# Uradni list L 222/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.222.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 222 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5324. avgust 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.222.slv

Uradni list

Evropske unije

L 222

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5324. avgust 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 123 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe glede homologacije nastavljivih sistemov sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 123 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe glede homologacije nastavljivih sistemov sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

1

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/459/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. septembra 2008 o državni pomoči C 61/07 (ex NN 71/07) – Grčija Olympic Airways Services in Olympic Airlines
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5073)

   (
  1
  ) | 62 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2010/459/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. septembra 2008 o državni pomoči C 61/07 (ex NN 71/07) – Grčija Olympic Airways Services in Olympic Airlines
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5073)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5073)

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 24.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 123 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe glede homologacije nastavljivih sistemov sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 4 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

A.   UPRAVNE DOLOČBE

| 0. | Področje uporabe |
| --- | --- |

0.

| 1. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za homologacijo sistema |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

B.   TEHNIČNE ZAHTEVE ZA SISTEME

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osvetljenost |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Splošne določbe |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Določbe o kratkem svetlobnem pramenu |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Določbe o dolgem svetlobnem pramenu |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Druge določbe |
| --- | --- |

6.4

| 7. | Barva |
| --- | --- |

7.

C.   DRUGE UPRAVNE DOLOČBE

| 8. | Sprememba tipa sistema in razširitev homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 — | Sporočilo |
| --- | --- |

Priloga 1 —

| Priloga 2 — | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 —

| Priloga 3 — | Fotometrične lastnosti kratkega svetlobnega pramena |
| --- | --- |

Priloga 3 —

| Priloga 4 — | Preskus stabilnosti fotometričnih lastnosti delujočih sistemov |
| --- | --- |

Priloga 4 —

| Priloga 5 — | Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 5 —

| Priloga 6 — | Zahteve za sisteme z lečami iz umetne snovi – preskusi leč ali vzorcev materiala in celotnih sistemov ali njihovih delov |
| --- | --- |

Priloga 6 —

| Dodatek 1 — | Časovno zaporedje homologacijskih preskusov |
| --- | --- |

Dodatek 1 —

| Dodatek 2 — | Metoda merjenja prepuščanja in sipanja svetlobe |
| --- | --- |

Dodatek 2 —

| Dodatek 3 — | Metoda preskušanja s pršenjem |
| --- | --- |

Dodatek 3 —

| Dodatek 4 — | Preskus z lepilnim trakom |
| --- | --- |

Dodatek 4 —

| Priloga 7 — | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 7 —

| Priloga 8 — | Določbe o nastavitvi meje svetlo-temno in usmeritvi kratkega svetlobnega pramena |
| --- | --- |

Priloga 8 —

| Priloga 9 — | Določbe za fotometrične meritve |
| --- | --- |

Priloga 9 —

| Priloga 10 — | Opisni obrazci |
| --- | --- |

Priloga 10 —

| Priloga 11 — | Zahteve za module LED in AFS z moduli LED |
| --- | --- |

Priloga 11 —

A.   UPRAVNE DOLOČBE

0.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za nastavljive sisteme sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila kategorij M in N (1).

1.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 1.1 | veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo ob vložitvi vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.1

veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo ob vložitvi vloge za homologacijo.

| 1.2 | „Nastavljiv sistem sprednje osvetlitve“ (ali „sistem“) je svetlobna naprava, ki oddaja svetlobne pramene, katerih značilnosti se samodejno prilagajajo spremenljivim pogojem uporabe kratkega svetlobnega pramena in morebitnega dolgega svetlobnega pramena z najmanjšo mogočo možno funkcionalno vsebino, kot je navedeno v odstavku 6.1.1;
  takšen sistem vsebuje „sistemsko upravljanje“, eno ali več morebitnih „napajalno-upravljalnih naprav“ in enote, nameščene na desni in levi strani vozila. |
| --- | --- |

1.2

„Nastavljiv sistem sprednje osvetlitve“ (ali „sistem“) je svetlobna naprava, ki oddaja svetlobne pramene, katerih značilnosti se samodejno prilagajajo spremenljivim pogojem uporabe kratkega svetlobnega pramena in morebitnega dolgega svetlobnega pramena z najmanjšo mogočo možno funkcionalno vsebino, kot je navedeno v odstavku 6.1.1;

takšen sistem vsebuje „sistemsko upravljanje“, eno ali več morebitnih „napajalno-upravljalnih naprav“ in enote, nameščene na desni in levi strani vozila.

| 1.3 | „Razred“ kratkega svetlobnega pramena (C, V, E ali W) je kratki svetlobni pramen z značilnostmi, opredeljenimi v tem pravilniku in Pravilniku št. 48 (2). |
| --- | --- |

1.3

„Razred“ kratkega svetlobnega pramena (C, V, E ali W) je kratki svetlobni pramen z značilnostmi, opredeljenimi v tem pravilniku in Pravilniku št. 48 (2).

| 1.4 | „Način“ sprednje svetlobne funkcije, ki jo zagotavlja sistem, je svetlobni pramen v skladu z odstavkoma 6.2 in 6.3 tega pravilnika bodisi za enega od razredov kratkega svetlobnega pramena bodisi za dolgi svetlobni pramen, ki ga je proizvajalec zasnoval in določil za prilagoditev nekaterim vozilom in nekaterim atmosferskim pogojem.






  1.4.1 | „Način osvetlitve v ovinkih“ je sprednja svetlobna funkcija, pri kateri se svetlobni snop bočno premika ali spreminja (da se doseže enakovreden učinek) in je zasnovana za cestne ovinke ali križišča in ima posebne fotometrične lastnosti. |
| --- | --- | --- |

1.4

„Način“ sprednje svetlobne funkcije, ki jo zagotavlja sistem, je svetlobni pramen v skladu z odstavkoma 6.2 in 6.3 tega pravilnika bodisi za enega od razredov kratkega svetlobnega pramena bodisi za dolgi svetlobni pramen, ki ga je proizvajalec zasnoval in določil za prilagoditev nekaterim vozilom in nekaterim atmosferskim pogojem.

1.4.1

„Način osvetlitve v ovinkih“ je sprednja svetlobna funkcija, pri kateri se svetlobni snop bočno premika ali spreminja (da se doseže enakovreden učinek) in je zasnovana za cestne ovinke ali križišča in ima posebne fotometrične lastnosti.

| 1.4.2 | „Način osvetlitve v ovinkih kategorije 1“ je način osvetlitve v ovinkih s horizontalnim premikom naklona meje svetlo-temno. |
| --- | --- |

1.4.2

„Način osvetlitve v ovinkih kategorije 1“ je način osvetlitve v ovinkih s horizontalnim premikom naklona meje svetlo-temno.

| 1.4.3 | „Način osvetlitve v ovinkih kategorije 2“ je način osvetlitve v ovinkih brez horizontalnega premika naklona meje svetlo-temno. |
| --- | --- |

1.4.3

„Način osvetlitve v ovinkih kategorije 2“ je način osvetlitve v ovinkih brez horizontalnega premika naklona meje svetlo-temno.

| 1.5 | „Svetilna enota“ je del sistema, ki oddaja svetlobo; sestavljen je lahko iz optičnih, mehanskih in električnih delov ter zasnovan za popolno ali delno zagotavljanje svetlobnega pramena ene ali več sprednjih svetlobnih funkcij, ki jih proizvaja sistem. |
| --- | --- |

1.5

„Svetilna enota“ je del sistema, ki oddaja svetlobo; sestavljen je lahko iz optičnih, mehanskih in električnih delov ter zasnovan za popolno ali delno zagotavljanje svetlobnega pramena ene ali več sprednjih svetlobnih funkcij, ki jih proizvaja sistem.

| 1.6 | „Enota“ je nedeljivo ohišje (ohišje svetilke) z eno ali več svetilnimi enotami. |
| --- | --- |

1.6

„Enota“ je nedeljivo ohišje (ohišje svetilke) z eno ali več svetilnimi enotami.

| 1.7 | „Desna stran“ ali „leva stran“ je skupek svetilnih enot za namestitev na zadevni strani srednje vzdolžne ravnine vozila glede na gibanje naprej. |
| --- | --- |

1.7

„Desna stran“ ali „leva stran“ je skupek svetilnih enot za namestitev na zadevni strani srednje vzdolžne ravnine vozila glede na gibanje naprej.

| 1.8 | „Sistemsko upravljanje“ je eden ali več delov sistema, ki prejemajo signale iz vozila in samodejno nadzirajo delovanje svetilnih enot. |
| --- | --- |

1.8

„Sistemsko upravljanje“ je eden ali več delov sistema, ki prejemajo signale iz vozila in samodejno nadzirajo delovanje svetilnih enot.

| 1.9 | „Nevtralni položaj“ je položaj sistema, v katerem se oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena razreda C („osnovni kratki svetlobni pramen“) ali morebitnega dolgega svetlobnega pramena in v katerem se ne uporabi noben kontrolni signal AFS. |
| --- | --- |

1.9

„Nevtralni položaj“ je položaj sistema, v katerem se oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena razreda C („osnovni kratki svetlobni pramen“) ali morebitnega dolgega svetlobnega pramena in v katerem se ne uporabi noben kontrolni signal AFS.

| 1.10 | „Signal“ je vsak kontrolni signal AFS, kot je opredeljen v Pravilniku št. 48, ali vsak dodatni vhodni krmilni signal v sistem ali izhodni krmilni signal od sistema k vozilu. |
| --- | --- |

1.10

„Signal“ je vsak kontrolni signal AFS, kot je opredeljen v Pravilniku št. 48, ali vsak dodatni vhodni krmilni signal v sistem ali izhodni krmilni signal od sistema k vozilu.

| 1.11 | „Generator signala“ je naprava, ki lahko proizvaja enega ali več signalov za preskuse sistema. |
| --- | --- |

1.11

„Generator signala“ je naprava, ki lahko proizvaja enega ali več signalov za preskuse sistema.

| 1.12 | „Napajalno-upravljalna naprava“ je eden ali več delov sistema, ki z energijo napaja enega ali več delov tega sistema, kot je regulator napajanja in/ali napetosti za enega ali več virov svetlobe, na primer opreme za elektronsko upravljanje virov svetlobe. |
| --- | --- |

1.12

„Napajalno-upravljalna naprava“ je eden ali več delov sistema, ki z energijo napaja enega ali več delov tega sistema, kot je regulator napajanja in/ali napetosti za enega ali več virov svetlobe, na primer opreme za elektronsko upravljanje virov svetlobe.

| 1.13 | „Referenčna os sistema“ je presek srednje vzdolžne ravnine vozila s horizontalno ravnino skozi referenčno središče svetilne enote, prikazane na risbah iz odstavka 2.2.1 spodaj. |
| --- | --- |

1.13

„Referenčna os sistema“ je presek srednje vzdolžne ravnine vozila s horizontalno ravnino skozi referenčno središče svetilne enote, prikazane na risbah iz odstavka 2.2.1 spodaj.

| 1.14 | „Leča“ je skrajni zunanji del enote, ki prepušča svetlobo skozi svetlečo površino. |
| --- | --- |

1.14

„Leča“ je skrajni zunanji del enote, ki prepušča svetlobo skozi svetlečo površino.

| 1.15 | „Prevleka“ je vsak proizvod, ki se v eni ali več plasteh nanese na zunanjo površino leče. |
| --- | --- |

1.15

„Prevleka“ je vsak proizvod, ki se v eni ali več plasteh nanese na zunanjo površino leče.

| 1.16 | Sistemi različnega „tipa“ so sistemi, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:






  1.16.1 | blagovni znamki; |
| --- | --- | --- |

1.16

Sistemi različnega „tipa“ so sistemi, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:

1.16.1

blagovni znamki;

| 1.16.2 | vključitvi ali odstranitvi delov, ki lahko spremenijo optične ali fotometrične lastnosti sistema; |
| --- | --- |

1.16.2

vključitvi ali odstranitvi delov, ki lahko spremenijo optične ali fotometrične lastnosti sistema;

| 1.16.3 | primernosti za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za oba načina vožnje; |
| --- | --- |

1.16.3

primernosti za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za oba načina vožnje;

| 1.16.4 | proizvedenih svetlobnih funkcijah, načinih in razredih; |
| --- | --- |

1.16.4

proizvedenih svetlobnih funkcijah, načinih in razredih;

| 1.16.5 | materialih za leče in morebitne prevleke; |
| --- | --- |

1.16.5

materialih za leče in morebitne prevleke;

| 1.16.6 | značilnostih signalov, določenih za sistem. |
| --- | --- |

1.16.6

značilnostih signalov, določenih za sistem.

| 1.17 | „Usmeritev“ je nastavitev svetlobnega pramena ali njegovega dela na merilnem zaslonu v skladu z ustreznimi kriteriji. |
| --- | --- |

1.17

„Usmeritev“ je nastavitev svetlobnega pramena ali njegovega dela na merilnem zaslonu v skladu z ustreznimi kriteriji.

| 1.18 | „Nastavitev“ je uporaba sredstev, ki jih sistem predvideva za navpično in/ali vodoravno usmeritev svetlobnega pramena. |
| --- | --- |

1.18

„Nastavitev“ je uporaba sredstev, ki jih sistem predvideva za navpično in/ali vodoravno usmeritev svetlobnega pramena.

| 1.19 | „Funkcija za spremembo strani vožnje“ je vsaka sprednja svetlobna funkcija ali njen način ali zgolj njen del ali vsaka kombinacija teh elementov, s katero se prepreči bleščanje in zagotovi zadostna osvetlitev, kadar se vozilo, opremljeno s sistemom, zasnovanim za vožnjo po eni strani cestišča, začasno uporablja v državi, kjer se vozi po drugi strani cestišča. |
| --- | --- |

1.19

„Funkcija za spremembo strani vožnje“ je vsaka sprednja svetlobna funkcija ali njen način ali zgolj njen del ali vsaka kombinacija teh elementov, s katero se prepreči bleščanje in zagotovi zadostna osvetlitev, kadar se vozilo, opremljeno s sistemom, zasnovanim za vožnjo po eni strani cestišča, začasno uporablja v državi, kjer se vozi po drugi strani cestišča.

| 1.20 | „Nadomestna funkcija“ je vsaka sprednja svetlobna in/ali signalna funkcija ali eden od njenih načinov ali zgolj njen del ali vsaka kombinacija teh elementov, zasnovana za nadomestitev sprednje svetlobne funkcije ali načina v primeru okvare. |
| --- | --- |

1.20

„Nadomestna funkcija“ je vsaka sprednja svetlobna in/ali signalna funkcija ali eden od njenih načinov ali zgolj njen del ali vsaka kombinacija teh elementov, zasnovana za nadomestitev sprednje svetlobne funkcije ali načina v primeru okvare.

| 1.21 | Sklicevanje v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je sklicevanje na Pravilnik št. 37 in Pravilnik št. 99 ter njune spremembe, ki veljajo ob vložitvi vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

1.21

Sklicevanje v tem pravilniku na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in svetlobne vire, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, je sklicevanje na Pravilnik št. 37 in Pravilnik št. 99 ter njune spremembe, ki veljajo ob vložitvi vloge za homologacijo.

2.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO SISTEMA

| 2.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali njegov pooblaščeni predstavnik.
  V vlogi se navede:






  2.1.1 | sprednje svetlobne funkcije sistema, za katere se vloži vloga za homologacijo v skladu s tem pravilnikom;






  2.1.1.1 | druge sprednje svetlobne ali signalne funkcije, ki jih zagotavlja ena ali več svetilk, združenih, kombiniranih ali integriranih v svetilne enote sistema, ki je predmet vloge za homologacijo; zadostni podatki za identifikacijo posameznih svetilk in pravilniki, v skladu s katerimi je treba te svetilke (ločeno) homologirati; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali njegov pooblaščeni predstavnik.

V vlogi se navede:

2.1.1

sprednje svetlobne funkcije sistema, za katere se vloži vloga za homologacijo v skladu s tem pravilnikom;

2.1.1.1

druge sprednje svetlobne ali signalne funkcije, ki jih zagotavlja ena ali več svetilk, združenih, kombiniranih ali integriranih v svetilne enote sistema, ki je predmet vloge za homologacijo; zadostni podatki za identifikacijo posameznih svetilk in pravilniki, v skladu s katerimi je treba te svetilke (ločeno) homologirati;

| 2.1.2 | ali je kratki svetlobni pramen zasnovan za vožnjo po levi in desni strani cestišča ali izključno za vožnjo po eni ali drugi strani cestišča; |
| --- | --- |

2.1.2

ali je kratki svetlobni pramen zasnovan za vožnjo po levi in desni strani cestišča ali izključno za vožnjo po eni ali drugi strani cestišča;

| 2.1.3 | če je sistem opremljen z eno ali več nastavljivimi svetilnimi enotami:






  2.1.3.1 | položaji namestitve vsake svetilne enote glede na tla in srednjo vzdolžno ravnino vozila; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

če je sistem opremljen z eno ali več nastavljivimi svetilnimi enotami:

2.1.3.1

položaji namestitve vsake svetilne enote glede na tla in srednjo vzdolžno ravnino vozila;

| 2.1.3.2 | maksimalni koti nad normalnimi položaji in pod njimi, ki jih lahko dosežejo naprave za navpično nastavitev; |
| --- | --- |

2.1.3.2

maksimalni koti nad normalnimi položaji in pod njimi, ki jih lahko dosežejo naprave za navpično nastavitev;

| 2.1.4 | kategorija uporabljenega zamenljivega in/ali nezamenljivega svetlobnega vira z žarilno nitko ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, kot je navedena v Pravilniku št. 37 ali Pravilniku št. 99 ter njunih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, in/ali identifikacijska koda modula svetlobnega vira za morebitne module LED; |
| --- | --- |

2.1.4

kategorija uporabljenega zamenljivega in/ali nezamenljivega svetlobnega vira z žarilno nitko ali svetlobnega vira, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, kot je navedena v Pravilniku št. 37 ali Pravilniku št. 99 ter njunih spremembah, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, in/ali identifikacijska koda modula svetlobnega vira za morebitne module LED;

| 2.1.5 | če je sistem opremljen z enim ali več nezamenljivimi svetlobnimi viri:






  2.1.5.1 | oznaka svetilnih enot, v katerih so navedeni nezamenljivi svetlobni viri; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

če je sistem opremljen z enim ali več nezamenljivimi svetlobnimi viri:

2.1.5.1

oznaka svetilnih enot, v katerih so navedeni nezamenljivi svetlobni viri;

| 2.1.6 | po potrebi pogoji delovanja, npr. različne napajalne napetosti v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.1.6

po potrebi pogoji delovanja, npr. različne napajalne napetosti v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku.

| 2.2 | Vsaki vlogi za homologacijo se priloži:






  2.2.1 | risbe v treh izvodih z dovolj podrobnosti za identifikacijo tipa, ki prikazujejo predvideno mesto za homologacijsko številko (homologacijske številke) in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake ter geometrični položaj vgradnje svetilnih enot v vozilo glede na tla in srednjo vzdolžno ravnino vozila, pri čemer mora biti vsaka svetilna enota prikazana v navpičnem (osnem) prerezu in od spredaj z glavnimi podrobnostmi optičnih lastnosti, kot so referenčna os/osi in točke, ki se pri preskusih upoštevajo kot referenčno središče, in tudi vsemi morebitnimi optičnimi lastnostmi leč, v primeru modulov LED pa mora biti prikazan tudi prostor za posebne identifikacijske oznake modulov; |
| --- | --- | --- |

2.2

Vsaki vlogi za homologacijo se priloži:

2.2.1

risbe v treh izvodih z dovolj podrobnosti za identifikacijo tipa, ki prikazujejo predvideno mesto za homologacijsko številko (homologacijske številke) in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake ter geometrični položaj vgradnje svetilnih enot v vozilo glede na tla in srednjo vzdolžno ravnino vozila, pri čemer mora biti vsaka svetilna enota prikazana v navpičnem (osnem) prerezu in od spredaj z glavnimi podrobnostmi optičnih lastnosti, kot so referenčna os/osi in točke, ki se pri preskusih upoštevajo kot referenčno središče, in tudi vsemi morebitnimi optičnimi lastnostmi leč, v primeru modulov LED pa mora biti prikazan tudi prostor za posebne identifikacijske oznake modulov;

| 2.2.2 | kratek tehnični opis sistema, ki podrobno navaja:






  (a) | svetlobne funkcije in njihove načine, ki jih zagotavlja sistem (3); |
| --- | --- | --- |

2.2.2

kratek tehnični opis sistema, ki podrobno navaja:

(a)

svetlobne funkcije in njihove načine, ki jih zagotavlja sistem (3);

| (b) | svetilne enote, ki prispevajo k vsaki od funkcij (3), in signale (4) s tehničnimi lastnostmi njihovega delovanja; |
| --- | --- |

(b)

svetilne enote, ki prispevajo k vsaki od funkcij (3), in signale (4) s tehničnimi lastnostmi njihovega delovanja;

| (c) | kategorijo (3) morebitnega načina osvetlitve v ovinkih; |
| --- | --- |

(c)

kategorijo (3) morebitnega načina osvetlitve v ovinkih;

| (d) | po potrebi dodatne sklope podatkov za kratke svetlobne pramene razreda E v skladu s preglednico 6 v Prilogi 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi dodatne sklope podatkov za kratke svetlobne pramene razreda E v skladu s preglednico 6 v Prilogi 3 k temu pravilniku;

| (e) | po potrebi sklope določb za kratki svetlobni pramen razreda W v skladu s Prilogo 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi sklope določb za kratki svetlobni pramen razreda W v skladu s Prilogo 3 k temu pravilniku;

| (f) | svetilne enote (4), ki (delno) proizvajajo mejo svetlo-temno kratkega svetlobnega pramena; |
| --- | --- |

(f)

svetilne enote (4), ki (delno) proizvajajo mejo svetlo-temno kratkega svetlobnega pramena;

| (g) | podatke (3) v skladu z določbami odstavka 6.4.6 tega pravilnika glede na odstavke 6.22.6.1.2.1 in 6.22.6.1.3 Pravilnika št. 48; |
| --- | --- |

(g)

podatke (3) v skladu z določbami odstavka 6.4.6 tega pravilnika glede na odstavke 6.22.6.1.2.1 in 6.22.6.1.3 Pravilnika št. 48;

| (h) | svetilne enote, ki zagotavljajo minimalno osvetljenost s kratkim svetlobnim pramenom v skladu z odstavkom 6.2.9.1 tega pravilnika; |
| --- | --- |

(h)

svetilne enote, ki zagotavljajo minimalno osvetljenost s kratkim svetlobnim pramenom v skladu z odstavkom 6.2.9.1 tega pravilnika;

| (i) | zahteve glede namestitve in delovanja za namene preskusov; |
| --- | --- |

(i)

zahteve glede namestitve in delovanja za namene preskusov;

| (j) | vse druge ustrezne podatke; |
| --- | --- |

(j)

vse druge ustrezne podatke;

| (k) | v primeru modulov LED to pomeni:






  (i) | kratek tehnični opis modulov LED; |
| --- | --- | --- |

(k)

v primeru modulov LED to pomeni:

(i)

kratek tehnični opis modulov LED;

| (ii) | risbo z merami in osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter ciljnim svetlobnim tokom; |
| --- | --- |

(ii)

risbo z merami in osnovnimi električnimi in fotometričnimi vrednostmi ter ciljnim svetlobnim tokom;

| (iii) | pri uporabi elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira: podatke o električnem vmesniku, potrebnem za izvedbo homologacijskih preskusov; |
| --- | --- |

(iii)

pri uporabi elektronske krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira: podatke o električnem vmesniku, potrebnem za izvedbo homologacijskih preskusov;

| 2.2.2.1 | načelo varnosti, kot je opredeljeno v dokumentaciji, ki mora za tehnično službo, pristojno za izvajanje homologacijskih preskusov:






  (i) | vsebovati opis v sistem vgrajenih ukrepov za zagotavljanje njegove skladnosti z določbami odstavkov 5.7.3, 5.9 in 6.2.6.4 spodaj; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

načelo varnosti, kot je opredeljeno v dokumentaciji, ki mora za tehnično službo, pristojno za izvajanje homologacijskih preskusov:

