Kolme uue näidise (hajutiklaasi) välispinnale rakendatakse ühtlase mehaanilise kulutamise katset meetodil, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 3. liites.

2.4.2.   Tulemused

Pärast nimetatud katset mõõdetakse muutusi:

läbipaistvuses: Δ t = (T2 – T3) / T2

ja valguse hajumises: Δ t = (T5 – T4) / T2

vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele käesoleva eeskirja punktis 3.2.4.1.1 määratletud alal. Kolme näidise keskmine väärtus peab vastama järgmistele tingimustele: Δ tm ≤ 0,100; Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Pinnete olemasolul: pinnete nakkekatse

2.5.1.   Näidise ettevalmistamine

Hajutiklaasi pindesse lõigatakse žiletiteraga või nõelaga 20 mm × 20 mm suurune ruudustik ruutude suurusega umbes 2 mm × 2 mm. Terale või nõelale avaldatav surve peab olema piisav vähemalt pinde läbilõikamiseks.

2.5.2.   Katse kirjeldus

Kasutage kleeplinti nakkejõuga 2 N / laiuse cm ± 20 %, mida mõõdetakse käesoleva lisa 4. liites määratletud standardtingimustes. Nimetatud kleeplint, mille laius peab olema vähemalt 25 mm, surutakse vähemalt 5 minutiks vastu punktis 2.5.1 kirjeldatud viisil ettevalmistatud pinda.

Seejärel koormatakse kleeplinti nii, et katsetatava pinna nakkejõu suhtes rakendub vastava pinna suhtes risti mõjuv vastujõud. Selles faasis tõmmatakse kleeplint ühtlase kiirusega 1,5 m/s ± 0,2 m/s pinnalt ära.

2.5.3.   Tulemused

Ruudustikuga piirkonnas ei tohi esineda märgatavaid kahjustusi. Ruutude lõikepunktides või lõigete servades on kahjustused lubatud juhul, kui kahjustatud piirkond ei ületa 15 % ruudustikuga ala pindalast.

2.6.   Plastmaterjalist hajutiklaasiga esilaternakoostu katsetamine

2.6.1.   Hajutiklaasi pinna vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.6.1.1.   Katsed

Laternanäidise nr 1 hajutiklaasiga tehakse punktis 2.4.1 kirjeldatud katse.

2.6.1.2.   Tulemused

Pärast katset ei tohi laternaga tehtud käesoleva eeskirja kohaste fotomeetriliste mõõtmiste tulemused ületada punktide B 50 L ja HV jaoks ettenähtud maksimumväärtusi rohkem kui 30 % võrra ega olla rohkem kui 10 % võrra väiksemad punkti 75 R jaoks ettenähtud miinimumväärtustest (vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternate puhul tuleb arvestada punktidega B 50 R, HV ja 75 L).

2.6.2.   Pinnete olemasolul: pinnete nakkekatse

Laternanäidise nr 2 hajutiklaasiga tehakse punktis 2.5 kirjeldatud katse.

3.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

| 3.1. | Hajutiklaaside valmistamiseks kasutatavate materjalidega seoses käsitatakse seeriasse kuuluvaid laternaid käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui:






  3.1.1. | pärast keemilistele mõjuritele, puhastusainetele ja süsivesinikele vastupidavuse katseid ei esine näidiste välispinnal palja silmaga märgatavaid pragusid, täkkeid ega deformatsioone (vt punktid 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Hajutiklaaside valmistamiseks kasutatavate materjalidega seoses käsitatakse seeriasse kuuluvaid laternaid käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui:

3.1.1.

pärast keemilistele mõjuritele, puhastusainetele ja süsivesinikele vastupidavuse katseid ei esine näidiste välispinnal palja silmaga märgatavaid pragusid, täkkeid ega deformatsioone (vt punktid 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2);

| 3.1.2. | pärast punktis 2.6.1.1 kirjeldatud katset jäävad punktis 2.6.1.2 nimetatud mõõtepunktide fotomeetrilised väärtused vastavusse käesoleva eeskirjaga toodangu nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud piirnormidega. |
| --- | --- |

3.1.2.

pärast punktis 2.6.1.1 kirjeldatud katset jäävad punktis 2.6.1.2 nimetatud mõõtepunktide fotomeetrilised väärtused vastavusse käesoleva eeskirjaga toodangu nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud piirnormidega.

| 3.2. | Kui katsetulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid juhuslikkuse põhimõttel valitud teise esilaternanäidisega. |
| --- | --- |

3.2.

Kui katsetulemused ei vasta nõuetele, korratakse katseid juhuslikkuse põhimõttel valitud teise esilaternanäidisega.

1. LIIDE

TÜÜBIKINNITUSKATSETE KRONOLOOGILINE JÄRJEKORD

| A. | Plastmaterjalide katsetamine (hajutiklaasid või materjalinäidised, mis on katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.4)


















  Näidised–Katsed | Hajutiklaasid või materjalinäidised | Hajutiklaasid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid (punkt 2.1.2) |

A.

Plastmaterjalide katsetamine (hajutiklaasid või materjalinäidised, mis on katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.4)

Näidised–Katsed

Hajutiklaasid või materjalinäidised

Hajutiklaasid

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid (punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatuurimuutus (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatuurimuutus (punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid (punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Läbipaistvuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.1.

Läbipaistvuse mõõtmine

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.2.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfäärimõjurid (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfäärimõjurid (punkt 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Läbipaistvuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.3.1.

Läbipaistvuse mõõtmine

x

x

x

| 1.4. | Keemilised mõjurid (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Keemilised mõjurid (punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.4.1.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

| 1.5. | Puhastusained (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Puhastusained (punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Süsivesinikud (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Süsivesinikud (punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Läbipaistvuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.6.1.

Läbipaistvuse mõõtmine

x

x

x

| 1.7. | Kulumine (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Kulumine (punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Läbipaistvuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.1.

Läbipaistvuse mõõtmine

x

x

x

| 1.7.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.2.

Valguse hajumise mõõtmine

x

x

x

| 1.8. | Nake (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Nake (punkt 2.5)

x

| B. | Laternakoostude katsetamine (katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.3).







  Katsed | Esilaternakoost |
| --- | --- | --- |
| Näidis nr |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kulumine (punkt 2.6.1.1) |

B.

Laternakoostude katsetamine (katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.2.3).

Katsed

Esilaternakoost

Näidis nr

1

2

2.1.

Kulumine (punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotomeetria (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotomeetria (punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Nake (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Nake (punkt 2.6.2)

x

2. LIIDE

Valguse hajumise ja läbipaistvuse mõõtmise meetod

1.   MÕÕTESEADMED (vt joonis)

Kollimaatori K valgusvihku poolhajuvusega β/2 = 17,4 × 10-4 rd piiratakse diafragmaga DT, mille ava on 6 mm ja mille vastu asetatakse näidisealus.

Konvergentne akromaatiline lääts L2, mida on korrigeeritud sfäärilise moonutuse suhtes, ühendab diafragmat DT fotomeetri anduriga R; läätse L2 diameeter peab olema selline, et see ei kataks näidise poolt hajutatavat valgust koonuse ulatuses, mille ülemine poolnurk on β/2 = 14°.

Ringdiafragma DD nurkadega α0/2 = 1° ja αmax/2 = 12° asetatakse läätse L2 kujutise fokaaltasandisse.

Diafragma läbipaistmatu keskmine osa on vajalik otsesest valgusallikast saabuva valguse kõrvaldamiseks. Diafragma keskmist osa peab olema võimalik valgusvihust niimoodi eemaldada, et see lähtestub täpselt esialgsesse asendisse.

Vahekaugus L2 DT ja hajutiklaasi L2 fookuskaugus F2 valitakse nii, et kujutis DT katab täielikult anduri R.

Kui esialgselt langevat valgust väljendatakse tuhandetes ühikutes, peab iga lugemi absoluutne täpsus olema väiksem kui üks ühik.

2.   MÕÕTMISED

Tuleb võtta järgmised lugemid.

| Lugem | Näidisega | DD keskmise osaga | Iseloomustav suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Langeva valgusvoo esimene lugem |
| T2 | jah (enne katset) | ei | Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24 °C moodustatud väljal |
| T3 | jah (pärast katset) | ei | Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24 °C moodustatud väljal |
| T4 | jah (enne katset) | jah | Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog |
| T5 | jah (pärast katset) | jah | Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog |

Lugem

Näidisega

DD keskmise osaga

Iseloomustav suurus

T1

ei

ei

Langeva valgusvoo esimene lugem

T2

jah (enne katset)

ei

Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24 °C moodustatud väljal

T3

jah (pärast katset)

ei

Uue materjali poolt läbilastav valgusvoog 24 °C moodustatud väljal

T4

jah (enne katset)

jah

Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog

T5

jah (pärast katset)

jah

Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog

Image

3. LIIDE

PIHUSTUSKATSE MEETOD

1.   KATSESEADMED

1.1.   Pihustuspüstol

Kasutatav pihustuspüstol peab olema varustatud 1,3 mm läbimõõduga düüsiga, mis võimaldab vedeliku voolukiirust 0,24 ± 0,02 l/min töörõhul 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Nimetatud kasutustingimustes moodustuva lehvikukujulise liivajoa poolt kulutataval pinnal tekkiva mustri läbimõõt peab düüsist 380 mm ± 10 mm kaugusel olema läbimõõduga 170 mm ± 50 mm.

