# Uradni list L 180/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.180.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 180 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5315. julij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.180.slv

Uradni list

Evropske unije

L 180

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5315. julij 2010

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 z dne 24. junija 2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 736/96 | 7 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 618/2010 z dne 14. julija 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 15 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 619/2010 z dne 14. julija 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 17 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 620/2010 z dne 14. julija 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2010 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007 | 19 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/391/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 8. julija 2010 o spremembi prilog k Odločbi 93/52/EGS glede priznanja Litve in dežele Molise v Italiji kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis) ter spremembi prilog k Odločbi 2003/467/ES glede priznanja nekaterih upravnih regij Italije kot uradno prostih goveje tuberkuloze, goveje bruceloze in enzootske goveje levkoze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4592)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2010/392/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. julija 2010 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije | 26 |
| | | 2010/393/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. julija 2010 o ustavitvi protisubvencijskega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije | 28 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 z dne 24. junija 2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 736/96

7

Uredba Komisije (EU) št. 618/2010 z dne 14. julija 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

15

Uredba Komisije (EU) št. 619/2010 z dne 14. julija 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

17

Uredba Komisije (EU) št. 620/2010 z dne 14. julija 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2010 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

19

SKLEPI

2010/391/EU

*

Sklep Komisije z dne 8. julija 2010 o spremembi prilog k Odločbi 93/52/EGS glede priznanja Litve in dežele Molise v Italiji kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis) ter spremembi prilog k Odločbi 2003/467/ES glede priznanja nekaterih upravnih regij Italije kot uradno prostih goveje tuberkuloze, goveje bruceloze in enzootske goveje levkoze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4592)

   (
  1
  )

B. melitensis

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4592)

1

21

2010/392/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. julija 2010 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije

26

2010/393/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. julija 2010 o ustavitvi protisubvencijskega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije

28

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/394/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. maja 2008 o državni pomoči C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) v zvezi s financiranjem družbe Hessische Staatsweingüter s strani dežele Hessen
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1626)

   (
  1
  ) | 30 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2010/394/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. maja 2008 o državni pomoči C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) v zvezi s financiranjem družbe Hessische Staatsweingüter s strani dežele Hessen
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1626)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1626)

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/1

---

DIREKTIVA 2010/41/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 7. julija 2010

o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (3) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci samozaposlenih delavcev Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa bi bilo treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na področjih, ki ne predstavljajo rednega zaposlitvenega razmerja. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (3) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci samozaposlenih delavcev Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa bi bilo treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na področjih, ki ne predstavljajo rednega zaposlitvenega razmerja. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo.

| (2) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi“ napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo Unije o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v prenovitev. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi“ napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo Unije o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v prenovitev.

| (3) | Svet je v sklepih z dne 5. in 6. decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije pozval Komisijo, naj preuči, ali je treba revidirati Direktivo 86/613/EGS, da se zagotovi zaščita pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v sklepih z dne 5. in 6. decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije pozval Komisijo, naj preuči, ali je treba revidirati Direktivo 86/613/EGS, da se zagotovi zaščita pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno.

| (4) | Evropski parlament je dosledno pozival Komisijo k pregledu Direktive 86/613/EGS, zlasti zaradi večjega varstva materinstva samozaposlenih delavk in izboljšanja položaja zakoncev samozaposlenih delavcev. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je dosledno pozival Komisijo k pregledu Direktive 86/613/EGS, zlasti zaradi večjega varstva materinstva samozaposlenih delavk in izboljšanja položaja zakoncev samozaposlenih delavcev.

| (5) | Evropski parlament je svoje stališče o teh zadevah že predstavil v resoluciji z dne 21. februarja 1997 o položaju zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam (4). |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je svoje stališče o teh zadevah že predstavil v resoluciji z dne 21. februarja 1997 o položaju zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam (4).

| (6) | Komisija je v sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja.

| (7) | Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (5) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (6). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive. |
| --- | --- |

(7)

Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (5) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (6). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive.

| (8) | Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic, da organizirajo svoje sisteme socialne zaščite. Izključna pristojnost držav članic glede organiziranosti njihovih sistemov socialne zaščite med drugim vključuje odločitve o vzpostavitvi, financiranju in upravljanju teh sistemov in s tem povezanih institucij ter o vsebini in izplačevanju nadomestil, višine prispevkov ter pogojev za dostop. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic, da organizirajo svoje sisteme socialne zaščite. Izključna pristojnost držav članic glede organiziranosti njihovih sistemov socialne zaščite med drugim vključuje odločitve o vzpostavitvi, financiranju in upravljanju teh sistemov in s tem povezanih institucij ter o vsebini in izplačevanju nadomestil, višine prispevkov ter pogojev za dostop.

| (9) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za samozaposlene delavce in njihove zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje, kadar v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje običajno sodelujejo v dejavnostih podjetja. Zaradi izboljšanja položaja teh zakoncev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, bi bilo treba priznati njihovo delo. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za samozaposlene delavce in njihove zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje, kadar v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje običajno sodelujejo v dejavnostih podjetja. Zaradi izboljšanja položaja teh zakoncev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, bi bilo treba priznati njihovo delo.

| (10) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (7). Med drugim se še naprej uporablja člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (7). Med drugim se še naprej uporablja člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah.

| (11) | Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi se morala ta direktiva uporabljati pri neposredni in posredni diskriminaciji. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati. |
| --- | --- |

(11)

Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi se morala ta direktiva uporabljati pri neposredni in posredni diskriminaciji. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati.

| (12) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonskega ali družinskega statusa, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonskega ali družinskega statusa, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji.

| (13) | Načelo enakega obravnavanja bi moralo zajemati razmerja med samozaposlenim delavcem in tretjimi osebami v okviru te direktive, ne pa tudi razmerij med samozaposlenim delavcem in njegovim zakoncem ali življenjskim partnerjem. |
| --- | --- |

(13)

Načelo enakega obravnavanja bi moralo zajemati razmerja med samozaposlenim delavcem in tretjimi osebami v okviru te direktive, ne pa tudi razmerij med samozaposlenim delavcem in njegovim zakoncem ali življenjskim partnerjem.

| (14) | Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije na podlagi spola, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli druge oblike samostojne dejavnosti. |
| --- | --- |

(14)

Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije na podlagi spola, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli druge oblike samostojne dejavnosti.

| (15) | Države članice lahko na podlagi člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Ukrepov za dejansko zagotovitev enakosti spolov, kot je pozitivno ukrepanje, se načeloma ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja moških in žensk. |
| --- | --- |

(15)

Države članice lahko na podlagi člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Ukrepov za dejansko zagotovitev enakosti spolov, kot je pozitivno ukrepanje, se načeloma ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja moških in žensk.

| (16) | Zagotoviti bi bilo treba, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe med drugimi osebami. |
| --- | --- |

(16)

Zagotoviti bi bilo treba, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe med drugimi osebami.

| (17) | Glede na njihovo sodelovanje v dejavnostih družinskega podjetja bi morali biti zakonci ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjski partnerji samozaposlenih delavcev, ki imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe za organiziranje te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno. Države članice lahko omogočijo, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višine prispevkov. |
| --- | --- |

(17)

Glede na njihovo sodelovanje v dejavnostih družinskega podjetja bi morali biti zakonci ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjski partnerji samozaposlenih delavcev, ki imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe za organiziranje te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno. Države članice lahko omogočijo, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višine prispevkov.

| (18) | Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in nosečih zakonskih partnerk ter nosečih življenjskih partnerk, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, samozaposlenih delavcev zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do dajatev za materinstvo. Države članice ostajajo pristojne za ureditev teh dajatev, vključno z določitvijo višine prispevkov, in vseh režimov prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Predvsem lahko določijo, v katerem obdobju pred in/ali po porodu se podeli pravica do dajatev za materinstvo. |
| --- | --- |

(18)

Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in nosečih zakonskih partnerk ter nosečih življenjskih partnerk, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, samozaposlenih delavcev zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do dajatev za materinstvo. Države članice ostajajo pristojne za ureditev teh dajatev, vključno z določitvijo višine prispevkov, in vseh režimov prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Predvsem lahko določijo, v katerem obdobju pred in/ali po porodu se podeli pravica do dajatev za materinstvo.

| (19) | Obdobje, za katero se samozaposlenim delavkam in zakonskim partnerkam ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskim partnerkam samozaposlenih delavcev zagotavljajo dajatve za materinstvo, je podobno trajanju porodniškega dopusta za zaposlene, ki velja na ravni Unije. Če se trajanje porodniškega dopusta, ki velja za zaposlene, spremeni na ravni Unije, bi morala Komisija poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ter oceniti, ali bi bilo treba spremeniti tudi trajanje obdobja dajatev za materinstvo za samozaposlene delavke in zakonske ali življenjske partnerke iz člena 2. |
| --- | --- |

(19)

Obdobje, za katero se samozaposlenim delavkam in zakonskim partnerkam ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskim partnerkam samozaposlenih delavcev zagotavljajo dajatve za materinstvo, je podobno trajanju porodniškega dopusta za zaposlene, ki velja na ravni Unije. Če se trajanje porodniškega dopusta, ki velja za zaposlene, spremeni na ravni Unije, bi morala Komisija poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ter oceniti, ali bi bilo treba spremeniti tudi trajanje obdobja dajatev za materinstvo za samozaposlene delavke in zakonske ali življenjske partnerke iz člena 2.

| (20) | Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da bi lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke ali življenjske partnerke samozaposlenih delavcev, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, imele dostop do vseh obstoječih služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva, ali do kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Dostop do teh služb je lahko alternativa ali del nadomestil za materinstvo. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da bi lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke ali življenjske partnerke samozaposlenih delavcev, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, imele dostop do vseh obstoječih služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva, ali do kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Dostop do teh služb je lahko alternativa ali del nadomestil za materinstvo.

| (21) | Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morale imeti na voljo primerna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega varstva bi bilo treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim subjektom dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči. |
| --- | --- |

(21)

Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morale imeti na voljo primerna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega varstva bi bilo treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim subjektom dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči.

| (22) | Zaščito samozaposlenih delavcev in zakoncev samozaposlenih delavcev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba izboljšati tako, da bi bili v vsaki državi članici organi, pristojni za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. Organ ali organi so lahko isti kot organi, ki so na nacionalni ravni pristojni za izvajanje načela enakega obravnavanja. |
| --- | --- |

(22)

Zaščito samozaposlenih delavcev in zakoncev samozaposlenih delavcev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba izboljšati tako, da bi bili v vsaki državi članici organi, pristojni za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. Organ ali organi so lahko isti kot organi, ki so na nacionalni ravni pristojni za izvajanje načela enakega obravnavanja.

| (23) | Ta direktiva določa minimalne zahteve in tako državam članicam omogoča, da uvedejo ali ohranijo tudi ugodnejše določbe. |
| --- | --- |

(23)

Ta direktiva določa minimalne zahteve in tako državam članicam omogoča, da uvedejo ali ohranijo tudi ugodnejše določbe.

| (24) | Ker cilja ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer zagotovitve skupne visoke ravni zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(24)

Ker cilja ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer zagotovitve skupne visoke ravni zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

1.   Ta direktiva določa okvir za uveljavitev načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti v državah članicah, v zvezi s tistimi vidiki, ki jih ne urejata direktivi 2006/54/ES in 79/7/EGS.

2.   Izvajanje načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbe z njimi še naprej zajema Direktiva 2004/113/ES.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva zajema:

| (a) | samozaposlene delavce, ki so vse osebe, ki pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, opravljajo pridobitno dejavnost za svoj račun; |
| --- | --- |

(a)

samozaposlene delavce, ki so vse osebe, ki pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, opravljajo pridobitno dejavnost za svoj račun;

| (b) | zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge. |
| --- | --- |

(b)

zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)   „neposredna diskriminacija“: kadar se ena oseba zaradi spola obravnava manj ugodno, kakor se obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala oseba drugega spola v primerljivi situaciji;

(b)   „posredna diskriminacija“: kadar bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe enega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če ta predpis, merilo ali praksa objektivno ne temelji na zakonitem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna;

(c)   „nadlegovanje“: kadar ima neželeno vedenje, povezano s spolom kake osebe, namen ali učinek prizadeti dostojanstvo te osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje;

(d)   „spolno nadlegovanje“: kadar ima kakršnakoli oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega vedenja spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo kake osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje.

Člen 4

Načelo enakega obravnavanja

1.   Načelo enakega obravnavanja pomeni, da je prepovedana kakršna koli diskriminacija na podlagi spola v javnem ali zasebnem sektorju, neposredna ali posredna, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli oblike samostojne dejavnosti.

2.   Na področjih, ki jih zajema odstavek 1, se nadlegovanje in spolno nadlegovanje štejeta za diskriminacijo na podlagi spola in sta zato prepovedana. Če kaka oseba takšno vedenje zavrne ali se mu podredi, to ne sme biti podlaga za odločitev, ki bi vplivala na to osebo.

3.   Na področjih, ki jih zajema odstavek 1, se navodila, ki napeljujejo k diskriminaciji posameznikov zaradi spola, štejejo za diskriminacijo.

Člen 5

Pozitivni ukrepi

Države članice lahko ohranijo ali sprejmejo ukrepe v smislu člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije za dejansko zagotovitev polne enakosti moških in žensk v poklicnem življenju, ki bi na primer spodbujali podjetniške pobude žensk.

Člen 6

Ustanovitev podjetja

Brez poseganja v posebne pogoje za dostop do nekaterih dejavnosti, ki se enako nanašajo na oba spola, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe med drugimi osebami.

Člen 7

Socialna zaščita

1.   Če v državi članici obstaja sistem socialne zaščite za samozaposlene delavce, ta država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zakoncem in življenjskim partnerjem, na katere se nanaša člen 2(b), v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovi socialno zaščito.

2.   Države članice se lahko odločijo, ali se socialna zaščita iz odstavka 1 izvaja obvezno ali prostovoljno.

Člen 8

Dajatve za materinstvo

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da se lahko samozaposlenim delavkam in, zakonskim partnerkam ter življenjskim partnerkam, kakor so opredeljene v členu 2, v skladu z nacionalno zakonodajo dodeli zadostne nadomestilo za materinstvo, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva za najmanj 14 tednov.

2.   Države članice lahko odločijo, ali je nadomestilo za materinstvo iz odstavka 1 obvezno ali prostovoljno.

3.   Nadomestilo iz odstavka 1 se šteje za zadostno, če zagotavlja dohodek, ki je vsaj enak:

| (a) | nadomestilu, ki bi ga zadevna oseba prejela v primeru prekinitve svojih dejavnosti zaradi razlogov, ki so povezani z njenim zdravstvenim stanjem, in/ali |
| --- | --- |

(a)

nadomestilu, ki bi ga zadevna oseba prejela v primeru prekinitve svojih dejavnosti zaradi razlogov, ki so povezani z njenim zdravstvenim stanjem, in/ali

| (b) | povprečni izgubi dohodka ali dobička v primerljivem predhodnem obdobju, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja, in/ali |
| --- | --- |

(b)

povprečni izgubi dohodka ali dobička v primerljivem predhodnem obdobju, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja, in/ali

| (c) | kakšnemu koli družinskemu nadomestilu, določenemu z nacionalno zakonodajo, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

(c)

kakšnemu koli družinskemu nadomestilu, določenemu z nacionalno zakonodajo, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da imajo samozaposlene delavke in zakonske partnerke ter življenjske partnerke, kakor so opredeljene v členu 2, dostop do kakršnih koli služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, ali kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Države članice lahko omogočijo dostop do teh služb kot nadomestno možnost za nadomestilo ali del nadomestila iz odstavka 1 tega člena.

Člen 9

Pravno varstvo

1.   Države članice zagotovijo, da so, za izvršitev obveznosti iz te direktive, vsem osebam, ki menijo, da so utrpele izgubo ali škodo, ker ni bilo uporabljeno načelo enakega obravnavanja, na voljo sodni ali upravni postopki, vključno s, kadar države članice menijo, da je to ustrezno, poravnalnimi postopki, tudi ko se je razmerje, v katerem je domnevno prišlo do diskriminiranja, že končalo.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije in drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalno zakonodajo, legitimen interes za zagotavljanje upoštevanja te direktive, sodelujejo, če se tožeča stranka s tem strinja, v imenu tožeče stranke ali v njeno podporo v katerem koli sodnem ali upravnem postopku, predvidenem za izvršitev obveznosti iz te direktive.

3.   Odstavka 1 in 2 ne posegata v nacionalna pravila o rokih za začetek postopka v zvezi z načelom enakega obravnavanja.

Člen 10

Odškodnina ali povračilo

Države članice uvedejo v svoj nacionalni pravni sistem ukrepe, potrebne za zagotovitev dejanske in učinkovite odškodnine ali povračila, kot to določijo države članice, za izgubo ali škodo, ki jo je oseba utrpela zaradi diskriminacije na podlagi spola, pri čemer sta taka odškodnina ali povračilo odvračilna in sorazmerna z nastalo izgubo ali škodo. Taka odškodnina ali povračilo ne smeta biti omejena z vnaprej določeno zgornjo mejo.

Člen 11

Organi za enakost

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da je eden ali več organov, imenovanih v skladu s členom 20 Direktive 2006/54/ES, pristojnih tudi za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje enakega obravnavanja vseh oseb,za katere velja ta direktiva, brez diskriminacije na podlagi spola.

2.   Države članice zagotovijo, da naloge organov iz odstavka 1 vključujejo:

| (a) | zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih subjektov iz člena 9(2); |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih subjektov iz člena 9(2);

| (b) | opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo; |
| --- | --- |

(b)

opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo;

| (c) | objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo; |
| --- | --- |

(c)

objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo;

| (d) | izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z zadevnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov. |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z zadevnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov.

Člen 12

Načelo enakosti spolov

Države članice dejavno upoštevajo cilj enakosti moških in žensk, ko pripravljajo in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na področjih iz te direktive.

Člen 13

Razširjanje informacij

Države članice zagotovijo z vsemi razpoložljivimi sredstvi, da so z določbami, sprejetimi v skladu s to direktivo, in z ustreznimi predpisi, ki so že v veljavi, ustrezno seznanjene vse zadevne osebe na njihovem ozemlju.

Člen 14

Raven zaščite

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so za varstvo načela enakega obravnavanja moških in žensk ugodnejše od določb te direktive.

Izvajanje te direktive v nobenem primeru ne sme biti vzrok za znižanje ravni zaščite pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo na področjih, zajetih v tej direktivi.

Člen 15

Poročila

1.   Države članice do 5. avgusta 2015 sporočijo Komisiji vse informacije, ki so na voljo glede uporabe te direktive.

Komisija pripravi zbirno poročilo, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 5. avgusta 2016. To poročilo bi moralo upoštevati vse spremembe pravne narave, ki se nanašajo na dolžino porodniškega dopusta zaposlenih delavk. Po potrebi se temu poročilu priložijo predlogi za spremembo te direktive.

2.   V poročilu Komisije se upoštevajo stališča zainteresiranih strani.

Člen 16

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 5. avgusta 2012. Komisiji takoj pošljejo besedilo teh predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice imajo lahko dodatno obdobje dveh let do 5. avgusta 2014 za uskladitev s členom 7 in za uskladitev s členom 8, kar zadeva zakonske partnerke in življenjske partnerke, kakor so opredeljene v členu 2(b), če to upravičujejo specifične težave.

3.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva 86/613/EGS se razveljavi z učinkom od 5. avgusta 2012.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 7. julija 2010

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

O. CHASTEL

---

(1)  UL C 228, 22.9.2009, str. 107.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 8. marca 2010 (UL C 123 E, 12.5.2010, str. 5), stališče Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2010.

2

(3)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

3

(4)  UL C 85, 17.3.1997, str. 186.

4

(5)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

5

(6)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

6

(7)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

7

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/7

---

UREDBA SVETA (EU, EURATOM) št. 617/2010

z dne 24. junija 2010

o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 736/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 337 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 187 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za Komisijo je bistveno, da si ustvari celovito podobo o razvoju investiranja v energetsko infrastrukturo v Uniji, da lahko opravlja svoje naloge na področju energetike. Komisija redno prejema najnovejše podatke in informacije, kar bi ji moralo omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ali predlaga ustrezne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na področju energetike. |
| --- | --- |

(1)

Za Komisijo je bistveno, da si ustvari celovito podobo o razvoju investiranja v energetsko infrastrukturo v Uniji, da lahko opravlja svoje naloge na področju energetike. Komisija redno prejema najnovejše podatke in informacije, kar bi ji moralo omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ali predlaga ustrezne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na področju energetike.

| (2) | Razmere na področju energetike v Uniji in zunaj nje so se v zadnjih letih občutno spremenile, zato so postale naložbe v energetsko infrastrukturo bistvenega pomena za zagotavljanje oskrbe Unije z energijo, delovanje notranjega trga ter za prehod na nizkoogljični energetski sistem, ki ga je Unija začela uporabljati. |
| --- | --- |

(2)

Razmere na področju energetike v Uniji in zunaj nje so se v zadnjih letih občutno spremenile, zato so postale naložbe v energetsko infrastrukturo bistvenega pomena za zagotavljanje oskrbe Unije z energijo, delovanje notranjega trga ter za prehod na nizkoogljični energetski sistem, ki ga je Unija začela uporabljati.

| (3) | Nove razmere na področju energetike zahtevajo večje investiranje v vse vrste infrastrukture v vseh energetskih sektorjih ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata gospodarskim subjektom pomembnejšo vlogo pri investiranju. Hkrati bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju zmesi goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture. |
| --- | --- |

(3)

Nove razmere na področju energetike zahtevajo večje investiranje v vse vrste infrastrukture v vseh energetskih sektorjih ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata gospodarskim subjektom pomembnejšo vlogo pri investiranju. Hkrati bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju zmesi goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture.

| (4) | V tem smislu bi bilo treba investiranju v energetsko infrastrukturo v Uniji posvetiti večjo pozornost, zlasti zato, da bi se laže predvidele težave in spodbujale najboljše prakse ter da bi bil prihodnji razvoj energetskega sistema Unije čim bolj pregleden. |
| --- | --- |

(4)

V tem smislu bi bilo treba investiranju v energetsko infrastrukturo v Uniji posvetiti večjo pozornost, zlasti zato, da bi se laže predvidele težave in spodbujale najboljše prakse ter da bi bil prihodnji razvoj energetskega sistema Unije čim bolj pregleden.

| (5) | Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi zato morala imeti na voljo natančne podatke in informacije o investicijskih projektih, vključno s projekti opustitve obratovanja, v najpomembnejših sestavnih delih energetskega sistema Unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi zato morala imeti na voljo natančne podatke in informacije o investicijskih projektih, vključno s projekti opustitve obratovanja, v najpomembnejših sestavnih delih energetskega sistema Unije.

| (6) | Podatki in informacije o predvidljivih razvojnih gibanjih proizvodnje, prenosa in skladiščenja ter o projektih v različnih energetskih sektorjih koristijo Uniji in so pomembni za prihodnje investicije. Zato je treba Komisiji zagotoviti, da bo obveščena o investicijskih projektih, v katerih se je izgradnja ali opustitev obratovanja že začela ali glede katerih je bila končna odločitev o investicijah že sprejeta. |
| --- | --- |

(6)

Podatki in informacije o predvidljivih razvojnih gibanjih proizvodnje, prenosa in skladiščenja ter o projektih v različnih energetskih sektorjih koristijo Uniji in so pomembni za prihodnje investicije. Zato je treba Komisiji zagotoviti, da bo obveščena o investicijskih projektih, v katerih se je izgradnja ali opustitev obratovanja že začela ali glede katerih je bila končna odločitev o investicijah že sprejeta.

| (7) | V skladu s členoma 41 in 42 Pogodbe Euratom morajo podjetja obvestiti Komisijo o svojih investicijskih projektih. Te informacije je treba dopolniti zlasti z rednim poročanjem o izvajanju investicijskih projektov. To dodatno poročanje ne posega v izvajanje členov 41 do 44 Pogodbe Euratom. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 41 in 42 Pogodbe Euratom morajo podjetja obvestiti Komisijo o svojih investicijskih projektih. Te informacije je treba dopolniti zlasti z rednim poročanjem o izvajanju investicijskih projektov. To dodatno poročanje ne posega v izvajanje členov 41 do 44 Pogodbe Euratom.

| (8) | Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja Unije, je potreben usklajen poročevalni okvir za investicijske projekte, temelječ na posodobljenih kategorijah uradnih podatkov in informacij, ki jih morajo poslati države članice. |
| --- | --- |

(8)

Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja Unije, je potreben usklajen poročevalni okvir za investicijske projekte, temelječ na posodobljenih kategorijah uradnih podatkov in informacij, ki jih morajo poslati države članice.

| (9) | Države članice bi morale v ta namen Komisijo uradno obvestiti o podatkih in informacijah o investicijskih projektih v energetski infrastrukturi, povezanih s proizvodnjo, skladiščenjem in prenosom nafte, zemeljskega plina, električne energije, vključno z energijo iz obnovljivih virov, biogoriv ter zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida, ki se načrtujejo ali že potekajo na njihovem ozemlju, vključno s povezavami s tretjimi državami. Za zadevna podjetja bi morala veljati obveznost uradnega obveščanja držav članic o takih podatkih in informacijah. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale v ta namen Komisijo uradno obvestiti o podatkih in informacijah o investicijskih projektih v energetski infrastrukturi, povezanih s proizvodnjo, skladiščenjem in prenosom nafte, zemeljskega plina, električne energije, vključno z energijo iz obnovljivih virov, biogoriv ter zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida, ki se načrtujejo ali že potekajo na njihovem ozemlju, vključno s povezavami s tretjimi državami. Za zadevna podjetja bi morala veljati obveznost uradnega obveščanja držav članic o takih podatkih in informacijah.

| (10) | Glede na časovni okvir investicijskih projektov v energetskem sektorju bi moralo poročanje vsaki dve leti zadoščati. |
| --- | --- |

(10)

Glede na časovni okvir investicijskih projektov v energetskem sektorju bi moralo poročanje vsaki dve leti zadoščati.

| (11) | Da bi se izognili nesorazmerno velikemu upravnemu bremenu in kar najbolj zmanjšali stroške državam članicam in podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, bi ta uredba morala omogočiti, da se države članice in podjetja izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da se Komisiji dostavljajo enakovredne informacije na podlagi zakonodaje Unije na področju energije, ki so jo sprejele institucije Unije in katere namen je doseči cilje konkurenčnosti energetskih trgov Unije, vzdržnosti energetskega sistema Unije in zanesljive oskrbe Unije z energijo. Zato se je treba izogniti vsakršnemu podvajanju zahtev po poročanju, določenim v tretjem svežnju ukrepov za notranji trg električne energije in naravnega plina. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se izognili nesorazmerno velikemu upravnemu bremenu in kar najbolj zmanjšali stroške državam članicam in podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, bi ta uredba morala omogočiti, da se države članice in podjetja izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da se Komisiji dostavljajo enakovredne informacije na podlagi zakonodaje Unije na področju energije, ki so jo sprejele institucije Unije in katere namen je doseči cilje konkurenčnosti energetskih trgov Unije, vzdržnosti energetskega sistema Unije in zanesljive oskrbe Unije z energijo. Zato se je treba izogniti vsakršnemu podvajanju zahtev po poročanju, določenim v tretjem svežnju ukrepov za notranji trg električne energije in naravnega plina.