(i)

vsebovati opis v sistem vgrajenih ukrepov za zagotavljanje njegove skladnosti z določbami odstavkov 5.7.3, 5.9 in 6.2.6.4 spodaj;

| (ii) | vsebovati navodila za njihovo preverjanje v skladu z odstavkom 6.2.7 spodaj; in/ali |
| --- | --- |

(ii)

vsebovati navodila za njihovo preverjanje v skladu z odstavkom 6.2.7 spodaj; in/ali

| (iii) | omogočati dostop do ustreznih dokumentov, ki dokazujejo zmogljivost sistema glede zadostne zanesljivosti in varne uporabe ukrepov iz odstavka 2.2.2.1(i) zgornje, npr. analizo možnih napak in njihovih posledic (FMEA), analizo drevesa napak (FTA) ali kateri koli podoben postopek, primeren za zagotavljanja varnosti sistema. |
| --- | --- |

(iii)

omogočati dostop do ustreznih dokumentov, ki dokazujejo zmogljivost sistema glede zadostne zanesljivosti in varne uporabe ukrepov iz odstavka 2.2.2.1(i) zgornje, npr. analizo možnih napak in njihovih posledic (FMEA), analizo drevesa napak (FTA) ali kateri koli podoben postopek, primeren za zagotavljanja varnosti sistema.

| 2.2.2.2 | znamko in tip morebitnih napajalno-upravljalnih naprav, ki niso del enote; |
| --- | --- |

2.2.2.2

znamko in tip morebitnih napajalno-upravljalnih naprav, ki niso del enote;

| 2.2.3 | en komplet vzorcev sistema, za katerega je bila vložena vloga za homologacijo, vključno z morebitnimi pritrdilnimi napravami, napajalno-upravljalnimi napravami in generatorji signala; |
| --- | --- |

2.2.3

en komplet vzorcev sistema, za katerega je bila vložena vloga za homologacijo, vključno z morebitnimi pritrdilnimi napravami, napajalno-upravljalnimi napravami in generatorji signala;

| 2.2.4 | za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:






  2.2.4.1 | štirinajst leč;






  2.2.4.1.1 | deset od teh leč se lahko nadomesti z desetimi vzorci umetne snovi velikosti najmanj 60 × 80 mm z ravno ali izbočeno zunanjo površino in večinoma ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm) velikosti najmanj 15 × 15 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

2.2.4.1

štirinajst leč;

2.2.4.1.1

deset od teh leč se lahko nadomesti z desetimi vzorci umetne snovi velikosti najmanj 60 × 80 mm z ravno ali izbočeno zunanjo površino in večinoma ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm) velikosti najmanj 15 × 15 mm;

| 2.2.4.1.2 | vsaka taka leča ali vzorec materiala mora biti izdelan po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

vsaka taka leča ali vzorec materiala mora biti izdelan po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

| 2.2.4.2 | po potrebi svetilni element ali optični sklop, na katerega je mogoče namestiti leče po navodilih proizvajalca; |
| --- | --- |

2.2.4.2

po potrebi svetilni element ali optični sklop, na katerega je mogoče namestiti leče po navodilih proizvajalca;

| 2.2.5 | za preskus odpornosti svetlobno-prepustnih delov iz umetne snovi proti ultravijoličnemu sevanju, ki ga lahko oddajajo svetlobni viri, ki so del sistema, na primer svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in moduli LED, v skladu z odstavkom 2.2.4 Priloge 6 k temu pravilniku:
  vzorec vsakega materiala, uporabljenega v sistemu, ali celoten sistem ali njegovi deli, ki vsebujejo te materiale. Vsi vzorci materiala morajo imeti enak videz in biti po potrebi enako površinsko obdelani, kot če bi bili namenjeni za uporabo v sistemu, ki ga je treba homologirati; |
| --- | --- |

2.2.5

za preskus odpornosti svetlobno-prepustnih delov iz umetne snovi proti ultravijoličnemu sevanju, ki ga lahko oddajajo svetlobni viri, ki so del sistema, na primer svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, in moduli LED, v skladu z odstavkom 2.2.4 Priloge 6 k temu pravilniku:

vzorec vsakega materiala, uporabljenega v sistemu, ali celoten sistem ali njegovi deli, ki vsebujejo te materiale. Vsi vzorci materiala morajo imeti enak videz in biti po potrebi enako površinsko obdelani, kot če bi bili namenjeni za uporabo v sistemu, ki ga je treba homologirati;

| 2.2.6 | materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi. |
| --- | --- |

2.2.6

materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

| 2.2.7 | pri sistemu, ki je v skladu z odstavkom 4.1.7 spodaj, vozilo, ki predstavlja vozila iz odstavka 4.1.6 spodaj. |
| --- | --- |

2.2.7

pri sistemu, ki je v skladu z odstavkom 4.1.7 spodaj, vozilo, ki predstavlja vozila iz odstavka 4.1.6 spodaj.

3.   OZNAKE

| 3.1 | Enote sistema, predložene v homologacijo, morajo biti opremljene z blagovno znamko vlagatelja. |
| --- | --- |

3.1

Enote sistema, predložene v homologacijo, morajo biti opremljene z blagovno znamko vlagatelja.

| 3.2 | Enote morajo imeti na leči in ohišju dovolj veliko mesto za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2.2.1 zgoraj.






  3.2.1 | Če leče ni mogoče ločiti od ohišja enote, zadošča ena sama oznaka v skladu z odstavkom 4.2.5. |
| --- | --- | --- |

3.2

Enote morajo imeti na leči in ohišju dovolj veliko mesto za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2.2.1 zgoraj.

3.2.1

Če leče ni mogoče ločiti od ohišja enote, zadošča ena sama oznaka v skladu z odstavkom 4.2.5.

| 3.3 | Enote ali sistemi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo biti opremljeni z oznakami obeh položajev namestitve optičnih elementov vozila ali svetlobnih virov odsevnikov; te oznake morajo vsebovati črki „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani in črki „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani. |
| --- | --- |

3.3

Enote ali sistemi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo biti opremljeni z oznakami obeh položajev namestitve optičnih elementov vozila ali svetlobnih virov odsevnikov; te oznake morajo vsebovati črki „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani in črki „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani.

| 3.4 | Pri sistemu, zasnovanem tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.8.2 spodaj z morebitnim dodatnim prekritjem območja na leči enote, mora biti to območje neizbrisno označeno. Taka oznaka ni potrebna, če je območje jasno razpoznavno. |
| --- | --- |

3.4

Pri sistemu, zasnovanem tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.8.2 spodaj z morebitnim dodatnim prekritjem območja na leči enote, mora biti to območje neizbrisno označeno. Taka oznaka ni potrebna, če je območje jasno razpoznavno.

| 3.5 | Pri sistemih AFS z moduli LED morajo biti ustrezne enote opremljene z oznako nazivne napetosti in vatne moči ter posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira. |
| --- | --- |

3.5

Pri sistemih AFS z moduli LED morajo biti ustrezne enote opremljene z oznako nazivne napetosti in vatne moči ter posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira.

| 3.6 | Moduli LED, predloženi ob vložitvi vloge za homologacijo sistema AFS:






  3.6.1 | morajo biti opremljeni z blagovno znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- | --- |

3.6

Moduli LED, predloženi ob vložitvi vloge za homologacijo sistema AFS:

3.6.1

morajo biti opremljeni z blagovno znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.6.2 | morajo biti opremljeni s posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.
  To posebno identifikacijsko oznako sestavljajo črki „MD“ za „MODUL“ in homologacijska oznaka brez kroga, kakor je določena v odstavku 4.2.1; če se uporablja več neenakih modulov svetlobnih virov, pa tudi dodatni simboli ali znaki. Ta posebna identifikacijska oznaka mora biti prikazana na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka tisti na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju. |
| --- | --- |

3.6.2

morajo biti opremljeni s posebno identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

To posebno identifikacijsko oznako sestavljajo črki „MD“ za „MODUL“ in homologacijska oznaka brez kroga, kakor je določena v odstavku 4.2.1; če se uporablja več neenakih modulov svetlobnih virov, pa tudi dodatni simboli ali znaki. Ta posebna identifikacijska oznaka mora biti prikazana na risbah iz odstavka 2.2.1. Ni nujno, da je homologacijska oznaka enaka tisti na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar morata obe oznaki pripadati istemu vlagatelju.

| 3.7 | Če se za upravljanje modulov LED uporablja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, ki ni del modula LED, jo je treba označiti s posebno identifikacijsko kodo, nazivno napetostjo in vatno močjo. |
| --- | --- |

3.7

Če se za upravljanje modulov LED uporablja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, ki ni del modula LED, jo je treba označiti s posebno identifikacijsko kodo, nazivno napetostjo in vatno močjo.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Če vsi vzorci tipa sistema, predloženega v skladu z odstavkom 2. zgoraj, izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

4.1.1

Če vsi vzorci tipa sistema, predloženega v skladu z odstavkom 2. zgoraj, izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli.

| 4.1.2 | Kadar svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane s sistemom, izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko nanje namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka svetilka izpolnjuje zanjo veljavne zahteve. |
| --- | --- |

4.1.2

Kadar svetilke, ki so združene, kombinirane ali integrirane s sistemom, izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko nanje namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka svetilka izpolnjuje zanjo veljavne zahteve.

| 4.1.3 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 00) pomenita spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu sistema, ki ga zajema ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.1.3

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (trenutno 00) pomenita spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu sistema, ki ga zajema ta pravilnik.

| 4.1.4 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa sistema v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, z navedbami v skladu z odstavkom 2.1.3.






  4.1.4.1 | Če so enote opremljene z nastavljivim odsevnikom in so zasnovane izključno za uporabo v položajih vgradnje, ki ustrezajo navedbam iz odstavka 2.1.3, homologacija vlagatelja obvezuje, da uporabnika na primeren način obvesti o pravilnih položajih vgradnje. |
| --- | --- | --- |

4.1.4

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa sistema v skladu s tem pravilnikom se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnem z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, z navedbami v skladu z odstavkom 2.1.3.

4.1.4.1

Če so enote opremljene z nastavljivim odsevnikom in so zasnovane izključno za uporabo v položajih vgradnje, ki ustrezajo navedbam iz odstavka 2.1.3, homologacija vlagatelja obvezuje, da uporabnika na primeren način obvesti o pravilnih položajih vgradnje.

| 4.1.5 | Na vsako enoto sistema, ki ustreza tipu, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, se na mestih, določenih v odstavku 3.2 zgoraj, poleg oznake iz odstavka 3.1 namesti homologacijska oznaka, ki ustreza oznaki, opisani v odstavkih 4.2 in 4.3 spodaj. |
| --- | --- |

4.1.5

Na vsako enoto sistema, ki ustreza tipu, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, se na mestih, določenih v odstavku 3.2 zgoraj, poleg oznake iz odstavka 3.1 namesti homologacijska oznaka, ki ustreza oznaki, opisani v odstavkih 4.2 in 4.3 spodaj.

| 4.1.6 | Vlagatelj mora na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, navesti vozila, katerim je sistem namenjen. |
| --- | --- |

4.1.6

Vlagatelj mora na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, navesti vozila, katerim je sistem namenjen.

| 4.1.7 | Če se vloži vloga za homologacijo za sistem, ki ga ne bo pokrivala homologacija tipa vozila v skladu s Pravilnikom št. 48,






  4.1.7.1 | mora vlagatelj predložiti zadostno dokumentacijo, ki dokazuje, da sistem izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.22 Pravilnika št. 48, če je pravilno nameščen, in |
| --- | --- | --- |

4.1.7

Če se vloži vloga za homologacijo za sistem, ki ga ne bo pokrivala homologacija tipa vozila v skladu s Pravilnikom št. 48,

4.1.7.1

mora vlagatelj predložiti zadostno dokumentacijo, ki dokazuje, da sistem izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.22 Pravilnika št. 48, če je pravilno nameščen, in

| 4.1.7.2 | sistem je treba homologirati v skladu s Pravilnikom št. 10. |
| --- | --- |

4.1.7.2

sistem je treba homologirati v skladu s Pravilnikom št. 10.

4.2   Sestava homologacijske oznake

Homologacijsko oznako sestavljajo:

| 4.2.1 | mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:






  4.2.1.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (5); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

4.2.1.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (5);

| 4.2.1.2 | homologacijska številka iz odstavka 4.1.3 zgoraj; |
| --- | --- |

4.2.1.2

homologacijska številka iz odstavka 4.1.3 zgoraj;

| 4.2.2 | naslednji dodatni simboli:






  4.2.2.1 | na sistemu črka „X“ in črke, ki ustrezajo funkcijam, ki jih zagotavlja sistem:






  „C“ | za kratki svetlobni pramen razreda C, z dodatnimi simboli ustreznih drugih razredov kratkega svetlobnega pramena, |
| --- | --- | --- | --- |
| „E“ | za kratki svetlobni pramen razreda E, |
| „V“ | za kratki svetlobni pramen razreda V, |
| „W“ | za kratki svetlobni pramen razreda W, |
| „R“ | za dolgi svetlobni pramen; |

4.2.2

naslednji dodatni simboli:

4.2.2.1

na sistemu črka „X“ in črke, ki ustrezajo funkcijam, ki jih zagotavlja sistem:

„C“

za kratki svetlobni pramen razreda C, z dodatnimi simboli ustreznih drugih razredov kratkega svetlobnega pramena,

„E“

za kratki svetlobni pramen razreda E,

„V“

za kratki svetlobni pramen razreda V,

„W“

za kratki svetlobni pramen razreda W,

„R“

za dolgi svetlobni pramen;

| 4.2.2.2 | vodoravna črtica nad vsakim simbolom, če svetlobno funkcijo ali način osvetlitve zagotavlja več enot, nameščenih na eni ali obeh straneh; |
| --- | --- |

4.2.2.2

vodoravna črtica nad vsakim simbolom, če svetlobno funkcijo ali način osvetlitve zagotavlja več enot, nameščenih na eni ali obeh straneh;

| 4.2.2.3 | simbol „T“ za simboli vseh svetlobnih funkcij in/ali razredov osvetlitve, ki morajo izpolnjevati določbe o osvetlitvi v ovinkih, pri čemer se ti simboli razmestijo skupaj na levi strani; |
| --- | --- |

4.2.2.3

simbol „T“ za simboli vseh svetlobnih funkcij in/ali razredov osvetlitve, ki morajo izpolnjevati določbe o osvetlitvi v ovinkih, pri čemer se ti simboli razmestijo skupaj na levi strani;

| 4.2.2.4 | na ločenih enotah črka „X“ in črke, ki ustrezajo funkcijam, ki jih zagotavljajo svetilne enote, ki so del teh enot; |
| --- | --- |

4.2.2.4

na ločenih enotah črka „X“ in črke, ki ustrezajo funkcijam, ki jih zagotavljajo svetilne enote, ki so del teh enot;

| 4.2.2.5 | če enota, nameščena na eni strani, ne zagotavlja sama svetlobne funkcije ali njenega načina, mora biti nad simbolom funkcije vodoravna črtica; |
| --- | --- |

4.2.2.5

če enota, nameščena na eni strani, ne zagotavlja sama svetlobne funkcije ali njenega načina, mora biti nad simbolom funkcije vodoravna črtica;

| 4.2.2.6 | na sistemih ali njihovih delih, ki izpolnjujejo samo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, vodoravna puščica, ki, gledano od spredaj, kaže v desno stran, se pravi v tisto stran cestišča, po kateri poteka vožnja; |
| --- | --- |

4.2.2.6

na sistemih ali njihovih delih, ki izpolnjujejo samo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, vodoravna puščica, ki, gledano od spredaj, kaže v desno stran, se pravi v tisto stran cestišča, po kateri poteka vožnja;

| 4.2.2.7 | na sistemih ali njihovih delih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, na primer z ustrezno nastavitvijo optičnega elementa ali vira svetlobe, vodoravna puščica, ki kaže hkrati v desno in levo stran; |
| --- | --- |

4.2.2.7

na sistemih ali njihovih delih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, na primer z ustrezno nastavitvijo optičnega elementa ali vira svetlobe, vodoravna puščica, ki kaže hkrati v desno in levo stran;

| 4.2.2.8 | na enotah, ki vsebujejo lečo iz umetne snovi, črki „PL“ v bližini simbolov, predpisanih v odstavkih od 4.2.2.1 do 4.2.2.7 zgoraj; |
| --- | --- |

4.2.2.8

na enotah, ki vsebujejo lečo iz umetne snovi, črki „PL“ v bližini simbolov, predpisanih v odstavkih od 4.2.2.1 do 4.2.2.7 zgoraj;

| 4.2.2.9 | na enotah, ki prispevajo k izpolnjevanju zahtev tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen, navedba največje svetilnosti, izražene z referenčno oznako, opredeljeno v odstavku 6.3.2.1.3 spodaj, v bližini kroga, ki obkroža črko „E“. |
| --- | --- |

4.2.2.9

na enotah, ki prispevajo k izpolnjevanju zahtev tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen, navedba največje svetilnosti, izražene z referenčno oznako, opredeljeno v odstavku 6.3.2.1.3 spodaj, v bližini kroga, ki obkroža črko „E“.

| 4.2.3 | V vseh primerih morajo biti način uporabe, ki velja med preskusnim postopkom, opredeljenim v odstavku 1.1.1.1 Priloge 4, in napajalne napetosti, dovoljene v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4, navedeni na certifikatih o homologaciji in obrazcih, poslanih podpisnicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.
  V ustreznih primerih morajo sistemi ali njihovi deli imeti naslednje oznake:






  4.2.3.1 | Na enotah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika in so zasnovane tako, da svetlobni viri kratkega svetlobnega pramena ne morejo svetiti hkrati s svetlobnimi viri katere koli druge svetlobne funkcije, s katero so lahko integrirani, se v homologacijski oznaki za simboli za kratki svetlobni pramen doda poševnica (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

V vseh primerih morajo biti način uporabe, ki velja med preskusnim postopkom, opredeljenim v odstavku 1.1.1.1 Priloge 4, in napajalne napetosti, dovoljene v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 4, navedeni na certifikatih o homologaciji in obrazcih, poslanih podpisnicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

V ustreznih primerih morajo sistemi ali njihovi deli imeti naslednje oznake:

4.2.3.1

Na enotah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika in so zasnovane tako, da svetlobni viri kratkega svetlobnega pramena ne morejo svetiti hkrati s svetlobnimi viri katere koli druge svetlobne funkcije, s katero so lahko integrirani, se v homologacijski oznaki za simboli za kratki svetlobni pramen doda poševnica (/).

| 4.2.3.2 | Na napravah, ki izpolnjujejo zahteve Priloge 4 samo pri napajalni napetosti 6 Vali 12 V, se v bližini okova žarnice z žarilno nitko namesti številka 24, prečrtana s poševnim križem (X). |
| --- | --- |

4.2.3.2

Na napravah, ki izpolnjujejo zahteve Priloge 4 samo pri napajalni napetosti 6 Vali 12 V, se v bližini okova žarnice z žarilno nitko namesti številka 24, prečrtana s poševnim križem (X).

| 4.2.4 | Števki homologacijske številke (trenutno 00), ki označujeta spremembe, ki ustrezajo zadnjim velikim tehničnim spremembam pravilnika na dan podelitve homologacije, in po potrebi predpisana puščica lahko se lahko označijo v bližini zgoraj opisanih dodatnih simbolov. |
| --- | --- |

4.2.4

Števki homologacijske številke (trenutno 00), ki označujeta spremembe, ki ustrezajo zadnjim velikim tehničnim spremembam pravilnika na dan podelitve homologacije, in po potrebi predpisana puščica lahko se lahko označijo v bližini zgoraj opisanih dodatnih simbolov.

| 4.2.5 | Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 zgoraj morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko so nameščeni na notranjem ali zunanjem (prozornem ali neprozornem) delu enote, ki je neločljivo povezan z njeno svetilno površino. V vseh primerih morajo biti vidni, ko je enota nameščena na vozilo. Da se ta zahteva izpolni, je dovoljen premik enega premičnega dela vozila. |
| --- | --- |

4.2.5

Oznake in simboli iz odstavkov 4.2.1 in 4.2.2 zgoraj morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko so nameščeni na notranjem ali zunanjem (prozornem ali neprozornem) delu enote, ki je neločljivo povezan z njeno svetilno površino. V vseh primerih morajo biti vidni, ko je enota nameščena na vozilo. Da se ta zahteva izpolni, je dovoljen premik enega premičnega dela vozila.

4.3   Namestitev homologacijske oznake

4.3.1   Samostojne svetilke

Slike 1 do 10 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazujejo primere homologacijske oznake in zgoraj navedenih dodatnih simbolov.

4.3.2   Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

| 4.3.2.1 | Kadar s sistemom združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:






  4.3.2.1.1 | je vidna v skladu z odstavkom 4.2.5; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Kadar s sistemom združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter homologacijske številke. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

4.3.2.1.1

je vidna v skladu z odstavkom 4.2.5;

| 4.3.2.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.3.2.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:






  4.3.2.2.1 | bodisi na ustrezni svetilni površini |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:

4.3.2.2.1

bodisi na ustrezni svetilni površini

| 4.3.2.2.2 | bodisi v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej možne primere v Prilogi 2). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

bodisi v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej možne primere v Prilogi 2).

| 4.3.2.3 | Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 4.3.2.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

| 4.3.2.5 | Sliki 11 in 12 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazujeta primere homologacijske oznake za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli za sisteme, katerih funkcije zagotavlja več enot na vsaki strani vozila. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Sliki 11 in 12 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazujeta primere homologacijske oznake za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli za sisteme, katerih funkcije zagotavlja več enot na vsaki strani vozila.

| 4.3.2.6 | Slika 13 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazuje primer homologacijske oznake, ki velja za celoten sistem. |
| --- | --- |

4.3.2.6

Slika 13 v Prilogi 2 k temu pravilniku prikazuje primer homologacijske oznake, ki velja za celoten sistem.

B.   TEHNIČNE ZAHTEVE ZA SISTEME ALI NJIHOVE DELE

Če ni drugače določeno, se morajo fotometrične meritve izvesti v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 5.1 | Vsi vzorci, za katere se vloži vloga za homologacijo samo za vožnjo po desni strani cestišča, morajo biti skladni z zahtevami iz odstavkov 6 in 7 spodaj; če se nasprotno podelitev homologacije zahteva za vožnjo po levi strani cestišča, se uporabijo določbe odstavka 6 spodaj in ustrezne priloge k temu pravilniku, tako da se zamenjata leva in desna stran in nasprotno.
  Na enak način se z zamenjavo „R“ z „L“ in nasprotno spremeni oznaka kotnih položajev in elementov.






  5.1.2 | Sistemi ali njihovi deli morajo biti izdelani tako, da pri običajni uporabi in kljub tresljajem, ki so jim lahko izpostavljeni, obdržijo predpisane fotometrične lastnosti in njihovo delovanje ostane brezhibno. |
| --- | --- | --- |

5.1

Vsi vzorci, za katere se vloži vloga za homologacijo samo za vožnjo po desni strani cestišča, morajo biti skladni z zahtevami iz odstavkov 6 in 7 spodaj; če se nasprotno podelitev homologacije zahteva za vožnjo po levi strani cestišča, se uporabijo določbe odstavka 6 spodaj in ustrezne priloge k temu pravilniku, tako da se zamenjata leva in desna stran in nasprotno.

Na enak način se z zamenjavo „R“ z „L“ in nasprotno spremeni oznaka kotnih položajev in elementov.

5.1.2

Sistemi ali njihovi deli morajo biti izdelani tako, da pri običajni uporabi in kljub tresljajem, ki so jim lahko izpostavljeni, obdržijo predpisane fotometrične lastnosti in njihovo delovanje ostane brezhibno.

| 5.2 | Sistemi ali njihovi deli morajo biti opremljeni z napravo, ki omogoča njihovo nastavitev na vozilo v skladu z določbami, ki se uporabljajo zanje.