1.2.   Katsesegu

Katsesegu koostis peab olema järgmine:

| | kvartsliiv, kõvadusega Mohri skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2; |
| --- | --- |

kvartsliiv, kõvadusega Mohri skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2;

| | vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta. |
| --- | --- |

vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta.

2.   KATSE

Laternate hajutiklaaside välispinnale lastakse üks kord või rohkem kordi toimida eespool kirjeldatud viisil moodustatud liivajoal. Juga tuleb pihustada katsetatava pinna suhtes ligikaudu risti.

Kulumist kontrollitakse ühe või mitme klaasinäidise abil, mis asetatakse võrdlusnäidis(t)ena katsetatavate hajutiklaaside lähedale. Segu pihustatakse pinnale, kuni valguse hajumise 2. liites kirjeldatud viisil mõõdetud muutumine näidistel vastab järgmisele väärtusele:

Δd = (T5–T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025

Kogu katsetatava pinna ühtlase kulumise kontrollimiseks võib kasutada mitut võrdlusnäidist.

4. LIIDE

KLEEPLINDI NAKKEKATSE

1.   EESMÄRK

Käesolev meetod võimaldab määrata standardtingimustes kleeplindi lineaarset nakkejõudu klaasplaadi suhtes.

2.   PÕHIMÕTE

Jõu mõõtmine, mis on vajalik kleeplindi klaasplaadilt 90° nurga all eemaldamiseks.

3.   ETTENÄHTUD KESKKONNATINGIMUSED

Ümbritseva keskkonna temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C ja suhteline õhuniiskus 65 ± 15 %.

4.   KATSETÜKID

Enne katsetamist konditsioneeritakse näidiseks oleva kleeplindi rulli 24 tunni jooksul ettenähtud keskkonnatingimustel (vt punkt 3).

Igast rullist katsetatakse viit 400 mm pikkust katsetükki. Need võetakse rullist pärast kolme pealmise kihi kõrvaldamist.

5.   MENETLUS

Katse tuleb teha punktis 3 kirjeldatud keskkonnatingimustes.

Võetakse viis katsetükki, keerates linti radiaalsuunas lahti kiirusel ca 300 mm/s. Seejärel kinnitatakse katsetükid järgneva 15 sekundi jooksul järgmisel viisil.

| | Lint kantakse sõrme pideva pikisuunalise hõõruva liigutusega, liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle. |
| --- | --- |

Lint kantakse sõrme pideva pikisuunalise hõõruva liigutusega, liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle.

| | Klaasplaadile kinnitatud lint jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse. |
| --- | --- |

Klaasplaadile kinnitatud lint jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse.

| | Eemaldatakse umbes 25 mm pikkune katsetükk plaadilt katsetükiga risti olevas tasapinnas. Kinnitatakse plaat ja painutatakse lindi vaba ots 90° all tagasi. Rakendatakse jõudu nii, et lindi ja plaadi eraldusjoon on selle jõu ja plaadi suhtes risti. |
| --- | --- |

Eemaldatakse umbes 25 mm pikkune katsetükk plaadilt katsetükiga risti olevas tasapinnas. Kinnitatakse plaat ja painutatakse lindi vaba ots 90° all tagasi. Rakendatakse jõudu nii, et lindi ja plaadi eraldusjoon on selle jõu ja plaadi suhtes risti.

| | Tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 mm/s ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud. |
| --- | --- |

Tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 mm/s ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud.

6.   TULEMUSED

Saadud viis väärtust tuleb seada suuruse järjekorda ja võtta mõõtmistulemuseks mediaan. Nimetatud väärtust väljendatakse njuutonites lindi laiuse sentimeetri kohta.

---

8. LISA

NÄIDISTE VÕTMISE MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDOSA

| 1.1. | Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid. |
| --- | --- |

1.1.

Mehaanilisest ja geomeetrilisest seisukohast peetakse vastavusnõudeid käesoleva eeskirja kohaselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid.

| 1.2. | Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:






  1.2.1. | ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest rohkem kui 20 %. Väärtuste B 50 L (või R) ja III piirkonna puhul võib maksimumhälve ebasoodsas suunas olla vastavalt:







  B 50 L (või R) | 0,2 | luksile vastavalt 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 | luksile vastavalt 30 % |
| III piirkond | 0,3 | luksile vastavalt 20 % |
| 0,45 | luksile vastavalt 30 % |

1.2.

Masstoodanguna valmistatavate esilaternate vastavust fotomeetriliste tööparameetrite nõuetele ei vaidlustata juhul, kui juhuslikult katsetamiseks valitud esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite mõõtmisel:

1.2.1.

ei erine ükski mõõdetud väärtus käesolevas eeskirjas ettenähtud väärtustest rohkem kui 20 %. Väärtuste B 50 L (või R) ja III piirkonna puhul võib maksimumhälve ebasoodsas suunas olla vastavalt:

B 50 L (või R)

0,2

luksile vastavalt 20 %

0,3

luksile vastavalt 30 %

III piirkond

0,3

luksile vastavalt 20 %

0,45

luksile vastavalt 30 %

| 1.2.2. | või kui






  1.2.2.1. | lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega 0,2 luksi) ja sama suunatuse korral vähemalt ühes punktis igal mõõteekraani (25 m kaugusel) järgmiste punktide ümber 15 cm raadiusega ringjoonega piiratud alal: B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega 0,1 luksi), 75 R (või L), 50 V, 25 R, 25 L; ja kogu IV piirkonna alal, mis ei ole rohkem kui 22,5 cm joonest 25 R või 25 L kõrgemal; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

või kui

1.2.2.1.

lähitule puhul on käesoleva eeskirjaga ettenähtud väärtused täidetud punktis HV (lubatud hälbega 0,2 luksi) ja sama suunatuse korral vähemalt ühes punktis igal mõõteekraani (25 m kaugusel) järgmiste punktide ümber 15 cm raadiusega ringjoonega piiratud alal: B 50 L (või R) (1) (lubatud hälbega 0,1 luksi), 75 R (või L), 50 V, 25 R, 25 L; ja kogu IV piirkonna alal, mis ei ole rohkem kui 22,5 cm joonest 25 R või 25 L kõrgemal;

| 1.2.2.2. | ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Emax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 8.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele lubatud hälve + 20 % ja miinimumväärtustele lubatud hälve – 20 %. Viitemärki ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Emax piires, kehtib kõikides käesoleva eeskirja punkti 8.3 kohaselt määratletud mõõtepunktides maksimumväärtustele lubatud hälve + 20 % ja miinimumväärtustele lubatud hälve – 20 %. Viitemärki ei võeta arvesse.

| 1.2.3. | Kui eespool kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendi muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 1° paremale või vasakule (2). |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui eespool kirjeldatud katse tulemused ei vasta nõuetele, on lubatud esilaterna asendi muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 1° paremale või vasakule (2).

| 1.2.4. | Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ilmsete defektidega esilaternaid ei võeta arvesse.

| 1.2.5. | Viitemärki ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

1.2.5.

Viitemärki ei võeta arvesse.

| 1.3. | Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.3.

Värvsuskoordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

2.   ESIMENE NÄIDISTE VÕTMINE

Esimesel näidise võtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli esilaternat. Esimese kahe laterna näidis märgistatakse A-tähega, teise kahe laterna näidis B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 2.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekanded ebasoodsas suunas on järgmised:






  2.1.1.1. | näidis A








  A1 | ühel esilaternal | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| A2 | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 0 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele B | | |

2.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekanded ebasoodsas suunas on järgmised:

2.1.1.1.

näidis A

A1

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

A2

mõlemal esilaternal

rohkem kui

0 %

kuid

mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele B

| 2.1.1.2. | näidis B







  B1 | mõlemal esilaternal | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

näidis B

B1

mõlemal esilaternal

0 %

| 2.1.2. | või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.1.2.

või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  2.2.1.1. | näidis A








  A3 | ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

2.2.1.1.

näidis A

A3

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %

kuid

mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.1.2. | näidis B








  B2 | A2 korral |
| --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 0 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| B3 | A2 korral |
| ühel esilaternal | | 0 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 30 % |

2.2.1.2.

näidis B

B2

A2 korral

ühel esilaternal

rohkem kui

0 %

kuid

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

B3

A2 korral

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %

kuid

mitte rohkem kui

30 %

| 2.2.2. | või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.2.2.

või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 12 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 2.3.1. | näidis A








  A4 | ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 30 % |
| A5 | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 20 % |

2.3.1.

näidis A

A4

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

30 %

A5

mõlemal esilaternal

rohkem kui

20 %

| 2.3.2. | näidis B








  B4 | A2 korral |
| --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 0 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| B5 | A2 korral |
| mõlemal esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| B6 | A2 korral |
| ühel esilaternal | | 0 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 30 % |

2.3.2.

näidis B

B4

A2 korral

ühel esilaternal

rohkem kui

0 %

kuid

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

B5

A2 korral

mõlemal esilaternal

rohkem kui

20 %

B6

A2 korral

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

rohkem kui

30 %

| 2.3.3. | või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

2.3.3.

või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised: kahest esilaternast koosneva kolmanda näidise C ja kahest esilaternast koosneva neljanda näidise D, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valminud laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

| 3.1.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidise võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.1.1.1. | näidis C








  C1 | ühel esilaternal | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| C2 | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 0 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele D | | |

3.1.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidise võtmise menetlusele ei vaidlustata masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavust juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.1.1.1.

näidis C

C1

ühel esilaternal

0 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

C2

mõlemal esilaternal

rohkem kui

0 %

kuid

mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele D

| 3.1.1.2. | näidis D








  D1 | C2 korral |
| --- | --- | --- |
| mõlemal esilaternal | | 0 % |

3.1.1.2.

näidis D

D1

C2 korral

mõlemal esilaternal

0 %

| 3.1.2. | või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.1.2.

või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

| 3.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:






  3.2.1.1. | näidis D








  D2 | C2 korral |
| --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 0 % |
| kuid | mitte rohkem kui | 20 % |
| ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |

3.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele tuleb masstoodanguna valmistatavate esilaternate nõuetele vastavus vaidlustada ja nõuda tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) juhul, kui esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.

näidis D

D2

C2 korral

ühel esilaternal

rohkem kui

0 %

kuid

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

| 3.2.1.2. | või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.3.   Tüübikinnituse tühistamine

Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja punkti 12 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on esilaternate mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

| 3.3.1. | näidis C








  C3 | ühel esilaternal | mitte rohkem kui | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 % |
| C4 | mõlemal esilaternal | rohkem kui | 20 % |

3.3.1.

näidis C

C3

ühel esilaternal

mitte rohkem kui

20 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %

C4

mõlemal esilaternal

rohkem kui

20 %

| 3.3.2. | näidis D








  D3 | C2 korral |
| --- | --- | --- |
| ühel esilaternal | 0 või rohkem kui | 0 % |
| ühel esilaternal | rohkem kui | 20 % |

3.3.2.

näidis D

D3

C2 korral

ühel esilaternal

0 või rohkem kui

0 %

ühel esilaternal

rohkem kui

20 %

| 3.3.3. | või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused. |
| --- | --- |

3.3.3.

või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

4.   VARJU PIIRI VERTIKAALASENDI MUUTUMINE

Varju piiri vertikaalasendi kuumusest tingitud muutumise kontrollimiseks kasutatakse järgmist menetlust.

| | Ühte vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele võetud näidise A esilaternat katsetatakse vastavalt 6. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui sellele on kolm korda järjest rakendatud 6. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit. |
| --- | --- |

Ühte vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele võetud näidise A esilaternat katsetatakse vastavalt 6. lisa punktis 2.1 kirjeldatud menetlusele pärast seda, kui sellele on kolm korda järjest rakendatud 6. lisa punktis 2.2.2 kirjeldatud tsüklit.

| | Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ületa1,5 mrad. |
| --- | --- |

Esilatern loetakse nõuetele vastavaks, kui Δr ei ületa1,5 mrad.

| | Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist näidise A esilaternat ning seejärel ei tohi mõlemale näidisele registreeritud absoluutsete väärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. Kui aga kõnealune 1,5 mrad nõue ei ole näidise A puhul täidetud, tehakse sama menetlus näidise B kahe esilaternaga ja Δr väärtus ei tohi neist kummagi puhul ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist näidise A esilaternat ning seejärel ei tohi mõlemale näidisele registreeritud absoluutsete väärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. Kui aga kõnealune 1,5 mrad nõue ei ole näidise A puhul täidetud, tehakse sama menetlus näidise B kahe esilaternaga ja Δr väärtus ei tohi neist kummagi puhul ületada 1,5 mrad.

Joonis 1

Image

---

(1)  Sulgudes olevad tähed viitavad vasakpoolse liikluse jaoks mõeldud esilaternatele.

(2)  Reguleerimise ebatäpsus piirides 1° paremale või vasakule ei ole vastuolus vertikaalse ebatäpsusega. Viimane on piiratud ainult punkti 8.3 nõuetega. Varju piiri horisontaalne osa ei tohiks aga ulatuda kaugemale joonest hh (punkti 8.3 nõudeid ei kohaldata halogeen-lamplaternamoodulite suhtes, mis peavad käesoleva eeskirja nõuetele vastama üksnes seoses lähitulega).

---

| 17.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/56

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 93 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse:

| I. | eesmiste allasõidutõkete tüübikinnitust |
| --- | --- |

I.

eesmiste allasõidutõkete tüübikinnitust

| II. | sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega |
| --- | --- |

II.

sõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega

| III. | sõidukite tüübikinnitust seoses nende eesmise allasõidutõkkega. |
| --- | --- |

III.

sõidukite tüübikinnitust seoses nende eesmise allasõidutõkkega.

Jõustumiskuupäev: 27. veebruar 1994

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eesmärk |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mõisted |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

4.

I osa –   Tüübikinnituse andmine seoses eesmise allasõidutõkkega

| 5. | Eesmise allasõidutõkke seadise tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eesmisele allasõidutõkkele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

6.

II osa –   Sõidukile tüübikinnituse andmine seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega

| 7. | Tüübikinnituse andmine seoses tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega seotud nõuded |
| --- | --- |

8.

III osa –   Sõiduki tüübikinnitus seoses selle eesmise allasõidutõkkega

| 9. | Eesmise allasõidutõkkega sõidukitüübi kinnitamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eesmise allasõidutõkkega varustatud sõidukitele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis mootorsõidukite eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või mootorsõidukite teatava eesmise allasõidutõkke tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 93 (I osa) |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Teatis sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või toomise lõpetamise kohta seoses eeskirja nr 93 (II osa) kohaselt tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses eesmise allasõidutõkkega vastavalt eeskirjale nr 93 (III osa) |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Katsetingimused ja -menetlused |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Toodangu nõuetele vastavus ja muud haldusmenetlused |
| --- | --- |

6. lisa –

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse:






  1.1.1. | I OSA: eesmised allasõidutõkked, mis on ette nähtud paigaldamiseks N2- ja N3- kategooria sõidukitele (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse:

1.1.1.

I OSA: eesmised allasõidutõkked, mis on ette nähtud paigaldamiseks N2- ja N3- kategooria sõidukitele (1);

| 1.1.2. | II OSA: käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud eesmiste allasõidutõkete paigaldamine N2-, N3-kategooria sõidukitele (1); |
| --- | --- |

1.1.2.

II OSA: käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud eesmiste allasõidutõkete paigaldamine N2-, N3-kategooria sõidukitele (1);

| 1.1.3. | III OSA: N2-, N3- kategooria sõidukid, mis on varustatud eesmise allasõidutõkkega, mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust käesoleva eeskirja I osa kohaselt või mis on nii konstrueeritud ja/või varustatud, et nende osi võib pidada eesmise allasõidutõkke funktsiooni täitvaks. |
| --- | --- |

1.1.3.

III OSA: N2-, N3- kategooria sõidukid, mis on varustatud eesmise allasõidutõkkega, mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust käesoleva eeskirja I osa kohaselt või mis on nii konstrueeritud ja/või varustatud, et nende osi võib pidada eesmise allasõidutõkke funktsiooni täitvaks.

| 1.2. | N2 kategooriasse kuuluvad sõidukid, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, peavad vastama ainult käesolevas eeskirjas kehtestatud 400 mm kliirensit käsitlevatele nõudele. |
| --- | --- |

1.2.

N2 kategooriasse kuuluvad sõidukid, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, peavad vastama ainult käesolevas eeskirjas kehtestatud 400 mm kliirensit käsitlevatele nõudele.

| 1.3. | Käesoleva eeskirja sätteid ei kohaldata:






  1.3.1. | N2G ja N3G kategooriasse kuuluvate maastikusõidukite suhtes (1); |
| --- | --- | --- |

1.3.

Käesoleva eeskirja sätteid ei kohaldata:

1.3.1.