| (12) | Da bi Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg lahko obdelovala podatke ter zagotavljala preprostejše in varno uradno obveščanje o podatkih, bi morala imeti možnost sprejeti vse ustrezne ukrepe, zlasti uporabiti integrirana orodja in postopke IT. |
| --- | --- |

(12)

Da bi Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg lahko obdelovala podatke ter zagotavljala preprostejše in varno uradno obveščanje o podatkih, bi morala imeti možnost sprejeti vse ustrezne ukrepe, zlasti uporabiti integrirana orodja in postopke IT.

| (13) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, ureja Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (1), varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija, pa ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Ta uredba teh določb ne spreminja. |
| --- | --- |

(13)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, ureja Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (1), varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija, pa ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Ta uredba teh določb ne spreminja.

| (14) | Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti in Komisija bi morali ohraniti zaupnost poslovno občutljivih podatkov ali informacij. Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti bi zato morali takšne podatke in informacije, razen podatkov in informacij v zvezi s projekti čezmejnega prenosa, zbrati na nacionalni ravni, preden jih predložijo Komisiji. Komisija bi morala po potrebi na novo zbrati te podatke, in sicer tako, da nobenih podrobnosti o posameznih podjetjih in instalacijah ne bi bilo mogoče razkriti ali jih ugotoviti s sklepanjem. |
| --- | --- |

(14)

Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti in Komisija bi morali ohraniti zaupnost poslovno občutljivih podatkov ali informacij. Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti bi zato morali takšne podatke in informacije, razen podatkov in informacij v zvezi s projekti čezmejnega prenosa, zbrati na nacionalni ravni, preden jih predložijo Komisiji. Komisija bi morala po potrebi na novo zbrati te podatke, in sicer tako, da nobenih podrobnosti o posameznih podjetjih in instalacijah ne bi bilo mogoče razkriti ali jih ugotoviti s sklepanjem.

| (15) | Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Unije ter, kadar je primerno, bolj podrobno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema. Ta analiza bi morala zlasti pripomoči k določanju morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli v ravnotežju ponudbe in povpraševanja na področju energetike. Obenem bi ta analiza morala biti del razprave na ravni Unije v zvezi z energetskimi infrastrukturami, zaradi česar bi jo bilo treba posredovati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, na voljo pa bi morala biti tudi zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(15)

Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Unije ter, kadar je primerno, bolj podrobno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema. Ta analiza bi morala zlasti pripomoči k določanju morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli v ravnotežju ponudbe in povpraševanja na področju energetike. Obenem bi ta analiza morala biti del razprave na ravni Unije v zvezi z energetskimi infrastrukturami, zaradi česar bi jo bilo treba posredovati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, na voljo pa bi morala biti tudi zainteresiranim stranem.

| (16) | Komisiji lahko pri oblikovanju splošnega razumevanja morebitnih infrastrukturnih vrzeli in s tem povezanih nevarnosti ter pri ustvarjanju bolj preglednih prihodnjih razvojnih gibanj pomagajo strokovnjaki iz držav članic ali kateri koli drugi pristojni strokovnjaki. |
| --- | --- |

(16)

Komisiji lahko pri oblikovanju splošnega razumevanja morebitnih infrastrukturnih vrzeli in s tem povezanih nevarnosti ter pri ustvarjanju bolj preglednih prihodnjih razvojnih gibanj pomagajo strokovnjaki iz držav članic ali kateri koli drugi pristojni strokovnjaki.

| (17) | Komisija bi morala sprejeti potrebne tehnične ukrepe za izvajanje te uredbe, pri čemer bi se morala čim bolj opirati na obliko obvestila iz Uredbe Komisije (ES) št. 2386/96 (3) o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 z dne 22. aprila 1996 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih, ki so v interesu Skupnosti na področju nafte, zemeljskega plina in električne energije (4), in se posvetovati z nacionalnimi strokovnjaki. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala sprejeti potrebne tehnične ukrepe za izvajanje te uredbe, pri čemer bi se morala čim bolj opirati na obliko obvestila iz Uredbe Komisije (ES) št. 2386/96 (3) o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 z dne 22. aprila 1996 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih, ki so v interesu Skupnosti na področju nafte, zemeljskega plina in električne energije (4), in se posvetovati z nacionalnimi strokovnjaki.

| (18) | Glede na številne spremembe, ki so potrebne, da bi se Uredba (ES) št. 736/96 prilagodila današnjim energetskim izzivom, in zaradi večje jasnosti, je treba navedeno uredbo razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo – |
| --- | --- |

(18)

Glede na številne spremembe, ki so potrebne, da bi se Uredba (ES) št. 736/96 prilagodila današnjim energetskim izzivom, in zaradi večje jasnosti, je treba navedeno uredbo razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za uradno obveščanje Komisije o podatkih in informacijah o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v sektorjih nafte, zemeljskega plina, električne energije, tudi električne energije iz obnovljivih virov, in biogoriv ter o investicijskih projektih v zvezi z zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida, proizvedenega v navedenih sektorjih.

2.   Ta uredba se uporablja za vrste investicijskih projektov, navedenih v Prilogi, v katerih se je izgradnja ali opustitev obratovanja že začela ali glede katerih je bila končna odločitev o investicijah že sprejeta.

Države članice lahko poleg tega predložijo okvirne podatke ali predhodne informacije o vrstah investicijskih projektih, navedenih v prilogi, za katere je v roku petih let načrtovan začetek izgradnje, ter o tistih, za katere je v treh letih načrtovana opustitev obratovanja, vendar pa o njih še ni bila sprejeta dokončna odločitev.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „infrastruktura“ je vsaka vrsta instalacij ali dela instalacij, povezana s proizvodnjo, prenosom in skladiščenjem; |
| --- | --- |

1.

„infrastruktura“ je vsaka vrsta instalacij ali dela instalacij, povezana s proizvodnjo, prenosom in skladiščenjem;

| 2. | „investicijski projekti“ so projekti, katerih namen je:






  (i) | izgradnja nove infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

2.

„investicijski projekti“ so projekti, katerih namen je:

(i)

izgradnja nove infrastrukture;

| (ii) | predelava, posodobitev, povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(ii)

predelava, posodobitev, povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti obstoječe infrastrukture;

| (iii) | delna ali popolna opustitev obratovanja obstoječe infrastrukture. |
| --- | --- |

(iii)

delna ali popolna opustitev obratovanja obstoječe infrastrukture.

| 3. | „končna odločitev o investicijah“ je odločitev na ravni podjetja, da dokončno nameni sredstva za investicijsko fazo projekta, pri čemer je investicijska faza tista, med katero poteka izgradnja ali opustitev obratovanja ter nastanejo kapitalski stroški. Investicijska faza izključuje fazo načrtovanja, med katero se pripravi načrt izvajanja projekta in ki vključuje, kjer je to ustrezno, oceno izvedljivosti, pripravljalno in tehnično študijo, pridobitev dovoljenj in pooblastil ter nastalih kapitalskih stroškov. |
| --- | --- |

3.

„končna odločitev o investicijah“ je odločitev na ravni podjetja, da dokončno nameni sredstva za investicijsko fazo projekta, pri čemer je investicijska faza tista, med katero poteka izgradnja ali opustitev obratovanja ter nastanejo kapitalski stroški. Investicijska faza izključuje fazo načrtovanja, med katero se pripravi načrt izvajanja projekta in ki vključuje, kjer je to ustrezno, oceno izvedljivosti, pripravljalno in tehnično študijo, pridobitev dovoljenj in pooblastil ter nastalih kapitalskih stroškov.

| 4. | „investicijski projekti, ki potekajo“ so investicijski projekti, pri katerih se je gradnja že začela in so kapitalski stroški že nastali; |
| --- | --- |

4.

„investicijski projekti, ki potekajo“ so investicijski projekti, pri katerih se je gradnja že začela in so kapitalski stroški že nastali;

| 5. | „opustitev obratovanja“ je faza, pri kateri se infrastruktura za vedno vzame iz obratovanja; |
| --- | --- |

5.

„opustitev obratovanja“ je faza, pri kateri se infrastruktura za vedno vzame iz obratovanja;

| 6. | „proizvodnja“ je proizvodnja električne energije in predelava goriv, vključno z biogorivi; |
| --- | --- |

6.

„proizvodnja“ je proizvodnja električne energije in predelava goriv, vključno z biogorivi;

| 7. | „prenos“ je prenos energetskih virov ali proizvodov ali ogljikovega dioksida po omrežju, zlasti:






  (i) | po cevovodih, razen po pridobivalnem cevovodnem omrežju in po delu cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo; ali |
| --- | --- | --- |

7.

„prenos“ je prenos energetskih virov ali proizvodov ali ogljikovega dioksida po omrežju, zlasti:

(i)

po cevovodih, razen po pridobivalnem cevovodnem omrežju in po delu cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo; ali

| (ii) | po medsebojno povezanih sistemih za najvišje napetosti in visoke napetosti ter po sistemih, ki se ne uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo; |
| --- | --- |

(ii)

po medsebojno povezanih sistemih za najvišje napetosti in visoke napetosti ter po sistemih, ki se ne uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo;

| 8. | „skladiščenje“ je stalno ali začasno shranjevanje energije ali energetskih virov v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah ali shranjevanje ogljikovega dioksida v podzemnih geoloških formacijah; |
| --- | --- |

8.

„skladiščenje“ je stalno ali začasno shranjevanje energije ali energetskih virov v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah ali shranjevanje ogljikovega dioksida v podzemnih geoloških formacijah;

| 9. | „podjetja“ so vse fizične ali pravne, zasebne ali javne osebe, ki odločajo o investicijskih projektih ali jih izvajajo; |
| --- | --- |

9.

„podjetja“ so vse fizične ali pravne, zasebne ali javne osebe, ki odločajo o investicijskih projektih ali jih izvajajo;

| 10. | „energetski viri“ so:






  (i) | primarni energetski viri, kot so nafta, zemeljski plin ali premog; |
| --- | --- | --- |

10.

„energetski viri“ so:

(i)

primarni energetski viri, kot so nafta, zemeljski plin ali premog;

| (ii) | pretvorjeni energetski viri, kot je elektrika; |
| --- | --- |

(ii)

pretvorjeni energetski viri, kot je elektrika;

| (iii) | energija iz obnovljivih virov, vključno z vodno energijo, energijo iz biomase, bioplinom, vetrno in sončno energijo, energijo plimovanja in valovanja ter geotermalno energija; in |
| --- | --- |

(iii)

energija iz obnovljivih virov, vključno z vodno energijo, energijo iz biomase, bioplinom, vetrno in sončno energijo, energijo plimovanja in valovanja ter geotermalno energija; in

| (iv) | energetski proizvodi, kot so proizvodi iz rafinirane nafte in biogoriva; |
| --- | --- |

(iv)

energetski proizvodi, kot so proizvodi iz rafinirane nafte in biogoriva;

| 11. | „posebno telo“ je telo, ki je v skladu z zakonodajo Unije na področju energije pooblaščeno za pripravo in sprejetje večletnih razvojnih načrtov omrežij in investicijskih načrtov za energetsko infrastrukturo za celotno Unijo, kot sta Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo („ENTSO-E“) iz člena 4 Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (5) in Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin („ENTSO-G“) iz člena 4 Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (6). |
| --- | --- |

11.

„posebno telo“ je telo, ki je v skladu z zakonodajo Unije na področju energije pooblaščeno za pripravo in sprejetje večletnih razvojnih načrtov omrežij in investicijskih načrtov za energetsko infrastrukturo za celotno Unijo, kot sta Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo („ENTSO-E“) iz člena 4 Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (5) in Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin („ENTSO-G“) iz člena 4 Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (6).

Člen 3

Uradno obveščanje o podatkih

1.   Ob ohranjanju sorazmernosti bremena zbiranja podatkov in poročanja o njih države članice ali subjekt, ki ga pooblastijo za to nalogo, zbirajo vse podatke in informacije, določene v tej uredbi od 1. januarja 2011 in od takrat naprej vsaki dve leti.

O podatkih in relevantnih projektnih informacijah, določenih v tej uredbi, uradno obvestijo Komisijo leta 2011, ki je prvo poročevalsko leto in od takrat naprej vsaki dve leti. To uradno obvestilo se predloži v zbirni obliki, razen v primeru podatkov in relevantnih informacij v zvezi s projekti čezmejnega prenosa.

Države članice ali subjekti, ki jih pooblastijo za to nalogo, uradno obvestijo o zbranih podatkih in relevantnih projektnih informacijah do 31. julija zadevnega poročevalskega leta.

2.   Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti so izvzeti od obveznosti iz odstavka 1 pod pogojem in kolikor je v skladu z zakonodajo Unije na področju energije in Pogodbo Euratom:

| (a) | zadevna država članica, oziroma njen pooblaščeni subjekt, Komisijo že uradno obvestila o zahtevanih podatkih oziroma informacijah, ki so enakovredne zahtevam iz te uredbe, in navedla datum uradnega obvestila in zadevni pravni predpis; ali |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica, oziroma njen pooblaščeni subjekt, Komisijo že uradno obvestila o zahtevanih podatkih oziroma informacijah, ki so enakovredne zahtevam iz te uredbe, in navedla datum uradnega obvestila in zadevni pravni predpis; ali

| (b) | posebno telo zadolženo za pripravo večletnega investicijskega načrta za energetsko infrastrukturo na ravni Unije in v ta namen zbira podatke in informacije, ki so enakovredni zahtevam iz te uredbe. V tem primeru in za namene te uredbe posebno telo Komisijo uradno obvesti o vseh zadevnih podatkih in informacijah. |
| --- | --- |

(b)

posebno telo zadolženo za pripravo večletnega investicijskega načrta za energetsko infrastrukturo na ravni Unije in v ta namen zbira podatke in informacije, ki so enakovredni zahtevam iz te uredbe. V tem primeru in za namene te uredbe posebno telo Komisijo uradno obvesti o vseh zadevnih podatkih in informacijah.

Člen 4

Viri podatkov

Zadevna podjetja pred 1. junijem vsakega poročevalskega leta uradno obvestijo države članice na katerih ozemlju načrtujejo izvajanje investicijskih projektov, oziroma pooblaščene subjekte teh držav članic, o podatkih ali informacijah iz člena 3. Podatki ali informacije iz uradnega obvestila odražajo stanje investicijskih projektov dne 31. marca zadevnega poročevalskega leta.

Vendar se pododstavek 1 ne uporablja za podjetja, za katera se zadevna država članica odloči, da bo uporabila druga sredstva za pošiljanje podatkov oziroma informacij iz člena 3 Komisiji.

Člen 5

Vsebina obvestila

1.   V uradnem obvestilu iz člena 3 je za vrste investicijskih projektov iz Priloge, kadar je to primerno, navedeno:

| (a) | obseg zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo; |
| --- | --- |

(a)

obseg zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo;

| (b) | vrsto in glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo, pa tudi lokacijo projektov čezmejnega prenosa, če to ustreza; |
| --- | --- |

(b)

vrsto in glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo, pa tudi lokacijo projektov čezmejnega prenosa, če to ustreza;

| (c) | leto predvidenega začetka obratovanja; |
| --- | --- |

(c)

leto predvidenega začetka obratovanja;

| (d) | uporabljeno vrsto energetskega vira; |
| --- | --- |

(d)

uporabljeno vrsto energetskega vira;

| (e) | instalacije, s katerimi se bo mogoče odzivati na krizo pri zanesljivi oskrbi, na primer opremo za povratne tokove ali za prehod na drugo gorivo; in |
| --- | --- |

(e)

instalacije, s katerimi se bo mogoče odzivati na krizo pri zanesljivi oskrbi, na primer opremo za povratne tokove ali za prehod na drugo gorivo; in

| (f) | opremo sistemov za zajemanje ogljika ali mehanizme za zajemanje in shranjevanje ogljika za naknadno opremljanje. |
| --- | --- |

(f)

opremo sistemov za zajemanje ogljika ali mehanizme za zajemanje in shranjevanje ogljika za naknadno opremljanje.

2.   Glede katere koli predlagane opustitve obratovanja zmogljivosti obvestilo iz člena 3 navaja:

| (a) | lastnosti in zmogljivosti zadevne infrastrukture in |
| --- | --- |

(a)

lastnosti in zmogljivosti zadevne infrastrukture in

| (b) | leto predvidene opustitve obratovanja. |
| --- | --- |

(b)

leto predvidene opustitve obratovanja.

3.   Vsako uradno obvestilo iz člena 3 po potrebi navaja celotni obseg instaliranih zmogljivosti proizvodnje, prenosa in skladiščenja, ki se uporabljajo ob začetku zadevnega poročevalskega leta ali katerih delovanje je prekinjeno za obdobje, daljše od treh let.

Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali posebno telo iz člena 3(2)(b) lahko k svojemu obvestilu doda relevantne pripombe, na primer pripombe o zamudah ali ovirah pri izvajanju investicijskih projektov.

Člen 6

Kakovost in količina podatkov

1.   Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali, kadar je to primerno, posebna telesa, si prizadevajo za zagotovitev kakovosti, relevantnosti, natančnosti, jasnosti, pravočasnosti in usklajenosti podatkov in informacij, o katerih uradno obveščajo Komisijo.

V primeru, da o podatkih in informacijah uradno obveščajo posebna telesa, se tem podatkom in informacijam lahko priložijo ustrezne pripombe držav članic.

2.   Komisija lahko objavi podatke in informacije, ki so ji bili poslani v skladu s to uredbo, zlasti v analizah iz člena 10(3), pod pogojem, da so podatki in informacije objavljeni v zbirni obliki in da nobenih podrobnosti glede posameznih podjetij in instalacij ni mogoče razkriti ali jih ugotoviti s sklepanjem.

3.   Države članice, Komisija ali njihovi pooblaščeni subjekti ohranijo zaupnost komercialno občutljivih podatkov ali informacij, ki jih imajo.

Člen 7

Izvedbene določbe

Komisija v mejah, določenih s to uredbo, do 31. oktobra 2010 sprejme določbe, potrebne za izvajanje te uredbe, glede oblike in drugih tehničnih podrobnosti uradnega obveščanja o podatkih in informacijah, navedenih v členih 3 in 5.

Člen 8

Obdelava podatkov

Komisija je odgovorna za razvijanje, shranjevanje, upravljanje in vzdrževanje virov IT, potrebnih za sprejemanje, shranjevanje in obdelavo podatkov oziroma informacij o energetski infrastrukturi, o katerih je bila v skladu s to uredbo uradno obveščena.

Člen 9

Varstvo posameznikov pri obdelavi podatkov

Ta uredba ne posega v zakonodajo Unije in zlasti ne spreminja obveznosti držav članic glede obdelave osebnih podatkov, določenih v Direktivi 95/46/ES, ali obveznosti, ki jih imajo institucije in organi Unije na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 glede obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo pri izpolnjevanju svojih nalog.

Člen 10

Spremljanje in poročanje

1.   Na podlagi poslanih podatkov in informacij ter, kadar je primerno, katerih koli drugih podatkovnih virov, vključno s podatki, ki jih Komisija kupi, in ob upoštevanju zadevnih analiz, kot so večletni razvojni načrti omrežij za plin in električno energijo, Komisija vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru pošlje med-sektorsko analizo strukturnega razvoja in razvojnih možnosti energetskega sistema Unije in jo objavi. Namen te analize je zlasti:

| (a) | določiti potencialna prihodnja neskladja med povpraševanjem in ponudbo na področju energije, ki so pomembni z vidika energetske politike Unije; |
| --- | --- |

(a)

določiti potencialna prihodnja neskladja med povpraševanjem in ponudbo na področju energije, ki so pomembni z vidika energetske politike Unije;

| (b) | ugotavljati ovire za vlaganje in spodbujati najboljše prakse za njihovo odstranjevanje in |
| --- | --- |

(b)

ugotavljati ovire za vlaganje in spodbujati najboljše prakse za njihovo odstranjevanje in

| (c) | povečati preglednost za udeležence in morebitne nove udeležence na trgu. |
| --- | --- |

(c)

povečati preglednost za udeležence in morebitne nove udeležence na trgu.

Komisija lahko na podlagi teh podatkov in informacij pripravi tudi kakršno koli posebno analizo, ki je po njenem mnenju potrebna ali primerna.

2.   Pri pripravi analiz iz odstavka 1 lahko Komisiji pomagajo strokovnjaki iz držav članic in/ali kateri koli drugi strokovnjaki, poklicna združenja s posebnim znanjem z zadevnega področja.

Komisija omogoči vsem državam članicam, da predložijo pripombe o osnutku analize.

3.   Komisija o analizi razpravlja z zainteresiranimi stranmi, kot so ENTSO-E, ENTSO-G, koordinacijska skupina za plin in skupina za preskrbo z nafto.

Člen 11

Pregled

Do 23. julija 2015 Komisija pregleda izvajanje te uredbe in predloži poročilo o rezultatih tega pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija v pregledu med drugim preuči, ali bi bilo mogoče razširiti področje uporabe, da bi to zajemalo tudi pridobivanje plina, nafte in premoga.

Člen 12

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 736/96 se razveljavi.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 24. junija 2010

Za Svet

Predsednik

J. BLANCO LÓPEZ

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 326, 17.12.1996, str. 13.

3

(4)  UL L 102, 25.4.1996, str. 1.

4

(5)  UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

5

(6)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

6

---

PRILOGA

INVESTICIJSKI PROJEKTI

1.   NAFTA

1.1   Rafiniranje

| — | Destilacijski obrati z zmogljivostjo najmanj 1 milijon ton na leto, |
| --- | --- |

—

Destilacijski obrati z zmogljivostjo najmanj 1 milijon ton na leto,

| — | povečanje destilacijske zmogljivosti na več kot 1 milijon ton na leto, |
| --- | --- |

—

povečanje destilacijske zmogljivosti na več kot 1 milijon ton na leto,

| — | obrati za preoblikovanje/razbijanje („reforming/kreking“) z zmogljivostjo najmanj 500 ton na dan, |
| --- | --- |

—

obrati za preoblikovanje/razbijanje („reforming/kreking“) z zmogljivostjo najmanj 500 ton na dan,

| — | obrati za razžvepljevanje ostankov kurilnega olja/plinskega olja/osnovnih surovin//drugih naftnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

obrati za razžvepljevanje ostankov kurilnega olja/plinskega olja/osnovnih surovin//drugih naftnih proizvodov.

Kemijski obrati, ki ne proizvajajo kurilnega olja in/ali motornih goriv ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode, so izključeni.

1.2   Prenos

| — | Naftovodi za surovo nafto z zmogljivostjo najmanj 3 milijonov metričnih ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh naftovodov za najmanj 30 kilometrov, |
| --- | --- |

—

Naftovodi za surovo nafto z zmogljivostjo najmanj 3 milijonov metričnih ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh naftovodov za najmanj 30 kilometrov,

| — | cevovodi za naftne proizvode z zmogljivostjo najmanj 1,5 milijonov ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh cevovodov za najmanj 30 kilometrov, |
| --- | --- |

—

cevovodi za naftne proizvode z zmogljivostjo najmanj 1,5 milijonov ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh cevovodov za najmanj 30 kilometrov,

| — | cevovodi, ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in cevovodi ter projekti skupnega pomena, določeni v smernicah iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1). |
| --- | --- |

—

cevovodi, ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in cevovodi ter projekti skupnega pomena, določeni v smernicah iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1).

Izključeni so cevovodi za vojaške namene in tisti, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.1.

1.3   Skladiščenje

| — | Skladiščne instalacije za surovo nafto in naftne proizvode (instalacije z zmogljivostjo najmanj 150 000 m3 oziroma, v primeru cistern, z zmogljivostjo najmanj 100 000 m3). |
| --- | --- |

—

Skladiščne instalacije za surovo nafto in naftne proizvode (instalacije z zmogljivostjo najmanj 150 000 m3 oziroma, v primeru cistern, z zmogljivostjo najmanj 100 000 m3).

Izključene so cisterne za vojaške namene in tiste, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.1.

2.   PLIN

2.1   Prenos

| — | Plinovodi za prenos plina, pa tudi zemeljskega plina in bioplina, ki so del omrežja, ki v glavnem zajema visokotlačne plinovode, vanj pa niso zajeti ne plinovodi, ki so del pridobivalnega plinovodnega omrežja, ne visokotlačni plinovodi, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina, |
| --- | --- |

—

Plinovodi za prenos plina, pa tudi zemeljskega plina in bioplina, ki so del omrežja, ki v glavnem zajema visokotlačne plinovode, vanj pa niso zajeti ne plinovodi, ki so del pridobivalnega plinovodnega omrežja, ne visokotlačni plinovodi, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina,

| — | plinovodi in projekti skupnega interesa, opredeljeni v smernicah iz člena 171 PDEU (2). |
| --- | --- |

—

plinovodi in projekti skupnega interesa, opredeljeni v smernicah iz člena 171 PDEU (2).

2.2   Terminali za utekočinjeni zemeljski plin

| — | Terminali za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina z zmogljivostjo ponovnega uplinjanja najmanj 1 milijarde m3 letno. |
| --- | --- |

—

Terminali za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina z zmogljivostjo ponovnega uplinjanja najmanj 1 milijarde m3 letno.

2.3   Skladiščenje

| — | Skladiščne instalacije, povezane s prenosnimi cevovodi iz točke 2.1. |
| --- | --- |

—

Skladiščne instalacije, povezane s prenosnimi cevovodi iz točke 2.1.

Izključeni so plinovodi, terminali in instalacije za vojaške namene in za oskrbo kemijskih obratov, ki ne proizvajajo energentov ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode.

3.   ELEKTRIČNA ENERGIJA

3.1   Proizvodnja

| — | Termoelektrarne in jedrske elektrarne (generatorji z zmogljivostjo 100 MWe ali več), |
| --- | --- |

—

Termoelektrarne in jedrske elektrarne (generatorji z zmogljivostjo 100 MWe ali več),

| — | naprave za proizvodnjo električne energije iz biomase/tekočih biogoriv/odpadkov (z zmogljivostjo 20 MW ali več), |
| --- | --- |

—

naprave za proizvodnjo električne energije iz biomase/tekočih biogoriv/odpadkov (z zmogljivostjo 20 MW ali več),

| — | elektrarne s soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote (naprave z električno zmogljivostjo 20 MW ali več), |
| --- | --- |

—

elektrarne s soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote (naprave z električno zmogljivostjo 20 MW ali več),

| — | hidroelektrarne (naprave z zmogljivostjo 30 MW ali več), |
| --- | --- |

—

hidroelektrarne (naprave z zmogljivostjo 30 MW ali več),

| — | vetrne elektrarne z zmogljivostjo 20 MW ali več, |
| --- | --- |

—

vetrne elektrarne z zmogljivostjo 20 MW ali več,

| — | naprave na koncentrirano toplotno sončno energijo in geotermalno energijo (z zmogljivostjo 20 MW ali več), |
| --- | --- |

—

naprave na koncentrirano toplotno sončno energijo in geotermalno energijo (z zmogljivostjo 20 MW ali več),

| — | fotonapetostne naprave (z zmogljivostjo 10 MW ali več). |
| --- | --- |

—

fotonapetostne naprave (z zmogljivostjo 10 MW ali več).