  5.2.1 | Sistemi ali njihovi deli so lahko brez teh naprav, če je njihova uporaba omejena na vozila, na katerih je nastavitev mogoča z drugimi sredstvi ali nepotrebna glede na vlagateljev opis sistema. |
| --- | --- | --- |

5.2

Sistemi ali njihovi deli morajo biti opremljeni z napravo, ki omogoča njihovo nastavitev na vozilo v skladu z določbami, ki se uporabljajo zanje.

5.2.1

Sistemi ali njihovi deli so lahko brez teh naprav, če je njihova uporaba omejena na vozila, na katerih je nastavitev mogoča z drugimi sredstvi ali nepotrebna glede na vlagateljev opis sistema.

| 5.3 | Z izjemo modulov LED sistem ne sme biti opremljen s svetlobnimi viri, ki niso homologirani v skladu s Pravilnikom št. 37 ali Pravilnikom št. 99 ter njunimi spremembami, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, in/ali za katere je v Pravilniku št. 37 predpisana omejitev uporabe.






  5.3.1 | Če je svetlobni vir zamenljiv:






  5.3.1.1 | mora njegovo držalo izpolnjevati določbe o značilnostih iz podatkovnega lista publikacije IEC št. 60061, kot je navedeno v ustreznem pravilniku o virih svetlobe; |
| --- | --- | --- | --- |

5.3

Z izjemo modulov LED sistem ne sme biti opremljen s svetlobnimi viri, ki niso homologirani v skladu s Pravilnikom št. 37 ali Pravilnikom št. 99 ter njunimi spremembami, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo, in/ali za katere je v Pravilniku št. 37 predpisana omejitev uporabe.

5.3.1

Če je svetlobni vir zamenljiv:

5.3.1.1

mora njegovo držalo izpolnjevati določbe o značilnostih iz podatkovnega lista publikacije IEC št. 60061, kot je navedeno v ustreznem pravilniku o virih svetlobe;

| 5.3.1.2 | naprava mora biti zasnovana tako, da je mogoče žarnico z žarilno nitko namestiti samo v pravilen položaj. |
| --- | --- |

5.3.1.2

naprava mora biti zasnovana tako, da je mogoče žarnico z žarilno nitko namestiti samo v pravilen položaj.

| 5.3.2 | Če je vir svetlobe nezamenljiv, ne sme biti sestavni del svetilne enote, ki v nevtralnem položaju proizvaja kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

5.3.2

Če je vir svetlobe nezamenljiv, ne sme biti sestavni del svetilne enote, ki v nevtralnem položaju proizvaja kratki svetlobni pramen.

| 5.4 | Pri sistemih ali njihovih delih, zasnovanih tako, da hkrati izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, se lahko nastavitev za en ali drug način vožnje opravi z ustrezno začetno nastavitvijo ob njihovi namestitvi na vozilo ali pa to opravi uporabnik. V vseh primerih morata biti mogoči samo dve popolnoma različni nastavitvi, ena za vožnjo po desni strani in druga za vožnjo po levi strani cestišča; nenamerni premik iz ene lege v drugo in nastavitev v vmesno lego morata biti onemogočena. |
| --- | --- |

5.4

Pri sistemih ali njihovih delih, zasnovanih tako, da hkrati izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in levi strani cestišča, se lahko nastavitev za en ali drug način vožnje opravi z ustrezno začetno nastavitvijo ob njihovi namestitvi na vozilo ali pa to opravi uporabnik. V vseh primerih morata biti mogoči samo dve popolnoma različni nastavitvi, ena za vožnjo po desni strani in druga za vožnjo po levi strani cestišča; nenamerni premik iz ene lege v drugo in nastavitev v vmesno lego morata biti onemogočena.

| 5.5 | V skladu z zahtevami iz Priloge 4 k temu pravilniku je treba opraviti dodatne preskuse in s tem zagotoviti, da pri uporabi ne nastanejo prevelika odstopanja od fotometričnih lastnosti. |
| --- | --- |

5.5

V skladu z zahtevami iz Priloge 4 k temu pravilniku je treba opraviti dodatne preskuse in s tem zagotoviti, da pri uporabi ne nastanejo prevelika odstopanja od fotometričnih lastnosti.

| 5.6 | Če je leča svetilne enote iz umetne snovi, je treba opraviti preskuse v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.6

Če je leča svetilne enote iz umetne snovi, je treba opraviti preskuse v skladu z zahtevami iz Priloge 6 k temu pravilniku.

| 5.7 | Na sistemih ali njihovih delih, zasnovanih za izmenično oddajanje kratkega in dolgega svetlobnega pramena, mora biti vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, vgrajena v svetilno enoto za preklapljanje med enim in drugim svetlobnim pramenom, zasnovana tako:






  5.7.1 | da lahko vzdrži 50 000 preklopov brez poškodb, kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljena pri običajni uporabi; |
| --- | --- | --- |

5.7

Na sistemih ali njihovih delih, zasnovanih za izmenično oddajanje kratkega in dolgega svetlobnega pramena, mora biti vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, vgrajena v svetilno enoto za preklapljanje med enim in drugim svetlobnim pramenom, zasnovana tako:

5.7.1

da lahko vzdrži 50 000 preklopov brez poškodb, kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljena pri običajni uporabi;

| 5.7.2 | da se vedno proizvede kratki ali dolgi svetlobni pramen, ne da bi bila mogoča vmesna ali nedoločena lega; če to ni mogoče, mora biti dobljeno stanje zajeto v določbah v skladu z odstavkom 5.7.3; |
| --- | --- |

5.7.2

da se vedno proizvede kratki ali dolgi svetlobni pramen, ne da bi bila mogoča vmesna ali nedoločena lega; če to ni mogoče, mora biti dobljeno stanje zajeto v določbah v skladu z odstavkom 5.7.3;

| 5.7.3 | da se ob okvari sistem samodejno nastavi v lego za kratki svetlobni pramen ali v takšno stanje, da fotometrične vrednosti niso večje od 1,5 luksa v območju III b, kot je opredeljen v Prilogi 3 k temu pravilniku, niti manjše od 4 luksov v točki „segmenta Emax“, na primer z izklopom, zatemnitvijo ali znižanjem svetlobnega pramena in/ali nadomestitvijo funkcije; |
| --- | --- |

5.7.3

da se ob okvari sistem samodejno nastavi v lego za kratki svetlobni pramen ali v takšno stanje, da fotometrične vrednosti niso večje od 1,5 luksa v območju III b, kot je opredeljen v Prilogi 3 k temu pravilniku, niti manjše od 4 luksov v točki „segmenta Emax“, na primer z izklopom, zatemnitvijo ali znižanjem svetlobnega pramena in/ali nadomestitvijo funkcije;

| 5.7.4 | da uporabnik z običajnim orodjem ne more spremeniti oblike ali lege premičnih elementov ali vplivati na preklopnik. |
| --- | --- |

5.7.4

da uporabnik z običajnim orodjem ne more spremeniti oblike ali lege premičnih elementov ali vplivati na preklopnik.

| 5.8 | Sistemi morajo biti opremljeni s sredstvi, ki omogočajo njihovo začasno uporabo v državi, kjer se vozi po nasprotni strani cestišča glede na tisto, za katero je bila vložena vloga za homologacijo, ne da bi to preveč slepilo promet iz nasprotne smeri. Zato morajo sistemi ali njihovi deli:






  5.8.1 | uporabniku omogočiti nastavitev v skladu z odstavkom 5.4 zgoraj brez posebnega orodja ali |
| --- | --- | --- |

5.8

Sistemi morajo biti opremljeni s sredstvi, ki omogočajo njihovo začasno uporabo v državi, kjer se vozi po nasprotni strani cestišča glede na tisto, za katero je bila vložena vloga za homologacijo, ne da bi to preveč slepilo promet iz nasprotne smeri. Zato morajo sistemi ali njihovi deli:

5.8.1

uporabniku omogočiti nastavitev v skladu z odstavkom 5.4 zgoraj brez posebnega orodja ali

| 5.8.2 | omogočiti spremenjeno smer vožnje, pri kateri so pri preskusu v skladu z odstavkom 6.2 in nespremenjeno nastavitvijo glede na prvotno smer vožnje izpolnjene vrednosti iz naslednje preglednice;






  5.8.2.1 | kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni in prilagojen za vožnjo po levi strani cestišča:






  pri 0,86 D – 1,72 L | najmanj 3 lx |
| --- | --- | --- | --- |
| pri 0,57 U – 3,43 R | največ 1,0 lx |

5.8.2

omogočiti spremenjeno smer vožnje, pri kateri so pri preskusu v skladu z odstavkom 6.2 in nespremenjeno nastavitvijo glede na prvotno smer vožnje izpolnjene vrednosti iz naslednje preglednice;

5.8.2.1

kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni in prilagojen za vožnjo po levi strani cestišča:

pri 0,86 D – 1,72 L

najmanj 3 lx

pri 0,57 U – 3,43 R

največ 1,0 lx

| 5.8.2.2 | kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po levi in prilagojen za vožnjo po desni strani cestišča:






  pri 0,86 D – 1,72 R | najmanj 3 lx |
| --- | --- | --- |
| pri 0,57 U – 3,43 L | največ 1,0 lx |

5.8.2.2

kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po levi in prilagojen za vožnjo po desni strani cestišča:

pri 0,86 D – 1,72 R

najmanj 3 lx

pri 0,57 U – 3,43 L

največ 1,0 lx

| 5.8.2.3 | to se lahko delno ali v celoti doseže s prekritjem ustreznega dela leče v skladu z odstavkom 3.4 zgoraj. |
| --- | --- |

5.8.2.3

to se lahko delno ali v celoti doseže s prekritjem ustreznega dela leče v skladu z odstavkom 3.4 zgoraj.

| 5.9 | Sistemi morajo biti zasnovani tako, da se ob okvari vira svetlobe in/ali modula LED sproži signal, s čimer so izpolnjene ustrezne določbe Pravilnika št. 48. |
| --- | --- |

5.9

Sistemi morajo biti zasnovani tako, da se ob okvari vira svetlobe in/ali modula LED sproži signal, s čimer so izpolnjene ustrezne določbe Pravilnika št. 48.

| 5.10 | Elementi, na katere je pritrjen zamenljiv vir svetlobe, morajo biti zasnovani tako, da je mogoče vir svetlobe zlahka in pravilno namestiti tudi v temi. |
| --- | --- |

5.10

Elementi, na katere je pritrjen zamenljiv vir svetlobe, morajo biti zasnovani tako, da je mogoče vir svetlobe zlahka in pravilno namestiti tudi v temi.

| 5.11 | V primeru sistema, ki je v skladu z odstavkom 4.1.7 zgoraj:






  5.11.1 | morajo biti sistemu priloženi izvod obrazca, določenega v odstavku 4.1.4 zgoraj, in navodila za namestitev v skladu z določbami Pravilnika št. 48; |
| --- | --- | --- |

5.11

V primeru sistema, ki je v skladu z odstavkom 4.1.7 zgoraj:

5.11.1

morajo biti sistemu priloženi izvod obrazca, določenega v odstavku 4.1.4 zgoraj, in navodila za namestitev v skladu z določbami Pravilnika št. 48;

| 5.11.2 | mora tehnična služba, pristojna za homologacijo, preveriti, ali:






  (a) | je sistem mogoče pravilno namestiti po navodilih; |
| --- | --- | --- |

5.11.2

mora tehnična služba, pristojna za homologacijo, preveriti, ali:

(a)

je sistem mogoče pravilno namestiti po navodilih;

| (b) | sistem, ko je enkrat nameščen na vozilo, izpolnjuje določbe odstavka 6.22 Pravilnika št. 48;
  obvezen je preskus vožnje, s katerim se potrdi skladnost z določbami odstavka 6.22.7.4 Pravilnika št. 48, tudi v vseh ustreznih položajih v zvezi s sistemskim upravljanjem na podlagi vlagateljevega opisa sistema. Navedeno mora biti, ali so vsi načini vključeni, v delovanju ali izključeni v skladu z vlagateljevim opisom sistema; vsako očitno napako (na primer pretiran kot ali migljanje) je treba izpodbijati. |
| --- | --- |

(b)

sistem, ko je enkrat nameščen na vozilo, izpolnjuje določbe odstavka 6.22 Pravilnika št. 48;

obvezen je preskus vožnje, s katerim se potrdi skladnost z določbami odstavka 6.22.7.4 Pravilnika št. 48, tudi v vseh ustreznih položajih v zvezi s sistemskim upravljanjem na podlagi vlagateljevega opisa sistema. Navedeno mora biti, ali so vsi načini vključeni, v delovanju ali izključeni v skladu z vlagateljevim opisom sistema; vsako očitno napako (na primer pretiran kot ali migljanje) je treba izpodbijati.

| 5.12 | Sistem AFS, če je opremljen z moduli LED, in sami moduli LED morajo izpolnjevati ustrezne zahteve iz Priloge 11 tega pravilnika. Skladnost z zahtevami se preveri. |
| --- | --- |

5.12

Sistem AFS, če je opremljen z moduli LED, in sami moduli LED morajo izpolnjevati ustrezne zahteve iz Priloge 11 tega pravilnika. Skladnost z zahtevami se preveri.

| 5.13 | Pri sistemu AFS s svetlobnimi viri in/ali moduli LED, ki proizvajajo osnovni kratki svetlobni pramen, in skupnim ciljnim svetlobnim tokom svetilnih enot, ki na vsaki strani presega 2 000 lm, kot je navedeno v točki 9.2.3 obrazca za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1, je treba to navesti v točki 9.2.4 obrazca za sporočanje iz Priloge 1. Ciljni svetlobni tok modulov LED se izmeri, kot je opisano v odstavku 5 Priloge 11. |
| --- | --- |

5.13

Pri sistemu AFS s svetlobnimi viri in/ali moduli LED, ki proizvajajo osnovni kratki svetlobni pramen, in skupnim ciljnim svetlobnim tokom svetilnih enot, ki na vsaki strani presega 2 000 lm, kot je navedeno v točki 9.2.3 obrazca za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1, je treba to navesti v točki 9.2.4 obrazca za sporočanje iz Priloge 1. Ciljni svetlobni tok modulov LED se izmeri, kot je opisano v odstavku 5 Priloge 11.

| 5.14 | Pri kratkem svetlobnem pramenu, ki ga v nevtralnem položaju proizvajajo izključno moduli LED, mora biti skupni ciljni svetlobni tok teh modulov LED na vsaki strani enak ali večji od 1 000 lm, če se izmeri v skladu z odstavkom 5 Priloge 11. |
| --- | --- |

5.14

Pri kratkem svetlobnem pramenu, ki ga v nevtralnem položaju proizvajajo izključno moduli LED, mora biti skupni ciljni svetlobni tok teh modulov LED na vsaki strani enak ali večji od 1 000 lm, če se izmeri v skladu z odstavkom 5 Priloge 11.

6.   OSVETLJENOST

6.1   Splošne določbe

| 6.1.1 | Vsak sistem mora oddajati kratki svetlobni pramen razreda C v skladu z odstavkom 6.2.5 spodaj in enega ali več kratkih svetlobnih pramenov drugih razredov; vključuje lahko enega ali več drugih načinov znotraj vsakega razreda kratkega svetlobnega pramena in tudi sprednje svetlobne funkcije v skladu z odstavkoma 6.3 in/ali 2.1.1.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.1.1

Vsak sistem mora oddajati kratki svetlobni pramen razreda C v skladu z odstavkom 6.2.5 spodaj in enega ali več kratkih svetlobnih pramenov drugih razredov; vključuje lahko enega ali več drugih načinov znotraj vsakega razreda kratkega svetlobnega pramena in tudi sprednje svetlobne funkcije v skladu z odstavkoma 6.3 in/ali 2.1.1.1 tega pravilnika.

| 6.1.2 | Sistem mora omogočati samodejne spremembe, tako da se doseže dobra osvetljenost ceste, ne da bi to motilo voznika ali druge udeležence v prometu. |
| --- | --- |

6.1.2

Sistem mora omogočati samodejne spremembe, tako da se doseže dobra osvetljenost ceste, ne da bi to motilo voznika ali druge udeležence v prometu.

| 6.1.3 | Sistem je sprejemljiv, če izpolnjuje ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2 in 6.3. |
| --- | --- |

6.1.3

Sistem je sprejemljiv, če izpolnjuje ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2 in 6.3.

| 6.1.4 | Fotometrične meritve se opravijo v skladu z navedbami vlagatelja:






  6.1.4.1 | v nevtralnem položaju, kot je opredeljen v odstavku 1.9; |
| --- | --- | --- |

6.1.4

Fotometrične meritve se opravijo v skladu z navedbami vlagatelja:

6.1.4.1

v nevtralnem položaju, kot je opredeljen v odstavku 1.9;

| 6.1.4.2 | pri signalih V, W, E ali T v skladu z odstavkom 1.10 glede na posamezen primer; |
| --- | --- |

6.1.4.2

pri signalih V, W, E ali T v skladu z odstavkom 1.10 glede na posamezen primer;

| 6.1.4.3 | po potrebi pri katerem koli drugem signalu v skladu z odstavkom 1.10 ali njihovi kombinaciji v skladu z navedbami vlagatelja. |
| --- | --- |

6.1.4.3

po potrebi pri katerem koli drugem signalu v skladu z odstavkom 1.10 ali njihovi kombinaciji v skladu z navedbami vlagatelja.

6.2   Določbe o kratkem svetlobnem pramenu

Pred vsakim preskusom v skladu s spodnjimi odstavki je treba sistem namestiti v nevtralen položaj, se pravi, da mora oddajati kratki svetlobni pramen razreda C.

| 6.2.1 | Na vsaki strani sistema (tj. vozila) mora kratki svetlobni pramen v nevtralnem položaju iz najmanj ene svetilne enote ustvarjati mejo svetlo-temno, ki je v skladu s Prilogo 8 k temu pravilniku, ali






  6.2.1.1 | mora sistem ponujati druga sredstva, na primer optična sredstva ali začasne pomožne svetlobne pramene, ki omogočajo jasno in pravilno usmeritev svetlobnih pramenov. |
| --- | --- | --- |

6.2.1

Na vsaki strani sistema (tj. vozila) mora kratki svetlobni pramen v nevtralnem položaju iz najmanj ene svetilne enote ustvarjati mejo svetlo-temno, ki je v skladu s Prilogo 8 k temu pravilniku, ali

6.2.1.1

mora sistem ponujati druga sredstva, na primer optična sredstva ali začasne pomožne svetlobne pramene, ki omogočajo jasno in pravilno usmeritev svetlobnih pramenov.

| 6.2.1.2 | Priloga 8 se ne uporablja za funkcijo za spremembo strani vožnje, kot je opisana v odstavkih 5.8 do 5.8.2.1 zgoraj. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Priloga 8 se ne uporablja za funkcijo za spremembo strani vožnje, kot je opisana v odstavkih 5.8 do 5.8.2.1 zgoraj.

| 6.2.2 | Sistem ali njegovi deli morajo biti usmerjeni tako, da je položaj meje svetlo-temno v skladu z zahtevami iz preglednice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2.2

Sistem ali njegovi deli morajo biti usmerjeni tako, da je položaj meje svetlo-temno v skladu z zahtevami iz preglednice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku.

| 6.2.3 | Kadar je sistem tako usmerjen, mora sam ali njegovi deli, če njihova homologacija zadeva samo kratki svetlobni pramen, izpolnjevati zahteve iz ustreznih spodnjih odstavkov; če je nasprotno zasnovan za zagotavljanje dodatne osvetlitve ali svetlobno-signalnih funkcij v skladu s področjem uporabe tega pravilnika, mora prav tako izpolnjevati zahteve iz ustreznih spodnjih odstavkov, če se ne nastavlja ločeno. |
| --- | --- |

6.2.3

Kadar je sistem tako usmerjen, mora sam ali njegovi deli, če njihova homologacija zadeva samo kratki svetlobni pramen, izpolnjevati zahteve iz ustreznih spodnjih odstavkov; če je nasprotno zasnovan za zagotavljanje dodatne osvetlitve ali svetlobno-signalnih funkcij v skladu s področjem uporabe tega pravilnika, mora prav tako izpolnjevati zahteve iz ustreznih spodnjih odstavkov, če se ne nastavlja ločeno.

| 6.2.4 | Kadar tako usmerjeni sistem ali njegov(-i) del(-i) ne izpolnjuje(-jo) zahtev iz odstavka 6.2.3 zgoraj, se lahko njegova (njihova) nastavitev po navodilih proizvajalca spremeni za največ 0,5o v desno ali levo ter za 0,2o navzgor ali navzdol glede na začetno nastavitev. |
| --- | --- |

6.2.4

Kadar tako usmerjeni sistem ali njegov(-i) del(-i) ne izpolnjuje(-jo) zahtev iz odstavka 6.2.3 zgoraj, se lahko njegova (njihova) nastavitev po navodilih proizvajalca spremeni za največ 0,5o v desno ali levo ter za 0,2o navzgor ali navzdol glede na začetno nastavitev.

| 6.2.5 | Kadar sistem oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena, mora biti v skladu z zahtevami iz ustreznega oddelka (C, V, E ali W) dela A preglednice 1 (fotometrične vrednosti) in preglednice 2 (Emax in položaj meje svetlo-temno) v Prilogi 3 k temu pravilniku ter oddelka 1 (zahteve glede meje svetlo-temno) v Prilogi 8 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2.5

Kadar sistem oddaja določen način kratkega svetlobnega pramena, mora biti v skladu z zahtevami iz ustreznega oddelka (C, V, E ali W) dela A preglednice 1 (fotometrične vrednosti) in preglednice 2 (Emax in položaj meje svetlo-temno) v Prilogi 3 k temu pravilniku ter oddelka 1 (zahteve glede meje svetlo-temno) v Prilogi 8 k temu pravilniku.

| 6.2.6 | Svetlobni pramen se lahko oddaja v načinu osvetlitve v ovinkih pod naslednjimi pogoji:






  6.2.6.1 | sistem je v skladu z ustreznimi zahtevami iz dela B v preglednici 1 (fotometrične vrednosti) in točke 2 v preglednici 2 (zahteve glede meje svetlo-temno) v Prilogi 3 k temu pravilniku, kadar se vrednosti merijo po postopku iz Priloge 9 glede na kategorijo (1 ali 2) načina osvetlitve v ovinkih, za katero se zahteva podelitev homologacije; |
| --- | --- | --- |

6.2.6

Svetlobni pramen se lahko oddaja v načinu osvetlitve v ovinkih pod naslednjimi pogoji:

6.2.6.1

sistem je v skladu z ustreznimi zahtevami iz dela B v preglednici 1 (fotometrične vrednosti) in točke 2 v preglednici 2 (zahteve glede meje svetlo-temno) v Prilogi 3 k temu pravilniku, kadar se vrednosti merijo po postopku iz Priloge 9 glede na kategorijo (1 ali 2) načina osvetlitve v ovinkih, za katero se zahteva podelitev homologacije;

| 6.2.6.2 | točka Emax ne leži zunaj pravokotnika, ki sega od najvišjega navpičnega položaja, opredeljenega v preglednici 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku za zadevni razred kratkega svetlobnega pramena, do 2o pod črto H–H, ter od 45o levo do 45o desno od referenčne osi sistema; |
| --- | --- |

6.2.6.2

točka Emax ne leži zunaj pravokotnika, ki sega od najvišjega navpičnega položaja, opredeljenega v preglednici 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku za zadevni razred kratkega svetlobnega pramena, do 2o pod črto H–H, ter od 45o levo do 45o desno od referenčne osi sistema;

| 6.2.6.3 | Ko signal T ustreza polmeru najmanjšega kroga obračanja vozila v levo (ali desno), mora biti vsota vrednosti osvetljenosti vseh vklopljenih svetilnih virov na desni ali levi strani sistema v točki ali točkah območja, ki sega od črte H–H do 2o pod njo ter med 10o in 45o levo (ali desno), najmanj 3 lx; |
| --- | --- |