N2G ja N3G kategooriasse kuuluvate maastikusõidukite suhtes (1);

| 1.3.2. | sõidukite suhtes, mille kasutusviis ei vasta eesmise allasõidutõkke sätetele. |
| --- | --- |

1.3.2.

sõidukite suhtes, mille kasutusviis ei vasta eesmise allasõidutõkke sätetele.

2.   EESMÄRK

Käesoleva eeskirja eesmärk on pakkuda M1- ja N1-kategooria sõidukitele tõhusat kaitset allasõidu vastu laupkokkupõrke korral käesoleva eeskirja punktis 1 nimetatud sõidukitega (1).

3.   MÕISTED

| 3.1. | Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:
  3.1.1.   „täismass”– tootja poolt ettenähtud suurim tehniliselt lubatud mass (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem);
  3.1.2.   „maksimumkaal”– vertikaaljõud (njuutonites), mida on vaja täismassiga sõiduki toetamiseks;
  3.1.3.   „tühimass”– töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kuid kütuse, jahutusvedeliku ja määrdeõliga ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse);
  3.1.4.   „eesmise allasõidutõkke tüübikinnitus”– eesmise allasõidutõkke tüübile kooskõlas punkti 7 nõuetega antud tüübikinnitus;
  3.1.5.   „eesmise allasõidutõkke tüüp”– eesmised allasõidutõkked, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest: kuju, mõõtmed, kinnitus, materjalid ja punktis 4.2 osutatud märgised;
  3.1.6.   „eesmine allasõidutõke”– sõidukil on esiosas:3.1.6.1.spetsiaalne allasõidutõkke seadis (FUPD); või3.1.6.2.selline kere, šassii osad või muud osad, mida võib nende kuju ja omaduste tõttu käsitada eesmise allasõidutõkke täieliku või osalise asendajana.3.1.7.   „sõiduki tüübikinnitus”– sõidukitüübi tüübikinnitus:
  käesoleva eeskirja II osa puhul – seoses sõidukile käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega, või
  käesoleva eeskirja III osa puhul – seoses eesmise allasõidutõkkega;
  3.1.8.   „sõidukitüüp”– sõidukid, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste aspektide poolest:
  eesmiseima telje laius (mõõdetud rehvide äärepoolseimast osast, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus);
  sõiduki eesmise osa struktuur, mõõtmed, kuju ja materjalid, kuivõrd need omavad tähendust käesoleva eeskirja asjakohase osa nõuete puhul;
  sõidukile paigaldatud tüübikinnituse saanud eesmine allasõidutõke, kui taotlus on esitatud käesoleva eeskirja II osa kohaselt;
  sõidukitüübi täismass. |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

3.1.1.   „täismass”– tootja poolt ettenähtud suurim tehniliselt lubatud mass (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem);

3.1.2.   „maksimumkaal”– vertikaaljõud (njuutonites), mida on vaja täismassiga sõiduki toetamiseks;

3.1.3.   „tühimass”– töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kuid kütuse, jahutusvedeliku ja määrdeõliga ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse);

3.1.4.   „eesmise allasõidutõkke tüübikinnitus”– eesmise allasõidutõkke tüübile kooskõlas punkti 7 nõuetega antud tüübikinnitus;

3.1.5.   „eesmise allasõidutõkke tüüp”– eesmised allasõidutõkked, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest: kuju, mõõtmed, kinnitus, materjalid ja punktis 4.2 osutatud märgised;

3.1.6.   „eesmine allasõidutõke”– sõidukil on esiosas:

3.1.7.   „sõiduki tüübikinnitus”– sõidukitüübi tüübikinnitus:

käesoleva eeskirja II osa puhul – seoses sõidukile käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamisega, või

käesoleva eeskirja III osa puhul – seoses eesmise allasõidutõkkega;

3.1.8.   „sõidukitüüp”– sõidukid, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste aspektide poolest:

eesmiseima telje laius (mõõdetud rehvide äärepoolseimast osast, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus);

sõiduki eesmise osa struktuur, mõõtmed, kuju ja materjalid, kuivõrd need omavad tähendust käesoleva eeskirja asjakohase osa nõuete puhul;

sõidukile paigaldatud tüübikinnituse saanud eesmine allasõidutõke, kui taotlus on esitatud käesoleva eeskirja II osa kohaselt;

sõidukitüübi täismass.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 4.1. | Käesoleva eeskirja osadele vastava (sõiduki/eesmise allasõidutõkke) tüübikinnituse taotluse peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

4.1.

Käesoleva eeskirja osadele vastava (sõiduki/eesmise allasõidutõkke) tüübikinnituse taotluse peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 4.2. | Taotlusele tuleb iga tüübi kohta lisada:






  4.2.1. | (sõiduki/eesmise allasõidutõkke) tehnilisi omadusi kirjeldav dokumentatsioon kolmes eksemplaris, mis hõlmab tema mõõtmeid, asjakohaseid võrdlusjooni ja koostismaterjale käesoleva eeskirjaga nõutud ulatuses. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Taotlusele tuleb iga tüübi kohta lisada:

4.2.1.

(sõiduki/eesmise allasõidutõkke) tehnilisi omadusi kirjeldav dokumentatsioon kolmes eksemplaris, mis hõlmab tema mõõtmeid, asjakohaseid võrdlusjooni ja koostismaterjale käesoleva eeskirjaga nõutud ulatuses.

| 4.2.2. | Eesmise allasõidutõkketüübi näidise puhul: näidise kõikidele eesmise allasõidutõkkega seotud peamistele osadele peab olema selgelt ja loetavalt märgitud taotluse esitaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübi tähistus; |
| --- | --- |

4.2.2.

Eesmise allasõidutõkketüübi näidise puhul: näidise kõikidele eesmise allasõidutõkkega seotud peamistele osadele peab olema selgelt ja loetavalt märgitud taotluse esitaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübi tähistus;

| 4.2.3. | Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavale sõiduki või seadise tüübile vastav näidis. |
| --- | --- |

4.2.3.

Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavale sõiduki või seadise tüübile vastav näidis.

| 4.2.4. | Käesoleva eeskirja II ja II osa kohaselt esitatud taotluste puhul võib sõidukit, mis ei sisalda kõiki asjaomase tüübi nõuetekohaseid osi, katsete läbiviimisel kasutada juhul, kui need ei häiri eesmist allasõidutõket. |
| --- | --- |

4.2.4.

Käesoleva eeskirja II ja II osa kohaselt esitatud taotluste puhul võib sõidukit, mis ei sisalda kõiki asjaomase tüübi nõuetekohaseid osi, katsete läbiviimisel kasutada juhul, kui need ei häiri eesmist allasõidutõket.

| 4.2.5. | Punktide P1, P2 ja P3 asukoha määratlus on esitatud 5. lisas. Käesoleva eeskirja I osale vastavate taotluste puhul tuleb võtta arvesse II osa nõudeid. |
| --- | --- |

4.2.5.

Punktide P1, P2 ja P3 asukoha määratlus on esitatud 5. lisas. Käesoleva eeskirja I osale vastavate taotluste puhul tuleb võtta arvesse II osa nõudeid.

| 4.3. | Käesoleva eeskirja II osale vastavate taotluste puhul tuleb taotlusele lisada:






  4.3.1. | sõidukile paigaldamiseks ettenähtud eesmiste allasõidutõkete loetelu; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Käesoleva eeskirja II osale vastavate taotluste puhul tuleb taotlusele lisada:

4.3.1.

sõidukile paigaldamiseks ettenähtud eesmiste allasõidutõkete loetelu;

| 4.3.2. | pädeva asutuse nõudel tuleb esitada ka iga eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatise vorm, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisale. |
| --- | --- |

4.3.2.

pädeva asutuse nõudel tuleb esitada ka iga eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatise vorm, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisale.

| 4.4. | Käesoleva eeskirja II ja III osale vastavate taotluste puhul tuleb lisada teave punktis 3.1.8 määratletud sõidukitüübi kohta. |
| --- | --- |

4.4.

Käesoleva eeskirja II ja III osale vastavate taotluste puhul tuleb lisada teave punktis 3.1.8 määratletud sõidukitüübi kohta.

| 4.5. | Pädev asutus viib vastavalt 6. lisale läbi järgmised haldusmenetlused:






  4.5.1. | teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas sisse on seatud rahuldav kord, mis tagab toodangu nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Pädev asutus viib vastavalt 6. lisale läbi järgmised haldusmenetlused:

4.5.1.

teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas sisse on seatud rahuldav kord, mis tagab toodangu nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli,

| 4.5.2. | karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral, |
| --- | --- |

4.5.2.

karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral,

| 4.5.3. | sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine, |
| --- | --- |

4.5.3.

sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine,

| 4.5.4. | tootmise lõpetamine. |
| --- | --- |

4.5.4.

tootmise lõpetamine.