3.2   Prenos

| — | Nadzemni prenosni vodi, če so bili načrtovani za napetost, ki se običajno uporablja na nacionalni ravni za povezovalne daljnovode, in če so bili načrtovani za napetost 220 kV ali več, |
| --- | --- |

—

Nadzemni prenosni vodi, če so bili načrtovani za napetost, ki se običajno uporablja na nacionalni ravni za povezovalne daljnovode, in če so bili načrtovani za napetost 220 kV ali več,

| — | podzemni in podmorski prenosni kabli, če so bili načrtovani za napetost 150 kV ali več, |
| --- | --- |

—

podzemni in podmorski prenosni kabli, če so bili načrtovani za napetost 150 kV ali več,

| — | projekti skupnega interesa, določeni v smernicah iz člena 171 PDEU (3). |
| --- | --- |

—

projekti skupnega interesa, določeni v smernicah iz člena 171 PDEU (3).

4.   BIOGORIVO

4.1   Proizvodnja

| — | Instalacije za proizvodnjo ali rafiniranje biogoriv (instalacije z zmogljivostjo najmanj 50 000 ton na leto). |
| --- | --- |

—

Instalacije za proizvodnjo ali rafiniranje biogoriv (instalacije z zmogljivostjo najmanj 50 000 ton na leto).

5.   OGLJIKOV DIOKSID

5.1   Prenos

| — | Cevovodi za CO2, povezani s proizvodnimi instalacijami iz točk 1.1 in 3.1. |
| --- | --- |

—

Cevovodi za CO2, povezani s proizvodnimi instalacijami iz točk 1.1 in 3.1.

5.2   Skladiščenje

| — | Skladiščne instalacije (skladiščne lokacije ali skladiščni kompleksi z zmogljivostjo skladiščenja 100 kt ali več). |
| --- | --- |

—

Skladiščne instalacije (skladiščne lokacije ali skladiščni kompleksi z zmogljivostjo skladiščenja 100 kt ali več).

Izključene so skladiščne instalacije, namenjene raziskovanju ali tehnološkemu razvoju.

---

(1)  Odločba št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja (UL L 262, 22.9.2006, str. 1) je bila sprejeta v skladu s členom 155 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(2)  Odločba št. 1364/2006/ES je bila sprejeta v skladu s členom 155 Pogodbe ES.

(3)  Odločba št. 1364/2006/ES je bila sprejeta v skladu s členom 155 Pogodbe ES.

---

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 618/2010

z dne 14. julija 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 38,5 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 62,2 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 99,9 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 50 10 | AR | 80,8 |
| TR | 111,6 |
| UY | 74,4 |
| ZA | 83,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 110,8 |
| BR | 71,3 |
| CA | 119,1 |
| CL | 96,5 |
| CN | 57,9 |
| NZ | 111,5 |
| US | 115,5 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 98,1 |
| ZZ | 99,7 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CL | 130,6 |
| NZ | 141,4 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 123,9 |
| 0809 10 00 | TR | 197,6 |
| ZZ | 197,6 |
| 0809 20 95 | TR | 273,5 |
| US | 509,9 |
| ZZ | 391,7 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0809 40 05 | IL | 164,9 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 153,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

38,5

TR

85,9

ZZ

62,2

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

99,9

ZZ

99,9

0805 50 10

AR

80,8

TR

111,6

UY

74,4

ZA

83,6

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

110,8

BR

71,3

CA

119,1

CL

96,5

CN

57,9

NZ

111,5

US

115,5

UY

116,3

ZA

98,1

ZZ

99,7

0808 20 50

AR

123,5

CL

130,6

NZ

141,4

ZA

99,9

ZZ

123,9

0809 10 00

TR

197,6

ZZ

197,6

0809 20 95

TR

273,5

US

509,9

ZZ

391,7

0809 30

AR

130,0

TR

148,9

ZZ

139,5

0809 40 05

IL

164,9

TR

141,2

ZZ

153,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 619/2010

z dne 14. julija 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 616/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 616/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 179, 14.7.2010, str. 6.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 15. julija 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 47,57 | 3,20 |
| 1701 99 10 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1701 99 90 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

47,57

3,20

1701 99 10 (2)

47,57

0,07

1701 99 90 (2)

47,57

0,07

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/19

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 620/2010

z dne 14. julija 2010

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2010 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 616/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 616/2007 z dne 4. junija 2007 o odprtju in načinu upravljanja tarifnih kvot Skupnosti v sektorju perutninskega mesa s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav (3) ter zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 616/2007 odpira tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju perutninskega mesa.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2010 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2010, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih v prvih sedmih dnevih meseca julija 2010 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2010, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vložena v skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 za podobdobje med 1. oktobrom in 31. decembrom 2010, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 142, 5.6.2007, str. 3.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2010-31.12.2010
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,400612 |
| 5 | 09.4215 | 0,378838 |
| 6 | 09.4216 | 7,14204 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2010-31.12.2010

(%)

1

09.4211

0,400612

5

09.4215

0,378838

6

09.4216

7,14204

---

SKLEPI

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/21

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 8. julija 2010

o spremembi prilog k Odločbi 93/52/EGS glede priznanja Litve in dežele Molise v Italiji kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis) ter spremembi prilog k Odločbi 2003/467/ES glede priznanja nekaterih upravnih regij Italije kot uradno prostih goveje tuberkuloze, goveje bruceloze in enzootske goveje levkoze

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4592)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/391/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), in zlasti Priloge A(I)(4), Priloge A(II)(7) in Priloge D(I)(E) k Direktivi,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami (2), in zlasti oddelka II poglavja 1 Priloge A k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 91/68/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Unije z ovcami in kozami. Določa pogoje, pod katerimi se države članice ali regije lahko priznajo kot uradno proste bruceloze. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 91/68/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Unije z ovcami in kozami. Določa pogoje, pod katerimi se države članice ali regije lahko priznajo kot uradno proste bruceloze.

| (2) | Odločba Komisije 93/52/EGS z dne 21. decembra 1992 o ugotovitvi skladnosti nekaterih držav članic ali regij z zahtevami glede bruceloze (B. melitensis) in o priznanju statusa države članice ali regije, uradno proste te bolezni (3), vsebuje v prilogah seznam držav članic in regij držav članic, ki so priznane kot uradno proste bruceloze (B. melitensis) v skladu z Direktivo 91/68/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 93/52/EGS z dne 21. decembra 1992 o ugotovitvi skladnosti nekaterih držav članic ali regij z zahtevami glede bruceloze (B. melitensis) in o priznanju statusa države članice ali regije, uradno proste te bolezni (3), vsebuje v prilogah seznam držav članic in regij držav članic, ki so priznane kot uradno proste bruceloze (B. melitensis) v skladu z Direktivo 91/68/EGS.

| (3) | Litva je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 91/68/EGS, da bi bila priznana kot uradno prosta bruceloze (B. melitensis) za vse svoje ozemlje. Navedeno državo članico je zato treba priznati kot uradno prosto navedene bolezni. Prilogo I k Odločbi 93/52/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Litva je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 91/68/EGS, da bi bila priznana kot uradno prosta bruceloze (B. melitensis) za vse svoje ozemlje. Navedeno državo članico je zato treba priznati kot uradno prosto navedene bolezni. Prilogo I k Odločbi 93/52/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 91/68/EGS za vse pokrajine v deželi Molise, da bi se navedena regija priznala kot uradno prosta bruceloze (B. melitensis). Navedeno regijo je zato treba priznati kot uradno prosto navedene bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 91/68/EGS za vse pokrajine v deželi Molise, da bi se navedena regija priznala kot uradno prosta bruceloze (B. melitensis). Navedeno regijo je zato treba priznati kot uradno prosto navedene bolezni.

| (5) | Italija je tudi prosila, da se v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS vnesejo spremembe v vnos za navedeno državo članico na seznamu regij držav članic, ki so priznane kot uradno proste bruceloze (B. melitensis). Sedanja upravna delitev v Italiji deli deželo Trentino – Zgornje Poadižje na dve ločeni regiji: pokrajino Bolzano in pokrajino Trento. Dežela Sardinija se deli na osem pokrajin. Poleg tega so bile vse pokrajine v deželah Lombardija, Piemont, Toskana, Sardinija in Umbrija že priznane kot uradno proste bruceloze (B. melitensis), zato je treba navedene regije v celoti priznati kot uradno proste navedene bolezni. |
| --- | --- |

(5)

Italija je tudi prosila, da se v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS vnesejo spremembe v vnos za navedeno državo članico na seznamu regij držav članic, ki so priznane kot uradno proste bruceloze (B. melitensis). Sedanja upravna delitev v Italiji deli deželo Trentino – Zgornje Poadižje na dve ločeni regiji: pokrajino Bolzano in pokrajino Trento. Dežela Sardinija se deli na osem pokrajin. Poleg tega so bile vse pokrajine v deželah Lombardija, Piemont, Toskana, Sardinija in Umbrija že priznane kot uradno proste bruceloze (B. melitensis), zato je treba navedene regije v celoti priznati kot uradno proste navedene bolezni.

| (6) | Vnos za Italijo v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Vnos za Italijo v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Direktiva 64/432/EGS se uporablja za trgovino z govedom in prašiči v Uniji. Določa pogoje, pod katerimi se države članice ali deli ali regije držav članic lahko priznajo kot uradno proste tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 64/432/EGS se uporablja za trgovino z govedom in prašiči v Uniji. Določa pogoje, pod katerimi se države članice ali deli ali regije držav članic lahko priznajo kot uradno proste tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze.

| (8) | Odločba Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (4) navaja take države članice in regije v prilogah I, II oziroma III k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(8)

Odločba Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (4) navaja take države članice in regije v prilogah I, II oziroma III k navedeni odločbi.

| (9) | Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS za vse pokrajine dežel Lombardija in Toskana ter pokrajin Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra in Olbia-Tempio v deželi Sardinija, da bi se navedeni deželi in pokrajine lahko priznale kot regije v Italiji, ki so uradno proste tuberkuloze. |
| --- | --- |

(9)

Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS za vse pokrajine dežel Lombardija in Toskana ter pokrajin Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra in Olbia-Tempio v deželi Sardinija, da bi se navedeni deželi in pokrajine lahko priznale kot regije v Italiji, ki so uradno proste tuberkuloze.

| (10) | Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede pokrajine Campobasso v deželi Molise, da bi se navedena pokrajina lahko priznala kot regija v Italiji, ki je uradno prosta bruceloze. |
| --- | --- |

(10)

Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede pokrajine Campobasso v deželi Molise, da bi se navedena pokrajina lahko priznala kot regija v Italiji, ki je uradno prosta bruceloze.

| (11) | Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS za pokrajino Neapelj v deželi Kampanji, pokrajino Brindisi v deželi Apuliji ter pokrajine Agrigento, Caltanissetta, Siracusa in Trapani v deželi Siciliji, da bi se lahko priznale kot regije v Italiji, ki so uradno proste enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(11)

Italija je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS za pokrajino Neapelj v deželi Kampanji, pokrajino Brindisi v deželi Apuliji ter pokrajine Agrigento, Caltanissetta, Siracusa in Trapani v deželi Siciliji, da bi se lahko priznale kot regije v Italiji, ki so uradno proste enzootske goveje levkoze.

| (12) | Po pregledu dokumentacije, ki jo je predložila Italija, je treba navedene pokrajine in dežele Italije priznati kot uradno proste tuberkuloze, uradno proste bruceloze oziroma uradno proste enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(12)

Po pregledu dokumentacije, ki jo je predložila Italija, je treba navedene pokrajine in dežele Italije priznati kot uradno proste tuberkuloze, uradno proste bruceloze oziroma uradno proste enzootske goveje levkoze.

| (13) | Italija je tudi prosila, da se v prilogah k Odločbi 2003/467/ES vnesejo spremembe v vnos za navedeno državo na sezname regij držav članic, ki so priznane kot uradno proste tuberkuloze, uradno proste bruceloze in uradno proste enzootske goveje levkoze. Sedanja upravna delitev v Italiji deli deželo Trentino – Zgornje Poadižje na dve ločeni regiji: pokrajino Bolzano in pokrajino Trento. |
| --- | --- |

(13)

Italija je tudi prosila, da se v prilogah k Odločbi 2003/467/ES vnesejo spremembe v vnos za navedeno državo na sezname regij držav članic, ki so priznane kot uradno proste tuberkuloze, uradno proste bruceloze in uradno proste enzootske goveje levkoze. Sedanja upravna delitev v Italiji deli deželo Trentino – Zgornje Poadižje na dve ločeni regiji: pokrajino Bolzano in pokrajino Trento.

| (14) | Poleg tega so bile vse pokrajine v deželah Emilija-Romanja, Lombardija, Sardinija in Umbrija, navedene v poglavju 2 Priloge II k Odločbi 2003/467/ES, že priznane kot uradno proste bruceloze in vse pokrajine v deželah Emilija-Romanja, Lombardija, Marke, Piemont, Toskana, Umbrija in Dolina Aoste, navedene v poglavju 2 Priloge III k Odločbi 2003/467/ES, že priznane kot uradno proste enzootske goveje levkoze, zato je treba navedene regije v celoti priznati kot uradno proste navedenih bolezni. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega so bile vse pokrajine v deželah Emilija-Romanja, Lombardija, Sardinija in Umbrija, navedene v poglavju 2 Priloge II k Odločbi 2003/467/ES, že priznane kot uradno proste bruceloze in vse pokrajine v deželah Emilija-Romanja, Lombardija, Marke, Piemont, Toskana, Umbrija in Dolina Aoste, navedene v poglavju 2 Priloge III k Odločbi 2003/467/ES, že priznane kot uradno proste enzootske goveje levkoze, zato je treba navedene regije v celoti priznati kot uradno proste navedenih bolezni.

| (15) | Priloge k Odločbi 2003/467/ES je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Priloge k Odločbi 2003/467/ES je treba zato ustrezno spremeniti.

| (16) | Odločbi 93/52/EGS in 2003/467/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Odločbi 93/52/EGS in 2003/467/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prilogi k Odločbi 93/52/EGS se spremenita v skladu s Prilogo I k temu sklepu.

Člen 2

Priloge k Odločbi 2003/467/ES se spremenijo v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 8. julija 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 46, 19.2.1991, str. 19.

2

(3)  UL L 13, 21.1.1993, str. 14.

3

(4)  UL L 156, 25.6.2003, str. 74.

4

---

PRILOGA I

Prilogi k Odločbi 93/52/EGS se spremenita:

| 1. | Priloga I se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA I

  DRŽAVE ČLANICE







  Oznaka ISO | Država članica |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgija |
| CZ | Češka |
| DK | Danska |
| DE | Nemčija |
| IE | Irska |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| HU | Madžarska |
| NL | Nizozemska |
| AT | Avstrija |
| PL | Poljska |
| RO | Romunija |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| FI | Finska |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo“ |

1.

Priloga I se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

DRŽAVE ČLANICE

Oznaka ISO

Država članica

BE

Belgija

CZ

Češka

DK

Danska

DE

Nemčija

IE

Irska

LT

Litva

LU

Luksemburg

HU

Madžarska

NL

Nizozemska

AT

Avstrija

PL

Poljska

RO

Romunija

SI

Slovenija

SK

Slovaška

FI

Finska

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo“

| 2. | V Prilogi II se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:
  „V Italiji:






  — | dežela Abruci: pokrajina Pescara, |
| --- | --- | --- |

2.

V Prilogi II se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:

„V Italiji:

—

dežela Abruci: pokrajina Pescara,

| — | pokrajina Bolzano, |
| --- | --- |

—

pokrajina Bolzano,

| — | dežela Furlanija-Julijska krajina, |
| --- | --- |

—

dežela Furlanija-Julijska krajina,

| — | dežela Lacij: pokrajine Latina, Rieti, Rim, Viterbo, |
| --- | --- |

—

dežela Lacij: pokrajine Latina, Rieti, Rim, Viterbo,

| — | dežela Ligurija: pokrajina Savona, |
| --- | --- |

—

dežela Ligurija: pokrajina Savona,

| — | dežela Lombardija, |
| --- | --- |

—

dežela Lombardija,

| — | dežela Marke, |
| --- | --- |

—

dežela Marke,

| — | dežela Molise, |
| --- | --- |

—

dežela Molise,

| — | dežela Piemont, |
| --- | --- |

—

dežela Piemont,

| — | dežela Sardinija, |
| --- | --- |

—

dežela Sardinija,

| — | dežela Toskana, |
| --- | --- |

—

dežela Toskana,

| — | pokrajina Trento, |
| --- | --- |

—

pokrajina Trento,

| — | dežela Umbrija, |
| --- | --- |

—

dežela Umbrija,

| — | dežela Benečija.“ |
| --- | --- |

—

dežela Benečija.“

---

PRILOGA II

Priloge k Odločbi 2003/467/ES se spremenijo:

| 1. | V poglavju 2 Priloge I se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:
  „V Italiji:






  — | dežela Abruci: pokrajina Pescara, |
| --- | --- | --- |

1.

V poglavju 2 Priloge I se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:

„V Italiji:

—

dežela Abruci: pokrajina Pescara,

| — | pokrajina Bolzano, |
| --- | --- |

—

pokrajina Bolzano,

| — | dežela Emilija-Romanja, |
| --- | --- |

—

dežela Emilija-Romanja,

| — | dežela Furlanija-Julijska krajina, |
| --- | --- |

—

dežela Furlanija-Julijska krajina,

| — | dežela Lombardija, |
| --- | --- |

—

dežela Lombardija,

| — | dežela Marke: pokrajina Ascoli Piceno, |
| --- | --- |

—

dežela Marke: pokrajina Ascoli Piceno,

| — | dežela Piemont: pokrajine Novara, Verbania, Vercelli, |
| --- | --- |

—

dežela Piemont: pokrajine Novara, Verbania, Vercelli,

| — | dežela Sardinija: pokrajine Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio, Oristano, |
| --- | --- |

—

dežela Sardinija: pokrajine Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio, Oristano,

| — | dežela Toskana, |
| --- | --- |

—

dežela Toskana,

| — | pokrajina Trento, |
| --- | --- |

—

pokrajina Trento,

| — | dežela Benečija.“ |
| --- | --- |

—

dežela Benečija.“

| 2. | V poglavju 2 Priloge II se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:
  „V Italiji:






  — | dežela Abruci: pokrajina Pescara, |
| --- | --- | --- |

2.

V poglavju 2 Priloge II se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:

„V Italiji:

—

dežela Abruci: pokrajina Pescara,

| — | pokrajina Bolzano, |
| --- | --- |

—

pokrajina Bolzano,

| — | dežela Emilija-Romanja, |
| --- | --- |

—

dežela Emilija-Romanja,

| — | dežela Furlanija-Julijska krajina, |
| --- | --- |

—

dežela Furlanija-Julijska krajina,

| — | dežela Lacij: pokrajina Rieti, |
| --- | --- |

—

dežela Lacij: pokrajina Rieti,

| — | dežela Ligurija: pokrajini Imperia, Savona, |
| --- | --- |

—

dežela Ligurija: pokrajini Imperia, Savona,

| — | dežela Lombardija, |
| --- | --- |

—

dežela Lombardija,

| — | dežela Marke, |
| --- | --- |

—

dežela Marke,

| — | dežela Molise: pokrajina Campobasso, |
| --- | --- |

—

dežela Molise: pokrajina Campobasso,

| — | dežela Piemont, |
| --- | --- |

—

dežela Piemont,

| — | dežela Apulija: pokrajina Brindisi, |
| --- | --- |

—

dežela Apulija: pokrajina Brindisi,

| — | dežela Sardinija, |
| --- | --- |

—

dežela Sardinija,

| — | dežela Toskana, |
| --- | --- |

—

dežela Toskana,

| — | pokrajina Trento, |
| --- | --- |

—

pokrajina Trento,

| — | dežela Umbrija, |
| --- | --- |

—

dežela Umbrija,

| — | dežela Benečija.“ |
| --- | --- |

—

dežela Benečija.“

| 3. | V poglavju 2 Priloge III se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:
  „V Italiji:






  — | dežela Abruci: pokrajina Pescara, |
| --- | --- | --- |

3.

V poglavju 2 Priloge III se vnos za Italijo nadomesti z naslednjim:

„V Italiji:

—

dežela Abruci: pokrajina Pescara,

| — | pokrajina Bolzano, |
| --- | --- |

—

pokrajina Bolzano,

| — | dežela Kampanja: pokrajina Neapelj, |
| --- | --- |

—

dežela Kampanja: pokrajina Neapelj,

| — | dežela Emilija-Romanja, |
| --- | --- |

—

dežela Emilija-Romanja,

| — | dežela Furlanija-Julijska krajina, |
| --- | --- |

—

dežela Furlanija-Julijska krajina,

| — | dežela Lacij: pokrajini Frosinone, Rieti, |
| --- | --- |

—

dežela Lacij: pokrajini Frosinone, Rieti,

| — | dežela Ligurija: pokrajini Imperia, Savona, |
| --- | --- |

—

dežela Ligurija: pokrajini Imperia, Savona,

| — | dežela Lombardija, |
| --- | --- |

—

dežela Lombardija,

| — | dežela Marke, |
| --- | --- |

—

dežela Marke,

| — | dežela Molise, |
| --- | --- |

—

dežela Molise,

| — | dežela Piemont, |
| --- | --- |

—

dežela Piemont,

| — | dežela Apulija: pokrajina Brindisi, |
| --- | --- |

—

dežela Apulija: pokrajina Brindisi,

| — | dežela Sardinija, |
| --- | --- |

—

dežela Sardinija,

| — | dežela Sicilija: pokrajine Agrigento, Caltanissetta, Siracusa, Trapani, |
| --- | --- |

—

dežela Sicilija: pokrajine Agrigento, Caltanissetta, Siracusa, Trapani,

| — | dežela Toskana, |
| --- | --- |

—

dežela Toskana,

| — | pokrajina Trento, |
| --- | --- |

—

pokrajina Trento,

| — | dežela Umbrija, |
| --- | --- |

—

dežela Umbrija,

| — | dežela Dolina Aoste |
| --- | --- |

—

dežela Dolina Aoste

| — | dežela Benečija.“ |
| --- | --- |

—

dežela Benečija.“

---

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/26

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. julija 2010

o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije

(2010/392/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   Postopek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 30. junija 2009 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije („zadevni državi“.) |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 30. junija 2009 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije („zadevni državi“.)

| (2) | Pritožbo je v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Uniji.

| (3) | Pritožba je vsebovala prima face dokaze o dampingu in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala prima face dokaze o dampingu in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (4) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija v obvestilu, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protidampinški postopek o uvozu v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz zadevnih držav, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70. |
| --- | --- |

(4)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija v obvestilu, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protidampinški postopek o uvozu v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz zadevnih držav, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

| (5) | Komisija je istega dne začela protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav (3). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je istega dne začela protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav (3).

| (6) | Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev v Uniji, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem znanim združenjem uvoznikov ter organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev v Uniji, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem znanim združenjem uvoznikov ter organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

B.   Umik pritožbe in ustavitev postopka

| (7) | EIFI je s pismom Komisiji z dne 1. aprila 2010 uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(7)

EIFI je s pismom Komisiji z dne 1. aprila 2010 uradno umaknil svojo pritožbo.

| (8) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, kadar je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, kadar je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

| (9) | Komisija je menila, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je menila, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Unije.

| (10) | Komisija je zato sklenila, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav ustaviti – |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zato sklenila, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav ustaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, se ustavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. julija 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 190, 13.8.2009, str. 27.

2

(3)  UL C 190, 13.8.2009, str. 32.

3

---

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/28

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. julija 2010

o ustavitvi protisubvencijskega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije

(2010/393/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2009/597 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 30. junija 2009 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem subvencioniranem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije („zadevni državi“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 30. junija 2009 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem subvencioniranem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije („zadevni državi“).

| (2) | Pritožbo je v skladu s členom 9(1) in členom 10(6) osnovne uredbe vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je v skladu s členom 9(1) in členom 10(6) osnovne uredbe vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Uniji.

| (3) | Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protisubvencijskega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protisubvencijskega postopka.

| (4) | Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila vlade zadevnih držav, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz navedenih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. Vlade zadevnih držav so bile ločeno povabljene na posvetovanje, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Med posvetovanji ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila vlade zadevnih držav, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da je subvencioniran uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz navedenih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. Vlade zadevnih držav so bile ločeno povabljene na posvetovanje, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev. Med posvetovanji ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev.

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija v obvestilu, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz zadevnih držav, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija v obvestilu, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), začela protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz zadevnih držav, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

| (6) | Komisija je istega dne začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je istega dne začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav (3).

| (7) | Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev v Uniji, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem znanim združenjem uvoznikov ter organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev v Uniji, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem znanim združenjem uvoznikov ter organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (8) | EIFI je s pismom Komisiji z dne 1. aprila 2010 uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(8)

EIFI je s pismom Komisiji z dne 1. aprila 2010 uradno umaknil svojo pritožbo.

| (9) | V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

| (10) | Komisija je menila, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je menila, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Unije.

| (11) | Komisija je zato sklenila, da je treba protisubvencijski postopek o uvozu v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav ustaviti – |
| --- | --- |

(11)

Komisija je zato sklenila, da je treba protisubvencijski postopek o uvozu v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav ustaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protisubvencijski postopek o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, se ustavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 14. julija 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 190, 13.8.2009, str. 32.

2

(3)  UL C 190, 13.8.2009, str. 27.

3

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 15.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 180/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 180/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. maja 2008

o državni pomoči C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) v zvezi s financiranjem družbe Hessische Staatsweingüter s strani dežele Hessen

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1626)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/394/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe

po pozivu zainteresiranim stranem, da predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenim členom (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: GD AGRI) je po prejemu pritožb oktobra 2003 in novembra 2004 preiskal financiranje družbe Hessische Staatsweingüter s strani dežele Hessen. |
| --- | --- |

(1)

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: GD AGRI) je po prejemu pritožb oktobra 2003 in novembra 2004 preiskal financiranje družbe Hessische Staatsweingüter s strani dežele Hessen.

| (2) | V tem okviru sta bila opravljena dva razgovora, in sicer 26. januarja 2005 med organi dežele Hessen in uradniki GD AGRI ter 29. septembra 2005 med predsednikom vlade Hessna Kochom in pristojno komisarko za kmetijstvo in razvoj podeželja. Po razgovoru z dne 29. septembra 2005 so organi dežele Hessen 13. oktobra 2005 prejeli dopis od GD AGRI. |
| --- | --- |

(2)

V tem okviru sta bila opravljena dva razgovora, in sicer 26. januarja 2005 med organi dežele Hessen in uradniki GD AGRI ter 29. septembra 2005 med predsednikom vlade Hessna Kochom in pristojno komisarko za kmetijstvo in razvoj podeželja. Po razgovoru z dne 29. septembra 2005 so organi dežele Hessen 13. oktobra 2005 prejeli dopis od GD AGRI.

| (3) | Organi dežele Hessen so GD AGRI posredovali podatke v pisni obliki z dopisi z dne 25. januarja 2005, 25. aprila 2005 in 12. decembra 2005, na katere se sklicuje. |
| --- | --- |

(3)

Organi dežele Hessen so GD AGRI posredovali podatke v pisni obliki z dopisi z dne 25. januarja 2005, 25. aprila 2005 in 12. decembra 2005, na katere se sklicuje.

| (4) | Nemčija je Komisijo 6. julija 2006 v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES po elektronski pošti uradno obvestila o financiranju z lastniškim kapitalom nove vinske kleti. Na podlagi poslanih podatkov je bila izvedena priglasitev zaradi pravne varnosti. Ker je bil del sredstev izplačan že pred priglasitvijo, je bil ukrep, evidentiran pod številko NN 56/06, vpisan v register nepriglašenih pomoči. Nemčija je 21. septembra 2006 in 14. novembra 2006 po elektronski pošti poslala dodatne podatke. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je Komisijo 6. julija 2006 v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES po elektronski pošti uradno obvestila o financiranju z lastniškim kapitalom nove vinske kleti. Na podlagi poslanih podatkov je bila izvedena priglasitev zaradi pravne varnosti. Ker je bil del sredstev izplačan že pred priglasitvijo, je bil ukrep, evidentiran pod številko NN 56/06, vpisan v register nepriglašenih pomoči. Nemčija je 21. septembra 2006 in 14. novembra 2006 po elektronski pošti poslala dodatne podatke.

| (5) | Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.) obvestila Nemčijo o odločitvi, da bo v zvezi z zadevno pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.) obvestila Nemčijo o odločitvi, da bo v zvezi z zadevno pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (6) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala druge zainteresirane stranke, da v enem mesecu predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(6)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala druge zainteresirane stranke, da v enem mesecu predložijo svoje pripombe.

| (7) | Komisija je prejela pripombo ene zainteresirane stranke, ki je z dopisom z dne 15. februarja 2007 najprej zaprosila za zaupno obravnavo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela pripombo ene zainteresirane stranke, ki je z dopisom z dne 15. februarja 2007 najprej zaprosila za zaupno obravnavo.

| (8) | Nemčija je z dopisom z dne 2. marca 2007 prejela pripombo, ne da bi bila izdana identiteta zainteresirane stranke. Zainteresirana stranka je z dopisom z dne 7. marca 2007 umaknila prošnjo za zaupnost. Nemčija je 4. aprila 2007 po elektronski pošti poslala dodatne podatke. |
| --- | --- |

(8)

Nemčija je z dopisom z dne 2. marca 2007 prejela pripombo, ne da bi bila izdana identiteta zainteresirane stranke. Zainteresirana stranka je z dopisom z dne 7. marca 2007 umaknila prošnjo za zaupnost. Nemčija je 4. aprila 2007 po elektronski pošti poslala dodatne podatke.