6.2.6.3

Ko signal T ustreza polmeru najmanjšega kroga obračanja vozila v levo (ali desno), mora biti vsota vrednosti osvetljenosti vseh vklopljenih svetilnih virov na desni ali levi strani sistema v točki ali točkah območja, ki sega od črte H–H do 2o pod njo ter med 10o in 45o levo (ali desno), najmanj 3 lx;

| 6.2.6.4 | če se podelitev homologacije zahteva za način osvetlitve v ovinkih kategorije 1, je uporaba sistema omejena na vozilo, zasnovano tako, da je vodoravni del naklona meje svetlo-temno, ki jo ustvarja sistem, v skladu z ustreznimi določbami odstavka 6.22.7.4.5(i) Pravilnika št. 48; |
| --- | --- |

6.2.6.4

če se podelitev homologacije zahteva za način osvetlitve v ovinkih kategorije 1, je uporaba sistema omejena na vozilo, zasnovano tako, da je vodoravni del naklona meje svetlo-temno, ki jo ustvarja sistem, v skladu z ustreznimi določbami odstavka 6.22.7.4.5(i) Pravilnika št. 48;

| 6.2.6.5 | če se podelitev homologacije zahteva za način osvetlitve v ovinkih kategorije 1, je sistem zasnovan tako, da je ob okvari stranskega gibanja ali spremembi osvetlitve mogoče samodejno ustvariti fotometrične pogoje, ki bodisi ustrezajo pogojem, opredeljenim v odstavku 6.2.5 zgoraj, bodisi proizvajajo vrednosti, ki ne presegajo 1,5 luksa v območju III b, kot je opredeljeno v Prilogi 3 k temu pravilniku, in najmanj 4 luksov v točki „segmenta Emax“;






  6.2.6.5.1 | vendar to ni potrebno, če za položaje, ki glede na referenčno os sistema ne sežejo čez 5o levo pri 0,3o nad črto H–H in sežejo čez 5o levo pri 0,57o nad H–H, vrednost 1 luksa ni presežena v nobenem primeru. |
| --- | --- | --- |

6.2.6.5

če se podelitev homologacije zahteva za način osvetlitve v ovinkih kategorije 1, je sistem zasnovan tako, da je ob okvari stranskega gibanja ali spremembi osvetlitve mogoče samodejno ustvariti fotometrične pogoje, ki bodisi ustrezajo pogojem, opredeljenim v odstavku 6.2.5 zgoraj, bodisi proizvajajo vrednosti, ki ne presegajo 1,5 luksa v območju III b, kot je opredeljeno v Prilogi 3 k temu pravilniku, in najmanj 4 luksov v točki „segmenta Emax“;

6.2.6.5.1

vendar to ni potrebno, če za položaje, ki glede na referenčno os sistema ne sežejo čez 5o levo pri 0,3o nad črto H–H in sežejo čez 5o levo pri 0,57o nad H–H, vrednost 1 luksa ni presežena v nobenem primeru.

| 6.2.7 | Sistem je treba preveriti po navodilih proizvajalca glede na načelo varnosti, opredeljeno v odstavku 2.2.2.1 zgoraj. |
| --- | --- |

6.2.7

Sistem je treba preveriti po navodilih proizvajalca glede na načelo varnosti, opredeljeno v odstavku 2.2.2.1 zgoraj.

| 6.2.8 | Sistemi ali njihovi deli, zasnovani hkrati za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo v vsakem položaju v skladu z odstavkom 5.4 zgoraj izpolnjevati zahteve, določeno za zadevno stran cestišča, po kateri poteka promet. |
| --- | --- |

6.2.8

Sistemi ali njihovi deli, zasnovani hkrati za vožnjo po desni in levi strani cestišča, morajo v vsakem položaju v skladu z odstavkom 5.4 zgoraj izpolnjevati zahteve, določeno za zadevno stran cestišča, po kateri poteka promet.

| 6.2.9 | Sistem mora biti zasnovan tako, da:






  6.2.9.1 | vsak določen način kratkega svetlobnega pramena proizvaja najmanj 3 lukse v točki 50 V na vsaki strani sistema;
  pri načinih kratkega svetlobnega pramena razreda V izpolnjevanje te zahteve ni potrebno; |
| --- | --- | --- |

6.2.9

Sistem mora biti zasnovan tako, da:

6.2.9.1

vsak določen način kratkega svetlobnega pramena proizvaja najmanj 3 lukse v točki 50 V na vsaki strani sistema;

pri načinih kratkega svetlobnega pramena razreda V izpolnjevanje te zahteve ni potrebno;

| 6.2.9.2 | štiri sekunde po vžigu sistema, ki ni deloval najmanj 30 minut, kratki svetlobni pramen razreda C proizvede najmanj 5 luksov v točki 50 V; |
| --- | --- |

6.2.9.2

štiri sekunde po vžigu sistema, ki ni deloval najmanj 30 minut, kratki svetlobni pramen razreda C proizvede najmanj 5 luksov v točki 50 V;

| 6.2.9.3 | Drugi načini:
  v primeru vhodnih signalov, opredeljenih v odstavku 6.1.4.3 tega pravilnika, morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 6.2. |
| --- | --- |

6.2.9.3

Drugi načini:

v primeru vhodnih signalov, opredeljenih v odstavku 6.1.4.3 tega pravilnika, morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavka 6.2.

6.3   Določbe o dolgem svetlobnem pramenu

Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim novim preskusom.

| 6.3.1 | Svetilne enote sistema morajo biti nastavljene po navodilih proizvajalca, tako da je območje največje osvetljenosti usmerjeno v presečišče (HV) črt H–H in V–V.






  6.3.1.1 | Vsaka svetilna enota, ki se ne nastavlja ločeno ali je bila nastavljena glede na meritve, opravljene v skladu z odstavkom 6.2, mora biti preskušena v tako nastavljenem položaju. |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Svetilne enote sistema morajo biti nastavljene po navodilih proizvajalca, tako da je območje največje osvetljenosti usmerjeno v presečišče (HV) črt H–H in V–V.

6.3.1.1

Vsaka svetilna enota, ki se ne nastavlja ločeno ali je bila nastavljena glede na meritve, opravljene v skladu z odstavkom 6.2, mora biti preskušena v tako nastavljenem položaju.

| 6.3.2 | Kadar se osvetljenost meri v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:






  6.3.2.1 | Točka HV mora ležati znotraj izoluks krivulje, ki povezuje točke z 80 % največje osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena.






  6.3.2.1.1 | Največja vrednost (EM) ne sme biti manjša od 48 lx. Največja vrednost nikoli ne sme preseči 240 lx. |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2

Kadar se osvetljenost meri v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

6.3.2.1

Točka HV mora ležati znotraj izoluks krivulje, ki povezuje točke z 80 % največje osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena.

6.3.2.1.1

Največja vrednost (EM) ne sme biti manjša od 48 lx. Največja vrednost nikoli ne sme preseči 240 lx.

| 6.3.2.1.2 | Največja svetilnost (IM) vsake enote, ki sodeluje ali prispeva k največji svetilnosti dolgega svetlobnega pramena, izraženi v tisočih kandelah, se izračuna po spodnji enačbi:
  IM = 0,625 EM |
| --- | --- |

6.3.2.1.2

Največja svetilnost (IM) vsake enote, ki sodeluje ali prispeva k največji svetilnosti dolgega svetlobnega pramena, izraženi v tisočih kandelah, se izračuna po spodnji enačbi:

IM = 0,625 EM

| 6.3.2.1.3 | Referenčna oznaka (I'M) največje svetilnosti iz odstavka 4.2.2.9 zgoraj se izračuna po enačbi:

  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo vrednost 5 - 10 – 12,5 – 17,5 - 20 - 25 – 27,5 - 30 – 37,5 - 40 - 45 - 50. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3

Referenčna oznaka (I'M) največje svetilnosti iz odstavka 4.2.2.9 zgoraj se izračuna po enačbi:

Ta vrednost se zaokroži na najbližjo vrednost 5 - 10 – 12,5 – 17,5 - 20 - 25 – 27,5 - 30 – 37,5 - 40 - 45 - 50.

| 6.3.2.2 | Osvetljenost dolgega svetlobnega pramena, ki se začenja v točki HV ter poteka vodoravno proti desni in levi, ne sme biti manjša od 24 luksov do 2,6o in ne manjša od 6 luksov do 5,2o. |
| --- | --- |

6.3.2.2

Osvetljenost dolgega svetlobnega pramena, ki se začenja v točki HV ter poteka vodoravno proti desni in levi, ne sme biti manjša od 24 luksov do 2,6o in ne manjša od 6 luksov do 5,2o.

| 6.3.3 | Osvetljenost ali del osvetljenosti, ki jo oddaja sistem, se lahko samodejno premakne v levo ali desno stran (ali spremeni, da se doseže enak učinek), če:






  6.3.3.1 | sistem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.3.2.1.1 in 6.3.2.2 zgoraj ter se pri tem svetilna enota izmeri po postopku, določenem v Prilogi 9. |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Osvetljenost ali del osvetljenosti, ki jo oddaja sistem, se lahko samodejno premakne v levo ali desno stran (ali spremeni, da se doseže enak učinek), če:

6.3.3.1

sistem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.3.2.1.1 in 6.3.2.2 zgoraj ter se pri tem svetilna enota izmeri po postopku, določenem v Prilogi 9.

| 6.3.4 | Sistem mora biti zasnovan tako, da:






  6.3.4.1 | svetilne enote na desni in levi strani proizvajajo najmanj polovico najmanjše osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena, predpisane v odstavku 6.3.2.2 zgoraj; |
| --- | --- | --- |

6.3.4

Sistem mora biti zasnovan tako, da:

6.3.4.1

svetilne enote na desni in levi strani proizvajajo najmanj polovico najmanjše osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena, predpisane v odstavku 6.3.2.2 zgoraj;

| 6.3.4.2 | se štiri sekunde po vžigu sistema, ki ni deloval najmanj 30 minut, pridobi osvetljenost najmanj 42 luksov v točki HV dolgega svetlobnega pramena; |
| --- | --- |

6.3.4.2

se štiri sekunde po vžigu sistema, ki ni deloval najmanj 30 minut, pridobi osvetljenost najmanj 42 luksov v točki HV dolgega svetlobnega pramena;

| 6.3.4.3 | morajo biti v primeru vhodnih signalov, ki so v skladu z odstavkom 6.1.4.3 tega pravilnika, izpolnjene zahteve iz odstavka 6.3. |
| --- | --- |

6.3.4.3

morajo biti v primeru vhodnih signalov, ki so v skladu z odstavkom 6.1.4.3 tega pravilnika, izpolnjene zahteve iz odstavka 6.3.

| 6.3.5 | Če zahteve, ki veljajo za zadevni svetlobni pramen, niso izpolnjene, se lahko svetlobni pramen preusmeri za 0,5o navzgor ali navzdol in/ali za 1o v desno ali levo glede na začetno nastavitev; V tej novi legi morajo biti izpolnjene vse fotometrične zahteve. Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote iz odstavka 6.3.1.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.3.5

Če zahteve, ki veljajo za zadevni svetlobni pramen, niso izpolnjene, se lahko svetlobni pramen preusmeri za 0,5o navzgor ali navzdol in/ali za 1o v desno ali levo glede na začetno nastavitev; V tej novi legi morajo biti izpolnjene vse fotometrične zahteve. Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote iz odstavka 6.3.1.1 tega pravilnika.

6.4   Druge določbe

V primeru sistema ali njegovih delov, opremljenih z nastavljivimi svetilnimi enotami, veljajo zahteve iz odstavkov 6.2 (kratki svetlobni pramen) in 6.3 (dolgi svetlobni pramen) za vsakega od položajev namestitve iz odstavka 2.1.3 (območje nastavitve). Za preverjanje se uporabi spodnji postopek:

| 6.4.1 | Sistem se z goniometrom nastavi v vsak navedeni položaj glede na črto, ki povezuje referenčno središče in točko HV na merilnem zaslonu. Nastavljiv sistem ali njegov del se nato namesti v takšen položaj, da osvetljenost na merilnem zaslonu izpolnjuje ustrezne zahteve o usmeritvi. |
| --- | --- |

6.4.1

Sistem se z goniometrom nastavi v vsak navedeni položaj glede na črto, ki povezuje referenčno središče in točko HV na merilnem zaslonu. Nastavljiv sistem ali njegov del se nato namesti v takšen položaj, da osvetljenost na merilnem zaslonu izpolnjuje ustrezne zahteve o usmeritvi.

| 6.4.2 | Ker je sistem ali njegov del prvotno nameščen v skladu z določbami odstavka 6.4.1, mora naprava ali njen del izpolnjevati ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2 in 6.3. |
| --- | --- |

6.4.2

Ker je sistem ali njegov del prvotno nameščen v skladu z določbami odstavka 6.4.1, mora naprava ali njen del izpolnjevati ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2 in 6.3.

| 6.4.3 | Dodatni preskusi se opravijo potem, ko je bil odsevnik ali sistem oziroma njegov del premaknjen v navpični smeri za 2o ali nameščen vsaj v najvišji položaj, če je nižji od 2o glede na začetni položaj, z nastavljalnikom sistema ali njegovega dela. Po preusmeritvi celotnega sistema ali njegovega dela (na primer z goniometrom) v ustrezno nasprotno smer je treba nadzirati količino svetlobe, oddane v spodaj navedenih smereh, ki mora ostati v predpisanih mejah:






  6.4.3.1 | kratki svetlobni pramen: točki HV in 75 R ali morebitna točka 50R; dolgi svetlobni pramen: IM in točka HV (v odstotkih IM). |
| --- | --- | --- |

6.4.3

Dodatni preskusi se opravijo potem, ko je bil odsevnik ali sistem oziroma njegov del premaknjen v navpični smeri za 2o ali nameščen vsaj v najvišji položaj, če je nižji od 2o glede na začetni položaj, z nastavljalnikom sistema ali njegovega dela. Po preusmeritvi celotnega sistema ali njegovega dela (na primer z goniometrom) v ustrezno nasprotno smer je treba nadzirati količino svetlobe, oddane v spodaj navedenih smereh, ki mora ostati v predpisanih mejah:

6.4.3.1

kratki svetlobni pramen: točki HV in 75 R ali morebitna točka 50R; dolgi svetlobni pramen: IM in točka HV (v odstotkih IM).

| 6.4.4 | Če je vlagatelj navedel več kot en položaj namestitve, je treba postopek iz odstavkov 6.4.1–6.4.3 ponoviti za vsakega od drugih položajev namestitve. |
| --- | --- |

6.4.4

Če je vlagatelj navedel več kot en položaj namestitve, je treba postopek iz odstavkov 6.4.1–6.4.3 ponoviti za vsakega od drugih položajev namestitve.

| 6.4.5 | Če vlagatelj ni navedel nobenega posebnega položaja namestitve, je treba sistem ali njegove dele usmeriti glede na meritve, predpisane v odstavkih 6.2 (kratki svetlobni pramen) in 6.3 (dolgi svetlobni pramen), ker je nastavljalnik sistema ali njegovih delov nameščen v vmesni legi. Dodatni poskusi iz odstavka 6.4.3 se morajo opraviti potem, ko se sistem ali njegovi deli namestijo v skrajni položaj (namesto da se premaknejo za plus ali minus 2o) z nastavljalnikom. |
| --- | --- |

6.4.5

Če vlagatelj ni navedel nobenega posebnega položaja namestitve, je treba sistem ali njegove dele usmeriti glede na meritve, predpisane v odstavkih 6.2 (kratki svetlobni pramen) in 6.3 (dolgi svetlobni pramen), ker je nastavljalnik sistema ali njegovih delov nameščen v vmesni legi. Dodatni poskusi iz odstavka 6.4.3 se morajo opraviti potem, ko se sistem ali njegovi deli namestijo v skrajni položaj (namesto da se premaknejo za plus ali minus 2o) z nastavljalnikom.

| 6.4.6 | Na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku mora biti navedeno, katere svetilne enote ustvarjajo mejo svetlo-temno, kot je opredeljena v Prilogi 8 k temu pravilniku ter se projicira na območje, ki sega od 6o na levi do 4o na desni in nad vodoravno črto, ki leži 0,8o spodaj. |
| --- | --- |

6.4.6

Na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku mora biti navedeno, katere svetilne enote ustvarjajo mejo svetlo-temno, kot je opredeljena v Prilogi 8 k temu pravilniku ter se projicira na območje, ki sega od 6o na levi do 4o na desni in nad vodoravno črto, ki leži 0,8o spodaj.

| 6.4.7 | Na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku mora biti navedeno, kateri morebitni načini kratkega svetlobnega pramena razreda E upoštevajo „podatkovni niz“ iz preglednice 6 v Prilogi 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.4.7

Na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku mora biti navedeno, kateri morebitni načini kratkega svetlobnega pramena razreda E upoštevajo „podatkovni niz“ iz preglednice 6 v Prilogi 3 k temu pravilniku.

7.   BARVA

| 7.1 | Barva oddajane svetlobe mora biti bela. |
| --- | --- |

7.1

Barva oddajane svetlobe mora biti bela.

C.   DRUGE UPRAVNE DOLOČBE

8.   SPREMEMBA TIPA SISTEMA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 8.1 | Vsaka sprememba homologiranega tipa se sporoči upravni službi, ki je tip homologirala. Ta lahko potem:






  8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba homologiranega tipa se sporoči upravni službi, ki je tip homologirala. Ta lahko potem:

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki nadzora skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pri čemer je treba upoštevati naslednje zahteve:

| 9.1 | Sistemi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani tako, da so v skladu s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7. |
| --- | --- |

9.1

Sistemi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani tako, da so v skladu s homologiranim tipom in izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7.

| 9.2 | Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 9.3 | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene. |
| --- | --- |

9.3

Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 7 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene.

| 9.4 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

9.4

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.

| 9.5 | Sistemi ali deli z očitnimi napakami se ne upoštevajo. |
| --- | --- |

9.5

Sistemi ali deli z očitnimi napakami se ne upoštevajo.

| 9.6 | Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

9.6

Referenčna oznaka se ne upošteva.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, podeljena za tip sistema v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če sistem ali njegovi deli, ki so opremljeni s homologacijsko oznako, niso skladni s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, podeljena za tip sistema v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če sistem ali njegovi deli, ki so opremljeni s homologacijsko oznako, niso skladni s homologiranim tipom.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

| 11.1 | Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge podpisnice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.1

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila navedeni organ o tem obvesti druge podpisnice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

| 12.1 | Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sporočijo sekretariatu Združenih narodov imena in naslove tehničnih služb, pristojne za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim je treba poslati obrazce, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije, podeljene v drugih državah. |
| --- | --- |

12.1

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sporočijo sekretariatu Združenih narodov imena in naslove tehničnih služb, pristojne za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim je treba poslati obrazce, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije, podeljene v drugih državah.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kot je bil nazadnje spremenjen s Sprem.4).

(2)  Zgolj v pojasnilo. Razredi kratkega svetlobnega pramena so glede na namen uporabe določeni, kot sledi: C za osnovni kratki svetlobni pramen, V za uporabo na osvetljenih območjih, kot so mesta, E za uporabo na cestah, kot so avtoceste, W za uporabo v neugodnih razmerah, kot je mokro cestišče.

(3)  Navede se na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 1.

(4)  Navede se na obrazcu v skladu z vzorcem iz Priloge 10.

(5)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Veliko Britanijo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo države članice z uporabo svojih simbolov ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo in 53 za Tajsko. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Primer 1

a ≥ 8 mm (steklena leča)

a ≥ 5 mm (leča iz umetne snovi)

| Slika 1 | Slika 2 |
| --- | --- |

Slika 1

Image

Slika 2

Image

Enota sistema z eno od zgornjih homologacijskih oznak je bila homologirana na Nizozemskem (E4) v skladu s tem pravilnikom pod homologacijsko številko 19243 in izpolnjuje zahteve tega pravilnika v prvotni obliki (00). Kratki svetlobni pramen je zasnovan samo za vožnjo po desni strani cestišča. Črki „CT“ (slika 1) pomenita, da gre za kratki svetlobni pramen z načinom osvetlitve v ovinkih, črke „CWR“ (slika 2) pa pomenijo, da gre za kratka svetlobna pramena razredov C in W ter dolgi svetlobni pramen.

Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 86 250 in 101 250 cd.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli morajo biti v bližini kroga, ki obkroža črko „E“, nad to črko ali pod njo ali desno ali levo od nje. Števke homologacijske številke morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer.

Uporabi rimskih števk v homologacijskih številkah se je treba izogibati, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

Primer 2

| Slika 3 | Slika 4a |
| --- | --- |
| Slika 4b |

Slika 3

Image

Slika 4a

Image

Slika 4b

Image

Enota sistema z zgornjo homologacijsko oznako je v skladu z zahtevami tega pravilnika, kar zadeva kratki in dolgi svetlobni pramen, in je zasnovana za:

| | Slika 3: Kratki svetlobni pramen razreda C s kratkim svetlobnim pramenom razreda E samo za vožnjo po levi strani cestišča. |
| --- | --- |

Slika 3: Kratki svetlobni pramen razreda C s kratkim svetlobnim pramenom razreda E samo za vožnjo po levi strani cestišča.

| | Sliki 4a in 4b: Kratka svetlobna pramena razredov C in V za vožnjo po obeh straneh cestišča z uporabo mehanizma za nastavitev optičnega elementa ali vira svetlobe, ter dolgi svetlobni pramen. Kratka svetlobna pramena razredov C in V ter dolgi svetlobni pramen morajo izpolnjevati določbe, ki se uporabljajo za osvetlitev v ovinkih, kot je nakazano s črko „T“. Črta nad črko „R“ kaže, da funkcijo dolgega svetlobnega pramena zagotavlja več enot na tisti strani sistema. |
| --- | --- |

Sliki 4a in 4b: Kratka svetlobna pramena razredov C in V za vožnjo po obeh straneh cestišča z uporabo mehanizma za nastavitev optičnega elementa ali vira svetlobe, ter dolgi svetlobni pramen. Kratka svetlobna pramena razredov C in V ter dolgi svetlobni pramen morajo izpolnjevati določbe, ki se uporabljajo za osvetlitev v ovinkih, kot je nakazano s črko „T“. Črta nad črko „R“ kaže, da funkcijo dolgega svetlobnega pramena zagotavlja več enot na tisti strani sistema.

Primer 3

| Slika 5 | Slika 6 |
| --- | --- |

Slika 5

Image

Slika 6

Image

Enota sistema z zgornjo homologacijsko oznako vsebuje lečo iz umetne snovi in je v skladu z zahtevami tega pravilnika samo glede kratkega svetlobnega pramena, ter je zasnovana za:

| | Slika 5: kratka svetlobna pramena razredov C in W za vožnjo po obeh straneh cestišča. |
| --- | --- |

Slika 5: kratka svetlobna pramena razredov C in W za vožnjo po obeh straneh cestišča.

| | Slika 6: kratki svetlobni pramen razreda C z načinom osvetlitve v ovinkih samo za vožnjo po desni strani cestišča. |
| --- | --- |

Slika 6: kratki svetlobni pramen razreda C z načinom osvetlitve v ovinkih samo za vožnjo po desni strani cestišča.

Primer 4

| Slika 7 | Slika 8 |
| --- | --- |

Slika 7

Image

Slika 8

Image

Slika 7: Enota sistema z zgornjo homologacijsko oznako izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kar zadeva kratka svetlobna pramena razredov C in V, ter je zasnovana samo za vožnjo po levi strani cestišča.

Slika 8: Enota sistema z zgornjo homologacijsko oznako je (ločena) enota, ki je del sistema, in izpolnjuje zahteve tega pravilnika samo glede dolgega svetlobnega pramena.