I   OSA

TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SEOSES EESMISE ALLASÕIDUTÕKKEGA

5.   EESMISE ALLASÕIDUTÕKKE TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Kui käesolevatele eeskirjadele vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud eesmine allasõidutõke vastab punktis 6 kirjeldatud nõuetele, antakse seda liiki eesmisele allasõidutõkkele tüübikinnitus, mis vastab 4. lisas esitatud kujundusele. |
| --- | --- |

5.1.

Kui käesolevatele eeskirjadele vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud eesmine allasõidutõke vastab punktis 6 kirjeldatud nõuetele, antakse seda liiki eesmisele allasõidutõkkele tüübikinnitus, mis vastab 4. lisas esitatud kujundusele.

| 5.2. | Otsusest eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse andmise kohta või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

5.2.

Otsusest eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse andmise kohta või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil.

6.   EESMISELE ALLASÕIDUTÕKKELE ESITATAVAD NÕUDED

| 6.1. | Eesmine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes ning vastama teatavatele mõõtmetele. Selle tõestamiseks tuleb järgida käesoleva eeskirja 5. lisas määratletud katsemenetlust ja -tingimusi. |
| --- | --- |

6.1.

Eesmine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes ning vastama teatavatele mõõtmetele. Selle tõestamiseks tuleb järgida käesoleva eeskirja 5. lisas määratletud katsemenetlust ja -tingimusi.

| 6.2. | Eesmise allasõidutõkke risttala profiili kõrgus ei tohi olla väiksem kui 100 mm N2- kategooria sõiduki puhul ja 120 mm N3-kategooria sõiduki puhul. Risttala külgservad ei tohi olla painutatud ettepoole ega terava välisäärega; see tingimus on täidetud, kui risttala külgservad on väljastpoolt ümardatud ja nende kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.

Eesmise allasõidutõkke risttala profiili kõrgus ei tohi olla väiksem kui 100 mm N2- kategooria sõiduki puhul ja 120 mm N3-kategooria sõiduki puhul. Risttala külgservad ei tohi olla painutatud ettepoole ega terava välisäärega; see tingimus on täidetud, kui risttala külgservad on väljastpoolt ümardatud ja nende kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm.

| 6.3. | Seade võib olla konstrueeritud nii, et selle asendit sõiduki esiosas saab muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Seadme kasutajal peab olema võimalus muuta seadme asetust, rakendades selleks jõudu, mis ei ületa 40 daN; |
| --- | --- |

6.3.

Seade võib olla konstrueeritud nii, et selle asendit sõiduki esiosas saab muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Seadme kasutajal peab olema võimalus muuta seadme asetust, rakendades selleks jõudu, mis ei ületa 40 daN;

| 6.4. | Eesmise allasõidutõkke väljaulatuvad pinnad peavad olema põhiliselt siledad või horisontaalselt lainestatud, välja arvatud ümarpeaga poltide või neetide pead, mis võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm. |
| --- | --- |

6.4.

Eesmise allasõidutõkke väljaulatuvad pinnad peavad olema põhiliselt siledad või horisontaalselt lainestatud, välja arvatud ümarpeaga poltide või neetide pead, mis võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm.

II   OSA

SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD EESMISE ALLASÕIDUTÕKKE PAIGALDAMISEGA

7.   TÜÜBIKINNITUSE SAANUD EESMISE ALLASÕIDUTÕKKE PAIGALDAMISE TÜÜBIKINNITUS

| 7.1. | Kui käesoleva eeskirja käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud ja tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkkega varustatud sõiduk vastab punkti 8 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus, mis vastab 4. lisas esitatud kujundusele. |
| --- | --- |

7.1.

Kui käesoleva eeskirja käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud ja tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkkega varustatud sõiduk vastab punkti 8 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus, mis vastab 4. lisas esitatud kujundusele.

| 7.2. | Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

7.2.

Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

8.   TÜÜBIKINNITUSE SAANUD EESMISE ALLASÕIDUTÕKKE PAIGALDAMIST KÄSITLEVAD NÕUDED

| 8.1. | Sõidukitüübi puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, ei tohi täismass olla suurem väärtusest, mis on märgitud iga sellele sõidukile paigaldatava eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatisele. |
| --- | --- |

8.1.

Sõidukitüübi puhul, millele tüübikinnitust taotletakse, ei tohi täismass olla suurem väärtusest, mis on märgitud iga sellele sõidukile paigaldatava eesmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatisele.

| 8.2. | Eesmise allasõidutõkkega sõiduk peab vastama teatavatele 5. lisas esitatud mõõtmetele, võttes arvesse katsetingimusi ja teavet, mis on esitatud 1. lisas sisalduvas teatises eesmise allasõidutõkke kohta. |
| --- | --- |

8.2.

Eesmise allasõidutõkkega sõiduk peab vastama teatavatele 5. lisas esitatud mõõtmetele, võttes arvesse katsetingimusi ja teavet, mis on esitatud 1. lisas sisalduvas teatises eesmise allasõidutõkke kohta.

| 8.3. | Eesmine allasõidutõke peab olema sõiduki külge niimoodi kinnitatud, et tõkke esimese osa ja sõiduki eesmise ääre vaheline horisontaalkaugus ei ületaks 400 mm, kusjuures sellest on maha arvatud registreeritud deformatsioon (I lisa punkt 9), mis on mõõdetud eesmise allasõidutõkke tüübikinnituskatsete ajal ükskõik millises katsejõudude rakenduspunktis vastavalt käesoleva eeskirja I osa sätetele ja märgitud tüübikinnituse kohta esitatava teatise vormi (vt jooniseid 1 ja 2). |
| --- | --- |

8.3.

Eesmine allasõidutõke peab olema sõiduki külge niimoodi kinnitatud, et tõkke esimese osa ja sõiduki eesmise ääre vaheline horisontaalkaugus ei ületaks 400 mm, kusjuures sellest on maha arvatud registreeritud deformatsioon (I lisa punkt 9), mis on mõõdetud eesmise allasõidutõkke tüübikinnituskatsete ajal ükskõik millises katsejõudude rakenduspunktis vastavalt käesoleva eeskirja I osa sätetele ja märgitud tüübikinnituse kohta esitatava teatise vormi (vt jooniseid 1 ja 2).

| 8.4. | Kauguste mõõtmisel ei arvestata sõiduki osi, mis on maapinnast rohkem kui 2m kõrgusel. |
| --- | --- |

8.4.

Kauguste mõõtmisel ei arvestata sõiduki osi, mis on maapinnast rohkem kui 2m kõrgusel.

| 8.5. | Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla rohkem kui 400 mm, nagu on määratletud 5. lisa punktis 3, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel, kui seadis on paigaldatud. Kummastki P1 punktist väljaspool ei või kõnealune kõrgus ületada 400 mm eeldades, et alumine külg ei ole kõrgemal tasandist, mis jookseb läbi eesmise allasõidutõkke alumise ääre täpselt P1 punkti all ning moodustab 15° kalde horisontaaltasandist kõrgemal (vt joonis 3). |
| --- | --- |

8.5.

Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla rohkem kui 400 mm, nagu on määratletud 5. lisa punktis 3, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel, kui seadis on paigaldatud. Kummastki P1 punktist väljaspool ei või kõnealune kõrgus ületada 400 mm eeldades, et alumine külg ei ole kõrgemal tasandist, mis jookseb läbi eesmise allasõidutõkke alumise ääre täpselt P1 punkti all ning moodustab 15° kalde horisontaaltasandist kõrgemal (vt joonis 3).

| 8.6. | Eesmisele allasõidutõkkele käesoleva eeskirja I osa kohaselt rakendatud ja tüübikinnituse teatise vormis (1. lisa punkt 8) registreeritud katsejõudude rakendamise punktid ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 445 mm, nagu on määratletud 5.lisa punktis 3. |
| --- | --- |

8.6.

Eesmisele allasõidutõkkele käesoleva eeskirja I osa kohaselt rakendatud ja tüübikinnituse teatise vormis (1. lisa punkt 8) registreeritud katsejõudude rakendamise punktid ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 445 mm, nagu on määratletud 5.lisa punktis 3.

| 8.7. | Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla rohkem kui 450 mm, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel, võttes arvesse nende liikumist katseraskuse rakendamise käigus I osa kohaselt. |
| --- | --- |

8.7.

Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla rohkem kui 450 mm, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel, võttes arvesse nende liikumist katseraskuse rakendamise käigus I osa kohaselt.

| 8.8. | Eesmine allasõidutõke ei tohi üheski punktis olla laiem esitelje rataste porilaudadest ega olla esiteljest lühem rohkem kui 100 mm kummaltki poolt, mõõdetuna rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus (vt joonis 1), või 200 mm lühem kummaltki poolt, mõõdetuna juhikabiini sisenemisastmete välimistest punktidest. |
| --- | --- |

8.8.