II.   OPIS

| (9) | Po predloženih podatkih družba Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach s sedežem v Eltvillu ob reki Ren upravlja 190-hektarski vinograd, največje vinogradniško posestvo v Nemčiji, in se usmerja na proizvodnjo kakovostnih vin, predvsem rizlinga in v čedalje večjem obsegu rdečega vina. Družba je v stoodstotni lasti dežele Hessen. |
| --- | --- |

(9)

Po predloženih podatkih družba Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach s sedežem v Eltvillu ob reki Ren upravlja 190-hektarski vinograd, največje vinogradniško posestvo v Nemčiji, in se usmerja na proizvodnjo kakovostnih vin, predvsem rizlinga in v čedalje večjem obsegu rdečega vina. Družba je v stoodstotni lasti dežele Hessen.

| (10) | Najprej je bila vinarska dejavnost dežele Hessen do leta 1998 vodena kot del splošne uprave (kameralistische Wirtschaftsführung – kameralistično gospodarsko upravljanje), nato do leta 2003 kot Landesbetrieb. V zvezi s financiranjem družbe Hessische Staatsweingüter je treba preveriti več ukrepov: |
| --- | --- |

(10)

Najprej je bila vinarska dejavnost dežele Hessen do leta 1998 vodena kot del splošne uprave (kameralistische Wirtschaftsführung – kameralistično gospodarsko upravljanje), nato do leta 2003 kot Landesbetrieb. V zvezi s financiranjem družbe Hessische Staatsweingüter je treba preveriti več ukrepov:

| (11) | Pred letom 2003 je imela družba Hessische Staatsweingüter občasno izgube. Izgube je pokrila dežela. |
| --- | --- |

(11)

Pred letom 2003 je imela družba Hessische Staatsweingüter občasno izgube. Izgube je pokrila dežela.

| (12) | Pred priglasitvijo Nemčije so organi dežele Hessen predložili natančne podatke o finančnih prenosih dežele Hessen družbi Hessische Staatsweingüter v letih 1995–2002. |
| --- | --- |

(12)

Pred priglasitvijo Nemčije so organi dežele Hessen predložili natančne podatke o finančnih prenosih dežele Hessen družbi Hessische Staatsweingüter v letih 1995–2002.

| (13) | Pod kameralističnim gospodarskim upravljanjem je bilo poslovanje družbe Hessische Staatsweingüter vodeno v deželnem proračunu pod poglavjem 09 35 oziroma 03 35. Primanjkljaj družbe Hessische Staatsweingüter je dežela Hessen pokrivala globalno v okviru vsakokratnega letnega proračuna. |
| --- | --- |

(13)

Pod kameralističnim gospodarskim upravljanjem je bilo poslovanje družbe Hessische Staatsweingüter vodeno v deželnem proračunu pod poglavjem 09 35 oziroma 03 35. Primanjkljaj družbe Hessische Staatsweingüter je dežela Hessen pokrivala globalno v okviru vsakokratnega letnega proračuna.

| (14) | Po predloženih podatkih je takrat gradbeni in kulturni spomenik samostan Eberbach, nekdanja cistercijanska opatija, prav tako pripadal družbi Hessische Staatsweingüter. Stroški za vzdrževanje in upravljanje samostana so bili zato pripisani družbi Hessische Staatsweingüter. Po predloženih podatkih se samostan sedaj vodi kot neodvisna ustanova javnega prava. |
| --- | --- |

(14)

Po predloženih podatkih je takrat gradbeni in kulturni spomenik samostan Eberbach, nekdanja cistercijanska opatija, prav tako pripadal družbi Hessische Staatsweingüter. Stroški za vzdrževanje in upravljanje samostana so bili zato pripisani družbi Hessische Staatsweingüter. Po predloženih podatkih se samostan sedaj vodi kot neodvisna ustanova javnega prava.

| (15) | Po predloženih podatkih je družba Hessische Staatsweingüter od leta 1995 do leta 1997 dosegla naslednje rezultate:








  (v DEM) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Prihodki | 10 424 594 | 10 970 002 | 12 043 717 |
| Odhodki | 11 637 419 | 11 889 731 | 12 330 538 |
| Rezultat | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |

(15)

Po predloženih podatkih je družba Hessische Staatsweingüter od leta 1995 do leta 1997 dosegla naslednje rezultate:

(v DEM)

1995

1996

1997

Prihodki

10 424 594

10 970 002

12 043 717

Odhodki

11 637 419

11 889 731

12 330 538

Rezultat

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

| (16) | Organi dežele Hessen so navedli, da se odhodki za vzdrževanje in upravljanje samostana Eberbach niso smeli upoštevati za določitev celotnega zneska nadomestil dežele Hessen za vinarsko dejavnost družbe Hessische Staatsweingüter. |
| --- | --- |

(16)

Organi dežele Hessen so navedli, da se odhodki za vzdrževanje in upravljanje samostana Eberbach niso smeli upoštevati za določitev celotnega zneska nadomestil dežele Hessen za vinarsko dejavnost družbe Hessische Staatsweingüter.

| (17) | Dohodki in odhodki samostana Eberbach, ki so bili pripisani družbi Hessische Staatsweingüter, so bili po predloženih podatkih prikazani v ločeni naslovni skupini (naslovna skupina 72) in jih je zato mogoče jasno razmejiti. |
| --- | --- |

(17)

Dohodki in odhodki samostana Eberbach, ki so bili pripisani družbi Hessische Staatsweingüter, so bili po predloženih podatkih prikazani v ločeni naslovni skupini (naslovna skupina 72) in jih je zato mogoče jasno razmejiti.

| (18) | Po mnenju organov dežele Hessen so bili na računih družbe Hessische Staatsweingüter poleg tega všteti odhodki za druge javne storitve, ki jih ni mogoče pripisati neposredno vinogradniški dejavnosti, predvsem za reprezentančne pokušine vin deželnega zbora in deželne vlade ter naložbe, povezane z ukrepi komasacije zemljišč. Po predloženih podatkih so bili ti odhodki navedeni v pojasnilih k poglavju 09 35 oziroma 03 35 letnega računovodskega izkaza. |
| --- | --- |

(18)

Po mnenju organov dežele Hessen so bili na računih družbe Hessische Staatsweingüter poleg tega všteti odhodki za druge javne storitve, ki jih ni mogoče pripisati neposredno vinogradniški dejavnosti, predvsem za reprezentančne pokušine vin deželnega zbora in deželne vlade ter naložbe, povezane z ukrepi komasacije zemljišč. Po predloženih podatkih so bili ti odhodki navedeni v pojasnilih k poglavju 09 35 oziroma 03 35 letnega računovodskega izkaza.

| (19) | Po mnenju organov dežele Hessen bi bilo treba na njihovi podlagi nadomestila dežele Hessen, ki jih je mogoče pripisati vinarski dejavnosti družbe Hessische Staatsweingüter, popraviti, kot sledi:








  (v DEM) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Rezultat | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |
| Prihodki samostana Eberbach | 570 825 | 826 672 | 966 948 |
| Odhodki samostana Eberbach | 1 344 793 | 1 331 987 | 1 533 826 |
| Popravek za samostan Eberbach | 773 968 | 505 315 | 566 878 |
| Reprezentančne pokušine vina (pavšali) | 140 000 | 140 000 | 140 000 |
| Komasacija zemljišč | 63 918 | 99 568 | 47 963 |
| Popravek odhodkov, ki niso povezani s poslovanjem | 203 918 | 239 568 | 187 963 |
| Popravljen celotni znesek | – 234 939 | – 174 846 | 468 020 |
| Popravljena nadomestila v EUR | 120 122 | 89 397 | — |

(19)

Po mnenju organov dežele Hessen bi bilo treba na njihovi podlagi nadomestila dežele Hessen, ki jih je mogoče pripisati vinarski dejavnosti družbe Hessische Staatsweingüter, popraviti, kot sledi:

(v DEM)

1995

1996

1997

Rezultat

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

Prihodki samostana Eberbach

570 825

826 672

966 948

Odhodki samostana Eberbach

1 344 793

1 331 987

1 533 826

Popravek za samostan Eberbach

773 968

505 315

566 878

Reprezentančne pokušine vina (pavšali)

140 000

140 000

140 000

Komasacija zemljišč

63 918

99 568

47 963

Popravek odhodkov, ki niso povezani s poslovanjem

203 918

239 568

187 963

Popravljen celotni znesek

– 234 939

– 174 846

468 020

Popravljena nadomestila v EUR

120 122

89 397

—

| (20) | Na podlagi predloženih podatkov je družba Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (ustanovljena 1. januarja 1998 kot pravno nesamostojni ločen del deželne uprave) prejela nadomestila za poslovanje, v katerih so bile zajete subvencije za poslovanje in dotacije za reprezentanco dežele (pavšali za vinske pokušine deželnega zbora dežele Hessen in vlade dežele Hessen). |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi predloženih podatkov je družba Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter (ustanovljena 1. januarja 1998 kot pravno nesamostojni ločen del deželne uprave) prejela nadomestila za poslovanje, v katerih so bile zajete subvencije za poslovanje in dotacije za reprezentanco dežele (pavšali za vinske pokušine deželnega zbora dežele Hessen in vlade dežele Hessen).

| (21) | Po podatkih organov dežele Hessen je mogoče naslednje zneske od leta 1998 do leta 2002 upoštevati kot ustrezna nadomestila za družbo Hessische Staatsweingüter:










  (v DEM) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Nadomestila za poslovanje | 145 000 | 670 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| Od tega dotacije za reprezentanco | 65 000 | 100 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| Ustrezna nadomestila | 80 000 | 570 000 | — | — | — |
| Ustrezna nadomestila v EUR | 40 903 | 291 436 | — | — | — |

(21)

Po podatkih organov dežele Hessen je mogoče naslednje zneske od leta 1998 do leta 2002 upoštevati kot ustrezna nadomestila za družbo Hessische Staatsweingüter:

(v DEM)

1998

1999

2000

2001

2002

Nadomestila za poslovanje

145 000

670 000

100 000

120 000

61 400

Od tega dotacije za reprezentanco

65 000

100 000

100 000

120 000

61 400

Ustrezna nadomestila

80 000

570 000

—

—

—

Ustrezna nadomestila v EUR

40 903

291 436

—

—

—

| (22) | Po mnenju organov dežele Hessen je mogoče ustrezna nadomestila za obdobje od leta 1995 do leta 2002 povzeti, kot sledi:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Kameralistično gospodarsko upravljanje | 1995–1997 | 209 520 |
| Družba Landesbetrieb | 1998–2002 | 332 339 |
| Skupno | 1995–2002 | 541 859 |

(22)

Po mnenju organov dežele Hessen je mogoče ustrezna nadomestila za obdobje od leta 1995 do leta 2002 povzeti, kot sledi:

(v EUR)

Kameralistično gospodarsko upravljanje

1995–1997

209 520

Družba Landesbetrieb

1998–2002

332 339

Skupno

1995–2002

541 859

| (23) | Za pripravo prestrukturiranja vinarske dejavnosti je družba Hessische Staatsweingüter na poziv dežele Hessen od avgusta do novembra 2001 skupaj s Forschungsanstalt Geisenheim pripravila strateški dokument „Analiza stanja in razvojne možnosti“, v katerem so bili predstavljeni različni scenariji za nadaljnje razvojne možnosti državnih vinogradov. V tem dokumentu sta bili za vinarsko dejavnost predvideni dve mogoči pravni obliki (d. o. o. ali ustanova). Glede poslovne strategije podjetja sta obstajali možnosti za popolno prenovo stare oziroma izgradnjo nove vinske kleti. |
| --- | --- |

(23)

Za pripravo prestrukturiranja vinarske dejavnosti je družba Hessische Staatsweingüter na poziv dežele Hessen od avgusta do novembra 2001 skupaj s Forschungsanstalt Geisenheim pripravila strateški dokument „Analiza stanja in razvojne možnosti“, v katerem so bili predstavljeni različni scenariji za nadaljnje razvojne možnosti državnih vinogradov. V tem dokumentu sta bili za vinarsko dejavnost predvideni dve mogoči pravni obliki (d. o. o. ali ustanova). Glede poslovne strategije podjetja sta obstajali možnosti za popolno prenovo stare oziroma izgradnjo nove vinske kleti.

| (24) | Na podlagi tega dokumenta je bil junija 2002 izdelan poslovni načrt za posamezne scenarije. V „scenariju nespremenjenega stanja“ so bili za postopno prenovo starih prostorov v Eltvillu v naslednjih desetih letih predvideni stroški v višini približno 6,7 milijona EUR. Vendar odločitev za „nespremenjeno stanje“ ne bi pripomogla k ponovni donosnosti vinarske dejavnosti. V skladu s poslovnim načrtom za financiranje državnih vinogradov bi v desetih letih potrebovali nadomestila dežele Hessen v višini skupno približno 14,3 milijona EUR (vključno s kritjem primanjkljaja v proračunski blagajni iz prejšnje dejavnosti od leta 2000) in prihodke od prodaje poslovno nepotrebnih osnovnih sredstev v višini približno 7,7 milijona EUR. Z vinarsko dejavnostjo bi še v letu 2011 pridelali letni primanjkljaj v višini približno 2 milijona EUR. |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi tega dokumenta je bil junija 2002 izdelan poslovni načrt za posamezne scenarije. V „scenariju nespremenjenega stanja“ so bili za postopno prenovo starih prostorov v Eltvillu v naslednjih desetih letih predvideni stroški v višini približno 6,7 milijona EUR. Vendar odločitev za „nespremenjeno stanje“ ne bi pripomogla k ponovni donosnosti vinarske dejavnosti. V skladu s poslovnim načrtom za financiranje državnih vinogradov bi v desetih letih potrebovali nadomestila dežele Hessen v višini skupno približno 14,3 milijona EUR (vključno s kritjem primanjkljaja v proračunski blagajni iz prejšnje dejavnosti od leta 2000) in prihodke od prodaje poslovno nepotrebnih osnovnih sredstev v višini približno 7,7 milijona EUR. Z vinarsko dejavnostjo bi še v letu 2011 pridelali letni primanjkljaj v višini približno 2 milijona EUR.

| (25) | Ugotovljeno je bilo, da je druga strateška možnost, namreč izgradnja nove vinske kleti na starem zemljišču v Eltvillu, gospodarsko najmanj ugodna možnost in zato o njej ni več mogoče razmišljati. |
| --- | --- |

(25)

Ugotovljeno je bilo, da je druga strateška možnost, namreč izgradnja nove vinske kleti na starem zemljišču v Eltvillu, gospodarsko najmanj ugodna možnost in zato o njej ni več mogoče razmišljati.

| (26) | Edina strateška možnost, ki bi na podlagi poslovnega načrta privedla do dolgoročne donosnosti, bi bila izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg in prenos uprave družbe Hessische Staatsweingüter in njene vinoteke v samostan Eberbach. Ta možnost temelji na domnevi, da bi morala dežela prevzeti obveznosti vinarske dejavnosti, ki jih je nakopičila do konca leta 2002. Naložbeni stroški za novo vinsko klet so bili ocenjeni na skupno 15 milijonov EUR in naj bi se deloma financirali s prodajo poslovno nepotrebnih zemljišč in deloma z zunanjimi sredstvi. V skladu z osnutkom poslovnega načrta bi bila v poslovnem letu 2006/2007 dosežena prva pozitivna bruto marža družbe Hessische Staatsweingüter in v poslovnem letu 2008/2009 prvi pozitiven denarni tok. Nadomestila dežele, ki bi jih potrebovali za kritje potreb po denarnih sredstvih, bi v prvih letih prestrukturiranja od leta 2003 znašala približno 4,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(26)

Edina strateška možnost, ki bi na podlagi poslovnega načrta privedla do dolgoročne donosnosti, bi bila izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg in prenos uprave družbe Hessische Staatsweingüter in njene vinoteke v samostan Eberbach. Ta možnost temelji na domnevi, da bi morala dežela prevzeti obveznosti vinarske dejavnosti, ki jih je nakopičila do konca leta 2002. Naložbeni stroški za novo vinsko klet so bili ocenjeni na skupno 15 milijonov EUR in naj bi se deloma financirali s prodajo poslovno nepotrebnih zemljišč in deloma z zunanjimi sredstvi. V skladu z osnutkom poslovnega načrta bi bila v poslovnem letu 2006/2007 dosežena prva pozitivna bruto marža družbe Hessische Staatsweingüter in v poslovnem letu 2008/2009 prvi pozitiven denarni tok. Nadomestila dežele, ki bi jih potrebovali za kritje potreb po denarnih sredstvih, bi v prvih letih prestrukturiranja od leta 2003 znašala približno 4,3 milijona EUR.

| (27) | Zaradi spremenjenih razmer na trgu in drugih pogojev (med drugim zaradi splošnega gospodarskega položaja v Nemčiji in poplave) je bilo treba v septembru 2002 posodobiti junijski poslovni načrt iz leta 2002 in spremeniti finančni osnutek. Na podlagi spremenjenega osnutka bi bila zaradi zakasnitve doseganja donosnosti družbe Hessische Staatsweingüter potrebna dodatna nadomestila dežele v višini približno 3,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi spremenjenih razmer na trgu in drugih pogojev (med drugim zaradi splošnega gospodarskega položaja v Nemčiji in poplave) je bilo treba v septembru 2002 posodobiti junijski poslovni načrt iz leta 2002 in spremeniti finančni osnutek. Na podlagi spremenjenega osnutka bi bila zaradi zakasnitve doseganja donosnosti družbe Hessische Staatsweingüter potrebna dodatna nadomestila dežele v višini približno 3,4 milijona EUR.

| (28) | Vlada dežele Hessen je z vladnim sklepom z dne 10. decembra 2002 sklenila, da se pravna oblika družbe, ki opravlja vinarsko dejavnost, spremeni v d. o. o. (GmbH), z učinkom 1. januarja 2003, torej v Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (v nadaljevanju: „GmbH“). Organi dežele Hessen so ta postopek označili za „formalno privatizacijo“. Poleg tega je vlada sklenila, da se zgradi nova vinska klet na območju skladišča posestva Steinberg in prenese uprava iz Eltvilla v Eberbach (uresničevanje tretje strateške možnosti, predstavljene v poslovnem načrtu). |
| --- | --- |

(28)

Vlada dežele Hessen je z vladnim sklepom z dne 10. decembra 2002 sklenila, da se pravna oblika družbe, ki opravlja vinarsko dejavnost, spremeni v d. o. o. (GmbH), z učinkom 1. januarja 2003, torej v Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (v nadaljevanju: „GmbH“). Organi dežele Hessen so ta postopek označili za „formalno privatizacijo“. Poleg tega je vlada sklenila, da se zgradi nova vinska klet na območju skladišča posestva Steinberg in prenese uprava iz Eltvilla v Eberbach (uresničevanje tretje strateške možnosti, predstavljene v poslovnem načrtu).

| (29) | Gibljiva sredstva in poslovno potrebne premičnine nekdanje družbe Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter v vrednosti približno 7,3 milijona EUR in nekatere kratkoročne obveznosti in rezerve so bili preneseni na GmbH. Poslovno potrebne nepremičnine (obdelana zemljišča in zgradbe) so bila vključena v tako imenovano družbo Betrieb gewerblicher Art (javnopravni gospodarski zavod v stoodstotnem lastništvu dežele) in jih ima GmbH v zakupu. Po predloženih informacijah je bila na podlagi dveh izvedenskih mnenj o vrednosti zakupa, ki so ju predložili organi dežele Hessen, določena zakupnina. |
| --- | --- |

(29)

Gibljiva sredstva in poslovno potrebne premičnine nekdanje družbe Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter v vrednosti približno 7,3 milijona EUR in nekatere kratkoročne obveznosti in rezerve so bili preneseni na GmbH. Poslovno potrebne nepremičnine (obdelana zemljišča in zgradbe) so bila vključena v tako imenovano družbo Betrieb gewerblicher Art (javnopravni gospodarski zavod v stoodstotnem lastništvu dežele) in jih ima GmbH v zakupu. Po predloženih informacijah je bila na podlagi dveh izvedenskih mnenj o vrednosti zakupa, ki so ju predložili organi dežele Hessen, določena zakupnina.

| (30) | Po navedbah organov dežele Hessen je dežela Hessen hotela družbi GmbH v okviru splošnega naložbenega načrta dati na razpolago dovolj kapitala, da bi ji zagotovila srednje- in dolgoročno donosnost na mednarodnih trgih vina brez državne pomoči. |
| --- | --- |

(30)

Po navedbah organov dežele Hessen je dežela Hessen hotela družbi GmbH v okviru splošnega naložbenega načrta dati na razpolago dovolj kapitala, da bi ji zagotovila srednje- in dolgoročno donosnost na mednarodnih trgih vina brez državne pomoči.

| (31) | Do konca leta 2002 so se obveznosti družbe do dežele Hessen povečale na 1 792 000 EUR. Te obveznosti je dežela z 31. decembrom 2002 odpisala z ustrezno kalkulacijo v dodatku k proračunu za leto 2002. |
| --- | --- |

(31)

Do konca leta 2002 so se obveznosti družbe do dežele Hessen povečale na 1 792 000 EUR. Te obveznosti je dežela z 31. decembrom 2002 odpisala z ustrezno kalkulacijo v dodatku k proračunu za leto 2002.

| (32) | Ob ustanovitvi januarja 2003 je dežela Hessen družbi GmbH dala najprej 1 milijon EUR (vpisani kapital družbe). S prenosom sredstev (in nekaterih obveznosti), odpisom dolgov in začetnim kapitalskim vložkom je lastniški kapital na novo ustanovljene družbe GmbH znašal približno 7,6 milijona EUR (približno 91 % bilančne vsote). |
| --- | --- |

(32)

Ob ustanovitvi januarja 2003 je dežela Hessen družbi GmbH dala najprej 1 milijon EUR (vpisani kapital družbe). S prenosom sredstev (in nekaterih obveznosti), odpisom dolgov in začetnim kapitalskim vložkom je lastniški kapital na novo ustanovljene družbe GmbH znašal približno 7,6 milijona EUR (približno 91 % bilančne vsote).

| (33) | Konec leta 2003 je bilo sklenjeno, da se kapital drugič poveča za 1,225 milijona EUR. Ta kapital se je dejansko izplačal v obrokih, in sicer 400 000 EUR 2. aprila, 300 000 EUR 28. junija, 125 000 EUR 11. avgusta in 100 000 EUR 15. septembra 2004. Zadnji obrok v višini 300 000 EUR je bil izplačan 27. februarja 2006. Povečan kapital je bil v bilanci GmbH vknjižen kot kapitalske rezerve. |
| --- | --- |

(33)

Konec leta 2003 je bilo sklenjeno, da se kapital drugič poveča za 1,225 milijona EUR. Ta kapital se je dejansko izplačal v obrokih, in sicer 400 000 EUR 2. aprila, 300 000 EUR 28. junija, 125 000 EUR 11. avgusta in 100 000 EUR 15. septembra 2004. Zadnji obrok v višini 300 000 EUR je bil izplačan 27. februarja 2006. Povečan kapital je bil v bilanci GmbH vknjižen kot kapitalske rezerve.

| (34) | Poslovni načrt iz septembra 2002 je bil spet posodobljen v februarju 2003 (poslovni načrt z dne 26. februarja 2003 je bil dopolnjen s popolnim načrtom dobička in izgube) in nato še enkrat v novembru 2003 (poslovni načrt z dne 28. novembra 2003). V poslovnem načrtu z dne 28. novembra 2003 je bila prva pozitivna vrednost EBITDA (3) predvidena že v poslovnem letu 2007, prvi pozitivni denarni tok v letu 2010 in letni dobiček od leta 2014. Na podlagi predloženih podatkov bi bila po tem finančnem osnutku v letu 2016 ustvarjena več kot 3-odstotna donosnost lastniškega kapitala (ki temelji na rezultatu pred obdavčitvijo), ki bi od leta 2019 dosegla višino več kot 7 %. |
| --- | --- |

(34)

Poslovni načrt iz septembra 2002 je bil spet posodobljen v februarju 2003 (poslovni načrt z dne 26. februarja 2003 je bil dopolnjen s popolnim načrtom dobička in izgube) in nato še enkrat v novembru 2003 (poslovni načrt z dne 28. novembra 2003). V poslovnem načrtu z dne 28. novembra 2003 je bila prva pozitivna vrednost EBITDA (3) predvidena že v poslovnem letu 2007, prvi pozitivni denarni tok v letu 2010 in letni dobiček od leta 2014. Na podlagi predloženih podatkov bi bila po tem finančnem osnutku v letu 2016 ustvarjena več kot 3-odstotna donosnost lastniškega kapitala (ki temelji na rezultatu pred obdavčitvijo), ki bi od leta 2019 dosegla višino več kot 7 %.

| (35) | V zvezi s tem so organi dežele Hessen Komisiji predložili izvedensko mnenje o položaju na trgu in ekonomičnosti primerljivih vinogradov v Nemčiji in Evropski uniji (Kratko izvedensko mnenje – Položaj na trgu in ekonomičnost z družbo Hessische Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH v Eltvillu primerljivih vinogradov v Nemčiji in Evropski uniji, prof. dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, april 2005 (Kurzgutachten – Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der Hessischen Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union; von Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, April 2005); v nadaljevanju „Hoffmannovo mnenje“). Pri tem poročilu je Forschungszentrum Geisenheim uporabil redno izvedene analize podjetij več kot 130 vinogradov, da bi ugotovil povprečne kazalnike donosnosti v panogi. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem so organi dežele Hessen Komisiji predložili izvedensko mnenje o položaju na trgu in ekonomičnosti primerljivih vinogradov v Nemčiji in Evropski uniji (Kratko izvedensko mnenje – Položaj na trgu in ekonomičnost z družbo Hessische Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH v Eltvillu primerljivih vinogradov v Nemčiji in Evropski uniji, prof. dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, april 2005 (Kurzgutachten – Die Marktstellung und Wirtschaftlichkeit von mit der Hessischen Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville, vergleichbaren Weingütern in Deutschland und der Europäischen Union; von Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Forschungsanstalt Geisenheim, April 2005); v nadaljevanju „Hoffmannovo mnenje“). Pri tem poročilu je Forschungszentrum Geisenheim uporabil redno izvedene analize podjetij več kot 130 vinogradov, da bi ugotovil povprečne kazalnike donosnosti v panogi.