Primer 5

Identifikacija enote, ki vsebuje lečo iz umetne snovi, ki izpolnjuje zahteve tega pravilnika.

| Slika 9 | Slika 10 |
| --- | --- |

Slika 9

Image

Slika 10

Image

Slika 9: kratka svetlobna pramena razredov C in W, oba z načinom osvetlitve v ovinkih in dolgim svetlobnim pramenom, ki sta zasnovana samo za vožnjo po desni strani cestišča.

Kratki svetlobni pramen in njegovi načini ne smejo delovati hkrati z dolgim svetlobnim pramenom v drugem integriranem žarometu.

Slika 10: kratka svetlobna pramena razredov E in W, zasnovana samo za vožnjo po desni strani cestišča, ter dolgi svetlobni pramen. Črtica nad „E“ in „W“ kaže, da te razrede kratkega svetlobnega pramena na zadevni strani sistema zagotavlja več kot ena enota.

Primer 6

Poenostavljena oznaka za združene, kombinirane ali integrirane svetilke, homologirane v skladu z drugim pravilnikom (slika 11) (navpične in vodoravne črte niso del homologacijske oznake in samo prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave).

Ta dva primera ustrezata dvema enotama, ki sta nameščeni na isti strani sistema in nosita homologacijsko oznako, ki obsega (vzorca A in B):

Enota št. 1

Sprednja pozicijska svetilka, homologirana v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.

Ena ali več svetilnih enot, ki oddajajo kratki svetlobni pramen razreda C z osvetlitvijo v ovinkih, ki deluje z eno ali več enotami na isti strani sistema (kot kaže črtica nad „C“), in kratki svetlobni pramen razreda V, ki sta oba zasnovana za vožnjo po desni in levi strani cestišča, ter dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiran v skladu z zahtevami tega pravilnika v izvirni obliki (00) in z lečo iz umetne snovi.

Dnevna svetilka, homologirana v skladu s spremembami 00 Pravilnika št. 87.

Prednja smerna svetilka kategorije 1a, homologirana v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6.

Enota št. 3

Sprednji žaromet za meglo, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19, ali kratki svetlobni pramen razreda C z načinom osvetlitve v ovinkih, ki je zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča ter deluje z eno ali več enotami na isti strani sistema, kot je nakazano s črtico nad „C“.

Enota št. 1 sistema

Slika 11

Image

Enota št. 3 sistema

Image

Primer 7

Razporeditev homologacijskih oznak v zvezi s sistemom (sl. 12)

Slika 12

Image

Image

Ta dva primera ustrezata nastavljivemu sistemu sprednje osvetlitve, ki ga sestavljata dve enoti (ki zagotavljata iste funkcije) na vsaki strani sistema (enoti št. 1 in 3 za levo stran ter enoti št. 2 in 4 za desno stran).

Enota št. 1 (ali 2) sistema z zgornjimi homologacijskimi oznakami izpolnjuje zahteve tega pravilnika (spremembe 00) za kratki svetlobni pramen razreda C za vožnjo po levi strani cestišča in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), združena s sprednjo smerno svetilko kategorije 1 a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6.

V primeru 7a enota št. 1 (ali 2) sistema vključuje kratki svetlobni pramen razreda C z načinom osvetlitve v ovinkih, kratke svetlobne pramene razredov W, V in E. Črtica nad „C“ kaže, da kratki svetlobni pramen razreda C zagotavljata dve enoti na navedeni strani sistema.

Enota št. 3 (ali 4) je zasnovana tako, da oddaja drugi del kratkega svetlobnega pramena razreda C na navedeni strani sistema, kot je nakazano s črtico nad „C“.

V primeru 7b je enota št. 1 (ali 2) sistema zasnovana tako, da zagotavlja kratke svetlobne pramene razredov C, W in E. Črtica nad „W“ kaže, da kratki svetlobni pramen razreda W zagotavljata dve enoti na zadevni strani sistema. Črka „T“ na desni strani za seznamom simbolov (in levo od homologacijske številke) kaže, da vsi svetlobni prameni, in sicer kratki svetlobni prameni razredov C, W in E ter dolgi svetlobni pramen, vključujejo način osvetlitve v ovinkih.

Enota št. 3 (ali 4) sistema je zasnovana tako, da oddaja drugi del kratkega svetlobnega pramena razreda W na zadevni strani sistema (kot je nakazano s črtico nad „W“) in kratkega svetlobnega pramena razreda V.

Primer 8

Razporeditev homologacijskih oznak za obe strani sistema (slika 13)

Ta primer prikazuje nastavljiv sistem sprednje osvetlitve, ki ga sestavljajo dve enoti na levi strani vozila in ena enota na desni strani.

Slika 13

| Desna stran sistema ali vozila | Leva stran sistema ali vozila |
| --- | --- |
| |

Desna stran sistema ali vozila

Leva stran sistema ali vozila

Image

Sistem z zgornjimi homologacijskimi oznakami izpolnjuje zahteve tega pravilnika (spremembe 00) za kratki svetlobni pramen za vožnjo po levi strani cestišča in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), ki sta združena s sprednjo smerno svetilko kategorije 1 a, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6, in sprednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 7.

Enota št. 1 sistema (na levi strani) je zasnovana tako, da prispeva h kratkima svetlobnima pramenoma razredov C in E. Črtica nad „C“ kaže, da na zadevni strani več enot prispeva h kratkemu svetlobnemu pramenu razreda C. Črka „T“ na desni strani za seznamom simbolov kaže, da kratka svetlobna pramena razredov C in E vsebujeta način osvetlitve v ovinkih.

Enota št. 3 sistema (na levi strani) je zasnovana tako, da zagotavlja drugi del kratkega svetlobnega pramena razreda C na navedeni strani (kot je nakazano s črtico nad „C“) in kratki svetlobni pramen razreda W.

Enota št. 2 sistema (na desni strani) je zasnovana tako, da prispeva h kratkima svetlobnima pramenoma razredov C in E, ki vsebujeta način osvetlitve v ovinkih, ter kratkemu svetlobnemu pramenu razreda W.

Opomba: V zgornjih primerih 6, 7 in 8 morajo različne enote sistema imeti isto homologacijsko številko.

Slika 14

Image

Modul LED z zgornjo identifikacijsko kodo modula svetlobnega vira je bil homologiran skupaj s sistemom AFS, homologiranim v Italiji (E3) pod številko homologacije 17325.

---

PRILOGA 3

FOTOMETRIČNE ZAHTEVE ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN
   (1)

V tej prilogi:

„nad“ pomeni nameščen nad – glede na navpično os; „pod“ pomeni nameščen pod – glede na navpično os.

Kotni položaji so izraženi v stopinjah nad (U) ali v stopinjah pod (D) glede na črto H–H ter desno (R) ali levo (L) od črte V–V.

Slika 1

Kotni položaji fotometričnih zahtev za kratki svetlobni pramen (za vožnjo po desni strani cestišča)

Image

Preglednica 1

Fotometrične lastnosti kratkega svetlobnega pramena

| Zahteve, izražene v lx pri 25 m | položaj/stopinje | kratki svetlobni pramen |
| --- | --- | --- |
| vodoravno | navpično | razred C | razred V | razred E | razred W |
| Št. | Element | pri/od | do | pri | min | maks | min | maks | min | maks | min | maks |
| Del A |
| 1 | B50L (5) | L 3,43 | | U 0,57 | | 0,4 | | 0,4 | | 0,7 (9) | | 0,7 |
| 2 | HV (5) | V | | H | | 0,7 | | 0,7 | | | | |
| 3 | BR (5) | R 2,5 | | U 1 | 0,2 | 2 | 0,1 | 1 | 0,2 | 2 | 0,2 | 3 |
| 4 | Segment BRR (5) | R 8 | R 20 | U 0,57 | | 4 | | 1 | | 4 | | 6 |
| 5 | Segment BLL (5) | L 8 | L 20 | U 0,57 | | 0,7 | | 1 | | 1 | | 1 |
| 6 | P | L 7 | | H | 0,1 | | | | | | 0,1 | |
| 7 | Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 te priloge) | | | | | 0,7 | | 0,7 | | 1 | | 1 |
| 8a | S50, S50LL, S50RR (6) | | | U 4 | 0,1 (8) | | | | 0,1 (8) | | 0,1 (8) | |
| 9a | S100, S100LL, S100RR (6) | | | U 2 | 0,2 (8) | | | | 0,2 (8) | | 0,2 (8) | |
| 10 | 50 R | R 1,72 | | D 0,86 | | | 6 | | | | | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | | D 0,57 | 12 | | | | 18 | | 24 | |
| 12 | 50 V | V | | D 0,86 | 6 | | 6 | | 12 | | 12 | |
| 13 | 50 L | L 3,43 | | D 0,86 | 4,2 | 15 (10) | 4,2 | 15 (10) | 8 | | 8 | 30 (10) |
| 14 | 25 LL | L 16 | | D 1,72 | 1,4 | | 1 | | 1,4 | | 4 | |
| 15 | 25 RR | R 11 | | D 1,72 | 1,4 | | 1 | | 1,4 | | 4 | |
| 16 | Segment 20 in pod | L 3,5 | V | D 2 | | | | | | | | 20 (3) |
| 17 | Segment 10 in pod | L 4,5 | R 2,0 | D 4 | | 14 (2) | | 14 (2) | | 14 (2) | | 8 (3) |
| 18 | Emax
   (4) | | | | 20 | 50 | 10 | 50 | 20 | 90 (9) | 35 | 80 (3) |
| Del B (načini osvetlitve v ovinkih): Uporabi se del A, vendar po zamenjavi elementov v vrsticah št. 1, 2, 7, 13 in 18 s spodaj navedenimi elementi. |
| 1 | B50L (5) | L 3,43 | | U 0,57 | | 0,6 | | 0,6 | | | | 0,9 |
| 2 | HV (5) | | | | | 1 | | 1 | | | | |
| 7 | Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 te priloge) | | | | | 1 | | 1 | | 1 | | 1 |
| 13 | 50L | L 3,43 | | D 0,86 | 2 | | 2 | | 4 | | 4 | |
| 18 | Emax
   (7) | | | | 12 | 50 | 6 | 50 | 12 | 90 (9) | 24 | 80 (3) |

Zahteve, izražene v lx pri 25 m

položaj/stopinje

kratki svetlobni pramen

vodoravno

navpično

razred C

razred V

razred E

razred W

Št.

Element

pri/od

do

pri

min

maks

min

maks

min

maks

min

maks

Del A

1

B50L (5)

L 3,43

U 0,57

0,4

0,4

0,7 (9)

0,7

2

HV (5)

V

H

0,7

0,7

3

BR (5)

R 2,5

U 1

0,2

2

0,1

1

0,2

2

0,2

3

4

Segment BRR (5)

R 8

R 20

U 0,57

4

1

4

6

5

Segment BLL (5)

L 8

L 20

U 0,57

0,7

1

1

1

6

P

L 7

H

0,1

0,1

7

Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 te priloge)

0,7

0,7

1

1

8a

S50, S50LL, S50RR (6)

U 4

0,1 (8)

0,1 (8)

0,1 (8)

9a

S100, S100LL, S100RR (6)

U 2

0,2 (8)

0,2 (8)

0,2 (8)

10

50 R

R 1,72

D 0,86

6

11

75 R

R 1,15

D 0,57

12

18

24

12

50 V

V

D 0,86

6

6

12

12

13

50 L

L 3,43

D 0,86

4,2

15 (10)

4,2

15 (10)

8

8

30 (10)

14

25 LL

L 16

D 1,72

1,4

1

1,4

4

15

25 RR

R 11

D 1,72

1,4

1

1,4

4

16

Segment 20 in pod

L 3,5

V

D 2

20 (3)

17

Segment 10 in pod

L 4,5

R 2,0

D 4

14 (2)

14 (2)

14 (2)

8 (3)

18

Emax
   (4)

20

50

10

50

20

90 (9)

35

80 (3)

Del B (načini osvetlitve v ovinkih): Uporabi se del A, vendar po zamenjavi elementov v vrsticah št. 1, 2, 7, 13 in 18 s spodaj navedenimi elementi.

1

B50L (5)

L 3,43

U 0,57

0,6

0,6

0,9

2

HV (5)

1

1

7

Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 te priloge)

1

1

1

1

13

50L

L 3,43

D 0,86

2

2

4

4

18

Emax
   (7)

12

50

6

50

12

90 (9)

24

80 (3)

Preglednica 2

Elementi, kotni položaj ali vrednost v stopinjah kratkega svetlobnega pramena in dodatne zahteve

| | Kotni položaj/vrednost v stopinjah | Kratki svetlobni pramen razreda C | Kratki svetlobni pramen razreda V | Kratki svetlobni pramen razreda E | Kratki svetlobni pramen razreda W |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Št. | Poimenovanje dela svetlobnega pramena in zahteve | vodoravno | navpično | vodoravno | navpično | vodoravno | navpično | vodoravno | navpično |
| 2.1. | Emax ne sme biti izven pravokotnika med naslednjimi točkami (nad „segmentom Emax“) | 0,5 L
  do 3 R | 0,3 D
  do 1,72 D | | 0,3 D
  do 1,72 D | 0,5 L
  do 3 R | 0,1 D
  do 1,72 D | 0,5 L
  do 3 R | 0,3 D
  do 1,72 D |
| 2.2. | Meja svetlo-temno in njeni deli morajo:






  — | izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 Priloge 8 k temu pravilniku, pri čemer naklon leži na črti V–V, |

Kotni položaj/vrednost v stopinjah

Kratki svetlobni pramen razreda C

Kratki svetlobni pramen razreda V

Kratki svetlobni pramen razreda E

Kratki svetlobni pramen razreda W

Št.

Poimenovanje dela svetlobnega pramena in zahteve

vodoravno

navpično

vodoravno

navpično

vodoravno

navpično

vodoravno

navpično

2.1.

Emax ne sme biti izven pravokotnika med naslednjimi točkami (nad „segmentom Emax“)

0,5 L

do 3 R

0,3 D

do 1,72 D

0,3 D

do 1,72 D

0,5 L

do 3 R

0,1 D

do 1,72 D

0,5 L

do 3 R

0,3 D

do 1,72 D

2.2.

Meja svetlo-temno in njeni deli morajo:

—

izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 Priloge 8 k temu pravilniku, pri čemer naklon leži na črti V–V,

| — | in biti nameščeni tako, da vodoravni del leži: |
| --- | --- |

—

in biti nameščeni tako, da vodoravni del leži:

pri V = 0,57 D

ne nad 0,57D

ne pod 1,3D

ne nad 0,23D (11)

ne pod 0,57D

ne nad 0,23D

ne pod 0,57D

Preglednica 3

Območja III kratkega svetlobnega pramena, koordinate vrhov

| Kotni položaj v stopinjah | Kotna točka št. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območje III a
  za kratki svetlobni pramen razreda C ali razreda V | vodoravno | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| navpično | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| Območje III b
  za kratki svetlobni pramen razreda W ali E | vodoravno | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| navpično | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Kotni položaj v stopinjah

Kotna točka št.

1

2

3

4

5

6

7

8

Območje III a

za kratki svetlobni pramen razreda C ali razreda V

vodoravno

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

navpično

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

Območje III b

za kratki svetlobni pramen razreda W ali E

vodoravno

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

navpično

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

Preglednica 4

Dodatne določbe za kratki svetlobni pramen razreda W, izraženo v lx pri razdalji 25 m

| 4.1. | Opredelitev in zahteve za segmente E, F1, F2 in F3 (niso prikazane na sliki 1 zgoraj) |
| --- | --- |
| Dovoljeno največ 0,2 luksa: (a) na segmentu E pri U 10° od L 20° do R 20° in (b) v treh navpičnih segmentih F1, F2 in F3 pri vodoravnih položajih L 10°, V in R 10°, vsak od U 10° do U 60°. |
| 4.2. | Druga (dodatna) skupina zahtev za Emax, segment 20 in segment 10. Del A ali B v preglednici 1 se uporablja, če se zamenjajo maksimalne zahteve v vrsticah št. 16, 17 in 18 s spodaj navedenimi zahtevami. |
| Če je ob uporabi navedb vlagatelja v skladu z odstavkom 2.2.2(e) tega pravilnika kratki svetlobni pramen razreda W zasnovan tako, da na segmentu 20 in pod njim ne oddaja več kot 10 luksov ter na segmentu 10 in pod njim ne več kot 4 lukse, nominalna vrednost Emax tega svetlobnega pramena pa ne sme preseči 100 luksov. |

4.1.

Opredelitev in zahteve za segmente E, F1, F2 in F3 (niso prikazane na sliki 1 zgoraj)

Dovoljeno največ 0,2 luksa: (a) na segmentu E pri U 10° od L 20° do R 20° in (b) v treh navpičnih segmentih F1, F2 in F3 pri vodoravnih položajih L 10°, V in R 10°, vsak od U 10° do U 60°.

4.2.

Druga (dodatna) skupina zahtev za Emax, segment 20 in segment 10. Del A ali B v preglednici 1 se uporablja, če se zamenjajo maksimalne zahteve v vrsticah št. 16, 17 in 18 s spodaj navedenimi zahtevami.

Če je ob uporabi navedb vlagatelja v skladu z odstavkom 2.2.2(e) tega pravilnika kratki svetlobni pramen razreda W zasnovan tako, da na segmentu 20 in pod njim ne oddaja več kot 10 luksov ter na segmentu 10 in pod njim ne več kot 4 lukse, nominalna vrednost Emax tega svetlobnega pramena pa ne sme preseči 100 luksov.

Preglednica 5

Zahteve za zgornji del in kotni položaj merilnih točk

| Poimenovanje točke | S50LL | S50 | S50RR | S100LL | S100 | S100RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotni položaj v stopinjah | 4 U/8 L | 4 U/V-V | 4 U/8 R | 2 U/4 L | 2 U/V-V | 2 U/4 R |

Poimenovanje točke

S50LL

S50

S50RR

S100LL

S100

S100RR

Kotni položaj v stopinjah

4 U/8 L

4 U/V-V

4 U/8 R

2 U/4 L

2 U/V-V

2 U/4 R

Preglednica 6

Dodatne določbe za kratki svetlobni pramen razreda E

| Dela A in B v preglednici 1 ter preglednica 2 zgoraj se uporabljajo, če se zamenjajo vrstice št. 1 in 18 v preglednici 1 in točka 2.2 v preglednici 2, kot je navedeno spodaj. |
| --- |
| Točka | Imenovanje | Vrstica 1 v preglednici 1 zgoraj, del A ali B | Vrstica 18 v preglednici 1 zgoraj, del A ali B | Točka 2.2 v preglednici 2 zgoraj |
| Št. | podatkovni niz | EB50L v luksih pri 25 m | Emax v luksih pri 25 m | Položaj vodoravnega dela meje svetlo-temno v stopinjah |
| | | največ | največ | ne nad |
| 6.1. | E1 | 0,6 | 80 | 0,34 D |
| 6.2. | E2 | 0,5 | 70 | 0,45 D |
| 6.3. | E3 | 0,4 | 60 | 0,57 D |

Dela A in B v preglednici 1 ter preglednica 2 zgoraj se uporabljajo, če se zamenjajo vrstice št. 1 in 18 v preglednici 1 in točka 2.2 v preglednici 2, kot je navedeno spodaj.

Točka

Imenovanje

Vrstica 1 v preglednici 1 zgoraj, del A ali B

Vrstica 18 v preglednici 1 zgoraj, del A ali B

Točka 2.2 v preglednici 2 zgoraj

Št.

podatkovni niz

EB50L v luksih pri 25 m

Emax v luksih pri 25 m

Položaj vodoravnega dela meje svetlo-temno v stopinjah

največ

največ

ne nad

6.1.

E1

0,6

80

0,34 D

6.2.

E2

0,5

70

0,45 D

6.3.

E3

0,4

60

0,57 D

---

(1)  Opomba: meritveni postopek, predpisan v Prilogi 9 k temu pravilniku.

(2)  Največ 18 lx, če je sistem zasnovan tudi za oddajanje kratkega svetlobnega pramena razreda W.

(3)  Uporabljajo se tudi zahteve v skladu z določbami iz preglednice 4 spodaj.

(4)  Zahteve glede položaja v skladu z določbami iz preglednice 2 spodaj („segment Emax“).

(5)  Prispevek vsake strani sistema, merjen v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku, ne sme biti manjši od 0,1 lx.

(6)  Zahteve glede položaja v skladu z določbami iz preglednice 5 spodaj.

(7)  Zahteve glede položaja, navedene v odstavku 6.2.6.2 tega pravilnika.

(8)  Par pozicijskih svetilk, vgrajen s sistemom ali namenjen za namestitev s sistemom, se lahko prižge v skladu z navedbami vlagatelja.

(9)  Uporabljajo se tudi zahteve v skladu z določbami iz preglednice 6 zgoraj.

(10)  Največja vrednost se lahko pomnoži z 1,4, če je v proizvajalčevem opisu zagotovljeno, da ta vrednost med delovanjem ne bo presežena, ker to onemogoča sistem ali, če se sistem uporablja zgolj v vozilih s stabilizacijo/omejitvijo napajanja sistema, kot je navedeno v obrazcu za sporočanje.

(11)  Uporabljajo se tudi zahteve v skladu z določbami iz preglednice 6 zgoraj.

Dodatek k preglednici 1

Samo informativno: fotometrične vrednosti, navedene v preglednici 1 zgoraj, so spodaj izražene v kandelah.

| Zahteve so izražene v kandelah | Položaj/stopinje | Kratki svetlobni pramen: |
| --- | --- | --- |
| vodoravno | vertikalno | razred C | razred V | razred E | razred W |
| Št. | Element | pri/od | do | pri | min | maks | min | maks | min | maks | min | maks |
| Del A |
| 1 | B50L (4) | L 3,43 | | U 0,57 | | 250 | | 250 | | 438 (8) | | 438 |
| 2 | HV (4) | V | | H | | 438 | | 438 | | | | |
| 3 | BR (4) | R 2,5 | | U 1 | 125 | 1 250 | 63 | 625 | 125 | 1 250 | 125 | 1 875 |
| 4 | Segment BRR (4) | R 8 | R 20 | U 0,57 | | 2 500 | | 625 | | 2 500 | | 3 750 |
| 5 | Segment BLL (4) | L 8 | L 20 | U 0,57 | | 438 | | 625 | | 625 | | 625 |
| 6 | P | L 7 | | H | 63 | | | | | | 63 | |
| 7 | Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 zgoraj) | | | | | 438 | | 438 | | 625 | | 625 |
| 8a | S50, S50LL, S50RR (5) | | | U 4 | 63 (7) | | | | 63 (7) | | 63 (7) | |
| 9a | S100, S100LL, S100RR (5) | | | U 2 | 125 (7) | | | | 125 (7) | | 125 (7) | |
| 10 | 50 R | R 1,72 | | D 0,86 | | | 3 750 | | | | | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | | D 0,57 | 7 500 | | | | 11 250 | | 15 000 | |
| 12 | 50 V | V | | D 0,86 | 3 750 | | 3 750 | | 7 500 | | 7 500 | |
| 13 | 50 L | L 3,43 | | D 0,86 | 2 625 | 9 375 | 2 625 | 9 375 | 5 000 | | 5 000 | 18 750 |
| 14 | 25 LL | L 16 | | D 1,72 | 875 | | 625 | | 875 | | 2 500 | |
| 15 | 25 RR | R 11 | | D 1,72 | 875 | | 625 | | 875 | | 2 500 | |
| 16 | Segment 20 in pod | L 3,5 | V | D 2 | | | | | | | | 12 500 (2) |
| 17 | Segment 10 in pod | L 4,5 | R 2,0 | D 4 | | 8 750 (1) | | 8 750 (1) | | 8 750 (1) | | 5 000 (2) |
| 18 | Emax
   (3) | | | | 12 500 | 31 250 | 6 250 | 31 250 | 12 500 | 56 250 (8) | 21 875 | 50 000 (2) |
| Del B (načini osvetlitve v ovinkih) Uporabi se preglednica 1 dela A, vendar po zamenjavi št. 1, 2, 7, 13 in 18 s spodaj navedenimi. |
| 1 | B50L (4) | L 3,43 | | U 0,57 | | 375 | | 375 | | | | 563 |
| 2 | HV (4) | | | | | 625 | | 625 | | | | |
| 7 | Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 zgoraj) | | | | | 625 | | 625 | | 625 | | 625 |
| 13 | 50L | L 3,43 | | D 0,86 | 1 250 | | 1 250 | | 2 500 | | 2 500 | |
| 18 | Emax
   (6) | | | | 7 500 | 31 250 | 3 750 | 31 250 | 7 500 | 56 250 (8) | 15 000 | 50 000 (2) |

Zahteve so izražene v kandelah

Položaj/stopinje

Kratki svetlobni pramen:

vodoravno

vertikalno

razred C

razred V

razred E

razred W

Št.