Eesmine allasõidutõke ei tohi üheski punktis olla laiem esitelje rataste porilaudadest ega olla esiteljest lühem rohkem kui 100 mm kummaltki poolt, mõõdetuna rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus (vt joonis 1), või 200 mm lühem kummaltki poolt, mõõdetuna juhikabiini sisenemisastmete välimistest punktidest.

III   OSA

SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES SELLE EESMISE ALLASÕIDUTÕKKEGA

9.   EESMISE ALLASÕIDUTÕKKEGA SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS

| 9.1. | Kui käesolevatele eeskirjadele vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool punktis 10 kirjeldatud nõuetele, antakse sõidukile tüübikinnitus, mis vastab 4. lisas esitatud kujundusele. |
| --- | --- |

9.1.

Kui käesolevatele eeskirjadele vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool punktis 10 kirjeldatud nõuetele, antakse sõidukile tüübikinnitus, mis vastab 4. lisas esitatud kujundusele.

| 9.2. | Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

9.2.

Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

10.   EESMISE ALLASÕIDUTÕKKEGA SÕIDUKILE ESITATAVAD NÕUDED

| 10.1. | Iga N2- või N3-kategooria sõiduk loetakse punktis 2 sätestatud nõuetele vastavaks eeldusel, et sõiduk on varustatud eesmise allasõidutõkkega, millel ei ole käesoleva eeskirja I osa kohast eraldi tüübikinnitust, või on sõiduki esiosa niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et selle osasid võib pidada eesmist allasõidutõket asendavateks. Kui osade koostoimimise korral on täidetud järgmised nõuded, loetakse, et nad moodustavad eesmise allasõidutõkke. |
| --- | --- |

10.1.

Iga N2- või N3-kategooria sõiduk loetakse punktis 2 sätestatud nõuetele vastavaks eeldusel, et sõiduk on varustatud eesmise allasõidutõkkega, millel ei ole käesoleva eeskirja I osa kohast eraldi tüübikinnitust, või on sõiduki esiosa niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et selle osasid võib pidada eesmist allasõidutõket asendavateks. Kui osade koostoimimise korral on täidetud järgmised nõuded, loetakse, et nad moodustavad eesmise allasõidutõkke.

| 10.2. | Eesmine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes. Eesmine allasõidutõke peab vastama teatavatele mõõtmetele. Seda tõestatakse kooskõlas käesoleva eeskirja 5. lisas määratletud katsemenetluste ja -tingimustega. |
| --- | --- |

10.2.

Eesmine allasõidutõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes. Eesmine allasõidutõke peab vastama teatavatele mõõtmetele. Seda tõestatakse kooskõlas käesoleva eeskirja 5. lisas määratletud katsemenetluste ja -tingimustega.

| 10.3. | III osa kohase tüübikinnituse saamiseks ei tohi eesmise allasõidutõkke (mis ei ole saanud iseseisvat tüübikinnitust I osa kohaselt) risttala profiili kõrgus olla väiksem kui 100 mm N2-kategooria sõiduki puhul ja 120 mm N3-kategooria sõiduki puhul. |
| --- | --- |

10.3.

III osa kohase tüübikinnituse saamiseks ei tohi eesmise allasõidutõkke (mis ei ole saanud iseseisvat tüübikinnitust I osa kohaselt) risttala profiili kõrgus olla väiksem kui 100 mm N2-kategooria sõiduki puhul ja 120 mm N3-kategooria sõiduki puhul.

| 10.4. | Seade võib olla konstrueeritud nii, et selle asendit sõiduki esiosas saab muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Seadme kasutajal peab olema võimalus muuta seadme asetust, rakendades selleks jõudu, mis ei ületa 40 daN. |
| --- | --- |

10.4.

Seade võib olla konstrueeritud nii, et selle asendit sõiduki esiosas saab muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Seadme kasutajal peab olema võimalus muuta seadme asetust, rakendades selleks jõudu, mis ei ületa 40 daN.

| 10.5. | Eesmine allasõidutõke peab olema piisavalt tugev, et katsejõudude (määratletud käesolevas lisas) rakendamise järel horisontaalne kaugus mõõdetuna sõiduki eesmisest äärest kuni katsetõukuri kontaktpinnani sõidukil ei ületaks 400 mm. |
| --- | --- |

10.5.

Eesmine allasõidutõke peab olema piisavalt tugev, et katsejõudude (määratletud käesolevas lisas) rakendamise järel horisontaalne kaugus mõõdetuna sõiduki eesmisest äärest kuni katsetõukuri kontaktpinnani sõidukil ei ületaks 400 mm.

| 10.6. | Kauguste mõõtmisel ei arvestata sõiduki osi, mis on maapinnast rohkem kui 2m kõrgusel. |
| --- | --- |

10.6.

Kauguste mõõtmisel ei arvestata sõiduki osi, mis on maapinnast rohkem kui 2m kõrgusel.

| 10.7. | Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla suurem kui 400 mm, nagu on määratletud 5. lisa punktis 2, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel. Kummastki P1 punktist väljaspool ei või kõnealune kõrgus ületada 400 mm eeldades, et alumine külg ei ole kõrgemal tasandist, mis jookseb läbi eesmise allasõidutõkke alumise ääre täpselt P1 punkti all ning moodustab 15° kalde horisontaaltasandist kõrgemal (vt joonis 3). |
| --- | --- |

10.7.

Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla suurem kui 400 mm, nagu on määratletud 5. lisa punktis 2, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel. Kummastki P1 punktist väljaspool ei või kõnealune kõrgus ületada 400 mm eeldades, et alumine külg ei ole kõrgemal tasandist, mis jookseb läbi eesmise allasõidutõkke alumise ääre täpselt P1 punkti all ning moodustab 15° kalde horisontaaltasandist kõrgemal (vt joonis 3).

| 10.8. | Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla suurem kui 450 mm, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel, võttes arvesse nende liikumist katseraskuse rakendamise käigus. |
| --- | --- |

10.8.

Eesmise allasõidutõkke alumise külje kliirens ei tohi olla suurem kui 450 mm, mõõdetuna kahe P1 punkti vahel, võttes arvesse nende liikumist katseraskuse rakendamise käigus.

| 10.9. | Eesmine allasõidutõke ei tohi üheski punktis olla laiem esitelje rataste porilaudadest ega olla esiteljest lühem rohkem kui 100 mm kummaltki poolt, mõõdetuna rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus (vt joonis 1), või 200 mm lühem kummaltki poolt, mõõdetuna juhikabiini sisenemisastmete välimistest punktidest. |
| --- | --- |

10.9.

Eesmine allasõidutõke ei tohi üheski punktis olla laiem esitelje rataste porilaudadest ega olla esiteljest lühem rohkem kui 100 mm kummaltki poolt, mõõdetuna rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus (vt joonis 1), või 200 mm lühem kummaltki poolt, mõõdetuna juhikabiini sisenemisastmete välimistest punktidest.

Joonis 1

Image

Joonis 2

Image

Joonis 3

Image

---

(1)  Vaata sõidukite tootmist käsitleva resolutsiooni täisteksti 7. lisas (R.E.3) (dokument TRANS/SC1/WP29/78/Amend.3).

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

Image

---

4. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

1.   TÜÜBIKINNITUSNUMBER

| 1.1. | Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00) näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei anna sama kinnitusnumbrit teisele tüübile. |
| --- | --- |

1.1.

Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00) näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei anna sama kinnitusnumbrit teisele tüübile.

| 1.2. | Otsusest tüübikinnituse andmise kohta või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1., 2., või 3. lisa näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

1.2.

Otsusest tüübikinnituse andmise kohta või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1., 2., või 3. lisa näidisele vastaval vormil.

| 1.3. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõiduki või seadise tüübile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse – ka paigaldatud asendis - ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  1.3.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1); |
| --- | --- | --- |

1.3.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõiduki või seadise tüübile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse – ka paigaldatud asendis - ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

1.3.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1);

| 1.3.2. | punktis 1.3.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

1.3.2.

punktis 1.3.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 1.3.3. | Lisasümbol, mis on eeskirja numbrist eraldatud vertikaalse joonega ning koosneb Rooma numbri(te)st, mis vastavad käesoleva määruse sellele osale (I, II või III), mille alusel on tüübikinnitus antud. |
| --- | --- |

1.3.3.