| (36) | Na podlagi Hoffmannovega mnenja se vinogradniki in morebitni lastniki zunaj dejavnosti zanimajo za dolgoročen in vrednostno stabilen prihodek iz kapitala. Analiza za obdobje od leta 1992 do leta 2003 za vse pregledane vinograde je pokazala 1,9-odstotno povprečno donosnost lastniškega kapitala. V vodilnih vinogradih je bil dosežen 11,7-odstotni povprečni donos lastniškega kapitala. Na podlagi predloženih podatkov se raziskani vodilni vinogradi ne morejo neposredno primerjati z družbo Hessische Staatsweingüter, ker so prvi družinska podjetja in je treba kazalnike donosnosti popraviti z izdatki za osebje zunanjega upravljanja. Po tem popravku (ob upoštevanju stroškov za tehničnega vodjo in dva poslovodja) se v poročilu za vodilne vinograde izkazuje približno 2-odstotna (1992–2003) oziroma 3-odstotna (1998–2003) donosnost lastniškega kapitala. Po mnenju organov dežele Hessen je treba te vrednosti uporabiti za primerjavo pri financiranju družbe Hessische Staatsweingüter. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi Hoffmannovega mnenja se vinogradniki in morebitni lastniki zunaj dejavnosti zanimajo za dolgoročen in vrednostno stabilen prihodek iz kapitala. Analiza za obdobje od leta 1992 do leta 2003 za vse pregledane vinograde je pokazala 1,9-odstotno povprečno donosnost lastniškega kapitala. V vodilnih vinogradih je bil dosežen 11,7-odstotni povprečni donos lastniškega kapitala. Na podlagi predloženih podatkov se raziskani vodilni vinogradi ne morejo neposredno primerjati z družbo Hessische Staatsweingüter, ker so prvi družinska podjetja in je treba kazalnike donosnosti popraviti z izdatki za osebje zunanjega upravljanja. Po tem popravku (ob upoštevanju stroškov za tehničnega vodjo in dva poslovodja) se v poročilu za vodilne vinograde izkazuje približno 2-odstotna (1992–2003) oziroma 3-odstotna (1998–2003) donosnost lastniškega kapitala. Po mnenju organov dežele Hessen je treba te vrednosti uporabiti za primerjavo pri financiranju družbe Hessische Staatsweingüter.

| (37) | V Hoffmannovem mnenju se ocenjuje, da bi pri prestrukturiranju vinogradov ali pri večjih dolgoročnih investicijah trajalo najmanj 10 in povprečno od 10 do15 let, da bi bil dosežen prag dobička. |
| --- | --- |

(37)

V Hoffmannovem mnenju se ocenjuje, da bi pri prestrukturiranju vinogradov ali pri večjih dolgoročnih investicijah trajalo najmanj 10 in povprečno od 10 do15 let, da bi bil dosežen prag dobička.

| (38) | Organi dežele Hessen so navedli, da so predloženi finančni osnutki temeljili na zelo konservativnem pristopu načrtovanja. Družba KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) je na podlagi predloženih podatkov preverila poslovni načrt z dne 26. februarja 2003 in ga ocenila kot zelo konservativnega v smislu najslabše možnega scenarija. |
| --- | --- |

(38)

Organi dežele Hessen so navedli, da so predloženi finančni osnutki temeljili na zelo konservativnem pristopu načrtovanja. Družba KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) je na podlagi predloženih podatkov preverila poslovni načrt z dne 26. februarja 2003 in ga ocenila kot zelo konservativnega v smislu najslabše možnega scenarija.

| (39) | Dežela Hessen je družbi Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach sedaj dala na razpolago še dodaten kapital za izgradnjo nove podzemne vinske kleti. Na podlagi predloženih podatkov je bila ta naložba odločilen ukrep za doseganje srednje- in dolgoročne donosnosti GmbH (glej recitale 23 do 26) in je zaradi strukturne pomanjkljivosti stare vinske kleti v Eltvillu potrebna za vzdrževanje kakovosti vina in zagotovitev izpolnjevanja mednarodnih živilskih standardov. Nova vinska klet bo zgrajena na območju skladišča posestva Steinberg. |
| --- | --- |

(39)

Dežela Hessen je družbi Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach sedaj dala na razpolago še dodaten kapital za izgradnjo nove podzemne vinske kleti. Na podlagi predloženih podatkov je bila ta naložba odločilen ukrep za doseganje srednje- in dolgoročne donosnosti GmbH (glej recitale 23 do 26) in je zaradi strukturne pomanjkljivosti stare vinske kleti v Eltvillu potrebna za vzdrževanje kakovosti vina in zagotovitev izpolnjevanja mednarodnih živilskih standardov. Nova vinska klet bo zgrajena na območju skladišča posestva Steinberg.

| (40) | Celotna naložba v višini približno 15 milijonov EUR je deloma financirana s sredstvi dežele Hessen. V nasprotju s prvotnim predvidevanjem v načrtu prestrukturiranja financiranje z lastniškim kapitalom v višini 7,5 milijona EUR, ki je bilo priglašeno dne 6. julija 2006, ni bilo dano na razpolago kot čisti kapitalski vložek, ampak v obliki delničarskega posojila (Partiarisches Darlehen). |
| --- | --- |

(40)

Celotna naložba v višini približno 15 milijonov EUR je deloma financirana s sredstvi dežele Hessen. V nasprotju s prvotnim predvidevanjem v načrtu prestrukturiranja financiranje z lastniškim kapitalom v višini 7,5 milijona EUR, ki je bilo priglašeno dne 6. julija 2006, ni bilo dano na razpolago kot čisti kapitalski vložek, ampak v obliki delničarskega posojila (Partiarisches Darlehen).

| (41) | To posojilo Partiarisches Darlehen temelji na 3,7-odstotni letni fiksni obrestni meri z možnostjo, da se letne obresti pripišejo do leta 2014 oziroma do leta 2015 (to pomeni, da se v letu 2014 oziroma 2015 odplača po 50 % nastalih obresti in obrestnih obresti). |
| --- | --- |

(41)

To posojilo Partiarisches Darlehen temelji na 3,7-odstotni letni fiksni obrestni meri z možnostjo, da se letne obresti pripišejo do leta 2014 oziroma do leta 2015 (to pomeni, da se v letu 2014 oziroma 2015 odplača po 50 % nastalih obresti in obrestnih obresti).

| (42) | Poleg tega je posojilo Partiarisches Darlehen udeleženo pri letnem dobičku po stopnji, ki ustreza razmerju med posojilom Partiarisches Darlehen in vpisanim kapitalom GmbH, in sicer do višine 25 % neporavnanega zneska posojila. V oktobru 2006 je bila stopnja deleža pri dobičku 88-odstotna. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega je posojilo Partiarisches Darlehen udeleženo pri letnem dobičku po stopnji, ki ustreza razmerju med posojilom Partiarisches Darlehen in vpisanim kapitalom GmbH, in sicer do višine 25 % neporavnanega zneska posojila. V oktobru 2006 je bila stopnja deleža pri dobičku 88-odstotna.

| (43) | Posojilo Partiarisches Darlehen se od leta 2021 odplačuje s 5-odstotno letno obrestno mero. |
| --- | --- |

(43)

Posojilo Partiarisches Darlehen se od leta 2021 odplačuje s 5-odstotno letno obrestno mero.

| (44) | Izplačilo posojila Partiarisches Darlehen poteka na zahtevo poslovodstva GmbH skladno z napredkom pri gradnji naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(44)

Izplačilo posojila Partiarisches Darlehen poteka na zahtevo poslovodstva GmbH skladno z napredkom pri gradnji naložbenega projekta.

| (45) | Na podlagi predloženih podatkov je bil prvi obrok v višini 300 000 EUR za načrtovanje nove vinske kleti izplačan že v avgustu 2004. Drugi obroki v višini skupno 2,3 milijona EUR so bili za gradnjo nove vinske kleti izplačani od marca do septembra 2006. Ti zneski so bili zagotovljeni kot nadomestila v okviru dveh sklepov ministrstva za okolje, podeželski prostor in varstvo potrošnikov dežele Hessen (Ministerium für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz) z dne 22. decembra 2004 in z dne 21. julija 2006 v skupnem znesku 1,2 milijona EUR oziroma 6,3 milijona EUR, ki sta bila določena za izdatke v zvezi z novo vinsko kletjo. Na podlagi podatkov, ki jih je Nemčija 14. novembra 2006 poslala po elektronski pošti, bi bilo treba ta sklepa preklicati in v njunem okviru že izplačane zneske v zvezi z novo vinsko kletjo vključiti v posojilo Partiarisches Darlehen pod pogoji, navedenimi v posojilu. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi predloženih podatkov je bil prvi obrok v višini 300 000 EUR za načrtovanje nove vinske kleti izplačan že v avgustu 2004. Drugi obroki v višini skupno 2,3 milijona EUR so bili za gradnjo nove vinske kleti izplačani od marca do septembra 2006. Ti zneski so bili zagotovljeni kot nadomestila v okviru dveh sklepov ministrstva za okolje, podeželski prostor in varstvo potrošnikov dežele Hessen (Ministerium für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz) z dne 22. decembra 2004 in z dne 21. julija 2006 v skupnem znesku 1,2 milijona EUR oziroma 6,3 milijona EUR, ki sta bila določena za izdatke v zvezi z novo vinsko kletjo. Na podlagi podatkov, ki jih je Nemčija 14. novembra 2006 poslala po elektronski pošti, bi bilo treba ta sklepa preklicati in v njunem okviru že izplačane zneske v zvezi z novo vinsko kletjo vključiti v posojilo Partiarisches Darlehen pod pogoji, navedenimi v posojilu.

| (46) | Komisija je 16. novembra 2006 po elektronski pošti prejela poslovni načrt GmbH, ki je bil posodobljen 16. oktobra 2006 in ki temelji na prvotnem načrtu za obdobje 2004–2020 ter prikazuje stroške financiranja nove vinske kleti. Na podlagi tega poslovnega načrta, ki zajema obdobje od leta 2006 do leta 2020 oziroma 2025 in ki za zagotovljen kapital predvideva zajamčeno 3,7-odstotno fiksno obrestno mero, je mogoče pričakovati pozitiven denarni tok iz poslovnega izida od leta 2010 naprej (4). Presežki bi morali biti doseženi od leta 2014. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je 16. novembra 2006 po elektronski pošti prejela poslovni načrt GmbH, ki je bil posodobljen 16. oktobra 2006 in ki temelji na prvotnem načrtu za obdobje 2004–2020 ter prikazuje stroške financiranja nove vinske kleti. Na podlagi tega poslovnega načrta, ki zajema obdobje od leta 2006 do leta 2020 oziroma 2025 in ki za zagotovljen kapital predvideva zajamčeno 3,7-odstotno fiksno obrestno mero, je mogoče pričakovati pozitiven denarni tok iz poslovnega izida od leta 2010 naprej (4). Presežki bi morali biti doseženi od leta 2014.

| (47) | Poslovni načrt za leto 2014 prikazuje 4,3-odstotno skupno obrestno mero posojila Partiarisches Darlehen (vključno s 3,7-odstotnim fiksnim minimalnim donosom), ki bo leta 2020 dosegla več kot 13-odstotno raven. |
| --- | --- |

(47)

Poslovni načrt za leto 2014 prikazuje 4,3-odstotno skupno obrestno mero posojila Partiarisches Darlehen (vključno s 3,7-odstotnim fiksnim minimalnim donosom), ki bo leta 2020 dosegla več kot 13-odstotno raven.

| (48) | Na podlagi predloženih podatkov je GmbH v prvih letih poslovanja 2004 in 2005 znatno presegla načrt prihodkov in dobička. |
| --- | --- |

(48)

Na podlagi predloženih podatkov je GmbH v prvih letih poslovanja 2004 in 2005 znatno presegla načrt prihodkov in dobička.

| (49) | Za preostanek financiranja nove vinske kleti je pridobljeno posojilo poslovne banke. Komisija je 22. septembra 2006 po elektronski pošti informativno prejela ustrezno posojilno ponudbo banke Commerzbank AG (z refinanciranjem banke Kreditanstalt für Wiederaufbau). V ponudbi so običajne tržne določbe, med katerimi je sprememba klavzule o preverjanju (5) in zahteva po 30-odstotnem minimalnem deležu lastnih sredstev med trajanjem posojila. |
| --- | --- |

(49)

Za preostanek financiranja nove vinske kleti je pridobljeno posojilo poslovne banke. Komisija je 22. septembra 2006 po elektronski pošti informativno prejela ustrezno posojilno ponudbo banke Commerzbank AG (z refinanciranjem banke Kreditanstalt für Wiederaufbau). V ponudbi so običajne tržne določbe, med katerimi je sprememba klavzule o preverjanju (5) in zahteva po 30-odstotnem minimalnem deležu lastnih sredstev med trajanjem posojila.

| (50) | V dopisu z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.), s katerim je Komisija Nemčijo obvestila o svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je Komisija ugotovila, da je dežela Hessen s stalnim kritjem izgub iz vinarske dejavnosti pred letom 2003 družbi Hessische Staatsweingütern zagotovila prednost in da sporni ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(50)

V dopisu z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.), s katerim je Komisija Nemčijo obvestila o svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je Komisija ugotovila, da je dežela Hessen s stalnim kritjem izgub iz vinarske dejavnosti pred letom 2003 družbi Hessische Staatsweingütern zagotovila prednost in da sporni ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (51) | Poleg tega je izrazila pomisleke glede tega, da je dežela Hessen v zvezi s prvima dvema kapitalskima vložkoma v višini 1 milijon EUR oziroma 1,225 milijona EUR delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega je izrazila pomisleke glede tega, da je dežela Hessen v zvezi s prvima dvema kapitalskima vložkoma v višini 1 milijon EUR oziroma 1,225 milijona EUR delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu.

| (52) | Kot je še ugotovila, se lahko zaključi, da dežela Hessen pri odobritvi posojila Partiarisches Darlehen na samostojni podlagi družbi Hessische Staatsweingüter GmbH deluje kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(52)

Kot je še ugotovila, se lahko zaključi, da dežela Hessen pri odobritvi posojila Partiarisches Darlehen na samostojni podlagi družbi Hessische Staatsweingüter GmbH deluje kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (53) | Vendar Komisija še ugotavlja, da je treba financiranje vinske kleti z lastniškim kapitalom obravnavati kot dodatno naložbo dežele Hessen, in postavlja se vprašanje, ali bi zasebni vlagatelj, potem ko je poravnal izgube podjetja iz preteklosti in mu nato še dodelil sredstva v višini skupno 2,225 milijona EUR, še enkrat vložil lastni kapital za novo vinsko klet v višini 7,5 milijona EUR pod pogoji, vsebovanimi v posojilu Partiarisches Darlehen. |
| --- | --- |

(53)

Vendar Komisija še ugotavlja, da je treba financiranje vinske kleti z lastniškim kapitalom obravnavati kot dodatno naložbo dežele Hessen, in postavlja se vprašanje, ali bi zasebni vlagatelj, potem ko je poravnal izgube podjetja iz preteklosti in mu nato še dodelil sredstva v višini skupno 2,225 milijona EUR, še enkrat vložil lastni kapital za novo vinsko klet v višini 7,5 milijona EUR pod pogoji, vsebovanimi v posojilu Partiarisches Darlehen.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (54) | Komisija je z dopisom z dne 15. februarja 2007 prejela pripombo interesnega združenja Rheingauer Winzer (v nadaljevanju: zainteresirana stranka), ki je najprej zaprosilo za zaupno obravnavo, vendar je z dopisom z dne 7. marca 2007 to zaprosilo umaknilo. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je z dopisom z dne 15. februarja 2007 prejela pripombo interesnega združenja Rheingauer Winzer (v nadaljevanju: zainteresirana stranka), ki je najprej zaprosilo za zaupno obravnavo, vendar je z dopisom z dne 7. marca 2007 to zaprosilo umaknilo.

| (55) | V pripombi zainteresirane stranke, ki nasprotuje izgradnji nove vinske kleti družbe Hessische Staatsweingüter, so obravnana štiri področja: pripravljalno obdobje 2002–2006, pomanjkljivosti poslovnega načrta, naložbe, ki niso omenjene v poslovnem načrtu, in izjeme v skladu s členom 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(55)

V pripombi zainteresirane stranke, ki nasprotuje izgradnji nove vinske kleti družbe Hessische Staatsweingüter, so obravnana štiri področja: pripravljalno obdobje 2002–2006, pomanjkljivosti poslovnega načrta, naložbe, ki niso omenjene v poslovnem načrtu, in izjeme v skladu s členom 87 Pogodbe ES.

| (56) | Kot bi bilo po mnenju zainteresirane stranke mogoče ugotoviti že pred financiranjem nove vinske kleti, se vlada dežele Hessen ni pripravila na to, da bo delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. Trditve so podkrepljene z naslednjimi točkami:






  (a) | člani nadzornega sveta GmbH so skoraj izključno iz javne uprave. Samo en član je iz svobodnega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

(56)

Kot bi bilo po mnenju zainteresirane stranke mogoče ugotoviti že pred financiranjem nove vinske kleti, se vlada dežele Hessen ni pripravila na to, da bo delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. Trditve so podkrepljene z naslednjimi točkami:

(a)

člani nadzornega sveta GmbH so skoraj izključno iz javne uprave. Samo en član je iz svobodnega gospodarstva;

| (b) | drugačna rešitev od izgradnje nove vinske kleti (torej prenova stare vinske kleti) ni bila upoštevana; |
| --- | --- |

(b)

drugačna rešitev od izgradnje nove vinske kleti (torej prenova stare vinske kleti) ni bila upoštevana;

| (c) | drugi nemški državni vinogradi, predvsem tisti iz dežele Porenje-Pfalz, ki že desetletja niso mogli doseči donosa in so bili na koncu prodani, pri primerjavi niso bili upoštevani; |
| --- | --- |

(c)

drugi nemški državni vinogradi, predvsem tisti iz dežele Porenje-Pfalz, ki že desetletja niso mogli doseči donosa in so bili na koncu prodani, pri primerjavi niso bili upoštevani;

| (d) | prejšnja sredstva so bila zagotovljena brez zahtev za donosnost (kar opozarja, da deželna vlada in nadzorni svet nista verjela v gospodarsko učinkovitost družbe Hessische Staatsweingüter); |
| --- | --- |

(d)

prejšnja sredstva so bila zagotovljena brez zahtev za donosnost (kar opozarja, da deželna vlada in nadzorni svet nista verjela v gospodarsko učinkovitost družbe Hessische Staatsweingüter);

| (e) | lastni kapitalski vložek za financiranje nove vinske kleti je bil šele po stikih s Komisijo spremenjen v posojilo Partiarisches Darlehen. |
| --- | --- |

(e)

lastni kapitalski vložek za financiranje nove vinske kleti je bil šele po stikih s Komisijo spremenjen v posojilo Partiarisches Darlehen.

| (57) | Zaradi tega zainteresirana stranka odpira vprašanje, koliko je GmbH v letih 2005/2006 dosegla cilj uspešnosti z morebitnimi posebnimi prihodki. |
| --- | --- |

(57)

Zaradi tega zainteresirana stranka odpira vprašanje, koliko je GmbH v letih 2005/2006 dosegla cilj uspešnosti z morebitnimi posebnimi prihodki.

| (58) | Po mnenju zainteresirane stranke na podlagi oktobrskega poslovnega načrta iz leta 2006, ki vključuje tudi posojilo Partiarisches Darlehen, ni mogoče dokazati, da so bila sredstva iz let 2003 in 2004 ter financiranje z lastniškim kapitalom nove vinske kleti dodeljeni ob upoštevanju načela vlagateljice v tržnem gospodarstvu. Trditve so podkrepljene z naslednjimi točkami:






  (a) | v poslovnem načrtu ni bila upoštevana možnost nihanja donosa in kakovosti; |
| --- | --- | --- |

(58)

Po mnenju zainteresirane stranke na podlagi oktobrskega poslovnega načrta iz leta 2006, ki vključuje tudi posojilo Partiarisches Darlehen, ni mogoče dokazati, da so bila sredstva iz let 2003 in 2004 ter financiranje z lastniškim kapitalom nove vinske kleti dodeljeni ob upoštevanju načela vlagateljice v tržnem gospodarstvu. Trditve so podkrepljene z naslednjimi točkami:

(a)

v poslovnem načrtu ni bila upoštevana možnost nihanja donosa in kakovosti;

| (b) | poslovni načrt izhaja iz tega, da je mogoče prodati celotno proizvodnjo (medtem ko je treba v zvezi s kalom in tveganjem kakovosti uporabiti 3-odstotni odbitek); |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt izhaja iz tega, da je mogoče prodati celotno proizvodnjo (medtem ko je treba v zvezi s kalom in tveganjem kakovosti uporabiti 3-odstotni odbitek);

| (c) | tveganja, ki so povezana z dokupom grozdja, mošta in vina zaradi tržnih nihanj, v poslovnem načrtu niso zajeta; |
| --- | --- |

(c)

tveganja, ki so povezana z dokupom grozdja, mošta in vina zaradi tržnih nihanj, v poslovnem načrtu niso zajeta;

| (d) | financiranje takšnih zunanjih dokupov ni upoštevano; |
| --- | --- |

(d)

financiranje takšnih zunanjih dokupov ni upoštevano;

| (e) | v poslovnem načrtu ni razlikovanja med prodajnimi cenami vin iz lastne proizvodnje in cenami vin iz dokupov (po mnenju zainteresirane stranke bi bilo treba v poslovnem načrtu za dokupljena vina uporabiti povprečno prodajno ceno največ 5 EUR); |
| --- | --- |

(e)

v poslovnem načrtu ni razlikovanja med prodajnimi cenami vin iz lastne proizvodnje in cenami vin iz dokupov (po mnenju zainteresirane stranke bi bilo treba v poslovnem načrtu za dokupljena vina uporabiti povprečno prodajno ceno največ 5 EUR);

| (f) | domneve o plasmanu blaga niso bile realne, ker ne prikazujejo predvidenega gibanja cen za steklenice; |
| --- | --- |

(f)

domneve o plasmanu blaga niso bile realne, ker ne prikazujejo predvidenega gibanja cen za steklenice;

| (g) | zainteresirani stranki ni jasno, ali je bilo v poslovnem načrtu upoštevano financiranje naložb za nadomestitev z uporabo amortizacijskih zneskov. |
| --- | --- |

(g)

zainteresirani stranki ni jasno, ali je bilo v poslovnem načrtu upoštevano financiranje naložb za nadomestitev z uporabo amortizacijskih zneskov.

| (59) | Na podlagi navedenih ugotovitev je zainteresirana stranka predložila alternativni izračun za leto 2014. Na podlagi 3-odstotnega odbitka zaradi kala od lastne proizvodnje v višini 1,1 milijona l, prodajne cene za 300 000 l dokupljenega vina po 5 EUR in materialnih stroškov na liter vina po 1,80 EUR bi bil poslovni izid redne poslovne dejavnosti GmbH v letu 2014 primanjkljaj v višini 900 000 EUR in ne napovedani dobiček v višini 164 000 EUR. Po mnenju zainteresirane stranke je poslovni načrt zelo nestabilen in morebitnih nihanj ne upošteva dovolj. |
| --- | --- |

(59)

Na podlagi navedenih ugotovitev je zainteresirana stranka predložila alternativni izračun za leto 2014. Na podlagi 3-odstotnega odbitka zaradi kala od lastne proizvodnje v višini 1,1 milijona l, prodajne cene za 300 000 l dokupljenega vina po 5 EUR in materialnih stroškov na liter vina po 1,80 EUR bi bil poslovni izid redne poslovne dejavnosti GmbH v letu 2014 primanjkljaj v višini 900 000 EUR in ne napovedani dobiček v višini 164 000 EUR. Po mnenju zainteresirane stranke je poslovni načrt zelo nestabilen in morebitnih nihanj ne upošteva dovolj.

| (60) | Po navedbi zainteresirane stranke uprava in vinoteka družbe Hessische Staatsweingüter ostajata v samostanu Eberbach, ki bo prenovljen. Zainteresirana stranka očita, da stroški te prenove niso zajeti v poslovnem načrtu. Po mnenju zainteresirane stranke ni mogoče izključiti, da bo navzkrižno subvencioniranje potekalo z nižjimi plačili najemnine. |
| --- | --- |

(60)

Po navedbi zainteresirane stranke uprava in vinoteka družbe Hessische Staatsweingüter ostajata v samostanu Eberbach, ki bo prenovljen. Zainteresirana stranka očita, da stroški te prenove niso zajeti v poslovnem načrtu. Po mnenju zainteresirane stranke ni mogoče izključiti, da bo navzkrižno subvencioniranje potekalo z nižjimi plačili najemnine.

| (61) | Zainteresirana stranka poleg tega navaja, da bodo lahko zasebni vinogradniki vinoteko v samostanu uporabljali kot prodajno mesto samo v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(61)

Zainteresirana stranka poleg tega navaja, da bodo lahko zasebni vinogradniki vinoteko v samostanu uporabljali kot prodajno mesto samo v omejenem obsegu.

| (62) | Po mnenju zainteresirane stranke vlada dežele Hessen ne more uveljavljati naslednjih trditev, da bi dosegla odobritev njenih finančnih storitev kot združljivo pomoč v skladu s členom 87 Pogodbe ES:






  (a) | zgled za zasebno vinogradništvo, ki ga daje družba Hessische Staatsweingüter (očita zainteresirana stranka); |
| --- | --- | --- |

(62)

Po mnenju zainteresirane stranke vlada dežele Hessen ne more uveljavljati naslednjih trditev, da bi dosegla odobritev njenih finančnih storitev kot združljivo pomoč v skladu s členom 87 Pogodbe ES:

(a)

zgled za zasebno vinogradništvo, ki ga daje družba Hessische Staatsweingüter (očita zainteresirana stranka);

| (b) | opravljanje nalog raziskave vinogradništva s strani državnega raziskovalnega inštituta v Geisenheimu (po navedbi zainteresirane stranke se lahko to zgodi tudi v sodelovanju z zasebnimi podjetji); |
| --- | --- |

(b)

opravljanje nalog raziskave vinogradništva s strani državnega raziskovalnega inštituta v Geisenheimu (po navedbi zainteresirane stranke se lahko to zgodi tudi v sodelovanju z zasebnimi podjetji);

| (c) | nujnost ohranjanja kulturne krajine in predvsem strmih pobočij (po navedbi zainteresirane stranke se v državnih vinogradih v regiji obdeluje samo 20 % vseh strmih pobočij). |
| --- | --- |

(c)

nujnost ohranjanja kulturne krajine in predvsem strmih pobočij (po navedbi zainteresirane stranke se v državnih vinogradih v regiji obdeluje samo 20 % vseh strmih pobočij).