Element

pri/od

do

pri

min

maks

min

maks

min

maks

min

maks

Del A

1

B50L (4)

L 3,43

U 0,57

250

250

438 (8)

438

2

HV (4)

V

H

438

438

3

BR (4)

R 2,5

U 1

125

1 250

63

625

125

1 250

125

1 875

4

Segment BRR (4)

R 8

R 20

U 0,57

2 500

625

2 500

3 750

5

Segment BLL (4)

L 8

L 20

U 0,57

438

625

625

625

6

P

L 7

H

63

63

7

Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 zgoraj)

438

438

625

625

8a

S50, S50LL, S50RR (5)

U 4

63 (7)

63 (7)

63 (7)

9a

S100, S100LL, S100RR (5)

U 2

125 (7)

125 (7)

125 (7)

10

50 R

R 1,72

D 0,86

3 750

11

75 R

R 1,15

D 0,57

7 500

11 250

15 000

12

50 V

V

D 0,86

3 750

3 750

7 500

7 500

13

50 L

L 3,43

D 0,86

2 625

9 375

2 625

9 375

5 000

5 000

18 750

14

25 LL

L 16

D 1,72

875

625

875

2 500

15

25 RR

R 11

D 1,72

875

625

875

2 500

16

Segment 20 in pod

L 3,5

V

D 2

12 500 (2)

17

Segment 10 in pod

L 4,5

R 2,0

D 4

8 750 (1)

8 750 (1)

8 750 (1)

5 000 (2)

18

Emax
   (3)

12 500

31 250

6 250

31 250

12 500

56 250 (8)

21 875

50 000 (2)

Del B (načini osvetlitve v ovinkih) Uporabi se preglednica 1 dela A, vendar po zamenjavi št. 1, 2, 7, 13 in 18 s spodaj navedenimi.

1

B50L (4)

L 3,43

U 0,57

375

375

563

2

HV (4)

625

625

7

Območje III (kot je opredeljeno v preglednici 3 zgoraj)

625

625

625

625

13

50L

L 3,43

D 0,86

1 250

1 250

2 500

2 500

18

Emax
   (6)

7 500

31 250

3 750

31 250

7 500

56 250 (8)

15 000

50 000 (2)

---

(1)  Največ 11 250 kandel, če je sistem zasnovan tudi za oddajanje kratkega svetlobnega pramena razreda W.

(2)  Uporabljajo se tudi zahteve v skladu z določbami iz preglednice 4 zgoraj.

(3)  Zahteve glede položaja v skladu z določbami iz preglednice 2 zgoraj („segment Emax“).

(4)  Prispevek vsake strani sistema, merjen v skladu z določbami Priloge 9 k temu pravilniku, ne sme biti manjši od 63 kandel.

(5)  Zahteve glede položaja v skladu z določbami iz preglednice 5 zgoraj.

(6)  Zahteve glede položaja, navedene v odstavku 6.2.6.2 tega pravilnika.

(7)  Par pozicijskih luči, vgrajenih s sistemom ali namenjenih za namestitev hkrati s sistemom, se lahko prižge v skladu z navedbami vlagatelja.

(8)  Uporabljajo se tudi zahteve v skladu z določbami iz preglednice 6 zgoraj.

---

PRILOGA 4

Preskus stabilnosti fotometričnih lastnosti sistemov med delovanjem

PRESKUSI CELOTNIH SISTEMOV

Po opravljenih meritvah fotometričnih vrednosti v skladu z zahtevami tega pravilnika v točki Emax za dolgi svetlobni pramen ter v točkah HV, 50V in B50L (ali R) glede na posamezen primer za kratki svetlobni pramen se na vzorcu celotnega sistema opravi preskus stabilnosti fotometričnih lastnosti v delovanju.

V tej prilogi:

| (a) | „celotni sistem“ pomeni desno in levo stran sistema, vključno z elektronskimi krmilnimi napravami za osvetlitev in/ali napajalnimi in upravljalnimi napravami ter deli karoserije in svetilkami, ki lahko vplivajo na porabo energije. Vsaka enota sistema in morebitne svetilke in/ali moduli LED celotnega sistema se lahko preskusijo ločeno; |
| --- | --- |

(a)

„celotni sistem“ pomeni desno in levo stran sistema, vključno z elektronskimi krmilnimi napravami za osvetlitev in/ali napajalnimi in upravljalnimi napravami ter deli karoserije in svetilkami, ki lahko vplivajo na porabo energije. Vsaka enota sistema in morebitne svetilke in/ali moduli LED celotnega sistema se lahko preskusijo ločeno;

| (b) | „preskusni vzorec“ pomeni v spodnjem besedilu bodisi celoten sistem bodisi enoto, na kateri se opravi preskus; |
| --- | --- |

(b)

„preskusni vzorec“ pomeni v spodnjem besedilu bodisi celoten sistem bodisi enoto, na kateri se opravi preskus;

| (c) | „vir svetlobe“ pomeni vsako žarilno nitko žarnice z žarilno nitko, module LED ali svetilne dele modula LED. |
| --- | --- |

(c)

„vir svetlobe“ pomeni vsako žarilno nitko žarnice z žarilno nitko, module LED ali svetilne dele modula LED.

Preskusi se izvajajo:

| (a) | v suhem in mirnem okolju pri temperaturi prostora 23 °C ± 5 °C, pri čemer je preskusni vzorec nameščen na stojalu, kar posnema pravilno namestitev na vozilu; |
| --- | --- |

(a)

v suhem in mirnem okolju pri temperaturi prostora 23 °C ± 5 °C, pri čemer je preskusni vzorec nameščen na stojalu, kar posnema pravilno namestitev na vozilu;

| (b) | v primeru zamenljivih svetlobnih virov: s serijsko proizvedenim svetlobnim virom z žarilno nitko, ki se je staral najmanj eno uro, ali serijsko proizvedenim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in se je staral najmanj 15 ur, ali serijsko proizvedenim modulom LED, ki se je staral najmanj 48 ur in se je pred začetkom preskusov iz tega pravilnika ohladil na temperaturo okolja. Uporabijo se moduli LED, ki jih je predložil vlagatelj. |
| --- | --- |

(b)

v primeru zamenljivih svetlobnih virov: s serijsko proizvedenim svetlobnim virom z žarilno nitko, ki se je staral najmanj eno uro, ali serijsko proizvedenim svetlobnim virom, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu in se je staral najmanj 15 ur, ali serijsko proizvedenim modulom LED, ki se je staral najmanj 48 ur in se je pred začetkom preskusov iz tega pravilnika ohladil na temperaturo okolja. Uporabijo se moduli LED, ki jih je predložil vlagatelj.

Merilna oprema mora biti enaka opremi, uporabljeni pri homologacijskih preskusih sistemov na preskusnih vzorcih sistema. Sistem ali njegovi deli morajo biti pred preskusi, opisanimi v nadaljevanju, v nevtralnem položaju.

Preskusni vzorec deluje s kratkim svetlobnim pramenom, ne da bi ga odstranili iz vpenjalne naprave, namenjene za preskus, ali spremenili njegovo lego v njej. Uporabi se svetlobni vir kategorije, določene za navedeni žaromet.

1.   PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH LASTNOSTI

1.1.   Čist preskusni vzorec

Vsak preskusni vzorec mora delovati 12 ur, kot je določeno v odstavku 1.1.1, in biti preverjen, kot je določeno v odstavku 1.1.2.

1.1.1.   Preskusni postopek

1.1.1.1.   Zaporedje preskusov

| (a) | Kadar je preskusni vzorec zasnovan za zagotavljanje samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen) in za samo en razred v primeru kratkega svetlobnega pramena, je ustrezni svetlobni vir prižgan za čas (1), določen v odstavku 1.1 zgoraj. |
| --- | --- |

(a)

Kadar je preskusni vzorec zasnovan za zagotavljanje samo ene svetlobne funkcije (kratki ali dolgi svetlobni pramen) in za samo en razred v primeru kratkega svetlobnega pramena, je ustrezni svetlobni vir prižgan za čas (1), določen v odstavku 1.1 zgoraj.

| (b) | Če preskusni vzorec zagotavlja več kot eno funkcijo ali več kot en razred kratkega svetlobnega pramena v skladu s tem pravilnikom: če vlagatelj izjavi, da je za vsako navedeno funkcijo ali razred kratkega svetlobnega pramena preskusnih vzorcev na voljo eden ali več svetlobnih virov, ki lahko svetijo le posamično (2), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, pri čemer se pri vsaki navedeni funkciji ali razredu kratkega svetlobnega pramena zaporedoma in za enak časovni interval v skladu z odstavkom 1.1. uporabi način delovanja z največjo porabo energije (1).
  V vseh drugih primerih (1)
   (2) se preskusni vzorec preskusi po spodnjem ciklu za vsak način kratkega svetlobnega pramena razredov C, V, E in W ne glede na to, katerega deloma ali v celoti oddaja preskusni vzorec, za enak časovni interval časa iz odstavka 1.1:
  najprej 15 minut na primer za kratki svetlobni pramen razreda C, prižgan v načinu, ki porabi največ energije, za vožnjo naravnost;
  naslednjih 5 minut s prižganim istim načinom kratkega svetlobnega pramena kot prej in vsemi svetlobnimi viri (3) preskusnega vzorca, ki jih je mogoče prižgati naenkrat v skladu z navedbami proizvajalca;
  Ko se doseže (enakomerno razdeljen) čas, določen v odstavku 1.1, se zgornji preskusni cikel opravi z morebitnim drugim, tretjim in četrtim razredom kratkega svetlobnega pramena v zgoraj določenem vrstnem redu. |
| --- | --- |

(b)

Če preskusni vzorec zagotavlja več kot eno funkcijo ali več kot en razred kratkega svetlobnega pramena v skladu s tem pravilnikom: če vlagatelj izjavi, da je za vsako navedeno funkcijo ali razred kratkega svetlobnega pramena preskusnih vzorcev na voljo eden ali več svetlobnih virov, ki lahko svetijo le posamično (2), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, pri čemer se pri vsaki navedeni funkciji ali razredu kratkega svetlobnega pramena zaporedoma in za enak časovni interval v skladu z odstavkom 1.1. uporabi način delovanja z največjo porabo energije (1).

V vseh drugih primerih (1)
   (2) se preskusni vzorec preskusi po spodnjem ciklu za vsak način kratkega svetlobnega pramena razredov C, V, E in W ne glede na to, katerega deloma ali v celoti oddaja preskusni vzorec, za enak časovni interval časa iz odstavka 1.1:

najprej 15 minut na primer za kratki svetlobni pramen razreda C, prižgan v načinu, ki porabi največ energije, za vožnjo naravnost;

naslednjih 5 minut s prižganim istim načinom kratkega svetlobnega pramena kot prej in vsemi svetlobnimi viri (3) preskusnega vzorca, ki jih je mogoče prižgati naenkrat v skladu z navedbami proizvajalca;

Ko se doseže (enakomerno razdeljen) čas, določen v odstavku 1.1, se zgornji preskusni cikel opravi z morebitnim drugim, tretjim in četrtim razredom kratkega svetlobnega pramena v zgoraj določenem vrstnem redu.

| (c) | Če preskusni vzorec vsebuje druge združene svetlobne funkcije, se vse funkcije vključijo hkrati za čas, določen v (a) ali (b) zgoraj za vsako svetlobno funkcijo po priporočilih proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

Če preskusni vzorec vsebuje druge združene svetlobne funkcije, se vse funkcije vključijo hkrati za čas, določen v (a) ali (b) zgoraj za vsako svetlobno funkcijo po priporočilih proizvajalca.

| (d) | Če je preskusni vzorec zasnovan za oddajanje kratkega svetlobnega pramena v načinu osvetlitve v ovinkih z dodatnim virom svetlobe pod napetostjo, se ta vir prižge za 1 minuto in izključi za 9 minut, medtem ko je prižgan kratki svetlobni pramen, kot je določeno v odstavkih (a) in (b) zgoraj. |
| --- | --- |

(d)

Če je preskusni vzorec zasnovan za oddajanje kratkega svetlobnega pramena v načinu osvetlitve v ovinkih z dodatnim virom svetlobe pod napetostjo, se ta vir prižge za 1 minuto in izključi za 9 minut, medtem ko je prižgan kratki svetlobni pramen, kot je določeno v odstavkih (a) in (b) zgoraj.

1.1.1.2.   Preskusna napetost

Napetost na priključnih sponkah preskusnega vzorca je:

| (a) | V primeru zamenljivih virov svetlobe z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod napetostjo vozila:
  se preskus izvede pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28 V, razen če vlagatelj navede, da se lahko preskusni vzorec uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus lahko opravi z virom svetlobe z žarilno nitko, katerega nazivna moč je največja, ki jo je mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(a)

V primeru zamenljivih virov svetlobe z žarilno nitko, ki delujejo neposredno pod napetostjo vozila:

se preskus izvede pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28 V, razen če vlagatelj navede, da se lahko preskusni vzorec uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus lahko opravi z virom svetlobe z žarilno nitko, katerega nazivna moč je največja, ki jo je mogoče uporabiti.

| (b) | V primeru zamenljivih virov svetlobe, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu:
  je preskusna napetost njihove elektronske krmilne naprave 13,5 V ± 0,1 V za vozilo, ki deluje pri napetosti 12 V, razen če je v vlogi za podelitev homologacije navedeno drugače. |
| --- | --- |

(b)

V primeru zamenljivih virov svetlobe, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu:

je preskusna napetost njihove elektronske krmilne naprave 13,5 V ± 0,1 V za vozilo, ki deluje pri napetosti 12 V, razen če je v vlogi za podelitev homologacije navedeno drugače.

| (c) | V primerih nezamenljivega vira svetlobe, ki deluje neposredno pod napetostjo vozila:
  se morajo vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivim virom svetlobe (viri svetlobe z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28 V oziroma tudi pri drugih napetostih, ki ustrezajo napetosti vozila, ki jih glede na posamezen primer navede vlagatelj. |
| --- | --- |

(c)

V primerih nezamenljivega vira svetlobe, ki deluje neposredno pod napetostjo vozila:

se morajo vse meritve svetilnih enot, opremljenih z nezamenljivim virom svetlobe (viri svetlobe z žarilno nitko in/ali drugi), opraviti pri napetosti 6,3 V, 13,2 V ali 28 V oziroma tudi pri drugih napetostih, ki ustrezajo napetosti vozila, ki jih glede na posamezen primer navede vlagatelj.

| (d) | V primeru zamenljivih ali nezamenljivih virov svetlobe, ki delujejo neodvisno od napajalne napetosti vozila in jih v celoti nadzira sistem, ali v primeru virov svetlobe, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah navedene naprave. Laboratorij, pooblaščen za opravljanje preskusov, lahko od proizvajalca zahteva dobavo napajalno-upravljalne naprave ali posebnega napajalnika, potrebnega za napajanje virov svetlobe. |
| --- | --- |

(d)

V primeru zamenljivih ali nezamenljivih virov svetlobe, ki delujejo neodvisno od napajalne napetosti vozila in jih v celoti nadzira sistem, ali v primeru virov svetlobe, ki jih napaja napajalno-upravljalna naprava, se zgoraj določene preskusne napetosti uporabijo na vhodnih priključnih sponkah navedene naprave. Laboratorij, pooblaščen za opravljanje preskusov, lahko od proizvajalca zahteva dobavo napajalno-upravljalne naprave ali posebnega napajalnika, potrebnega za napajanje virov svetlobe.

| (e) | Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja. |
| --- | --- |

(e)

Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

| (f) | Kadar so signalne svetilke združene, kombinirane ali integrirane v preskusni vzorec in delujejo pri napetostih, ki niso nominalne nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, se napetost prilagodi po navodilih proizvajalca za pravilno fotometrično delovanje navedene svetilke. |
| --- | --- |

(f)

Kadar so signalne svetilke združene, kombinirane ali integrirane v preskusni vzorec in delujejo pri napetostih, ki niso nominalne nazivne napetosti 6 V, 12 V ali 24 V, se napetost prilagodi po navodilih proizvajalca za pravilno fotometrično delovanje navedene svetilke.

1.1.2.   Rezultati preskusa

1.1.2.1.   Vizualni pregled

Ko se temperatura preskusnega vzorca ustali na temperaturo okolja, je treba lečo vzorca in morebitno zunanjo lečo očistiti s čisto in vlažno bombažno krpo. Nato se opravi vizualni pregled, pri katerem ne sme biti niti na leči preskusnega vzorca niti na morebitni zunanji leči vidno kakršno koli zvitje, deformacija, razpoka ali sprememba barve.

1.1.2.2.   Fotometrični preskus

Za zagotovitev skladnosti z zahtevami te direktive je treba fotometrične vrednosti preveriti na naslednjih točkah:

za kratki svetlobni pramen razreda C in nekatere druge razrede: 50V, B50L (ali R) in HV po potrebi.

Za dolgi svetlobni pramen v nevtralnem položaju: točka največje osvetljenosti Emax.

Dovoljena je druga nastavitev, tako da se odpravijo vse morebitne deformacije držala preskusnega vzorca zaradi toplote (sprememba položaja meje svetlo-temno je obravnavana v točki 2 te priloge).

Dopustno je 10-odstotno odstopanje fotometričnih značilnosti in vrednosti od tistih, izmerjenih pred preskusom, vključno s tolerancami fotometričnega postopka.

1.2.   Umazan preskusni vzorec

Preskusni vzorec se, potem ko je bil preskušen v skladu z odstavkom 1.1. zgoraj, prižge za eno uro, kot je predpisano v odstavku 1.1.1, za vsako funkcijo ali razred kratkega svetlobnega pramena (4), potem ko je bil pripravljen, kot določa odstavek 1.2.1., in preverjen v skladu z odstavkom 1.1.2; vsakemu preskusu mora slediti dovolj dolg čas hlajenja.

1.2.1.   Priprava preskusnega vzorca

Preskusna mešanica

1.2.1.1.   Za sistem ali njegove dele s stekleno zunanjo lečo: mešanica vode in onesnaževala, ki se nanese na preskusni vzorec, je sestavljena iz:

| | 9 masnih enot kremenovega peska z velikostjo zrn med 0 in 100 μm, kar ustreza porazdelitvi, predpisani v odstavku 2.1.3; |
| --- | --- |

9 masnih enot kremenovega peska z velikostjo zrn med 0 in 100 μm, kar ustreza porazdelitvi, predpisani v odstavku 2.1.3;

| | 1 masne enote lesnega oglja v obliki prahu (bukovina) z velikostjo delcev med 0 in 100 μm; |
| --- | --- |

1 masne enote lesnega oglja v obliki prahu (bukovina) z velikostjo delcev med 0 in 100 μm;

| | 0,2 masne enote NaCMC (5) in |
| --- | --- |

0,2 masne enote NaCMC (5) in

| | zadostne količine destilirane vode s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m. |
| --- | --- |

zadostne količine destilirane vode s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m.

1.2.1.2.   Za sisteme ali njihove dele z zunanjo lečo iz umetne snovi:

mešanica vode in onesnaževala, ki se nanese na preskusni material, je sestavljena iz:

| | 9 masnih enot kremenovega peska z velikostjo zrn med 0 in 100 μm v skladu s porazdelitvijo iz odstavka 2.1.3; |
| --- | --- |

9 masnih enot kremenovega peska z velikostjo zrn med 0 in 100 μm v skladu s porazdelitvijo iz odstavka 2.1.3;

| | 1 masne enote lesnega oglja v obliki prahu (bukovina) z velikostjo delcev med 0 in 100 μm; |
| --- | --- |

1 masne enote lesnega oglja v obliki prahu (bukovina) z velikostjo delcev med 0 in 100 μm;

| | 0,2 masne enote NaCMC (5), |
| --- | --- |

0,2 masne enote NaCMC (5),

| | 5 masnih enot natrijevega klorida (99 % čistost); |
| --- | --- |

5 masnih enot natrijevega klorida (99 % čistost);

| | 13 masnih enot destilirane vode s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, in |
| --- | --- |

13 masnih enot destilirane vode s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, in

| | 2 ± 1 masnih enot površinsko aktivne snovi. |
| --- | --- |

2 ± 1 masnih enot površinsko aktivne snovi.

1.2.1.3.   Razdelitev delcev po velikosti

| Velikost delcev (v μm) | Razdelitev delcev po velikosti (v %) |
| --- | --- |
| 0 to 5 | 12 ± 2 |
| 5 to 10 | 12 ± 3 |
| 10 to 20 | 14 ± 3 |
| 20 to 40 | 23 ± 3 |
| 40 to 80 | 30 ± 3 |
| 80 to 100 | 9 ± 3 |

Velikost delcev (v μm)

Razdelitev delcev po velikosti (v %)

0 to 5

12 ± 2

5 to 10

12 ± 3

10 to 20

14 ± 3

20 to 40

23 ± 3

40 to 80

30 ± 3

80 to 100

9 ± 3

1.2.1.4.   Mešanica ne sme biti stara več kot 14 dni.

1.2.1.5.   Nanašanje preskusne mešanice na vzorec:

Preskusno mešanico je treba enakomerno nanesti na celotno svetilno površino vzorca in nato pustiti, da se posuši. Postopek je treba ponoviti, dokler vrednost osvetljenosti ne pade na 15–20 % vrednosti, ki so bile izmerjene za vsako od naslednjih točk pod pogoji iz te priloge:

| | Emax pri dolgem svetlobnem pramenu v nevtralnem položaju, |
| --- | --- |

Emax pri dolgem svetlobnem pramenu v nevtralnem položaju,

| | 50 V za kratki svetlobni pramen razreda C in za vsakega od navedenih načinov. |
| --- | --- |

50 V za kratki svetlobni pramen razreda C in za vsakega od navedenih načinov.

2.   PRESKUS NAVPIČNEGA PREMIKANJA POLOŽAJA MEJE SVETLO-TEMNO V NAVPIČNI SMERI POD VPLIVOM TOPLOTE

Preveri se, ali navpični premik meje svetlo-temno zaradi toplote ne presega vrednosti, predpisane za sistem ali njegove dele, ki oddajajo kratki svetlobni pramen razreda C (osnovni svetlobni pramen), ali vsak način, predpisan za kratki svetlobni pramen.

Če je preskusni vzorec sestavljen iz več kot ene svetilne enote ali več kot enega sklopa svetilnih enot, ki ustvarjajo mejo svetlo-temno, se vsaka enota obravnava kot vzorec za potrebe tega preskusa in mora biti preskušena posebej.

Na preskusnem vzorcu, preskušenem v skladu z odstavkom 1, se opravi preskus, opisan v odstavku 2.1, ne da bi se vzorec odstranil s stojala ali ponovno nastavil glede na stojalo.

Če je preskusni vzorec opremljen s premičnim optičnim delom, se pri tem preskusu upoštevata samo najbližji položaj povprečnega navpičnega kotnega premika in/ali začetni položaj v nevtralnem položaju.

Preskus je omejen samo na vhodne signale, ki ustrezajo vožnji po desni strani cestišča.

2.1.   Preskus

Za ta preskus je treba napetost prilagoditi, kakor je določeno v točki 1.1.1.2.

Preskusni vzorec mora delovati in biti preskušen, ko oddaja kratke svetlobne pramene razredov C, V, E ali W glede na posamezen primer.

Položaj meje svetlo-temno v vodoravnem delu med V–V in navpično črto, ki poteka skozi točko B50L (ali R), se preveri 3 minute (r3) in 60 minut (r60) po vključitvi.