Lisasümbol, mis on eeskirja numbrist eraldatud vertikaalse joonega ning koosneb Rooma numbri(te)st, mis vastavad käesoleva määruse sellele osale (I, II või III), mille alusel on tüübikinnitus antud.

| 1.4. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik lisa punktis 1.3.1. nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse lisa punktis 1.3.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

1.4.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik lisa punktis 1.3.1. nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse lisa punktis 1.3.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 1.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

1.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

2.   TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

2.1.   Näidis A

Image

| 2.1.1. | Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on saanud tüübikinnituse seoses eesmise allasõidutõkkega eeskirja nr 93 II osa (tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamine) kohaselt Ühendkuningriigis (E11) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 022439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti kooskõlas eeskirja nr 93 II osa algversiooni nõuetega. |
| --- | --- |

2.1.1.

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on saanud tüübikinnituse seoses eesmise allasõidutõkkega eeskirja nr 93 II osa (tüübikinnituse saanud eesmise allasõidutõkke paigaldamine) kohaselt Ühendkuningriigis (E11) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 022439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti kooskõlas eeskirja nr 93 II osa algversiooni nõuetega.

2.2.   Näidis B

Image

| 2.2.1. | Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 93 II osa ja eeskirja nr 31 kohaselt Ühendkuningriigis (E11) (2). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise kuupäeval oli eeskiri nr 93 oma esialgsel kujul ning eeskiri nr 31 sisaldas 02-seeria muudatusi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 93 II osa ja eeskirja nr 31 kohaselt Ühendkuningriigis (E11) (2). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise kuupäeval oli eeskiri nr 93 oma esialgsel kujul ning eeskiri nr 31 sisaldas 02-seeria muudatusi.

---

(1)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24, 25 – (vaba), 26 – Sloveenia ja 27 – Slovakkia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppe osapooltele nendele riikidele antud numbrid.

(2)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

5. LISA

KATSETINGIMUSED JA -MENETLUSED

1.   EESMISTE ALLASÕIDUTÕKETE KATSETINGIMUSED

| 1.1. | Tootja taotlusel võib läbi viia katse:






  1.1.1. | seda tüüpi sõidukil, mille jaoks eesmine allasõidutõke on ette nähtud; sel juhul järgitakse punktis 2 sätestatud tingimusi, või |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tootja taotlusel võib läbi viia katse:

1.1.1.

seda tüüpi sõidukil, mille jaoks eesmine allasõidutõke on ette nähtud; sel juhul järgitakse punktis 2 sätestatud tingimusi, või

| 1.1.2. | seda tüüpi sõiduki šassii osal, mille jaoks eesmine allasõidutõke on ette nähtud; see šassii osa peab olema kõnealuse sõidukitüübi (tüüpide) jaoks representatiivne, või |
| --- | --- |

1.1.2.

seda tüüpi sõiduki šassii osal, mille jaoks eesmine allasõidutõke on ette nähtud; see šassii osa peab olema kõnealuse sõidukitüübi (tüüpide) jaoks representatiivne, või

| 1.1.3. | jäigal katsestendil. |
| --- | --- |

1.1.3.

jäigal katsestendil.

| 1.2. | Punktide 1.1.2 ja 1.1.3 puhul peavad osad, mida kasutatakse eesmise allasõidutõkke kinnitamiseks sõiduki šassii osa või jäiga katsestendi külge, olema võrdväärsed eesmise allasõidutõkke sõidukile paigaldamisel kasutatavate osadega. |
| --- | --- |

1.2.

Punktide 1.1.2 ja 1.1.3 puhul peavad osad, mida kasutatakse eesmise allasõidutõkke kinnitamiseks sõiduki šassii osa või jäiga katsestendi külge, olema võrdväärsed eesmise allasõidutõkke sõidukile paigaldamisel kasutatavate osadega.

| 1.3. | Tootja taotluse korral ja tehnilise teenistuse nõusolekul võib punktis 3 kirjeldatud katsemenetluse asendada arvutustega või mõne muu meetodiga, eeldusel et näidatakse selle samaväärsust. |
| --- | --- |

1.3.

Tootja taotluse korral ja tehnilise teenistuse nõusolekul võib punktis 3 kirjeldatud katsemenetluse asendada arvutustega või mõne muu meetodiga, eeldusel et näidatakse selle samaväärsust.

2.   SÕIDUKITE KATSETINGIMUSED

| 2.1. | Vajadusel võib punktis 3.1 nõutud katsekoormuste saavutamiseks sõiduki kinnitada sõiduki tootja täpsustatud meetodiga. |
| --- | --- |

2.1.

Vajadusel võib punktis 3.1 nõutud katsekoormuste saavutamiseks sõiduki kinnitada sõiduki tootja täpsustatud meetodiga.

| 2.2. | Mõõtmed võetakse nii nagu vastaks sõiduk järgmistele tingimustele:






  2.2.1. | sõiduk on koormamata; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Mõõtmed võetakse nii nagu vastaks sõiduk järgmistele tingimustele:

2.2.1.

sõiduk on koormamata;

| 2.2.2. | sõiduk on seisvas asendis tasasel, jäigal ja siledal pinnal; |
| --- | --- |

2.2.2.

sõiduk on seisvas asendis tasasel, jäigal ja siledal pinnal;

| 2.2.3. | esirattad on otseasendis; |
| --- | --- |

2.2.3.

esirattad on otseasendis;

| 2.2.4. | rehvid on täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni; |
| --- | --- |

2.2.4.

rehvid on täis pumbatud kuni tootja soovitatud rõhuni;

| 2.2.5. | hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega varustatud sõidukeid katsetatakse sõiduki tootja poolt täpsustatud tavakasutuse tingimustes. |
| --- | --- |

2.2.5.

hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega varustatud sõidukeid katsetatakse sõiduki tootja poolt täpsustatud tavakasutuse tingimustes.

3.   KATSE KÄIK

| 3.1. | Punktid P1 asetsevad kuni 200 mm kaugusel esitelje rehvide välisserva pikisuunalisest puutetasapinnast, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus; punktid P2 on sõiduki keskmise pikitasapinnaga sümmeetrilised ning asetsevad teineteisest 700 kuni 1 200 mm (kaasa arvatud) kaugusel. Täpse asendi määrab kindlaks tootja. |
| --- | --- |

3.1.

Punktid P1 asetsevad kuni 200 mm kaugusel esitelje rehvide välisserva pikisuunalisest puutetasapinnast, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus; punktid P2 on sõiduki keskmise pikitasapinnaga sümmeetrilised ning asetsevad teineteisest 700 kuni 1 200 mm (kaasa arvatud) kaugusel. Täpse asendi määrab kindlaks tootja.

| 3.2. | Punktide P1 ja P2 kõrguse maapinnast näeb ette sõiduki tootja tõkke esiosa läbivate joonte piires. Koormamata sõiduki korral ei tohi kõrgus siiski olla suurem kui 445 mm. P3 asetseb sõiduki vertikaalsel kesktasapinnal (vaata eeskirja joonis 1). |
| --- | --- |

3.2.

Punktide P1 ja P2 kõrguse maapinnast näeb ette sõiduki tootja tõkke esiosa läbivate joonte piires. Koormamata sõiduki korral ei tohi kõrgus siiski olla suurem kui 445 mm. P3 asetseb sõiduki vertikaalsel kesktasapinnal (vaata eeskirja joonis 1).

| 3.3. | Allpool sätestatud katsejõude rakendatakse igale katsepunktile erinevate katsete jooksul sama sõiduki või seadise puhul, või kui tootja/esindaja soovib, siis erinevate sõidukite või seadiste puhul.






  3.3.1. | Kui sõiduki eesmise allasõidutõkke struktuur ja koostisosad on keskmise pikitasapinnaga väga sümmeetrilised, siis tehakse katseid punktides P1 ja P2 ainult ühel pool. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Allpool sätestatud katsejõude rakendatakse igale katsepunktile erinevate katsete jooksul sama sõiduki või seadise puhul, või kui tootja/esindaja soovib, siis erinevate sõidukite või seadiste puhul.

3.3.1.

Kui sõiduki eesmise allasõidutõkke struktuur ja koostisosad on keskmise pikitasapinnaga väga sümmeetrilised, siis tehakse katseid punktides P1 ja P2 ainult ühel pool.

| 3.3.2. | Katsetamise käigus tuleb jõudu rakendada nii kiiresti kui võimalik ning seadis või sõiduk peab järgmistes punktides kirjeldatud jõudu taluma vähemalt 0,2 sekundit. |
| --- | --- |

3.3.2.

Katsetamise käigus tuleb jõudu rakendada nii kiiresti kui võimalik ning seadis või sõiduk peab järgmistes punktides kirjeldatud jõudu taluma vähemalt 0,2 sekundit.

| 3.3.3. | Mõlemale P1 punktile rakendatakse järjestikku horisontaaljõudu, mis võrdub 50 % sõiduki või sõidukitüübi (-tüüpide) täismassiga, kuid ei ületa 80 x 103 N. |
| --- | --- |

3.3.3.