IV.   PRIPOMBE NEMČIJE

| (63) | Komisija je 4. aprila 2007 prejela pripombo Nemčije. Pripomba je podobno razčlenjena kot pripomba zainteresirane stranke in vsebuje trditve, ki se nanašajo na štiri področja: vlada dežele Hessen kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu; utemeljenost poslovnega načrta; nastanitev v samostanu Eberbach je v poslovnem načrtu upoštevana; neupoštevnost utemeljitvenih razlogov za združljivost pomoči. Poleg tega daje informacije o prodaji zemljišč nekdanje družbe Landesbetrieb. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je 4. aprila 2007 prejela pripombo Nemčije. Pripomba je podobno razčlenjena kot pripomba zainteresirane stranke in vsebuje trditve, ki se nanašajo na štiri področja: vlada dežele Hessen kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu; utemeljenost poslovnega načrta; nastanitev v samostanu Eberbach je v poslovnem načrtu upoštevana; neupoštevnost utemeljitvenih razlogov za združljivost pomoči. Poleg tega daje informacije o prodaji zemljišč nekdanje družbe Landesbetrieb.

| (64) | Po mnenju Nemčije je vlada dežele Hessen že pred novogradnjo vinske kleti delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. Trditve v pripombi zainteresirane stranke so stvarno napačne in pravno neupoštevne. Nemčija za podkrepitev te trditve navaja naslednje:






  (a) | dežela Hessen kot edini družabnik GmbH je delegirala zastopnika dežele v nadzornem svetu, kar ustreza ravnanju vsakega zasebnega vlagatelja. Poleg tega je bil v nadzorni svet sprejet zastopnik iz gospodarstva in torej zunanji strokovnjak; |
| --- | --- | --- |

(64)

Po mnenju Nemčije je vlada dežele Hessen že pred novogradnjo vinske kleti delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. Trditve v pripombi zainteresirane stranke so stvarno napačne in pravno neupoštevne. Nemčija za podkrepitev te trditve navaja naslednje:

(a)

dežela Hessen kot edini družabnik GmbH je delegirala zastopnika dežele v nadzornem svetu, kar ustreza ravnanju vsakega zasebnega vlagatelja. Poleg tega je bil v nadzorni svet sprejet zastopnik iz gospodarstva in torej zunanji strokovnjak;

| (b) | odločitev o premestitvi centrale in izgradnji nove vinske kleti je bila sprejeta iz gospodarskih razlogov in je temeljila na analizi mogočih strateških pristopov; |
| --- | --- |

(b)

odločitev o premestitvi centrale in izgradnji nove vinske kleti je bila sprejeta iz gospodarskih razlogov in je temeljila na analizi mogočih strateških pristopov;

| (c) | vlada dežele Hessen se je ustrezno z načelom vlagateljice v tržnem gospodarstvu ravnala po drugih zasebnih povprečnih in celo vodilnih vinogradih (in ne, kot trdijo zainteresirane stranke, po drugih nedonosnih državnih vinogradih). |
| --- | --- |

(c)

vlada dežele Hessen se je ustrezno z načelom vlagateljice v tržnem gospodarstvu ravnala po drugih zasebnih povprečnih in celo vodilnih vinogradih (in ne, kot trdijo zainteresirane stranke, po drugih nedonosnih državnih vinogradih).

| (65) | Po mnenju Nemčije gospodarski razvoj GmbH ustreza poslovnemu načrtu. V letu 2005 ni bilo posebnih donosov. Načrt prometa je bil presežen za 500 000 EUR. Višje druge poslovne prihodke iz poravnav škode s strani zavarovalnic za škode zaradi poplav so pobrali višji stroški osebja in materialni stroški v zvezi s temi škodami. |
| --- | --- |

(65)

Po mnenju Nemčije gospodarski razvoj GmbH ustreza poslovnemu načrtu. V letu 2005 ni bilo posebnih donosov. Načrt prometa je bil presežen za 500 000 EUR. Višje druge poslovne prihodke iz poravnav škode s strani zavarovalnic za škode zaradi poplav so pobrali višji stroški osebja in materialni stroški v zvezi s temi škodami.

| (66) | Po navedbah Nemčije naj bi poslovni izid za leto 2006 kljub slabi letini v letih 2005 (21 % manj kot v letu 2004) in za leto 2006 (32 % manj kot v letu 2004) ustrezal poslovnemu načrtu. |
| --- | --- |

(66)

Po navedbah Nemčije naj bi poslovni izid za leto 2006 kljub slabi letini v letih 2005 (21 % manj kot v letu 2004) in za leto 2006 (32 % manj kot v letu 2004) ustrezal poslovnemu načrtu.

| (67) | Na podlagi predloženih podatkov sta bila sklepa, v okviru katerih so bili izplačani prvi obroki za financiranje nove vinske kleti, preklicana in celotni znesek v višini 7,5 milijona EUR odobren kot posojilo Partiarisches Darlehen. Že izplačani zneski so s povratno veljavnostjo pod istimi pogoji vključeni v posojilo. Deželni proračun je bil ustrezno spremenjen. |
| --- | --- |

(67)

Na podlagi predloženih podatkov sta bila sklepa, v okviru katerih so bili izplačani prvi obroki za financiranje nove vinske kleti, preklicana in celotni znesek v višini 7,5 milijona EUR odobren kot posojilo Partiarisches Darlehen. Že izplačani zneski so s povratno veljavnostjo pod istimi pogoji vključeni v posojilo. Deželni proračun je bil ustrezno spremenjen.

| (68) | Po mnenju Nemčije je poslovni načrt utemeljen in temelji na konservativnih realnih predpostavkah. Trditve so podkrepljene z naslednjimi točkami:






  (a) | načrtovanje proizvodnje temelji na povprečnih donosih pri povprečnih letinah (upoštevanje dobrih in slabih letin in kala). Načrtovana proizvodnja je pod povprečno proizvodnjo vinogradov v Rheingauu; |
| --- | --- | --- |

(68)

Po mnenju Nemčije je poslovni načrt utemeljen in temelji na konservativnih realnih predpostavkah. Trditve so podkrepljene z naslednjimi točkami:

(a)

načrtovanje proizvodnje temelji na povprečnih donosih pri povprečnih letinah (upoštevanje dobrih in slabih letin in kala). Načrtovana proizvodnja je pod povprečno proizvodnjo vinogradov v Rheingauu;

| (b) | načrtovanje dokupov je utemeljeno. GmbH na podlagi pogodb o zakupu in rabi zemljišč ne dokupi vina, ampak grozdje. Stroški teh dokupov so v poslovnem načrtu popolnoma upoštevani. Tveganje kakovosti in količine natančno ustreza tveganju lastne proizvodnje. Vino, pridelano iz dokupljenega grozdja v okviru pogodb o zakupu in rabi zemljišča, je dovoljeno tržiti pod imenom in blagovno znamko GmbH (lastna polnitev). Da bo nova vinska klet v letih 2007–2010 začasno delno nezasedena, je v poslovnem načrtu upoštevano; |
| --- | --- |

(b)

načrtovanje dokupov je utemeljeno. GmbH na podlagi pogodb o zakupu in rabi zemljišč ne dokupi vina, ampak grozdje. Stroški teh dokupov so v poslovnem načrtu popolnoma upoštevani. Tveganje kakovosti in količine natančno ustreza tveganju lastne proizvodnje. Vino, pridelano iz dokupljenega grozdja v okviru pogodb o zakupu in rabi zemljišča, je dovoljeno tržiti pod imenom in blagovno znamko GmbH (lastna polnitev). Da bo nova vinska klet v letih 2007–2010 začasno delno nezasedena, je v poslovnem načrtu upoštevano;

| (c) | izračun plasmana blaga temelji na primernih osnovnih predpostavkah. Postopno upadanje fiksnih stroškov in povečanje učinkovitosti bo privedlo do prihranka stroškov, ki bi ga bilo mogoče deloma uresničiti že v letih 2005/2006; |
| --- | --- |

(c)

izračun plasmana blaga temelji na primernih osnovnih predpostavkah. Postopno upadanje fiksnih stroškov in povečanje učinkovitosti bo privedlo do prihranka stroškov, ki bi ga bilo mogoče deloma uresničiti že v letih 2005/2006;

| (d) | kot je preverila družba KPMG, temelji poslovni načrt na realnih in konservativnih osnovnih predpostavkah. Možnost uresničitve poslovnega načrta je potrjena s tem, da Commerzbank da na voljo poslovno posojilo za delno financiranje izgradnje vinske kleti; |
| --- | --- |

(d)

kot je preverila družba KPMG, temelji poslovni načrt na realnih in konservativnih osnovnih predpostavkah. Možnost uresničitve poslovnega načrta je potrjena s tem, da Commerzbank da na voljo poslovno posojilo za delno financiranje izgradnje vinske kleti;

| (e) | naložbe za nadomestitev so v poslovnem načrtu upoštevane kot naložbe v osnovna sredstva in kot amortizacija. |
| --- | --- |

(e)

naložbe za nadomestitev so v poslovnem načrtu upoštevane kot naložbe v osnovna sredstva in kot amortizacija.

| (69) | Na podlagi predloženih podatkov prenova samostana Eberbach, ki bo trajala predvidoma dlje kot 25 let, ni namenjena gospodarski podpori GmbH, ampak ohranjanju kulturnega spomenika. GmbH bo prostore najela za nastanitev svoje uprave in vinoteke pod tržnimi pogoji. Pogodba med GmbH in samostanom Eberbach še ni bila sklenjena. Ocenjeni zneski najemnine so v poslovnem načrtu upoštevani. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi predloženih podatkov prenova samostana Eberbach, ki bo trajala predvidoma dlje kot 25 let, ni namenjena gospodarski podpori GmbH, ampak ohranjanju kulturnega spomenika. GmbH bo prostore najela za nastanitev svoje uprave in vinoteke pod tržnimi pogoji. Pogodba med GmbH in samostanom Eberbach še ni bila sklenjena. Ocenjeni zneski najemnine so v poslovnem načrtu upoštevani.

| (70) | Na podlagi predloženih podatkov financiranje nove vinske kleti ni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker je vlada dežele Hessen delovala kot zasebna vlagateljica. Trditve, za katere zainteresirana stranka meni, da bi jih lahko dežela Hessen uporabila za utemeljitev morebitne pomoči, za ta primer zato niso pomembne. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi predloženih podatkov financiranje nove vinske kleti ni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker je vlada dežele Hessen delovala kot zasebna vlagateljica. Trditve, za katere zainteresirana stranka meni, da bi jih lahko dežela Hessen uporabila za utemeljitev morebitne pomoči, za ta primer zato niso pomembne.

| (71) | Poleg tega je Nemčija obvestila Komisijo, da so bila zemljišča nekdanje družbe Landesbetrieb prodana za 2 959 675 EUR in da je bil izkupiček vrnjen v deželni proračun. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega je Nemčija obvestila Komisijo, da so bila zemljišča nekdanje družbe Landesbetrieb prodana za 2 959 675 EUR in da je bil izkupiček vrnjen v deželni proračun.

V.   OCENA POMOČI

| (72) | Družba Hessische Staatsweingüter se ukvarja s proizvodnjo in trženjem vina. V skladu s členom 71 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (6) je mogoče člene 87, 88 in 89 Pogodbe ES uporabiti za proizvodnjo in trgovino proizvodov, za katere velja ta uredba. Zato je treba obravnavane ukrepe proučiti v zvezi s pravili za državno pomoč. |
| --- | --- |

(72)

Družba Hessische Staatsweingüter se ukvarja s proizvodnjo in trženjem vina. V skladu s členom 71 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (6) je mogoče člene 87, 88 in 89 Pogodbe ES uporabiti za proizvodnjo in trgovino proizvodov, za katere velja ta uredba. Zato je treba obravnavane ukrepe proučiti v zvezi s pravili za državno pomoč.

| (73) | Po členu 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(73)

Po členu 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (74) | V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti lahko pomoč za podjetje vpliva na trgovino med državami članicami, če je to podjetje dejavno na trgu, ki spada v trgovino znotraj Skupnosti (7). Družba Hessische Staatsweingüter se ukvarja s proizvodnjo in trženjem vina in je zato dejavna na zelo visoko konkurenčnem mednarodnem trgu (8). Zadevni ukrepi izhajajo iz državnih sredstev (proračuna dežele Hessen) in so selektivni, ker se nanašajo na določeno podjetje. Zato je treba preveriti, ali so zadevni ukrepi družbi Hessische Staatsweingüter omogočili ali ji omogočajo prednost, ki izkrivlja konkurenco in omejuje trgovanje, zaradi česar pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Pri presoji, ali posamezen ukrep daje prednost, je treba uporabiti načelo vlagateljice v tržnem gospodarstvu (9). |
| --- | --- |

(74)

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti lahko pomoč za podjetje vpliva na trgovino med državami članicami, če je to podjetje dejavno na trgu, ki spada v trgovino znotraj Skupnosti (7). Družba Hessische Staatsweingüter se ukvarja s proizvodnjo in trženjem vina in je zato dejavna na zelo visoko konkurenčnem mednarodnem trgu (8). Zadevni ukrepi izhajajo iz državnih sredstev (proračuna dežele Hessen) in so selektivni, ker se nanašajo na določeno podjetje. Zato je treba preveriti, ali so zadevni ukrepi družbi Hessische Staatsweingüter omogočili ali ji omogočajo prednost, ki izkrivlja konkurenco in omejuje trgovanje, zaradi česar pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Pri presoji, ali posamezen ukrep daje prednost, je treba uporabiti načelo vlagateljice v tržnem gospodarstvu (9).

| (75) | Preiskava je potrdila, da je dežela Hessen družbi Hessische Staatsweingüter s kritjem izgub zagotovila prednost, in zato sporni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(75)

Preiskava je potrdila, da je dežela Hessen družbi Hessische Staatsweingüter s kritjem izgub zagotovila prednost, in zato sporni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (76) | Preveriti je treba, ali je bilo mogoče družbo Hessische Staatsweingüter šteti za podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe ES v času, ko jo je vodilo kameralistično gospodarsko vodstvo kot del splošne uprave dežele Hessen (do konca leta 1997) in nato kot družba Landesbetrieb, to pomeni kot ločen del splošne uprave, vendar še vedno brez pravne osebnosti. |
| --- | --- |

(76)

Preveriti je treba, ali je bilo mogoče družbo Hessische Staatsweingüter šteti za podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe ES v času, ko jo je vodilo kameralistično gospodarsko vodstvo kot del splošne uprave dežele Hessen (do konca leta 1997) in nato kot družba Landesbetrieb, to pomeni kot ločen del splošne uprave, vendar še vedno brez pravne osebnosti.

| (77) | Če država opravlja gospodarsko dejavnost, je v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Komisija proti Italiji (C-118/85) (10) brez pomena, ali to dejavnost opravlja druga ustanova ali urad, ki spada v državno upravo, da je mogoče to ustanovo ali urad šteti za javno podjetje. Zato ni mogoče sklepati, da je bila družba Hessische Staatsweingüter že pred letom 2003 podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(77)

Če država opravlja gospodarsko dejavnost, je v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Komisija proti Italiji (C-118/85) (10) brez pomena, ali to dejavnost opravlja druga ustanova ali urad, ki spada v državno upravo, da je mogoče to ustanovo ali urad šteti za javno podjetje. Zato ni mogoče sklepati, da je bila družba Hessische Staatsweingüter že pred letom 2003 podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (78) | Komisija ugotavlja, da je obdobje, ki ga je treba upoštevati pri oceni pomoči, obdobje 1995–2002. Poudarja, da so v skladu s členom 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (11) pooblastila Komisije v zvezi z vračilom pomoči veljavna največ deset let. Ta rok začne teči z dnem, ko je nezakonita pomoč dodeljena upravičencu. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. |
| --- | --- |

(78)

Komisija ugotavlja, da je obdobje, ki ga je treba upoštevati pri oceni pomoči, obdobje 1995–2002. Poudarja, da so v skladu s členom 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (11) pooblastila Komisije v zvezi z vračilom pomoči veljavna največ deset let. Ta rok začne teči z dnem, ko je nezakonita pomoč dodeljena upravičencu. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok.

| (79) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da je mogoče prvo srečanje med organi dežele Hessen in uradniki GD AGRI 26. januarja 2005 šteti za dogodek, ki je prekinil rok v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da je mogoče prvo srečanje med organi dežele Hessen in uradniki GD AGRI 26. januarja 2005 šteti za dogodek, ki je prekinil rok v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (80) | Ta predhodna ugotovitev se ne izpodbija niti v pripombi zainteresirane stranke, prejeti po objavi odločitve Komisije o sprožitvi postopka, niti v pripombi Nemčije. Komisija zato še vedno meni, da se je zaradi prvega srečanja med organi dežele Hessen in uradniki GD AGRI 26. januarja 2005 prekinil zastaralni rok. |
| --- | --- |

(80)

Ta predhodna ugotovitev se ne izpodbija niti v pripombi zainteresirane stranke, prejeti po objavi odločitve Komisije o sprožitvi postopka, niti v pripombi Nemčije. Komisija zato še vedno meni, da se je zaradi prvega srečanja med organi dežele Hessen in uradniki GD AGRI 26. januarja 2005 prekinil zastaralni rok.

| (81) | Sporno pomoč, ki jo je za neprekinjeno kritje izgub družbe Hessische Staatsweingüter odobrila dežela Hessen, tako sestavljajo pomembna nadomestila za vinarsko dejavnost pod kameralističnim gospodarskim vodstvom v obdobju 1995–1997 (209 520 EUR) in nadomestila za družbo Landesbetrieb v obdobju 1998–2002 (332 339 EUR), ki skupno znašajo 541 859 EUR (glej recital 22). |
| --- | --- |

(81)

Sporno pomoč, ki jo je za neprekinjeno kritje izgub družbe Hessische Staatsweingüter odobrila dežela Hessen, tako sestavljajo pomembna nadomestila za vinarsko dejavnost pod kameralističnim gospodarskim vodstvom v obdobju 1995–1997 (209 520 EUR) in nadomestila za družbo Landesbetrieb v obdobju 1998–2002 (332 339 EUR), ki skupno znašajo 541 859 EUR (glej recital 22).

| (82) | Poleg tega je Komisija v dopisu z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.) ugotovila, da je družba Betrieb gewerblicher Art dejanski upravičenec preteklih pomoči. |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega je Komisija v dopisu z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.) ugotovila, da je družba Betrieb gewerblicher Art dejanski upravičenec preteklih pomoči.

| (83) | Po navedbah Nemčije je družba Betrieb gewerblicher Art pravni in gospodarski naslednik deželnega podjetja Hessische Staatsweingüter, ker je pravni in gospodarski lastnik osnovnih sredstev družbe Hessische Staatsweingüter, in je zato prava upravičenka preteklih pomoči. GmbH ima od družbe Betrieb gewerblicher Art v najemu nepremičnine, ki jih potrebuje za poslovanje. Najemnina je bila določena na podlagi dveh izvedenskih mnenj o vrednosti zakupa, ki so ju predložili organi dežele Hessen (glej recital 29). Tako Komisija ugotavlja, da so ta osnovna sredstva najeta pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(83)

Po navedbah Nemčije je družba Betrieb gewerblicher Art pravni in gospodarski naslednik deželnega podjetja Hessische Staatsweingüter, ker je pravni in gospodarski lastnik osnovnih sredstev družbe Hessische Staatsweingüter, in je zato prava upravičenka preteklih pomoči. GmbH ima od družbe Betrieb gewerblicher Art v najemu nepremičnine, ki jih potrebuje za poslovanje. Najemnina je bila določena na podlagi dveh izvedenskih mnenj o vrednosti zakupa, ki so ju predložili organi dežele Hessen (glej recital 29). Tako Komisija ugotavlja, da so ta osnovna sredstva najeta pod tržnimi pogoji.

| (84) | Po mnenju Komisije pa je GmbH, ki je prevzela nadaljnje vodenje vinarske dejavnosti ter prejela gibljiva sredstva in za poslovanje potrebne premičnine družbe Landesbetrieb (glej recital 29), z ukrepi pred 31. decembrom 2002 dobila prednost in jo je zato tudi mogoče šteti za upravičenko preteklih pomoči. |
| --- | --- |

(84)

Po mnenju Komisije pa je GmbH, ki je prevzela nadaljnje vodenje vinarske dejavnosti ter prejela gibljiva sredstva in za poslovanje potrebne premičnine družbe Landesbetrieb (glej recital 29), z ukrepi pred 31. decembrom 2002 dobila prednost in jo je zato tudi mogoče šteti za upravičenko preteklih pomoči.

| (85) | Dvom, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek, in predhodne ugotovitve, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, so bili s tem potrjeni. |
| --- | --- |

(85)

Dvom, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek, in predhodne ugotovitve, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, so bili s tem potrjeni.

| (86) | Preiskava je potrdila domnevo Komisije, da dežela Hessen s kapitalskimi vložki v GmbH v vrednosti 1 milijon EUR in nato dodatnih 1,225 milijona EUR ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(86)

Preiskava je potrdila domnevo Komisije, da dežela Hessen s kapitalskimi vložki v GmbH v vrednosti 1 milijon EUR in nato dodatnih 1,225 milijona EUR ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu.

| (87) | Po navedbah Nemčije so bila sredstva dana na razpolago pod tržnimi pogoji, ker so pričakovani donosi – kot je potrjeno s Hoffmannovim mnenjem - ustrezali povprečnemu donosu v panogi oziroma so bili celo preseženi, medtem ko KPMG meni, da je poslovni načrt temeljil na konservativnem pristopu načrtovanja. |
| --- | --- |

(87)

Po navedbah Nemčije so bila sredstva dana na razpolago pod tržnimi pogoji, ker so pričakovani donosi – kot je potrjeno s Hoffmannovim mnenjem - ustrezali povprečnemu donosu v panogi oziroma so bili celo preseženi, medtem ko KPMG meni, da je poslovni načrt temeljil na konservativnem pristopu načrtovanja.

| (88) | Komisija je ugotovila, da bi se taka ocena nanašala na celotno prestrukturiranje, ker je Nemčija donosnost lastniškega kapitala uporabila za primerjavo in lastniški kapital GmbH odraža vse sprejete ukrepe prestrukturiranja (to pomeni ne samo kapitalskih vložkov, ampak tudi prispevanje sredstev in odpis dolga). |
| --- | --- |

(88)

Komisija je ugotovila, da bi se taka ocena nanašala na celotno prestrukturiranje, ker je Nemčija donosnost lastniškega kapitala uporabila za primerjavo in lastniški kapital GmbH odraža vse sprejete ukrepe prestrukturiranja (to pomeni ne samo kapitalskih vložkov, ampak tudi prispevanje sredstev in odpis dolga).

| (89) | Zainteresirana stranka v svoji opombi (glej recital 54) navaja, da dežela Hessen pred financiranjem nove vinske kleti ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. V pripombi je med drugim opozorjeno na sestavo nadzornega sveta GmbH, neupoštevanje drugih nedonosnih vinogradov pri primerjavi in dejstvo, da so bila sredstva odobrena brez zahtev glede donosa. Poleg tega je zainteresirana stranka očitala domnevne pomanjkljivosti poslovnega načrta in navedla, da je načrt preveč nestabilen in da v njem niso dovolj upoštevana morebitna nihanja. |
| --- | --- |

(89)

Zainteresirana stranka v svoji opombi (glej recital 54) navaja, da dežela Hessen pred financiranjem nove vinske kleti ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. V pripombi je med drugim opozorjeno na sestavo nadzornega sveta GmbH, neupoštevanje drugih nedonosnih vinogradov pri primerjavi in dejstvo, da so bila sredstva odobrena brez zahtev glede donosa. Poleg tega je zainteresirana stranka očitala domnevne pomanjkljivosti poslovnega načrta in navedla, da je načrt preveč nestabilen in da v njem niso dovolj upoštevana morebitna nihanja.

| (90) | Nemčija v svoji pripombi (glej recital 63) zavrača navedene trditve zainteresirane stranke kot stvarno napačne in pravno neupoštevne. |
| --- | --- |

(90)

Nemčija v svoji pripombi (glej recital 63) zavrača navedene trditve zainteresirane stranke kot stvarno napačne in pravno neupoštevne.

| (91) | Komisija meni, da so podani pomisleki zainteresirane stranke odpravljeni z ugotovitvami Nemčije in da je poslovni načrt utemeljen. Poleg tega se Komisija strinja s stališčem Nemčije, po katerem bi bilo treba za merilo vlagateljice v tržnem gospodarstvu uporabiti druge primerljive, donosne vinograde kot primerjalno merilo (glej recital 64). |
| --- | --- |

(91)

Komisija meni, da so podani pomisleki zainteresirane stranke odpravljeni z ugotovitvami Nemčije in da je poslovni načrt utemeljen. Poleg tega se Komisija strinja s stališčem Nemčije, po katerem bi bilo treba za merilo vlagateljice v tržnem gospodarstvu uporabiti druge primerljive, donosne vinograde kot primerjalno merilo (glej recital 64).

| (92) | Zato Komisija ugotavlja, da bi bilo mogoče ukrepe dežele Hessen v prid prestrukturiranja GmbH (prispevanje sredstev, odpis dolgov in dva kapitalska vložka) kot take šteti za ukrepe, sprejemljive za vlagatelja, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji. Vendar meni, da je treba oceniti kapitalske vložke ob upoštevanju vseh sprejetih ukrepov, vključno s kritjem izgub, nastalih pred 31. decembrom 2002, ko je bila vinarska dejavnost vodena kot sestavni del splošne uprave dežele Hessen, ker je GmbH prevzela nadaljnje vodenje te vinarske dejavnosti in jo je mogoče do neke stopnje šteti tudi za upravičenko te pretekle pomoči (glej recital 83) (12). |
| --- | --- |

(92)

Zato Komisija ugotavlja, da bi bilo mogoče ukrepe dežele Hessen v prid prestrukturiranja GmbH (prispevanje sredstev, odpis dolgov in dva kapitalska vložka) kot take šteti za ukrepe, sprejemljive za vlagatelja, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji. Vendar meni, da je treba oceniti kapitalske vložke ob upoštevanju vseh sprejetih ukrepov, vključno s kritjem izgub, nastalih pred 31. decembrom 2002, ko je bila vinarska dejavnost vodena kot sestavni del splošne uprave dežele Hessen, ker je GmbH prevzela nadaljnje vodenje te vinarske dejavnosti in jo je mogoče do neke stopnje šteti tudi za upravičenko te pretekle pomoči (glej recital 83) (12).

| (93) | Komisija meni, da je predvsem odpis dolgov v višini 1 792 000 EUR, ki se je nanašal na obveznosti, ki si jih je nakopičila družba Landesbetrieb do dežele Hessen iz pretekle dejavnosti, služil enakemu namenu kot občasno pokrivanje primanjkljajev pred 31 decembrom 2002. Zato ga je mogoče šteti za naknadno subvencioniranje pretekle dejavnosti. |
| --- | --- |

(93)

Komisija meni, da je predvsem odpis dolgov v višini 1 792 000 EUR, ki se je nanašal na obveznosti, ki si jih je nakopičila družba Landesbetrieb do dežele Hessen iz pretekle dejavnosti, služil enakemu namenu kot občasno pokrivanje primanjkljajev pred 31 decembrom 2002. Zato ga je mogoče šteti za naknadno subvencioniranje pretekle dejavnosti.

| (94) | Komisija zato meni, da ukrepov prestrukturiranja ni mogoče ustrezno ločiti od ukrepov pred 31. decembrom 2002. S tem ugotovi, da dežela Hessen ob upoštevanju preteklih odobrenih pomoči za tekoče poslovanje vinarske dejavnosti ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu, ko je različne ukrepe prestrukturiranja sprejela v prid GmbH (prispevanje sredstev, odpis dolgov in dva kapitalska vložka), in da so ukrepi prestrukturiranja s tem državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(94)