Meritev spremembe položaja meje svetlo-temno, kot je opisana zgoraj, se opravi po kateri koli metodi, ki zagotavlja zadostno natančnost in ponovljive rezultate.

2.2.   Rezultati preskusa

2.2.1.   Rezultat, izražen v miliradianih (mrad), je sprejemljiv za preskusni vzorec, ki oddaja kratki svetlobni pramen, če absolutna vrednost Formula zabeležena na preskusnem vzorcu, ni večja od 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Če je ta vrednost večja od 1,0, vendar manjša od 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), je treba preskusiti še drug vzorec po opisu iz točke 2.1, in sicer potem ko je bil trikrat zaporedoma opravljen ciklus, opisan v nadaljnjem besedilu, da bi se položaj mehanskih delov vzorca na nosilcu, ki predstavlja pravilno namestitev na vozilo, stabiliziral:

kratki svetlobni pramen sveti eno uro (napajalna napetost se nastavi, kot je predpisano v odstavku 1.1.1.2);

enourno mirovanje.

Sistem ali njegov del je sprejemljiv, če srednja vrednost absolutnih vrednosti,I izmerjena za prvi vzorec, in ΔrII izmerjena za drugi vzorec, ne presega 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Če je „preskusni vzorec“ združen in/ali integriran s signalnimi svetilkami, morajo biti te svetilke, razen svetilke za dnevno vožnjo, med preskusom ves čas vklopljene. Smerna svetilka mora biti vklopljena v načinu utripanja, pri čemer naj bo časovno razmerje med vklopom in izklopom približno ena proti ena.

(2)  Če med uporabo svetlobne hupe hkrati svetijo dodatni svetlobni viri, to ne šteje za običajno hkratno uporabo svetlobnih virov.

(3)  Upoštevati je treba vse svetlobne vire svetilnih funkcij, tudi če zanje ni vložena homologacija v skladu s tem pravilnikom, razen tistih iz opombe 2.

(4)  Morebitni kratki svetlobni pramen razreda W se pri svetilnih enotah, ki delno ali v celoti zagotavljajo kateri drugi kratki svetlobni pramen ali svetilno funkcijo, ne upoštevajo.

(5)  NaCMC predstavlja natrijevo sol karboksimetilceluloze, ki se običajno označuje kot CMC. NaCMC, ki se uporabi pri mešanici umazanije, mora imeti v 2-odstotni raztopini pri temperaturi 20 °C substitucijsko stopnjo (DS) od 0,6 do 0,7 in viskoznost od 200 do 300 cP.

---

PRILOGA 5

Minimalne zahteve za preverjanje skladnosti proizvodnje

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika. To velja tudi za barve. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika. To velja tudi za barve.

| 1.2 | Kar zadeva fotometrične lastnosti, se skladnost serijskih sistemov ne izpodbija, če pri fotometričnem preskusu naključno izbranega sistema, opremljenega z virom svetlobe, ki je pod napetostjo in po potrebi popravljen, v skladu z odstavkoma 1 in 2 Priloge 9 k temu pravilniku:






  1.2.1 | nobena vrednost, ugotovljena ali popravljena v skladu z zahtevami iz odstavka 2 Priloge 9 k temu pravilniku, ne odstopa neugodno za več kot 20 % od vrednosti, predpisane v tem pravilniku.






  1.2.1.1 | Za spodnje vrednosti kratkega svetlobnega pramena in njegovih načinov je največje neugodno odstopanje naslednje: | 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.2

Kar zadeva fotometrične lastnosti, se skladnost serijskih sistemov ne izpodbija, če pri fotometričnem preskusu naključno izbranega sistema, opremljenega z virom svetlobe, ki je pod napetostjo in po potrebi popravljen, v skladu z odstavkoma 1 in 2 Priloge 9 k temu pravilniku:

1.2.1

nobena vrednost, ugotovljena ali popravljena v skladu z zahtevami iz odstavka 2 Priloge 9 k temu pravilniku, ne odstopa neugodno za več kot 20 % od vrednosti, predpisane v tem pravilniku.

1.2.1.1

Za spodnje vrednosti kratkega svetlobnega pramena in njegovih načinov je največje neugodno odstopanje naslednje:

0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);

| | za največje vrednosti v območju III, točki HV in segmentu BLL, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); |
| --- | --- |

za največje vrednosti v območju III, točki HV in segmentu BLL, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);

| | za največje vrednosti v segmentih E, F1, F2 in F3, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); |
| --- | --- |

za največje vrednosti v segmentih E, F1, F2 in F3, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);

| | za najmanjše vrednosti v točkah BR, P, S 50, S 50LL, S 50RR, S 100, S 100LL, S 100RR in točkah, določenih v opombi 4 preglednice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku (B50L, HV, BR, BRR in BLL), polovica zahtevane vrednosti (oziroma 20 %) in tri četrtine zahtevane vrednosti (oziroma 30 %). |
| --- | --- |

za najmanjše vrednosti v točkah BR, P, S 50, S 50LL, S 50RR, S 100, S 100LL, S 100RR in točkah, določenih v opombi 4 preglednice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku (B50L, HV, BR, BRR in BLL), polovica zahtevane vrednosti (oziroma 20 %) in tri četrtine zahtevane vrednosti (oziroma 30 %).

| 1.2.1.2 | Za dolgi svetlobni pramen, kjer točka HV leži znotraj izoluks krivulje 0,75 Emax, je dovoljeno odstopanje za + 20 % za največje vrednosti in – 20 % za najmanjše vrednosti za fotometrične vrednosti v vseh merilnih točkah, določenih v odstavku 6.3.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.1.2

Za dolgi svetlobni pramen, kjer točka HV leži znotraj izoluks krivulje 0,75 Emax, je dovoljeno odstopanje za + 20 % za največje vrednosti in – 20 % za najmanjše vrednosti za fotometrične vrednosti v vseh merilnih točkah, določenih v odstavku 6.3.2 tega pravilnika.

| 1.2.2 | Če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se spremeni usmeritev sistema, če se os svetlobnega pramena ne premakne za več kot 0,5o na desno ali levo niti za več kot 0,2o navzgor ali navzdol neodvisno in glede na začetno nastavitev.
  Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote, opredeljene v odstavku 6.3.1.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.2

Če rezultati zgoraj opisanega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se spremeni usmeritev sistema, če se os svetlobnega pramena ne premakne za več kot 0,5o na desno ali levo niti za več kot 0,2o navzgor ali navzdol neodvisno in glede na začetno nastavitev.

Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote, opredeljene v odstavku 6.3.1.1 tega pravilnika.

| 1.2.3 | Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na sistemu opravijo novi preskusi z drugim standardnim virom svetlobe in/ali drugo napajalno-upravljalno napravo. |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na sistemu opravijo novi preskusi z drugim standardnim virom svetlobe in/ali drugo napajalno-upravljalno napravo.

| 1.3 | Za preverjanje spreminjanja navpične lege meje svetlo-temno pod vplivom toplote se uporablja naslednji postopek:
  eden od sistemov se preskusi v skladu z metodo, opisano v odstavku 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat podvržen ciklu, opredeljenem v odstavku 2.2.2 Priloge 4.
  Sistem je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad.
  Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se preskusi še drug vzorec. Povprečna vrednost absolutnih vrednosti veličin, ugotovljenih na obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

1.3

Za preverjanje spreminjanja navpične lege meje svetlo-temno pod vplivom toplote se uporablja naslednji postopek:

eden od sistemov se preskusi v skladu z metodo, opisano v odstavku 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat podvržen ciklu, opredeljenem v odstavku 2.2.2 Priloge 4.

Sistem je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad.

Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se preskusi še drug vzorec. Povprečna vrednost absolutnih vrednosti veličin, ugotovljenih na obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad.

| 1.4 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.4

Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip sistema imetnik homologacijske oznake opravi vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti iz tega pravilnika veljajo za fotometrične lastnosti in preverjanje spremembe navpičnega položaja meje svetlo-temno kratkega svetlobnega pramena zaradi toplote.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Proizvajalec lahko ob privolitvi pristojnega organa, odgovornega za preskuse v postopku homologacije, pri vsakem preskušanju skladnosti uporablja enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Proizvajalec lahko ob privolitvi pristojnega organa, odgovornega za preskuse v postopku homologacije, pri vsakem preskušanju skladnosti uporablja enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz Pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz Pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci sistemov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enakomerna proizvodna serija pomeni serijo naprav istega tipa, opredeljenega po proizvajalčevih proizvodnih postopkih.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in evidentirane fotometrične značilnosti

Na izbranih žarometih se opravijo fotometrične meritve v točkah, določenih v pravilniku, pri čemer se meritev odčita:

| | v točkah Emax, HV (1), HL in HR (2) v primeru dolgega svetlobnega pramena |
| --- | --- |

v točkah Emax, HV (1), HL in HR (2) v primeru dolgega svetlobnega pramena

| | in v točkah B50L, HV po potrebi, 50V, 75R po potrebi in 25LL v primeru kratkega svetlobnega pramena (glej sliko 1 v Prilogi 3). |
| --- | --- |

in v točkah B50L, HV po potrebi, 50V, 75R po potrebi in 25LL v primeru kratkega svetlobnega pramena (glej sliko 1 v Prilogi 3).

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila za sprejemljivost so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

(1)  Če je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.

(2)  „HL“ in „HR“: točki na „H-H“ 2,6 stopinje levo in desno od točke HV.

---

PRILOGA 6

Zahteve za sisteme z lečo iz umetne snovi – preskušanje vzorcev leč ali materiala in celotnih sistemov ali delov sistemov

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vzorci, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 2.1 do 2.5 spodaj. |
| --- | --- |

1.1

Vzorci, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 2.1 do 2.5 spodaj.

| 1.2 | Dva vzorca celotnega sistema z lečami iz umetne snovi, predložena v skladu z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika, morata glede materiala, iz katerega so narejene leče, izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.6 spodaj. |
| --- | --- |

1.2

Dva vzorca celotnega sistema z lečami iz umetne snovi, predložena v skladu z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika, morata glede materiala, iz katerega so narejene leče, izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.6 spodaj.

| 1.3 | Na vzorcih plastičnih leč ali materialov, skupaj z reflektorjem, za katerega so predvidene (če pride v poštev), se opravljajo homologacijski preskusi v kronološkem zaporedju, prikazanem v preglednici A, navedeni v dodatku 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.3

Na vzorcih plastičnih leč ali materialov, skupaj z reflektorjem, za katerega so predvidene (če pride v poštev), se opravljajo homologacijski preskusi v kronološkem zaporedju, prikazanem v preglednici A, navedeni v dodatku 1 k tej prilogi.

| 1.4 | Če proizvajalec sistema lahko dokaže, da so bili na izdelkih že opravljeni preskusi iz točk 2.1 do 2.5 spodaj ali enakovredni preskusi v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponavljati; obvezni so samo preskusi iz preglednice B Dodatka 1. |
| --- | --- |

1.4

Če proizvajalec sistema lahko dokaže, da so bili na izdelkih že opravljeni preskusi iz točk 2.1 do 2.5 spodaj ali enakovredni preskusi v skladu z drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponavljati; obvezni so samo preskusi iz preglednice B Dodatka 1.

| 1.5 | Če je (so) sistem ali njegov(-i) del(-i) zasnovan(-i) izključno za vožnjo po desni strani cestišča ali izključno za vožnjo po levi strani cestišča, se preskusi iz te priloge lahko opravijo na samo enem vzorcu po izbiri vlagatelja. |
| --- | --- |

1.5

Če je (so) sistem ali njegov(-i) del(-i) zasnovan(-i) izključno za vožnjo po desni strani cestišča ali izključno za vožnjo po levi strani cestišča, se preskusi iz te priloge lahko opravijo na samo enem vzorcu po izbiri vlagatelja.

2.   PRESKUSI

2.1   Odpornost proti temperaturnim spremembam

2.1.1   Preskusi

Trije novi vzorci (leč) prestanejo pet preskusnih ciklov sprememb temperature in vlažnosti po naslednjem programu:

| | 3 ure pri temperaturi 40 °C ± 2 °C in relativni vlažnosti 85–95 odstotkov; |
| --- | --- |

3 ure pri temperaturi 40 °C ± 2 °C in relativni vlažnosti 85–95 odstotkov;

| | 1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 odstotkov; |
| --- | --- |

1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 odstotkov;

| | 15 ur pri temperaturi –30 °C ± 2 °C, |
| --- | --- |

15 ur pri temperaturi –30 °C ± 2 °C,

| | 1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %; |
| --- | --- |

1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %;

| | 3 ure pri temperaturi 80 °C ± 2 °C, |
| --- | --- |

3 ure pri temperaturi 80 °C ± 2 °C,

| | 1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %; |
| --- | --- |

1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %;

Pred tem preskusom morajo biti vzorci vsaj štiri ure hranjeni pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in 60–75 % relativne vlažnosti.

Opomba: Obdobja 1 ure pri 23 °C ± 5 °C morajo vključevati tudi čas za prehod z ene temperature na drugo, da ne pride do toplotnih šokov.

2.1.2   Fotometrične meritve

2.1.2.1   Postopek

Fotometrične meritve je treba opraviti na vzorcih pred preskusi in po njih.

Fotometrične meritve se v skladu s Prilogo 9 k temu pravilniku opravijo v naslednjih točkah:

| | B50L in 50V za kratki svetlobni pramen razreda C, |
| --- | --- |

B50L in 50V za kratki svetlobni pramen razreda C,

| | Emax za dolgi svetlobni pramen. |
| --- | --- |

Emax za dolgi svetlobni pramen.

2.1.2.2   Rezultati

Odstopanja med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi na vsakem vzorcu pred preskusom in po njem, ne smejo presegati 10 %, skupaj s tolerancami fotometričnega postopka.

2.2   Odpornost proti snovem v atmosferi in kemičnim snovem

2.2.1   Odpornost proti snovem v atmosferi

Tri nove vzorce (leče ali vzorce materiala) je treba izpostaviti sevanju vira, katerega spektralna razporeditev energije ustreza razporeditvi energije črnega telesa pri temperaturi med 5,500 K in 6,000 K Med virom in vzorci je treba namestiti ustrezne filtre, da se čim bolj oslabi sevanje z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2,500 nm. Vzorci se izpostavijo energetskemu obsevanju 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, dokler prejeta svetlobna energija ni enaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. V ohišju mora biti temperatura, izmerjena na črni plošči, postavljeni na ravni vzorcev, 50 °C ± 5 °C. Da se zagotovi redna izpostavljenost, se morajo vzorci s hitrostjo med 1 in 5 min-1 vrteti okoli vira sevanja.

Vzorci se popršijo z destilirano vodo s prevodnostjo, ki je manjša od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C po naslednjem ciklu:

pršenje: 5 minut; sušenje: 25 minut.

2.2.2   Odpornost proti kemičnim snovem

Po opravljenem preskusu, opisanem v točki 2.2.1, in meritvah, opisanih v točki 2.2.3.1, se zunanja površina omenjenih treh vzorcev obdela, kakor je opisano v točki 2.2.2.2, z mešanico iz točke 2.2.2.1.

2.2.2.1   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica je sestavljena iz 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etil tetraklorida, 12,5 % trikloroetilena in 6 % ksilena (volumski deleži).

2.2.2.2   Nanašanje preskusne mešanice

Kos bombažne krpe (po ISO 105) se namaka, dokler se ne prepoji z mešanico iz točke 2.2.2.1, nato se ga v 10 sekundah pritisne na zunanjo površino vzorca in drži 10 minut pod tlakom 50 N/cm2, kar ustreza pritisku s silo 100 N na preskusno površino 14 × 14 mm.

V teh 10 minutah je treba krpo večkrat znova napojiti z mešanico, tako da je sestava uporabljene tekočine ves čas enaka sestavi predpisane preskusne mešanice.

Med namakanjem je dovoljeno spreminjati tlak pritiskanja na vzorec toliko, da se na njem ne pojavijo razpoke.

2.2.2.3   Čiščenje

Po nanašanju preskusne mešanice je treba vzorce osušiti na zraku, nato pa sprati z raztopino, opisano v točki 2.3 (odpornost proti detergentom), pri 23 °C ± 5 °C. Vzorci se nato skrbno sperejo z destilirano vodo, ki vsebuje manj kot 0,2 % nečistoč pri temperaturi 23 °C ± 5 °C, nato obrišejo z mehko krpo.

2.2.3   Rezultati

| 2.2.3.1. | Po preskusu obstojnosti pri atmosferskih vplivih na zunanji površini vzorcev ne sme biti razpok, prask, odkruškov ali deformacij, povprečje sprememb prepustnosti svetlobe Δt = (T2 – T3)/T2, izmerjeno na treh vzorcih po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, pa mora biti manjše ali enako 0,020 (Δ tm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Po preskusu obstojnosti pri atmosferskih vplivih na zunanji površini vzorcev ne sme biti razpok, prask, odkruškov ali deformacij, povprečje sprememb prepustnosti svetlobe Δt = (T2 – T3)/T2, izmerjeno na treh vzorcih po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, pa mora biti manjše ali enako 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2 | Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi utegnilo povzročiti spremenjeno razsipanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe Δd = (T5 – T4)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi ne sme biti večja od 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2

Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi utegnilo povzročiti spremenjeno razsipanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe Δd = (T5 – T4)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku iz Dodatka 2 k tej prilogi ne sme biti večja od 0,020 (Δdm ≤ 0,020).

2.2.4   Odpornost proti sevanju vira svetlobe

Po potrebi se opravi spodnji preskus:

Ravni vzorci vsakega elementa sistema iz umetne snovi, ki se uporablja za prepuščanje svetlobe, se izpostavijo svetlobi vira svetlobe. Parametri, kot so koti in razdalje med vzorci, morajo biti enaki kot v sistemu. Vsi vzorci morajo biti iste barve in po potrebi enako površinsko obdelani kot deli sistema.

Po 1 500 urah neprekinjene izpostavljenosti morajo biti kolorimetrične zahteve za prepuščeno svetlobo izpolnjene z novim virom svetlobe; na površini vzorcev ne sme biti razpok, prask, odkruškov ali deformacij.

Preverjanje odpornosti notranjih materialov proti ultravijoličnemu sevanju vira svetlobe ni potrebno, če se uporabi vir svetlobe v skladu s Pravilnikom št. 37 in/ali vir svetlobe z nizkim ultravijoličnim sevanjem, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, in/ali moduli LED z nizkim ultravijoličnim sevanjem ali če se sprejmejo določbe za zaščito ustreznih elementov sistema pred ultravijoličnim sevanjem, na primer s steklenimi filtri.

2.3   Odpornost proti detergentom in ogljikovodikom

2.3.1   Odpornost proti detergentom

Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C in nato za pet minut potopi v mešanico, ki se vzdržuje pri 23 °C ± 5 °C ter jo sestavlja 99 delov destilirane vode z največ 0,02 % nečistoč in en del akrilarilsulfonata.

Po preskusu se vzorci posušijo pri 50 °C ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo.

2.3.2   Odpornost proti ogljikovodikom

Zunanja površina teh treh vzorcev se nato 1 minuto na rahlo otira z bombažno krpo, napojeno z mešanico, sestavljeno iz 70 % n-heptana in 30 % toluena (volumski deleži), in posuši na zraku.

2.3.3   Rezultati

Po teh dveh preskusih mora biti povprečna vrednost spremembe prepustnosti svetlobe Δt = (T2– T3)/T2, izmerjena na treh vzorcih po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, manjša ali enaka 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4   Odpornost proti mehanski obrabi

2.4.1   Postopek preskusa mehanske obrabe

Na zunanji površini treh novih vzorcev (leč) se opravi preskus z enakomernim mehanskim obrabljanjem po postopku, opisanem v Dodatku 3 k tej prilogi.

2.4.2   Rezultati

Po tem preskusu je treba po postopku, opisanem v Dodatku 2, na površini iz odstavka 2.2.4.1.1 tega pravilnika izmeriti spremembe:

stopnje prepuščanja svetlobe: Δt = (T2 – T3) / T2

in razsipanja svetlobe: Δd = (T5 – T4) / T2

Za srednjo vrednost pri treh vzorcih mora veljati naslednje:

Δtm < 0,100; Δdm < 0,050.

2.5   Preskus oprijema morebitnih prevlek

2.5.1   Priprava vzorca

Ploskev 20 mm × 20 mm na prevleki leče se z britvico ali iglo razreže v mrežo kvadratov velikosti približno 2 mm × 2 mm. Pritisk na rezilo oziroma iglo mora biti tolikšen, da se prereže vsaj prevleka.

2.5.2   Opis preskusa

Uporabi se lepilni trak s silo oprijema 2 N/(cm širine) ± 20 %, izmerjeno v normalnih okoliščinah, opisanih v Dodatku 4 k tej prilogi. S tem lepilnim trakom, ki mora biti širok vsaj 25 mm, se najmanj pet minut pritiska na ploskev, pripravljeno, kakor je predpisano v točki 2.5.1.

Nato se konec lepilnega traku obremeni tako, da je adhezivna sila na obravnavano ploskev v ravnotežju s silo, pravokotno na to ploskev. Potem se trak odtrga z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Rezultati

Na ploskvi, razrezani v mrežo, ne sme biti opaznih poškodb. Dopustne so poškodbe na presečiščih kvadratov in robovih rezov, če poškodovana površina ne presega 15 % v mrežo razrezane ploskve.

2.6   Preskusi celotnega sistema z vgrajeno plastično lečo

2.6.1   Odpornost proti mehanski obrabi površine leče

2.6.1.1   Preskusi

Na leči sistema št. 1 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.4.1 zgoraj.

2.6.1.2   Rezultati

Po preskusu rezultati fotometričnih meritev na sistemu ali njegovih delih, opravljenih v skladu s tem pravilnikom, ne smejo biti večji od 130 % predpisanih mejnih vrednosti v točkah B50L in HV niti manjši od 90 % morebitne predpisane mejne vrednosti v točki 75R.

2.6.2   Preskus oprijema morebitnih prevlek

Na leči enote št. 2 se opravi preskus, opisan v odstavku 2.5 zgoraj.

3.   PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 3.1 | Glede materialov za izdelavo leč so enote serije skladne s to direktivo, če:






  3.1.1 | po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem in preskusu odpornosti proti detergentom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorcev ni s prostim očesom mogoče opaziti nobenih razpok, lusk ali deformacij (glej točke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2), |
| --- | --- | --- |

3.1

Glede materialov za izdelavo leč so enote serije skladne s to direktivo, če:

3.1.1

po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem in preskusu odpornosti proti detergentom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorcev ni s prostim očesom mogoče opaziti nobenih razpok, lusk ali deformacij (glej točke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2),

| 3.1.2 | so po preskusu, opisanem v točki 2.6.1.1, fotometrične vrednosti v merilnih točkah, navedenih v točki 2.6.1.2, v mejah, ki jih ta direktiva predpisuje za preverjanje skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.2

so po preskusu, opisanem v točki 2.6.1.1, fotometrične vrednosti v merilnih točkah, navedenih v točki 2.6.1.2, v mejah, ki jih ta direktiva predpisuje za preverjanje skladnosti proizvodnje.

| 3.2 | Če rezultati preskusa ne izpolnjujejo zahtev, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu sistemov. |
| --- | --- |

3.2

Če rezultati preskusa ne izpolnjujejo zahtev, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu sistemov.

DODATEK 1

ČASOVNO ZAPOREDJE PRESKUSOV

| A. | Preskusi umetnih snovi (leče ali vzorci materiala, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika)



















  Vzorci | Leče ali vzorci materiala | Leče |
| --- | --- | --- | --- |
| Preskusi | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Omejena fotometrija (odst. 2.1.2) |

A.