Mõlemale P1 punktile rakendatakse järjestikku horisontaaljõudu, mis võrdub 50 % sõiduki või sõidukitüübi (-tüüpide) täismassiga, kuid ei ületa 80 x 103 N.

| 3.3.4. | Mõlemale P2 punktile rakendatakse järjestikku horisontaaljõudu, mis võrdub 100 % sõiduki või sõidukitüübi (-tüüpide) täismassiga, kuid ei ületa 160 x 103 N. Kui seadis ei ole ühtne ning tema ristlõiget on kahe P2 punkti vahel vähendatud, siis jätkatakse katset, rakendades horisontaaljõudu punktile P3 samaaegselt punktidega P1; |
| --- | --- |

3.3.4.

Mõlemale P2 punktile rakendatakse järjestikku horisontaaljõudu, mis võrdub 100 % sõiduki või sõidukitüübi (-tüüpide) täismassiga, kuid ei ületa 160 x 103 N. Kui seadis ei ole ühtne ning tema ristlõiget on kahe P2 punkti vahel vähendatud, siis jätkatakse katset, rakendades horisontaaljõudu punktile P3 samaaegselt punktidega P1;

| 3.4. | Katsejõudude rakendamise ajal täheldatud maksimaalne horisontaalne ja vertikaalne läbipaine tuleb registreerida ja suurim väärtus esitada teatises. |
| --- | --- |

3.4.

Katsejõudude rakendamise ajal täheldatud maksimaalne horisontaalne ja vertikaalne läbipaine tuleb registreerida ja suurim väärtus esitada teatises.

| 3.5. | Kui eespool nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks viiakse läbi katse, peavad alati olema täidetud järgmised tingimused:






  3.5.1. | III osa kohase taotluse puhul tuleb allasõidutõke (mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust vastavalt I osale) kinnitada sõiduki šassii peeltalade või muu neid asendava osa külge või muu konstruktsiooniosa külge, millel on samaväärsed omadused. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Kui eespool nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks viiakse läbi katse, peavad alati olema täidetud järgmised tingimused:

3.5.1.

III osa kohase taotluse puhul tuleb allasõidutõke (mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust vastavalt I osale) kinnitada sõiduki šassii peeltalade või muu neid asendava osa külge või muu konstruktsiooniosa külge, millel on samaväärsed omadused.

| 3.5.2. | Ettenähtud jõude tuleb rakendada asjakohaselt liigendatud (nt universaalliigenditega) tõukuritega, mis peavad olema sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelsed pinnal, mis on kuni 250 mm kõrge (täpse kõrguse peab määratlema tootja) ja 400 mm lai ning mille vertikaalservade kumerusraadius on 5 ± 1 mm; pinna keskpunkt asetatakse järjest punktidesse P1, P2 ja P3. |
| --- | --- |

3.5.2.

Ettenähtud jõude tuleb rakendada asjakohaselt liigendatud (nt universaalliigenditega) tõukuritega, mis peavad olema sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelsed pinnal, mis on kuni 250 mm kõrge (täpse kõrguse peab määratlema tootja) ja 400 mm lai ning mille vertikaalservade kumerusraadius on 5 ± 1 mm; pinna keskpunkt asetatakse järjest punktidesse P1, P2 ja P3.

---

6. LISA

Toodangu nõuetele vastavus ja muud haldusmenetlused

1.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

| 1.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud allasõidutõkked ja sõidukid peavad olema valmistatud nii, et nad vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud allasõidutõkked ja sõidukid peavad olema valmistatud nii, et nad vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele.

| 1.2. | Punktis 1.1 nõutud tingimuste täitmise tõendamiseks viiakse läbi asjakohane toodangu kontroll. |
| --- | --- |

1.2.

Punktis 1.1 nõutud tingimuste täitmise tõendamiseks viiakse läbi asjakohane toodangu kontroll.

| 1.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  1.3.1. | tagama sõiduki või seadise kvaliteedi tõhusate kontrollimismenetluste olemasolu; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

1.3.1.

tagama sõiduki või seadise kvaliteedi tõhusate kontrollimismenetluste olemasolu;

| 1.3.2. | omama ligipääsu katseseadmetele, mis on vajalikud igale kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

1.3.2.

omama ligipääsu katseseadmetele, mis on vajalikud igale kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

| 1.3.3. | tagama katsetulemuste andmete registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega; |
| --- | --- |

1.3.3.

tagama katsetulemuste andmete registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega;

| 1.3.4. | analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida ja tagada sõiduki või allasõidutõkke omaduste stabiilsust, võttes siiski arvesse tööstustoodangu puhul esinevaid väiksemaid kõrvalekaldumisi; |
| --- | --- |

1.3.4.

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida ja tagada sõiduki või allasõidutõkke omaduste stabiilsust, võttes siiski arvesse tööstustoodangu puhul esinevaid väiksemaid kõrvalekaldumisi;

| 1.3.5. | tagama, et iga allasõidutõkke või sõiduki tüübi puhul tehakse piisav arv kontrolle ja katseid, seoses mõõtmete, materjalide ja osade omadustega, mis täidavad allasõidutõkke ülesandeid, ning osadega, mida kasutatakse seadise paigaldamiseks sõidukile. |
| --- | --- |

1.3.5.

tagama, et iga allasõidutõkke või sõiduki tüübi puhul tehakse piisav arv kontrolle ja katseid, seoses mõõtmete, materjalide ja osade omadustega, mis täidavad allasõidutõkke ülesandeid, ning osadega, mida kasutatakse seadise paigaldamiseks sõidukile.

| 1.3.6. | tagama, et kui sellises katses ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari mittevastavus, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Asjaomase toodangu vastavuse taastamiseks tuleb võtta kõik vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

1.3.6.

tagama, et kui sellises katses ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari mittevastavus, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Asjaomase toodangu vastavuse taastamiseks tuleb võtta kõik vajalikud meetmed.

| 1.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid.






  1.4.1. | Iga kontrollimise puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kasutatavaid vastavuse tagamise meetodeid.

1.4.1.

Iga kontrollimise puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 1.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida tootemudeleid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel. |
| --- | --- |

1.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida tootemudeleid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel.

| 1.4.3. | Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 1.4.2 alusel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teostanud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 1.4.2 alusel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teostanud tehnilisele teenistusele.

| 1.4.4. | Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid. |
| --- | --- |

1.4.4.

Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid.

| 1.4.5. | Pädeva asutuse heakskiidetud kontrollide tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Kui sellise kontrolli käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toote nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud. |
| --- | --- |

1.4.5.

Pädeva asutuse heakskiidetud kontrollide tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Kui sellise kontrolli käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toote nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

2.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 2.1. | Tagumise allasõidutõkke või sõiduki tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui eesmine allasõidutõke ei ole läbinud käesolevas eeskirjas kirjeldatud katset. |
| --- | --- |

2.1.

Tagumise allasõidutõkke või sõiduki tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui eesmine allasõidutõke ei ole läbinud käesolevas eeskirjas kirjeldatud katset.

| 2.2. | Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1., 2. või 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi. |
| --- | --- |

2.2.

Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1., 2. või 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatise vormi.

3.   TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 3.1. | Igast allasõidutõkke tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud haldusasutusele. Seejärel võib asutus kas:






  3.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab allasõidutõke või sõiduk endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

3.1.

Igast allasõidutõkke tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud haldusasutusele. Seejärel võib asutus kas:

3.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab allasõidutõke või sõiduk endiselt nõuetele, või

| 3.1.2. | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

3.1.2.

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 3.2. | Tüübikinnituse kinnitamisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1., 2., või 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil, täpsustades tehtud muudatused. |
| --- | --- |

3.2.

Tüübikinnituse kinnitamisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1., 2., või 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil, täpsustades tehtud muudatused.

| 3.3. | Kõnealuse teabe saamise korral annab tüübikinnitust pikendav pädev asutus pikendusele seerianumbri ja edastab seejärel asjakohase teabe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1, 2, või 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

3.3.

Kõnealuse teabe saamise korral annab tüübikinnitust pikendav pädev asutus pikendusele seerianumbri ja edastab seejärel asjakohase teabe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1, 2, või 3. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

4.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt eesmiste allasõidutõkke seadiste või seoses eesmise allasõidutõkkega tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Selle teate saanud tüübikinnitusasutus teatab tootmise lõpetamisest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1., 2. ja 3. lisas toodud näidistele vastavat vormi.

5.   TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

1958. aasta kokkuleppe osalised, kes kohaldavad käesolevat eeskirja, peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnitusega seotud katseid läbiviivate tehniliste talituste ja tüübikinnitusi väljastavate haldustalituste nimetused ja aadressid. Nendele talitustele saadetakse teistes riikides väljastatud tüübikinnitusteatised või teatised tüübikinnituse laiendamise, sellest keeldumise või tühistamise kohta, samuti teatised tootmise lõpliku peatamise kohta.

---