Komisija zato meni, da ukrepov prestrukturiranja ni mogoče ustrezno ločiti od ukrepov pred 31. decembrom 2002. S tem ugotovi, da dežela Hessen ob upoštevanju preteklih odobrenih pomoči za tekoče poslovanje vinarske dejavnosti ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu, ko je različne ukrepe prestrukturiranja sprejela v prid GmbH (prispevanje sredstev, odpis dolgov in dva kapitalska vložka), in da so ukrepi prestrukturiranja s tem državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (95) | Dvom, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek, in predhodne ugotovitve, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, so bili s tem potrjeni. |
| --- | --- |

(95)

Dvom, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek, in predhodne ugotovitve, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, so bili s tem potrjeni.

| (96) | V zvezi s financiranjem nove vinske kleti z lastniškim kapitalom je preiskava potrdila domnevo Komisije, da dežela Hessen pri dodelitvi posojila Partiarisches Darlehen družbi Hessische Staatsweingüter GmbH ob upoštevanju prejšnjih naložb ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s financiranjem nove vinske kleti z lastniškim kapitalom je preiskava potrdila domnevo Komisije, da dežela Hessen pri dodelitvi posojila Partiarisches Darlehen družbi Hessische Staatsweingüter GmbH ob upoštevanju prejšnjih naložb ni delovala kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu.

| (97) | Trditve zainteresirane stranke o domnevnih pomanjkljivostih poslovnega načrta se nanašajo tudi na financiranje nove vinske kleti. Te trditve so bile v pripombi Nemčije zavrnjene (glej recitala 58 in 68). V zvezi s financiranjem nove vinske kleti Komisija prav tako meni, da so bili pomisleki, ki jih je predložila zainteresirana stranka, odpravljeni s trditvami Nemčije in da je poslovni načrt utemeljen (glej recital 91), ker je bila v njem upoštevana možnost nihanj donosa in kakovosti ter kala in ker zajema vse potrebne stroškovne elemente (glej recitala 68 in 69). Poleg tega je KPMG preverila poslovni načrt in ga označila kot zelo konservativnega (glej recital 38). |
| --- | --- |

(97)

Trditve zainteresirane stranke o domnevnih pomanjkljivostih poslovnega načrta se nanašajo tudi na financiranje nove vinske kleti. Te trditve so bile v pripombi Nemčije zavrnjene (glej recitala 58 in 68). V zvezi s financiranjem nove vinske kleti Komisija prav tako meni, da so bili pomisleki, ki jih je predložila zainteresirana stranka, odpravljeni s trditvami Nemčije in da je poslovni načrt utemeljen (glej recital 91), ker je bila v njem upoštevana možnost nihanj donosa in kakovosti ter kala in ker zajema vse potrebne stroškovne elemente (glej recitala 68 in 69). Poleg tega je KPMG preverila poslovni načrt in ga označila kot zelo konservativnega (glej recital 38).

| (98) | Nadalje se zainteresirana stranka izreka o dejstvu, da je bil kapitalski vložek dežele Hessen za financiranje nove vinske kleti spremenjen v posojilo Partiarisches Darlehen šele po stikih s Komisijo. Poleg tega po njenih podatkih v poslovnem načrtu niso zajeti stroški v zvezi z upravo in vinoteko družbe Hessische Staatsweingüter. Po mnenju zainteresirane stranke ni mogoče izključiti, da bo navzkrižno subvencioniranje potekalo z nižjimi plačili najemnine. |
| --- | --- |

(98)

Nadalje se zainteresirana stranka izreka o dejstvu, da je bil kapitalski vložek dežele Hessen za financiranje nove vinske kleti spremenjen v posojilo Partiarisches Darlehen šele po stikih s Komisijo. Poleg tega po njenih podatkih v poslovnem načrtu niso zajeti stroški v zvezi z upravo in vinoteko družbe Hessische Staatsweingüter. Po mnenju zainteresirane stranke ni mogoče izključiti, da bo navzkrižno subvencioniranje potekalo z nižjimi plačili najemnine.

| (99) | Nemčija v pripombi navaja, da so bila vsa že izvedena plačila v zvezi z novo vinsko kletjo vključena v posojilo Partiarisches Darlehen in s povratno veljavnostjo podvržena pogojem, ki veljajo za to posojilo (glej recital 67). Poleg tega pojasnjuje, da so izdatki za prostore, najete v samostanu Eberbach za nastanitev uprave in vinoteke družbe Hessische Staatsweingüter, v poslovnem načrtu v celoti upoštevani (glej recital 69). Ocenjeni zneski najemnine so v poslovnem načrtu upoštevani. Komisija zato meni, da je bilo mogoče predložene pomisleke zainteresirane stranke odpraviti s pojasnili Nemčije. |
| --- | --- |

(99)

Nemčija v pripombi navaja, da so bila vsa že izvedena plačila v zvezi z novo vinsko kletjo vključena v posojilo Partiarisches Darlehen in s povratno veljavnostjo podvržena pogojem, ki veljajo za to posojilo (glej recital 67). Poleg tega pojasnjuje, da so izdatki za prostore, najete v samostanu Eberbach za nastanitev uprave in vinoteke družbe Hessische Staatsweingüter, v poslovnem načrtu v celoti upoštevani (glej recital 69). Ocenjeni zneski najemnine so v poslovnem načrtu upoštevani. Komisija zato meni, da je bilo mogoče predložene pomisleke zainteresirane stranke odpraviti s pojasnili Nemčije.

| (100) | Posojilo Partiarisches Darlehen temelji na 3,7-odstotni letni fiksni obrestni meri in je upoštevano v deležu dobička (za natančen opis pogojev za financiranje glej recitale 41 do 44). Po mnenju Komisije so ti pogoji sprejemljivi tržni pogoji za to vrsto naložbe. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je preostalo financiranje izvedeno z bančnim posojilom pod tržnimi pogoji, kar je kazalnik za sposobnost ekonomskega preživetja podjetja. |
| --- | --- |

(100)

Posojilo Partiarisches Darlehen temelji na 3,7-odstotni letni fiksni obrestni meri in je upoštevano v deležu dobička (za natančen opis pogojev za financiranje glej recitale 41 do 44). Po mnenju Komisije so ti pogoji sprejemljivi tržni pogoji za to vrsto naložbe. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je preostalo financiranje izvedeno z bančnim posojilom pod tržnimi pogoji, kar je kazalnik za sposobnost ekonomskega preživetja podjetja.

| (101) | Komisija zato v svojem dopisu z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.) vztraja pri obrazloženem sklepu, da bi bilo mogoče posojilo Partiarisches Darlehen kot tako šteti za odobreno pod pogoji, ki so sprejemljivi za vlagateljico v tržnem gospodarstvu, in kot tako ne bi zagotavljalo prednosti družbi GmbH. |
| --- | --- |

(101)

Komisija zato v svojem dopisu z dne 20. decembra 2006 (C(2006) 6605 konč.) vztraja pri obrazloženem sklepu, da bi bilo mogoče posojilo Partiarisches Darlehen kot tako šteti za odobreno pod pogoji, ki so sprejemljivi za vlagateljico v tržnem gospodarstvu, in kot tako ne bi zagotavljalo prednosti družbi GmbH.

| (102) | Vendar meni, da financiranja nove vinske kleti ni mogoče ustrezno ločiti od preteklih pomoči, ki jih je prejela GmbH. Nova vinska klet je bila je bila sestavni del načrta prestrukturiranja in jo je treba šteti za nadaljnji ukrep v postopku prestrukturiranja (neposredno po odpisu dolgov in obeh kapitalskih vložkih). Poleg tega iz ukrepov prestrukturiranja, ki jih je sprejela dežela Hessen v prid GmbH, izhaja sedanji gospodarski in finančni položaj GmbH, ki ji omogoča, da za delno financiranje vinske kleti prejme posojilo poslovne banke, in ga je zato treba presojati ob upoštevanju tega ozadja. |
| --- | --- |

(102)

Vendar meni, da financiranja nove vinske kleti ni mogoče ustrezno ločiti od preteklih pomoči, ki jih je prejela GmbH. Nova vinska klet je bila je bila sestavni del načrta prestrukturiranja in jo je treba šteti za nadaljnji ukrep v postopku prestrukturiranja (neposredno po odpisu dolgov in obeh kapitalskih vložkih). Poleg tega iz ukrepov prestrukturiranja, ki jih je sprejela dežela Hessen v prid GmbH, izhaja sedanji gospodarski in finančni položaj GmbH, ki ji omogoča, da za delno financiranje vinske kleti prejme posojilo poslovne banke, in ga je zato treba presojati ob upoštevanju tega ozadja.

| (103) | Zato Komisija ugotavlja, da dežela Hessen pri financiranju nove vinske kleti z lastniškim kapitalom v višini 7,5 milijona EUR, ki je bilo odobreno kot posojilo Partiarisches Darlehen pod njegovimi pogoji, ob upoštevanju preteklih odobrenih ukrepov prestrukturiranja ne deluje kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu in da je to posojilo Partiarisches Darlehen torej pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(103)

Zato Komisija ugotavlja, da dežela Hessen pri financiranju nove vinske kleti z lastniškim kapitalom v višini 7,5 milijona EUR, ki je bilo odobreno kot posojilo Partiarisches Darlehen pod njegovimi pogoji, ob upoštevanju preteklih odobrenih ukrepov prestrukturiranja ne deluje kot vlagateljica v tržnem gospodarstvu in da je to posojilo Partiarisches Darlehen torej pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (104) | Dvom, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek, in predhodne ugotovitve, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, so bili s tem potrjeni. |
| --- | --- |

(104)

Dvom, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek, in predhodne ugotovitve, navedene v odločitvi o sprožitvi postopka, so bili s tem potrjeni.

| (105) | Prepoved državne pomoči v skladu s členom 87(1) ne izključuje, da je mogoče nekatere vrste pomoči, na podlagi izjem, določenih v odstavkih (2) in (3) istega člena, šteti za združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(105)

Prepoved državne pomoči v skladu s členom 87(1) ne izključuje, da je mogoče nekatere vrste pomoči, na podlagi izjem, določenih v odstavkih (2) in (3) istega člena, šteti za združljive s skupnim trgom.

| (106) | Za sklicevanje na člen 87(2)(a) ali (b) Pogodbe ES ni mogoče trditi, da so zadevni ukrepi socialni ali da so namenjeni odpravljanju škode, ki je nastala zaradi naravnih nesreč. Prav tako ukrepi očitno niso namenjeni za pospeševanje gospodarskega razvoja območij z izredno nizko življenjsko ravnjo, pomembnih projektov v skupnem evropskem interesu ali kulture oziroma ohranjanja kulturne dediščine. Zato izjem, določenih v točkah (a), (b) in (d) člena 87(3) Pogodbe ES, v tem primeru ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(106)

Za sklicevanje na člen 87(2)(a) ali (b) Pogodbe ES ni mogoče trditi, da so zadevni ukrepi socialni ali da so namenjeni odpravljanju škode, ki je nastala zaradi naravnih nesreč. Prav tako ukrepi očitno niso namenjeni za pospeševanje gospodarskega razvoja območij z izredno nizko življenjsko ravnjo, pomembnih projektov v skupnem evropskem interesu ali kulture oziroma ohranjanja kulturne dediščine. Zato izjem, določenih v točkah (a), (b) in (d) člena 87(3) Pogodbe ES, v tem primeru ni mogoče uporabiti.

| (107) | Pri uporabi izjem v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES lahko Komisija pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom, če pospešuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(107)

Pri uporabi izjem v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES lahko Komisija pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom, če pospešuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (108) | V skladu z uvodno izjavo 15 Smernice Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (13) morajo pomoči, da jih je mogoče šteti za združljive s skupnim trgom, vsebovati spodbujevalno prvino ali od upravičenca zahtevati protistoritev. Enostranske državne pomoči, ki so namenjene le izboljšanju finančnega položaja pridelovalcev, ne da bi kakor koli prispevale k razvoju sektorja, spadajo med pomoči za tekoče poslovanje, ki niso združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(108)

V skladu z uvodno izjavo 15 Smernice Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (13) morajo pomoči, da jih je mogoče šteti za združljive s skupnim trgom, vsebovati spodbujevalno prvino ali od upravičenca zahtevati protistoritev. Enostranske državne pomoči, ki so namenjene le izboljšanju finančnega položaja pridelovalcev, ne da bi kakor koli prispevale k razvoju sektorja, spadajo med pomoči za tekoče poslovanje, ki niso združljive s skupnim trgom.

| (109) | Kot ugotavlja Komisija, ni očitno, da bi bilo mogoče družbo Hessische Staatsweingüter pred letom 2003 šteti za podjetje v težavah. Res je, da je znesek 541 859 EUR, ki ga je družba Hessische Staatsweingüter od leta 1995 do leta 2002 prejela od dežele Hessen, pomoč za tekoče poslovanje. To pa vsekakor ne pomeni nujno, da je bila družba Hessische Staatsweingüter podjetje v težavah, ki ne bi bilo sposobno najeti dodatnih denarnih sredstev pod tržnimi pogoji. Poleg tega so bili ukrepi za občasno pokrivanje primanjkljajev priložnostni ukrepi, ki niso temeljili na načrtu prestrukturiranja. Ti ukrepi so bili izvedeni veliko pred odločitvijo o prestrukturiranju. Zadnje pokritje primanjkljaja, ki je zajeto v znesku 541 859 EUR, je bilo v letu 1999 (glej recital 21), medtem ko so se priprave za prestrukturiranje začele šele leta 2001, izdelava načrta prestrukturiranja šele junija 2002, uradna odločba o prestrukturiranju pa je bila sprejeta 10. decembra 2002 (glej opis prestrukturiranja v recitalih 23 do 38 in predvsem recital 28). Zato pokritja primanjkljajev ni mogoče šteti za del postopka prestrukturiranja, ki se je dejansko začel 31. decembra 2002. |
| --- | --- |

(109)

Kot ugotavlja Komisija, ni očitno, da bi bilo mogoče družbo Hessische Staatsweingüter pred letom 2003 šteti za podjetje v težavah. Res je, da je znesek 541 859 EUR, ki ga je družba Hessische Staatsweingüter od leta 1995 do leta 2002 prejela od dežele Hessen, pomoč za tekoče poslovanje. To pa vsekakor ne pomeni nujno, da je bila družba Hessische Staatsweingüter podjetje v težavah, ki ne bi bilo sposobno najeti dodatnih denarnih sredstev pod tržnimi pogoji. Poleg tega so bili ukrepi za občasno pokrivanje primanjkljajev priložnostni ukrepi, ki niso temeljili na načrtu prestrukturiranja. Ti ukrepi so bili izvedeni veliko pred odločitvijo o prestrukturiranju. Zadnje pokritje primanjkljaja, ki je zajeto v znesku 541 859 EUR, je bilo v letu 1999 (glej recital 21), medtem ko so se priprave za prestrukturiranje začele šele leta 2001, izdelava načrta prestrukturiranja šele junija 2002, uradna odločba o prestrukturiranju pa je bila sprejeta 10. decembra 2002 (glej opis prestrukturiranja v recitalih 23 do 38 in predvsem recital 28). Zato pokritja primanjkljajev ni mogoče šteti za del postopka prestrukturiranja, ki se je dejansko začel 31. decembra 2002.

| (110) | Tudi ta pomoč ni bila povezana z naložbami, izobraževanjem, ustvarjanjem delovnih mest ali zahtevano protistoritvijo upravičenke. Namen pomoči je bil zgolj okrepitev finančnega položaja upravičenke. |
| --- | --- |

(110)

Tudi ta pomoč ni bila povezana z naložbami, izobraževanjem, ustvarjanjem delovnih mest ali zahtevano protistoritvijo upravičenke. Namen pomoči je bil zgolj okrepitev finančnega položaja upravičenke.

| (111) | Komisija zato meni, da je ta pomoč pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(111)

Komisija zato meni, da je ta pomoč pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s skupnim trgom.

| (112) | Komisija obžaluje, da je Nemčija v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES ni obvestila o tej pomoči, ampak je pomoč uporabila nezakonito. |
| --- | --- |

(112)

Komisija obžaluje, da je Nemčija v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES ni obvestila o tej pomoči, ampak je pomoč uporabila nezakonito.

| (113) | Ker je bilo ugotovljeno, da je financiranje nove vinske kleti z lastniškim kapitalom ob upoštevanju preteklih odobrenih ukrepov prestrukturiranja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (glej recital 103), se ta pomoč v nadaljevanju presoja kot del ukrepov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(113)

Ker je bilo ugotovljeno, da je financiranje nove vinske kleti z lastniškim kapitalom ob upoštevanju preteklih odobrenih ukrepov prestrukturiranja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (glej recital 103), se ta pomoč v nadaljevanju presoja kot del ukrepov prestrukturiranja.

| (114) | Pomoč za prestrukturiranje podjetij v težavah je treba običajno proučiti na podlagi Smernic Skupnosti iz leta 2004 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14). Komisija v skladu z recitaloma 103 in 104 teh smernic kljub temu prouči pomoči, priglašene pred 10. oktobrom 2004, in nepriglašene pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah po smernicah, ki so se uporabljale v času priglasitve oziroma dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(114)

Pomoč za prestrukturiranje podjetij v težavah je treba običajno proučiti na podlagi Smernic Skupnosti iz leta 2004 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14). Komisija v skladu z recitaloma 103 in 104 teh smernic kljub temu prouči pomoči, priglašene pred 10. oktobrom 2004, in nepriglašene pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah po smernicah, ki so se uporabljale v času priglasitve oziroma dodelitve pomoči.

| (115) | S sklepom vlade z dne 10. decembra 2002 so bili uradno sprejeti ukrepi prestrukturiranja v prid GmbH v ustanavljanju (glej recitale 28 do 33). Ta datum je treba torej obravnavati kot datum dodelitve pomoči. Takrat so se uporabljale Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1999 (15) (v nadaljnjem besedilu: Smernice o prestrukturiranju). V poglavju 3.2 teh smernic so navedene posebne določbe o pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(115)

S sklepom vlade z dne 10. decembra 2002 so bili uradno sprejeti ukrepi prestrukturiranja v prid GmbH v ustanavljanju (glej recitale 28 do 33). Ta datum je treba torej obravnavati kot datum dodelitve pomoči. Takrat so se uporabljale Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1999 (15) (v nadaljnjem besedilu: Smernice o prestrukturiranju). V poglavju 3.2 teh smernic so navedene posebne določbe o pomoči za prestrukturiranje.

| (116) | V skladu z recitalom 30 Smernic o prestrukturiranju je treba podjetje obravnavati kot podjetje v težavah, da bi bilo upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(116)

V skladu z recitalom 30 Smernic o prestrukturiranju je treba podjetje obravnavati kot podjetje v težavah, da bi bilo upravičeno do pomoči za prestrukturiranje.

| (117) | V skladu z recitalom 4 Smernic o prestrukturiranju Komisija šteje, da je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, ustaviti negativna gibanja poslovanja, ki bi brez posredovanja države ogrozila obstoj podjetja. |
| --- | --- |

(117)

V skladu z recitalom 4 Smernic o prestrukturiranju Komisija šteje, da je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, ustaviti negativna gibanja poslovanja, ki bi brez posredovanja države ogrozila obstoj podjetja.

| (118) | V tem primeru je imela GmbH od ustanovitve v začetku leta 2003 dobro finančno osnovo (glej recital 32). Otvoritvena bilanca pa je že odražala razmere po izvedbi večine ukrepov prestrukturiranja (vložitev sredstev, odpis dolgov in prvi kapitalski vložek). Celo v teh okoliščinah GmbH ne bi bila zmožna z lastnimi finančnimi sredstvi zaustaviti svoje izgube do doseganja predvidenega praga dobička. V poslovnem načrtu iz junija 2002 so bila potrebna nadomestila za kritje potreb po denarnih sredstvih v prvih letih prestrukturiranja ocenjena na približno 4,3 milijona EUR (glej recital 26). Na podlagi spremenjenega osnutka iz septembra 2002 bi bilo potrebnih dodatnih 3,4 milijona EUR (glej recital 27). Kljub relativno visokim lastnim sredstvom GmbH (lastniški kapital v višini skupno približno 7,6 milijona EUR, to je približno 91 % bilančne vsote) podjetje zato po vsej verjetnosti ne bi bilo zmožno pokriti potrebe po denarnih sredstvih do doseganja donosnosti z lastnimi sredstvi. Poleg tega ni verjetno, da bi GmbH za svoje tekoče poslovanje prejela zunanje posojilo brez jamstva dežele Hessen. Ker je bilo dokazano, da prispevki družabnika v okviru ukrepov prestrukturiranja niso bili zagotovljeni pod pogoji, ki bi bili sprejemljivi za vlagatelja v tržnem gospodarstvu (glej recital 94), bi bilo treba sredstva, ki jih je zagotovila dežela Hessen, v teh okoliščinah obravnavati kot sredstva, ki vsebujejo element pomoči in jih ni mogoče uporabiti za dokaz, da bi bilo podjetje zmožno preživeti brez posega države. |
| --- | --- |

(118)

V tem primeru je imela GmbH od ustanovitve v začetku leta 2003 dobro finančno osnovo (glej recital 32). Otvoritvena bilanca pa je že odražala razmere po izvedbi večine ukrepov prestrukturiranja (vložitev sredstev, odpis dolgov in prvi kapitalski vložek). Celo v teh okoliščinah GmbH ne bi bila zmožna z lastnimi finančnimi sredstvi zaustaviti svoje izgube do doseganja predvidenega praga dobička. V poslovnem načrtu iz junija 2002 so bila potrebna nadomestila za kritje potreb po denarnih sredstvih v prvih letih prestrukturiranja ocenjena na približno 4,3 milijona EUR (glej recital 26). Na podlagi spremenjenega osnutka iz septembra 2002 bi bilo potrebnih dodatnih 3,4 milijona EUR (glej recital 27). Kljub relativno visokim lastnim sredstvom GmbH (lastniški kapital v višini skupno približno 7,6 milijona EUR, to je približno 91 % bilančne vsote) podjetje zato po vsej verjetnosti ne bi bilo zmožno pokriti potrebe po denarnih sredstvih do doseganja donosnosti z lastnimi sredstvi. Poleg tega ni verjetno, da bi GmbH za svoje tekoče poslovanje prejela zunanje posojilo brez jamstva dežele Hessen. Ker je bilo dokazano, da prispevki družabnika v okviru ukrepov prestrukturiranja niso bili zagotovljeni pod pogoji, ki bi bili sprejemljivi za vlagatelja v tržnem gospodarstvu (glej recital 94), bi bilo treba sredstva, ki jih je zagotovila dežela Hessen, v teh okoliščinah obravnavati kot sredstva, ki vsebujejo element pomoči in jih ni mogoče uporabiti za dokaz, da bi bilo podjetje zmožno preživeti brez posega države.

| (119) | Zaradi tega je mogoče GmbH od njene ustanovitve šteti za podjetje v težavah v skladu z recitalom 4 Smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(119)

Zaradi tega je mogoče GmbH od njene ustanovitve šteti za podjetje v težavah v skladu z recitalom 4 Smernic o prestrukturiranju.

| (120) | V skladu z recitalom 7 Smernic o prestrukturiranju na novo ustanovljena podjetja ne pridejo v poštev za pomoč za reševanje in prestrukturiranje, in sicer niti takrat ne, ko so v slabem finančnem položaju. Vsekakor se v skladu z opombo 9 Smernic o prestrukturiranju ustanovitev hčerinskega podjetja, ki prevzame zgolj sredstva in po potrebi obveznosti, ne obravnava kot ustanovitev podjetja na novo. |
| --- | --- |

(120)

V skladu z recitalom 7 Smernic o prestrukturiranju na novo ustanovljena podjetja ne pridejo v poštev za pomoč za reševanje in prestrukturiranje, in sicer niti takrat ne, ko so v slabem finančnem položaju. Vsekakor se v skladu z opombo 9 Smernic o prestrukturiranju ustanovitev hčerinskega podjetja, ki prevzame zgolj sredstva in po potrebi obveznosti, ne obravnava kot ustanovitev podjetja na novo.

| (121) | V tem primeru je bila GmbH ustanovljena 1. januarja 2003 in bi jo tako v času, ko so bili sprejeti ukrepi prestrukturiranja, lahko opredelili kot na novo ustanovljeno podjetje. Seveda so nepremičnine sicer ostale deželi Hessen (vložene v družbo Betrieb gewerblicher Art) in bile dane v zakup GmbH, vendar pa so bila gibljiva sredstva in poslovno potrebne premičnine v vrednosti skupno približno 7,3 milijona EUR ter nekatere kratkoročne obveznosti in rezerve preneseni na GmbH. Zato je mogoče GmbH šteti za hčerinsko podjetje, ki je bilo ustanovljeno zgolj, da bi prevzelo nekatera sredstva in obveznosti družbe Landesbetrieb. Po mnenju Komisije se tako GmbH šteje za izjemo v skladu z opombo 9 Smernic o prestrukturiranju in je torej v skladu z recitalom 30 istih smernic načeloma upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(121)

V tem primeru je bila GmbH ustanovljena 1. januarja 2003 in bi jo tako v času, ko so bili sprejeti ukrepi prestrukturiranja, lahko opredelili kot na novo ustanovljeno podjetje. Seveda so nepremičnine sicer ostale deželi Hessen (vložene v družbo Betrieb gewerblicher Art) in bile dane v zakup GmbH, vendar pa so bila gibljiva sredstva in poslovno potrebne premičnine v vrednosti skupno približno 7,3 milijona EUR ter nekatere kratkoročne obveznosti in rezerve preneseni na GmbH. Zato je mogoče GmbH šteti za hčerinsko podjetje, ki je bilo ustanovljeno zgolj, da bi prevzelo nekatera sredstva in obveznosti družbe Landesbetrieb. Po mnenju Komisije se tako GmbH šteje za izjemo v skladu z opombo 9 Smernic o prestrukturiranju in je torej v skladu z recitalom 30 istih smernic načeloma upravičeno do pomoči za prestrukturiranje.

| (122) | V skladu z recitali 31 do 34 Smernic o prestrukturiranju je odobritev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja. Načrt prestrukturiranja, katerega rok za izvajanje mora biti čim krajši, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih pogojev poslovanja. V načrtu prestrukturiranja je treba predlagati takšen preobrat podjetja, da lahko po zaključku prestrukturiranja samo krije vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. |
| --- | --- |

(122)

V skladu z recitali 31 do 34 Smernic o prestrukturiranju je odobritev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja. Načrt prestrukturiranja, katerega rok za izvajanje mora biti čim krajši, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih pogojev poslovanja. V načrtu prestrukturiranja je treba predlagati takšen preobrat podjetja, da lahko po zaključku prestrukturiranja samo krije vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu.

| (123) | V tem primeru je bil za pripravo prestrukturiranja od avgusta do novembra leta 2001 izdelan strateški dokument („Analiza stanja in razvojne možnosti“), ki je predstavljal različne scenarije za mogoč nadaljnji razvoj družbe Staatsweingüter (glej recital 23). Na podlagi tega dokumenta je bil junija 2002 izdelan poslovni načrt za posamezne scenarije. Edini strateški možnosti, ki bi pripomogli k dolgoročni donosnosti družbe Hessische Staatsweingüter, sta bili izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg ter prenos uprave in vinoteke v samostan Eberbach. Pri tej možnosti se je izhajalo iz tega, da bi morala dežela prevzeti obveznosti vinarske dejavnosti, nakopičene do konca leta 2002. Naložbeni stroški za novo vinsko klet so bili ocenjeni na skupno 15 milijonov EUR in naj bi bili financirani deloma s prodajo poslovno nepotrebnih zemljišč in deloma s tujim kapitalom. V skladu z osnutkom poslovnega načrta bi bila v poslovnem letu 2006/2007 dosežena prva pozitivna bruto marža družbe Hessische Staatsweingüter in v poslovnem letu 2008/2009 prvi pozitiven denarni tok. Na podlagi spremenjenega tržnega položaja in drugih pogojev je bilo treba septembra 2002 popraviti finančni osnutek, po katerem bi bil donos družbe Hessische Staatsweingüter v primerjavi z osnutkom iz junija 2002 dosežen nekoliko kasneje. S sklepom vlade z dne 10. decembra 2002 se je vlada dežele Hessen odločila za to strateško izbiro (glej recitale 24 do 28). |
| --- | --- |

(123)

V tem primeru je bil za pripravo prestrukturiranja od avgusta do novembra leta 2001 izdelan strateški dokument („Analiza stanja in razvojne možnosti“), ki je predstavljal različne scenarije za mogoč nadaljnji razvoj družbe Staatsweingüter (glej recital 23). Na podlagi tega dokumenta je bil junija 2002 izdelan poslovni načrt za posamezne scenarije. Edini strateški možnosti, ki bi pripomogli k dolgoročni donosnosti družbe Hessische Staatsweingüter, sta bili izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg ter prenos uprave in vinoteke v samostan Eberbach. Pri tej možnosti se je izhajalo iz tega, da bi morala dežela prevzeti obveznosti vinarske dejavnosti, nakopičene do konca leta 2002. Naložbeni stroški za novo vinsko klet so bili ocenjeni na skupno 15 milijonov EUR in naj bi bili financirani deloma s prodajo poslovno nepotrebnih zemljišč in deloma s tujim kapitalom. V skladu z osnutkom poslovnega načrta bi bila v poslovnem letu 2006/2007 dosežena prva pozitivna bruto marža družbe Hessische Staatsweingüter in v poslovnem letu 2008/2009 prvi pozitiven denarni tok. Na podlagi spremenjenega tržnega položaja in drugih pogojev je bilo treba septembra 2002 popraviti finančni osnutek, po katerem bi bil donos družbe Hessische Staatsweingüter v primerjavi z osnutkom iz junija 2002 dosežen nekoliko kasneje. S sklepom vlade z dne 10. decembra 2002 se je vlada dežele Hessen odločila za to strateško izbiro (glej recitale 24 do 28).

| (124) | Poslovni načrt iz septembra 2002 je bil februarja 2003 znova posodobljen (dopolnjen s popolnim načrtom dobička in izgube) in ponovno je bil posodobljen novembra 2003. V poslovnem načrtu iz novembra 2003 se je prvič pojavila pozitivna vrednost EBITDA (16) že v poslovnem letu 2007, prvi pozitivni denarni tok v letu 2010 in dobiček od leta 2014 naprej. Na podlagi predloženih podatkov bi bila po tem finančnem osnutku v letu 2016 ustvarjena več kot 3-odstotna donosnost lastniškega kapitala (ki temelji na rezultatu pred obdavčitvijo), ki bi od leta 2019 dosegala višino več kot 7 %. |
| --- | --- |

(124)

Poslovni načrt iz septembra 2002 je bil februarja 2003 znova posodobljen (dopolnjen s popolnim načrtom dobička in izgube) in ponovno je bil posodobljen novembra 2003. V poslovnem načrtu iz novembra 2003 se je prvič pojavila pozitivna vrednost EBITDA (16) že v poslovnem letu 2007, prvi pozitivni denarni tok v letu 2010 in dobiček od leta 2014 naprej. Na podlagi predloženih podatkov bi bila po tem finančnem osnutku v letu 2016 ustvarjena več kot 3-odstotna donosnost lastniškega kapitala (ki temelji na rezultatu pred obdavčitvijo), ki bi od leta 2019 dosegala višino več kot 7 %.

| (125) | Po mnenju Komisije omogoča načrt prestrukturiranja, ki ga je vlada dežele Hessen sprejela decembra 2002, ponovno vzpostavitev dolgoročne donosnosti GmbH v razumnem roku na podlagi realističnih domnev glede njenih prihodnjih pogojev poslovanja. |
| --- | --- |

(125)

Po mnenju Komisije omogoča načrt prestrukturiranja, ki ga je vlada dežele Hessen sprejela decembra 2002, ponovno vzpostavitev dolgoročne donosnosti GmbH v razumnem roku na podlagi realističnih domnev glede njenih prihodnjih pogojev poslovanja.

| (126) | Kot poleg tega meni, je pričakovani donos kapitala dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje. V zvezi s tem se Komisija sklicuje na Hoffmannovo mnenje, ki so ga predložili organi dežele Hessen. V tem mnenju je ocenjeno, da je donos lastniškega kapitala z družbo Hessische Staatsweingüter primerljivih vinogradov približno od 2 % do 3 %. V Hoffmannovem mnenju se ocenjuje, da bi pri prestrukturiranju družbe Weingüter ali pri večjih dolgoročnih investicijah trajalo najmanj 10 in povprečno od 10 do 15 let, da bi bil dosežen prag dobička (glej recitale 35 do 37). Družba KPMG je na podlagi predloženih podatkov preverila poslovni načrt iz februarja 2003 in ga razvrstila kot zelo konservativnega, v smislu najslabšega možnega scenarija (glej recital 38). |
| --- | --- |

(126)

Kot poleg tega meni, je pričakovani donos kapitala dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje. V zvezi s tem se Komisija sklicuje na Hoffmannovo mnenje, ki so ga predložili organi dežele Hessen. V tem mnenju je ocenjeno, da je donos lastniškega kapitala z družbo Hessische Staatsweingüter primerljivih vinogradov približno od 2 % do 3 %. V Hoffmannovem mnenju se ocenjuje, da bi pri prestrukturiranju družbe Weingüter ali pri večjih dolgoročnih investicijah trajalo najmanj 10 in povprečno od 10 do 15 let, da bi bil dosežen prag dobička (glej recitale 35 do 37). Družba KPMG je na podlagi predloženih podatkov preverila poslovni načrt iz februarja 2003 in ga razvrstila kot zelo konservativnega, v smislu najslabšega možnega scenarija (glej recital 38).

| (127) | Poleg tega Komisija meni, da je v načrtu predlagan takšen preobrat podjetja, da lahko po zaključenem prestrukturiranju krije vse svoje stroške, vključno z odpisi in stroški financiranja, ter znova vzpostavi donosnost (glej recital 30(e)). |
| --- | --- |

(127)

Poleg tega Komisija meni, da je v načrtu predlagan takšen preobrat podjetja, da lahko po zaključenem prestrukturiranju krije vse svoje stroške, vključno z odpisi in stroški financiranja, ter znova vzpostavi donosnost (glej recital 30(e)).

| (128) | Ta načrt prestrukturiranja se torej ujema z določbami v recitalih 31 do 34 Smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(128)

Ta načrt prestrukturiranja se torej ujema z določbami v recitalih 31 do 34 Smernic o prestrukturiranju.

| (129) | V skladu recitali 35 do 39 Smernic o prestrukturiranju je treba sprejeti ukrepe, da se čim bolj ublažijo morebitni škodljivi vplivi pomoči na konkurente, pri čemer se ti ukrepi večinoma izvajajo z omejitvijo prisotnosti, ki jo lahko ima podjetje na trgu ali na trgih po koncu obdobja prestrukturiranja. Če pa je delež podjetja na ustreznem trgu zanemarljiv, potem Komisija izhaja iz tega, da ni nedovoljenega izkrivljanja konkurence (glej recital 36 Smernic o prestrukturiranju). |
| --- | --- |

(129)

V skladu recitali 35 do 39 Smernic o prestrukturiranju je treba sprejeti ukrepe, da se čim bolj ublažijo morebitni škodljivi vplivi pomoči na konkurente, pri čemer se ti ukrepi večinoma izvajajo z omejitvijo prisotnosti, ki jo lahko ima podjetje na trgu ali na trgih po koncu obdobja prestrukturiranja. Če pa je delež podjetja na ustreznem trgu zanemarljiv, potem Komisija izhaja iz tega, da ni nedovoljenega izkrivljanja konkurence (glej recital 36 Smernic o prestrukturiranju).

| (130) | Družba Hessische Staatsweingüter je po predloženih podatkih s 190-hektarskim vinogradom največji vinograd v Nemčiji. Obseg prodaje GmbH je bil v poslovnem načrtu iz junija 2002 ocenjen na približno 1 milijon litrov. Po podatkih je družba Hessische Staatsweingüter pred letom 2003 v glavnem gojila sorto rizling. Na ravni EU (EU-25) je bilo v letih 2002/2003 proizvedenega skupno približno 15,6 milijarde litrov vina (17). Delež družbe Hessische Staatsweingüter v tej skupni proizvodnji je znašal manj kot 0,01 %. Po podatkih nemških organov je skupna pridelovalna površina rizlinga v Evropski uniji 26 413 ha (pri čemer ima največji delež Nemčija z 21 197 ha). Delež družbe Hessische Staatsweingüter s 190-hektarskim vinogradom pri celotni pridelovalni površini v Evropski uniji znaša približno 0,7 %. Zaradi tega je mogoče izhajati iz tega, da je njen delež na ustreznem trgu zanemarljiv in da se v tem primeru lahko opustijo predpisani izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(130)

Družba Hessische Staatsweingüter je po predloženih podatkih s 190-hektarskim vinogradom največji vinograd v Nemčiji. Obseg prodaje GmbH je bil v poslovnem načrtu iz junija 2002 ocenjen na približno 1 milijon litrov. Po podatkih je družba Hessische Staatsweingüter pred letom 2003 v glavnem gojila sorto rizling. Na ravni EU (EU-25) je bilo v letih 2002/2003 proizvedenega skupno približno 15,6 milijarde litrov vina (17). Delež družbe Hessische Staatsweingüter v tej skupni proizvodnji je znašal manj kot 0,01 %. Po podatkih nemških organov je skupna pridelovalna površina rizlinga v Evropski uniji 26 413 ha (pri čemer ima največji delež Nemčija z 21 197 ha). Delež družbe Hessische Staatsweingüter s 190-hektarskim vinogradom pri celotni pridelovalni površini v Evropski uniji znaša približno 0,7 %. Zaradi tega je mogoče izhajati iz tega, da je njen delež na ustreznem trgu zanemarljiv in da se v tem primeru lahko opustijo predpisani izravnalni ukrepi.

| (131) | Komisija pa v skladu z možnostjo, predvideno v recitalu 42(iii) Smernic o prestrukturiranju, vsekakor izhaja iz tega, da družba Hessische Staatsweingüter med obdobjem prestrukturiranja (to pomeni od poslovnega načrta, posodobljenega v novembru 2003 pa do leta 2014) ne bo prejela dodatnih pomoči. |
| --- | --- |

(131)

Komisija pa v skladu z možnostjo, predvideno v recitalu 42(iii) Smernic o prestrukturiranju, vsekakor izhaja iz tega, da družba Hessische Staatsweingüter med obdobjem prestrukturiranja (to pomeni od poslovnega načrta, posodobljenega v novembru 2003 pa do leta 2014) ne bo prejela dodatnih pomoči.

| (132) | V skladu z recitaloma 40 in 41 Smernic o prestrukturiranju morata biti znesek in intenzivnost moči omejena na najmanjšo potrebno količino, da se omogoči izvedba prestrukturiranja. Upravičenci do pomoči bodo morali znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja na podlagi lastnih virov, tudi s prodajo premoženja, ki ni nujno potrebno za preživetje podjetja, ali na podlagi zunanjega financiranja po tržnih pogojih. Pomoč ne sme biti odobrena v obliki ali obsegu, ki podjetju prinaša presežke gotovine, ki bi se lahko uporabili za agresivne dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso kot take povezane s procesom prestrukturiranja. Pomoč tudi ne more financirati novih naložb, ki niso nujno potrebne za obnavljanje sposobnosti preživetja podjetja. Komisiji je treba dokazati, da je pomoč namenjena samo ponovni vzpostavitvi donosnosti podjetja in upravičencu do pomoči ne omogoča, da med izvajanjem načrta prestrukturiranja poveča svoje proizvodne zmogljivosti, razen če je to potrebno za vzpostavitev donosnosti podjetja in ne izkrivlja konkurence. |
| --- | --- |

(132)

V skladu z recitaloma 40 in 41 Smernic o prestrukturiranju morata biti znesek in intenzivnost moči omejena na najmanjšo potrebno količino, da se omogoči izvedba prestrukturiranja. Upravičenci do pomoči bodo morali znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja na podlagi lastnih virov, tudi s prodajo premoženja, ki ni nujno potrebno za preživetje podjetja, ali na podlagi zunanjega financiranja po tržnih pogojih. Pomoč ne sme biti odobrena v obliki ali obsegu, ki podjetju prinaša presežke gotovine, ki bi se lahko uporabili za agresivne dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso kot take povezane s procesom prestrukturiranja. Pomoč tudi ne more financirati novih naložb, ki niso nujno potrebne za obnavljanje sposobnosti preživetja podjetja. Komisiji je treba dokazati, da je pomoč namenjena samo ponovni vzpostavitvi donosnosti podjetja in upravičencu do pomoči ne omogoča, da med izvajanjem načrta prestrukturiranja poveča svoje proizvodne zmogljivosti, razen če je to potrebno za vzpostavitev donosnosti podjetja in ne izkrivlja konkurence.

| (133) | Pri pripravi prestrukturiranja so bile upoštevane tri strateške možnosti, namreč postopna prenova starih prostorov v Eltvillu, izgradnja nove vinske kleti v Eltvillu in izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg (glej recitale 24 do 26). Komisija priznava, da je bila edina strateška možnost, ki bi pripomogla k dolgoročni donosnosti, izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg ter prenos uprave družbe Hessische Staatsweingüter in njene vinoteke v samostan Eberbach (glej recital 26). Po predloženih podatkih bi nova klet družbi Hessische Staatsweingütern omogočala proizvodnjo zelo kakovostnega rdečega vina. Zato Komisija meni, da je povečanje proizvodne zmogljivosti, predvideno v načrtu prestrukturiranja, potrebno za vzpostavitev donosnosti podjetja. Poleg tega meni, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno količino, da se omogoči izvedba prestrukturiranja. GmbH je ob ustanovitvi 1. januarja 2003 prejela prva sredstva v višini 1 milijona EUR. Tako je po predloženi bilanci imela na razpolago približno 538 000 EUR gotovine. Prvi pozitivni denarni tok pa bi GmbH po poslovnem načrtu dosegla šele v poslovnem letu 2008/2009. Potrebna nadomestila za kritje potreb po denarnih sredstvih v prvih letih poslovanja GmbH so bila ocenjena na skupno dodatnih od 4,3 do 7,7 milijona EUR. Torej je mogoče ugotoviti, da podjetje kljub prvemu kapitalskemu vložku ni imelo presežka gotovine, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče ukrepe, ki niso povezani s postopkom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(133)

Pri pripravi prestrukturiranja so bile upoštevane tri strateške možnosti, namreč postopna prenova starih prostorov v Eltvillu, izgradnja nove vinske kleti v Eltvillu in izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg (glej recitale 24 do 26). Komisija priznava, da je bila edina strateška možnost, ki bi pripomogla k dolgoročni donosnosti, izgradnja nove vinske kleti na območju skladišča posestva Steinberg ter prenos uprave družbe Hessische Staatsweingüter in njene vinoteke v samostan Eberbach (glej recital 26). Po predloženih podatkih bi nova klet družbi Hessische Staatsweingütern omogočala proizvodnjo zelo kakovostnega rdečega vina. Zato Komisija meni, da je povečanje proizvodne zmogljivosti, predvideno v načrtu prestrukturiranja, potrebno za vzpostavitev donosnosti podjetja. Poleg tega meni, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno količino, da se omogoči izvedba prestrukturiranja. GmbH je ob ustanovitvi 1. januarja 2003 prejela prva sredstva v višini 1 milijona EUR. Tako je po predloženi bilanci imela na razpolago približno 538 000 EUR gotovine. Prvi pozitivni denarni tok pa bi GmbH po poslovnem načrtu dosegla šele v poslovnem letu 2008/2009. Potrebna nadomestila za kritje potreb po denarnih sredstvih v prvih letih poslovanja GmbH so bila ocenjena na skupno dodatnih od 4,3 do 7,7 milijona EUR. Torej je mogoče ugotoviti, da podjetje kljub prvemu kapitalskemu vložku ni imelo presežka gotovine, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče ukrepe, ki niso povezani s postopkom prestrukturiranja.

| (134) | Nova vinska klet s skupnim investicijskim obsegom približno 15 milijonov EUR, se deloma financira s posojilom Partiarisches Darlehen v višini 7,5 milijona EUR. Preostalo financiranje nove kleti krije poslovno posojilo (glej recital 49). Komisija ugotavlja, da je to poslovno posojilo pomemben lastni prispevek. Določbe v recitalih 40 in 41 Smernic o prestrukturiranju so tako v tem primeru izpolnjene. |
| --- | --- |

(134)

Nova vinska klet s skupnim investicijskim obsegom približno 15 milijonov EUR, se deloma financira s posojilom Partiarisches Darlehen v višini 7,5 milijona EUR. Preostalo financiranje nove kleti krije poslovno posojilo (glej recital 49). Komisija ugotavlja, da je to poslovno posojilo pomemben lastni prispevek. Določbe v recitalih 40 in 41 Smernic o prestrukturiranju so tako v tem primeru izpolnjene.

| (135) | V skladu z recitalom 43 Smernic o prestrukturiranju mora podjetje načrt prestrukturiranja izvesti v celoti. |
| --- | --- |

(135)

V skladu z recitalom 43 Smernic o prestrukturiranju mora podjetje načrt prestrukturiranja izvesti v celoti.

| (136) | Po mnenju Komisije je ta pogoj izpolnjen. Na podlagi predloženih podatkov je GmbH v prvih letih poslovanja znatno presegla načrt prodaje in dobička. Po ustanovitvi GmbH in prvih kapitalskih vložkih je dežela izvedla samo še en dodatni kapitalski vložek v višini 1,225 milijona EUR (glej recital 33). Nova vinska klet (ocenjeni naložbeni stroški skupno 15 milijonov EUR) se deloma financira s posojilom Partiarisches Darlehen, ki ga je na razpolago dala dežela, z zagotovljeno fiksno minimalno obrestno mero (glej recitale 40 do 45) in deloma s posojilom poslovne banke (glej recital 49). Upravo in vinoteko je treba preseliti v prostore samostana Eberbach. |
| --- | --- |

(136)

Po mnenju Komisije je ta pogoj izpolnjen. Na podlagi predloženih podatkov je GmbH v prvih letih poslovanja znatno presegla načrt prodaje in dobička. Po ustanovitvi GmbH in prvih kapitalskih vložkih je dežela izvedla samo še en dodatni kapitalski vložek v višini 1,225 milijona EUR (glej recital 33). Nova vinska klet (ocenjeni naložbeni stroški skupno 15 milijonov EUR) se deloma financira s posojilom Partiarisches Darlehen, ki ga je na razpolago dala dežela, z zagotovljeno fiksno minimalno obrestno mero (glej recitale 40 do 45) in deloma s posojilom poslovne banke (glej recital 49). Upravo in vinoteko je treba preseliti v prostore samostana Eberbach.

| (137) | V skladu z recitalom 48 Smernic o prestrukturiranju je pomoč za prestrukturiranje dovoljeno dodeliti enkrat v desetih letih (obračunano od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta), da podjetja ne bi neupravičeno prejemala pomoči. V skladu z recitalom 49 istih smernic spremembe lastništva podjetja nikakor ne vplivajo na uporabo tega pravila. |
| --- | --- |

(137)

V skladu z recitalom 48 Smernic o prestrukturiranju je pomoč za prestrukturiranje dovoljeno dodeliti enkrat v desetih letih (obračunano od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta), da podjetja ne bi neupravičeno prejemala pomoči. V skladu z recitalom 49 istih smernic spremembe lastništva podjetja nikakor ne vplivajo na uporabo tega pravila.

| (138) | Po mnenju Komisije je načelo o enkratni pomoči v tem primeru izpolnjeno, ker družba Hessische Staatsweingüter v zadnjih desetih letih ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Kot je navedeno v recitalu 109, Komisija ni ugotovila, da je bilo treba družbo Hessische Staatsweingüter, ko je bila vodena še kot del splošne uprave in nato kot družba Landesbetrieb, šteti za podjetje v težavah. Nasprotno, občasna kritja primanjkljajev v obdobju 1995–2002 so bila le nedovoljene pomoči za tekoče poslovanje (glej recital 111). |
| --- | --- |

(138)

Po mnenju Komisije je načelo o enkratni pomoči v tem primeru izpolnjeno, ker družba Hessische Staatsweingüter v zadnjih desetih letih ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Kot je navedeno v recitalu 109, Komisija ni ugotovila, da je bilo treba družbo Hessische Staatsweingüter, ko je bila vodena še kot del splošne uprave in nato kot družba Landesbetrieb, šteti za podjetje v težavah. Nasprotno, občasna kritja primanjkljajev v obdobju 1995–2002 so bila le nedovoljene pomoči za tekoče poslovanje (glej recital 111).

| (139) | Zato Komisija meni, da so ukrepi dežele Hessen v prid prestrukturiranja družbe Hessische Staatsweingüter združljivi z upoštevnimi določbami Smernic Skupnosti iz leta 1999 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in torej s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(139)

Zato Komisija meni, da so ukrepi dežele Hessen v prid prestrukturiranja družbe Hessische Staatsweingüter združljivi z upoštevnimi določbami Smernic Skupnosti iz leta 1999 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in torej s skupnim trgom.

| (140) | Komisija obžaluje, da Nemčija te pomoči ni priglasila v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, ampak jo je uporabila nezakonito. |
| --- | --- |

(140)

Komisija obžaluje, da Nemčija te pomoči ni priglasila v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, ampak jo je uporabila nezakonito.

VI.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (141) | Komisija ugotavlja, da je Nemčija ukrepe izvajala nezakonito, saj je družbi Hessische Staatsweingüter v nasprotju s členoma 87 in 88 Pogodbe ES dala pomoč v obliki trajnega pokrivanja primanjkljajev v višini 541 859 EUR. Ta pomoč je dajala prednost tako družbi Betrieb gewerblicher Art kot družbi GmbH. Na podlagi posebnih okoliščin tega primera je mogoče ugotoviti, da je prejeta prednost sorazmerna z vsakokratnim premoženjem podjetja, prevzetim od nekdanje družbe Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter. |
| --- | --- |

(141)

Komisija ugotavlja, da je Nemčija ukrepe izvajala nezakonito, saj je družbi Hessische Staatsweingüter v nasprotju s členoma 87 in 88 Pogodbe ES dala pomoč v obliki trajnega pokrivanja primanjkljajev v višini 541 859 EUR. Ta pomoč je dajala prednost tako družbi Betrieb gewerblicher Art kot družbi GmbH. Na podlagi posebnih okoliščin tega primera je mogoče ugotoviti, da je prejeta prednost sorazmerna z vsakokratnim premoženjem podjetja, prevzetim od nekdanje družbe Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter.

| (142) | Komisija še ugotavlja, da so ukrepi dežele Hessen za prestrukturiranje družbe GmbH državna pomoč, ki je združljiva s Pogodbo ES. – |
| --- | --- |

(142)

Komisija še ugotavlja, da so ukrepi dežele Hessen za prestrukturiranje družbe GmbH državna pomoč, ki je združljiva s Pogodbo ES. –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v višini 541 859 EUR, ki jo je Nemčija nezakonito dodelila družbi Hessische Staatsweingüter med letoma 1995 in 2002 v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES, ni združljiva s skupnim trgom.

Državna pomoč, ki jo je Nemčija nezakonito dodelila družbi Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach po letu 2002 v obliki ukrepov prestrukturiranja in v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES, je združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Nemčija zahteva od družbe Betrieb gewerblicher Art in družbe Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach vračilo pomoči, navedenih v členu 1(1), v pravilnem razmerju s prejeto pomočjo.

2.   Znesek vračila vsebuje obresti, ki se obračunajo od izplačila pomoči do njihovega dejanskega povračila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu z določbami poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (18).

Člen 3

1.   Pomoč iz člena 1(1) se vrne takoj in učinkovito.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta odločba izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi.

Člen 4

1.   Nemčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi Komisiji predloži naslednje podatke:

| — | skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca, |
| --- | --- |

—

skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca,

| — | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izvedbo te odločbe, |
| --- | --- |

—

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izvedbo te odločbe,

| — | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem naročeno, naj vrnejo pomoč. |
| --- | --- |

—

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem naročeno, naj vrnejo pomoč.

2.   Nemčija Komisijo obvešča o napredku v zvezi s sprejetimi nacionalnimi ukrepi za izvajanje te odločbe, dokler se vračanje pomoči iz člena 1(1) ne konča. Na jasno zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za izvedbo te odločbe. Predloži tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 20. maja 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL C 19, 27.1.2007, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo)

3

(4)  V tem poslovnem načrtu je bil letni dobiček/negativni poslovni izid za ugotovitev denarnega toka popravljen zgolj za amortizacijo kot negotovinski strošek.

4

(5)  Določba, s katero lahko banka zahteva (dodatna) bančna zavarovanja za posojilo, če ima dežela Hessen manj kot 51-odstotni delež pri družbi Hessische Staatsweingüter GmbH.

5

(6)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1.

6

(7)  Glej predvsem sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi Francija proti Komisiji (102/87, Recueil 1988, str. 4067).

7

Francija

Komisiji

(8)  Trgovina z vinom znotraj Skupnosti je zelo obsežna. Približno 20 % celotnega vina, pridelanega v EU25, se proda doma. V letu 2005 je bil obseg trgovine znotraj Skupnosti (EU25) približno 37,1 milijona hl (dotoki) in 38,8 milijona hl (odpreme). V letih 2004/05 je imela Nemčija pri celotni proizvodnji vina EU25 približno 5,5-odstotni delež (vir: Eurostat).

8

vir: Eurostat

(9)  Glej Sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 (sedaj člena 87 in 88) Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (UL C 307, 13.11.1993, str. 4).

9

(10)  Recueil 1987, str. 2599.

10

(11)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

11

(12)  V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi BP Chemicals Limited proti Komisiji (T 11/95, Recueil 1998, str. II-3235) okoliščina, da je javno podjetje svoji odvisni družbi zagotovilo prilive kapitala, ki se štejejo za „pomoč“, ne izključuje a priori možnosti, da poznejši kapitalski vložek izpolnjuje načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, če je mogoče ta vložek ustrezno ločiti od prvih kapitalskih vložkov in ga ni mogoče šteti za ločeno naložbo (glej točko 170 sodbe). V točki 171 sodbe BP-Chemicals je Sodišče prve stopnje menilo, da časovno zaporedje kapitalskih vložkov, njihov namen in položaj odvisne družbe v času, ko je bila sprejeta odločitev za izvedbo vsake od teh kapitalskih naložb, spadajo med pomembna dejstva za takšno preiskavo.

12

(13)  UL C 319, 27.12.2006, str. 1.

13

(14)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

14

(15)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

15

(16)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo).

16

(17)  Vir: Eurostat.

17

Vir:

(18)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

18

---