Preskusi umetnih snovi (leče ali vzorci materiala, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4 tega pravilnika)

Vzorci

Leče ali vzorci materiala

Leče

Preskusi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Omejena fotometrija (odst. 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1 | Sprememba temperature (odst. 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Sprememba temperature (odst. 2.1.1)

X

X

X

| 1.2 | Omejena fotometrija (odst. 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Omejena fotometrija (odst. 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.2.1

Meritev prepustnosti svetlobe

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Meritev razprševanja svetlobe |
| --- | --- |

1.2.2

Meritev razprševanja svetlobe

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Atmosferski vplivi (odst. 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Atmosferski vplivi (odst. 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.3.1

Meritev prepustnosti svetlobe

X

X

X

| 1.4 | Kemijski dejavniki (odst. 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemijski dejavniki (odst. 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1 | Meritev razprševanja svetlobe |
| --- | --- |

1.4.1

Meritev razprševanja svetlobe

X

X

X

| 1.5 | Čistila (odst. 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Čistila (odst. 2.3.1)

X

X

X

| 1.6 | Ogljikovodiki (odst. 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Ogljikovodiki (odst. 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.6.1

Meritev prepustnosti svetlobe

X

X

X

| 1.7 | Poškodbe (odst. 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Poškodbe (odst. 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1 | Meritev prepustnosti svetlobe |
| --- | --- |

1.7.1

Meritev prepustnosti svetlobe

X

X

X

| 1.7.2 | Meritev razprševanja svetlobe |
| --- | --- |

1.7.2

Meritev razprševanja svetlobe

X

X

X

| 1.8 | Oprijemljivost (odst. 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Oprijemljivost (odst. 2.5)

X

| 1.9 | Odpornost proti sevanju vira svetlobe (odst. 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9

Odpornost proti sevanju vira svetlobe (odst. 2.2.4)

X

| B. | Preskusi na celotnih sistemih (predloženih v skladu z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika)







  Preskusi | Celotna naprava |
| --- | --- | --- |
| Vzorec št. |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Poškodbe (odst. 2.6.1.1) |

B.

Preskusi na celotnih sistemih (predloženih v skladu z odstavkom 2.2.3 tega pravilnika)

Preskusi

Celotna naprava

Vzorec št.

1

2

2.1

Poškodbe (odst. 2.6.1.1)

X

| 2.2 | Fotometrija (odst. 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija (odst. 2.6.1.2)

X

| 2.3 | Oprijemljivost (odst. 2.5) |
| --- | --- |

2.3

Oprijemljivost (odst. 2.5)

X

DODATEK 2

Metode meritve razprševanja in prepustnosti svetlobe

1.   MERILNA NAPRAVA (glej sliko 1 spodaj)

Žarek kolimatorja K s polovičnim odmikom β/2 = 17,4 × 10-4 rd se omeji z zaslonko Dτ, premera 6 mm, ob katero je postavljeno držalo.

Konvergentna akromatska leča L2 s korekcijo sferičnih aberacij povezuje zaslonko Dτ s sprejemnikom R; premer leče L2 mora biti takšen, da ne zasenči svetlobe, ki jo vzorec oddaja v stožcu s polovičnim vršnim kotom β/2 = 14°.

Obročasta zaslonka DD s kotoma αo/2 = 1° in αmax /2 = 12° je nameščena v goriščno ravnino slike leče L2.

Zaslonka mora imeti neprozoren srednji del, da se izloči svetloba, ki prihaja neposredno iz izvora svetlobe. Srednji del zaslonke mora biti mogoče umakniti iz svetlobnega žarka tako, da se vrne natančno v isti položaj.

Razdalja L2 Dτ in goriščna razdalja F2 leče L2 morata biti izbrani tako, da slika iz Dτ popolnoma prekrije sprejemnik R.

Za L2 se priporoča uporaba goriščne razdalje približno 80 mm.

Če se začetni vpadni svetlobni tok označi kot 1 enota, mora biti absolutna natančnost vsakega merilnega odčitka boljša kot 0,001 enote.

Slika 1

Optična namestitev za merjenje sprememb razprševanja in prepustnosti svetlobe

Image

2.   MERITVE

vzamejo se naslednji vzorci:

| Odčitek | Z vzorcem | S srednjim delom DD | Ustrezna količina |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Vpadni svetlobni tok pri prvem odčitavanju |
| T2 | da
  (pred preskusom) | ne | Svetlobni tok, ki ga prepušča novi material v območju 24° |
| T3 | da
  (po preskusu) | ne | Svetlobni tok, ki ga prepušča preskušeni material v območju 24° |
| T4 | da
  (pred preskusom) | da | Svetlobni tok, ki ga razpršuje novi material |
| T5 | da
  (po preskusu) | da | Svetlobni tok, ki ga razpršuje preskušeni material |

Odčitek

Z vzorcem

S srednjim delom DD

Ustrezna količina

T1

ne

ne

Vpadni svetlobni tok pri prvem odčitavanju

T2

da

(pred preskusom)

ne

Svetlobni tok, ki ga prepušča novi material v območju 24°

T3

da

(po preskusu)

ne

Svetlobni tok, ki ga prepušča preskušeni material v območju 24°

T4

da

(pred preskusom)

da

Svetlobni tok, ki ga razpršuje novi material

T5

da

(po preskusu)

da

Svetlobni tok, ki ga razpršuje preskušeni material

DODATEK 3

METODA PRESKUSA S PRŠENJEM

1.   OPREMA ZA PRESKUŠANJE

1.1.   Brizgalna pištola

Brizgalna pištola mora biti opremljena s šobo premera 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 l/minuto pri delovnem tlaku 6,0 bara – 0/+ 0,5 bara.

Pri teh obratovalnih pogojih mora imeti profil curka premer 170 mm ± 50 mm na površini, ki je izpostavljena obrabljanju, na razdalji 380 mm ± 10 mm pred šobo.

1.2.   Preskusna mešanica

Preskusno mešanico sestavljajo:

kremenčev pesek trdote 7 po Mohsovi lestvici, z velikostjo zrnc med 0 in 0,2 mm in skoraj normalne porazdelitve, s kotnim faktorjem od 1,8 do 2,

voda trdote, ki ne presega 205 g/m3 v mešalnem razmerju 25 g peska na liter vode.

2.   PRESKUS

Zunanja površina leč se enkrat ali večkrat izpostavi delovanju curka peska, kot je opisano zgoraj. Curek se razprši skoraj pravokotno na površino, ki se preskuša.

Obraba se preveri z enim ali več vzorci stekla, ki se kot referenca postavijo blizu preskušanih leč. Mešanico je treba brizgati, dokler ni odstopanje sipanja svetlobe na merjenem vzorcu ali vzorcih, izmerjeno po postopku, opisanem v Dodatku 2, tolikšno, da je: Δd = (T5 – T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.

Za preverjanje, ali je celotna preskušana ploskev enakomerno obrabljena, se lahko uporabi več referenčnih vzorcev.

DODATEK 4

PRESKUS OPRIJEMLJIVOSTI LEPILNEGA TRAKU

1.   NAMEN

Ta postopek omogoča ugotavljanje linearne sile oprijema lepilnega traku na stekleni plošči pri standardnih pogojih.

2.   NAČELO

Meritev sile, ki je potrebna za to, da se lepilni trak odlepi od steklene plošče pod kotom 90°.

3.   PREDPISANI ATMOSFERSKI POGOJI

Temperatura mora biti 23 °C ± 5 °C in relativna vlažnost (HR) 65 ± 15 %.

4.   PRESKUSNI TRAKOVI

Pred preskusom je treba zvitek lepilnega traku 24 ur hraniti pri predpisanih atmosferskih pogojih (glej točko 3 zgoraj).

Z vsakega zvitka se preskusi pet trakov, od katerih vsak je dolg 400 mm. Ti preskusni trakovi se vzamejo z zvitka po odstranitvi prvih treh navitkov.

5.   POSTOPEK

Preskus se opravi v predpisanem okolju, določenem v točki 3.

Odvzame se 5 preskušancev, tako da se trak radialno odvije približno s hitrostjo 300 mm/s ter se nato nanese v naslednjih 15 sekundah na spodnji način:

Trak se nalepi na stekleno ploščo postopoma, z rahlim vzdolžnim drgnjenjem s prstom, brez pretiranega pritiskanja, tako da med trakom in stekleno ploščo ne ostane noben zračni mehurček.

Sklop se pusti pri predpisanih atmosferskih pogojih 10 minut.

Približno 25 mm preskusnega traku se odlepi od plošče v ravnini, pravokotni na os preskusnega traku.

Plošča se pritrdi in prosti konec traku upogne za 90°. Uporabi se vlečna sila, tako da je meja med ploščo in trakom pravokotna na to silo in ploščo.

Trak se odlepi s hitrostjo 300 ± 30 mm/s in zabeleži potrebni pritisk.

6.   REZULTATI

Pet izmerjenih vrednosti se razvrsti po velikosti, njihova srednja vrednost pa se upošteva kot rezultat meritve. Ta vrednost se izrazi v njutnih na centimeter širine traku.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

1.1   Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika. To velja tudi za barve.

1.2   Kar zadeva fotometrične lastnosti, se skladnost serijskih sistemov ne izpodbija, če pri fotometričnem preskusu naključno izbranega sistema, opremljenega z virom svetlobe, ki je pod napetostjo in po potrebi popravljen, v skladu z odstavkoma 1 in 2 Priloge 9 k temu pravilniku:

1.2.1   Nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

1.2.1.1   Za spodnje vrednosti kratkega svetlobnega pramena in njegovih načinov je največje neugodno odstopanje naslednje:

| (a) | 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); |
| --- | --- |

(a)

0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);

| (b) | za največje vrednosti v območju III, točki HV in segmentu BLL, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); |
| --- | --- |

(b)

za največje vrednosti v območju III, točki HV in segmentu BLL, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);

| (c) | za največje vrednosti v segmentih E, F1, F2 in F3, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %); |
| --- | --- |

(c)

za največje vrednosti v segmentih E, F1, F2 in F3, 0,2 luksa (oziroma 20 %) in 0,3 luksa (oziroma 30 %);

| (d) | za najmanjše mogoče vrednosti v točkah BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR in točkah, določenih v opombi 4 preglednice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku (B50L, HV, BR, BRR in BLL), polovica zahtevane vrednosti (oziroma 20 %) in tri četrtine zahtevane vrednosti (oziroma 30 %). |
| --- | --- |

(d)

za najmanjše mogoče vrednosti v točkah BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR in točkah, določenih v opombi 4 preglednice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku (B50L, HV, BR, BRR in BLL), polovica zahtevane vrednosti (oziroma 20 %) in tri četrtine zahtevane vrednosti (oziroma 30 %).

1.2.1.2   Za dolgi svetlobni pramen, kjer točka HV leži znotraj izoluks krivulje 0,75 Emax, je dovoljeno odstopanje za + 20 % za največje vrednosti in – 20 % za najmanjše vrednosti za fotometrične vrednosti v vseh merilnih točkah, določenih v odstavku 6.3.2 tega pravilnika.

1.2.2   Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se lahko spremeni nastavitev sistema, vendar se pri tem os svetlobnega pramena ne sme bočno zamakniti za več kot 1° v desno ali levo. Te določbe se ne uporabljajo za svetilne enote, opredeljene v odstavku 6.3.1.1 tega pravilnika.

1.2.3   Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se na sistemu opravijo novi preskusi z drugim standardnim virom svetlobe in/ali drugo napajalno-upravljalno napravo.

1.2.4   Sistemi z očitnimi napakami se ne upoštevajo.

1.2.5   Referenčna oznaka se ne upošteva.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje sistemi. Prvi vzorec dveh sistemov se označi kot A, drugi vzorec dveh sistemov pa kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

2.1.1   Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnosti serijsko izdelanih sistemov ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti sistemov v neugodnem smislu:

2.1.1.1   Vzorec A

| A1: | en sistem | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | oba sistema | več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | | |

A1:

en sistem

0 odstotkov

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

A2:

oba sistema

več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

2.1.1.2   Vzorec B

| B1: | oba sistema | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

B1:

oba sistema

0 odstotkov

2.1.2   ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A.

2.2   Skladnost se izpodbija

2.2.1   Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost sistemov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti sistemov:

2.2.1.1   Vzorec A

| A3: | en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en sistem | več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

A3:

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

en sistem

več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

2.2.1.2   Vzorec B

| B2: | v primeru A2: |
| --- | --- |
| en sistem | več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2: |
| en sistem | | 0 odstotkov |
| en sistem | več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

B2:

v primeru A2:

en sistem

več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2:

en sistem

0 odstotkov

en sistem

več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

2.2.2   ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec A niso izpolnjeni.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti sistema:

2.3.1   Vzorec A

| A4: | en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en sistem | več kot | 30 odstotkov |
| A5: | za oba sistema | več kot | 20 odstotkov |

A4:

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

en sistem

več kot

30 odstotkov

A5:

za oba sistema

več kot

20 odstotkov

2.3.2   Vzorec B

| B4: | v primeru A2: |
| --- | --- |
| en sistem | več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en sistem | več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2: |
| oba sistema | več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2: |
| en sistem | | 0 odstotkov |
| en sistem | več kot | 30 odstotkov |

B4:

v primeru A2:

en sistem

več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en sistem

več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2:

oba sistema

več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2:

en sistem

0 odstotkov

en sistem

več kot

30 odstotkov

2.3.3   ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca A in B niso izpolnjeni.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih vzorcev A3, B2 in B3 je treba v dveh mesecih po uradnem obvestilu opraviti novo vzorčenje ter izbrati tretji vzorec (C), ki je sestavljen iz dveh sistemov in odvzet iz zaloge, proizvedene po uskladitvi.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

3.1.1   Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnosti serijsko izdelanih naprav ne izpodbija, če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav:

3.1.1.1   Vzorec C

| C1: | en sistem | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | oba sistema | več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | | |

C1:

en sistem

0 odstotkov

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

C2:

oba sistema

več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

3.1.1.2   Vzorec D

| D1: | v primeru C2 |
| --- | --- |
| oba sistema | | 0 odstotkov |

D1:

v primeru C2

oba sistema

0 odstotkov

3.1.2   ali če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C.

3.2   Skladnost se izpodbija

3.2.1   Po vzorčenju, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost serijsko izdelanih naprav izpodbija, od proizvajalca pa se zahteva zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če so odstopanja izmerjenih vrednosti naprav:

3.2.1.1   Vzorec D

| D2: | v primeru C2 |
| --- | --- |
| en sistem | več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |

D2:

v primeru C2

en sistem

več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

3.2.1.2   ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorec C niso izpolnjeni.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti sistema:

3.3.1   Vzorec C

| C3: | en sistem | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en sistem | več kot | 20 odstotkov |
| C4: | oba sistema | več kot | 20 odstotkov |

C3:

en sistem

ne več kot

20 odstotkov

en sistem

več kot

20 odstotkov

C4:

oba sistema

več kot

20 odstotkov

3.3.2   Vzorec D

| D3: | v primeru C2 |
| --- | --- |
| en sistem | | 0 odstotkov |
| ali več kot | 0 odstotkov |
| en sistem | več kot | 20 odstotkov |

D3:

v primeru C2

en sistem

0 odstotkov

ali več kot

0 odstotkov

en sistem

več kot

20 odstotkov

3.3.3   ali če pogoji iz odstavka 1.2.2 za vzorca C in D niso izpolnjeni.

4.   SPREMEMBA NAVPIČNEGA POLOŽAJA MEJE SVETLO-TEMNO KRATKEGA SVETLOBNEGA PRAMENA

Za preverjanje spreminjanja navpične lege meje svetlo-temno pod vplivom toplote se uporablja naslednji postopek:

| | po vzorčenju v skladu s sliko 1 se na enem od sistemov vzorca A opravi preskus v skladu s postopkom iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored podvržen ciklu, opredeljenem v odstavku 2.2.2 Priloge 4. |
| --- | --- |

po vzorčenju v skladu s sliko 1 se na enem od sistemov vzorca A opravi preskus v skladu s postopkom iz odstavka 2.1 Priloge 4, potem ko je bil trikrat zapored podvržen ciklu, opredeljenem v odstavku 2.2.2 Priloge 4.

| | Sistem je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Sistem je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad.

| | Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se preskusi še drugi sistem. Povprečje absolutnih vrednosti, ugotovljenih na obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se preskusi še drugi sistem. Povprečje absolutnih vrednosti, ugotovljenih na obeh vzorcih, ne sme presegati 1,5 mrad.

| | Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh sistemih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega sistema ne sme biti večja od 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh sistemih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega sistema ne sme biti večja od 1,5 mrad.

Slika 1

Image

Opomba: V celotni sliki „naprava“ pomeni „sistem“.

---

PRILOGA 8

DOLOČBE O NASTAVITVI MEJE SVETLO-TEMNO IN USMERITVI KRATKEGA SVETLOBNEGA PRAMENA
   (1)

1.   OPREDELITEV MEJE SVETLO-TEMNO

Meja svetlo-temno mora biti dovolj ostra, da omogoča nastavitev, in izpolnjevati spodnje zahteve, kadar se projicira na merilni zaslon, kot je določeno v Prilogi 9 k temu pravilniku. Izpolnjuje naslednje zahteve:

1.1   Oblika (glej sl. A.8-1)

Meja svetlo-temno je sestavljena iz:

| — | vodoravnega dela na levi in |
| --- | --- |

—

vodoravnega dela na levi in

| — | dvignjenega dela na desni; |
| --- | --- |

—

dvignjenega dela na desni;

poleg tega mora biti takšna, da potem ko se nastavi v skladu z določbami odstavkov 2.1 do 2.5 spodaj:

| 1.1.1 | ravni del navpično ne odstopa za več kot:






  — | 0,2° nad ali pod sredinsko vodoravno črto med 0,5° in 4,5° levo od črte V–V in |
| --- | --- | --- |

1.1.1

ravni del navpično ne odstopa za več kot:

—

0,2° nad ali pod sredinsko vodoravno črto med 0,5° in 4,5° levo od črte V–V in

| — | 0,1° nad ali pod območjem, ki predstavlja dve tretjini navedene dolžine; |
| --- | --- |

—

0,1° nad ali pod območjem, ki predstavlja dve tretjini navedene dolžine;

| 1.1.2 | dvignjeni del:






  — | mora imeti dovolj oster levi rob in |
| --- | --- | --- |

1.1.2

dvignjeni del:

—

mora imeti dovolj oster levi rob in

| — | naklonski kot črte, ki poteka iz presečišča med A in V–V ter se dotika tega roba, mora biti glede na črto H–H med 10° in 60° (glej sl. A.8-1 spodaj). |
| --- | --- |

—

naklonski kot črte, ki poteka iz presečišča med A in V–V ter se dotika tega roba, mora biti glede na črto H–H med 10° in 60° (glej sl. A.8-1 spodaj).

2.   POSTOPEK VIZUALNE NASTAVITVE

2.1   Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim novim preskusom.

Spodnja navodila veljajo za svetlobne pramene svetilnih enot, ki jih je treba nastaviti po navodilih vlagatelja.

2.2   Svetlobni pramen se navpično nastavi tako, da vodoravni del njegove meje svetlo-temno leži v nominalnem navpičnem položaju (črta A) v skladu z zahtevami iz preglednice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku; ta zahteva je izpolnjena, če sredinska vodoravna črta vodoravnega dela meje svetlo-temno leži na črti A (glej sl. A.8-2 spodaj).

2.3   Svetlobni pramen se nastavi vodoravno tako, da dvignjeni del leži desno od črte V–V, ki se je dotika (glej sl. A.8-2 spodaj).

2.3.1   Če delni svetlobni pramen oddaja samo vodoravni del meje svetlo-temno, se ne uporabijo nobene posebne zahteve za vodoravno nastavitev, če jih vlagatelj ne določi.

2.4   Meja svetlo-temno svetilne enote, ki ni zasnovana, da se posebej nastavi v skladu z navedbami vlagatelja, mora izpolnjevati ustrezne zahteve.

2.5   Svetilne enote, nastavljene po metodi, ki jo navede vlagatelj v skladu z določbami odstavkov 5.2 in 6.2.1.1 tega pravilnika, morajo ustvariti mejo svetlo-temno, katere oblika in položaj sta v skladu z zahtevami iz preglednice 2 iz Priloge 3 k temu pravilniku.

2.6   Za vsak drug način kratkega svetlobnega pramena

Morebitna oblika in položaj meje svetlo-temno morata samodejno izpolnjevati ustrezne zahteve iz preglednice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku.

2.7   Usmeritev in/ali začetna nastavitev v skladu z navedbami vlagatelja in določbami odstavkov 2.1 do 2.6 zgoraj se lahko uporabita za svetilne enote, ki se namestijo posebej.

Slike

Image

Image

Opomba: Projekcija meje svetlo-temno na merilni ekran je prikazana shematično.

---

(1)  Po potrebi se dopolni z dodatnimi splošnimi določbami na podlagi študije GRE.

---

PRILOGA 9

DOLOČBE O FOTOMETRIČNIH MERITVAH

1.   SPLOŠNE DOLOČBE

| 1.1 | Sistem ali njegovi deli morajo biti nameščeni na goniometer s fiksno vodoravno osjo in premično osjo, pravokotno na fiksno os. |
| --- | --- |

1.1

Sistem ali njegovi deli morajo biti nameščeni na goniometer s fiksno vodoravno osjo in premično osjo, pravokotno na fiksno os.

| 1.2 | Vrednosti osvetljenosti se izmerijo s fotoelektrično celico kvadratne oblike s stranico 65 mm, nameščeno najmanj 25 metrov pred referenčnim središčem vsake svetilne enote pravokotno na os meritve, ki poteka skozi vir goniometra. |
| --- | --- |

1.2

Vrednosti osvetljenosti se izmerijo s fotoelektrično celico kvadratne oblike s stranico 65 mm, nameščeno najmanj 25 metrov pred referenčnim središčem vsake svetilne enote pravokotno na os meritve, ki poteka skozi vir goniometra.

| 1.3 | Pri fotometričnih meritvah se z ustreznim prekrivanjem prepreči moteče razsipanje svetlobe. |
| --- | --- |

1.3

Pri fotometričnih meritvah se z ustreznim prekrivanjem prepreči moteče razsipanje svetlobe.

| 1.4 | Svetilnost se meri pravokotno na smer meritve in v nominalni oddaljenosti 25 metrov ter se prikazuje v vrednostih osvetljenosti. |
| --- | --- |

1.4

Svetilnost se meri pravokotno na smer meritve in v nominalni oddaljenosti 25 metrov ter se prikazuje v vrednostih osvetljenosti.

| 1.5 | Kotne koordinate se navedejo v stopinjah na krogli z navpičnim polarnim kotom v skladu s publikacijo št. 70 IEC, Dunaj 1987, se pravi, da ustreza goniometru s fiksno vodoravno osjo glede na tla in premično rotacijsko osjo, pravokotno na vodoravno os. |
| --- | --- |

1.5

Kotne koordinate se navedejo v stopinjah na krogli z navpičnim polarnim kotom v skladu s publikacijo št. 70 IEC, Dunaj 1987, se pravi, da ustreza goniometru s fiksno vodoravno osjo glede na tla in premično rotacijsko osjo, pravokotno na vodoravno os.

| 1.6 | Dovoljena je vsaka druga fotometrična metoda, če upošteva potrebno korelacijo. |
| --- | --- |

1.6

Dovoljena je vsaka druga fotometrična metoda, če upošteva potrebno korelacijo.

| 1.7 | Treba je preprečiti vsako odstopanje referenčnega središča svetilnih enot glede na rotacijske osi goniometra. To velja predvsem za navpično smer in svetilne enote, ki ustvarjajo mejo svetlo-temno.
  Za nastavitev se uporabi zaslon, ki se lahko namesti na krajši razdalji kot celica. |
| --- | --- |

1.7

Treba je preprečiti vsako odstopanje referenčnega središča svetilnih enot glede na rotacijske osi goniometra. To velja predvsem za navpično smer in svetilne enote, ki ustvarjajo mejo svetlo-temno.

Za nastavitev se uporabi zaslon, ki se lahko namesti na krajši razdalji kot celica.

| 1.8 | Fotometrične zahteve za vsako merilno točko (kotni položaj) svetlobne funkcije ali načina osvetlitve, kot so navedene v tem pravilniku, se uporabijo za polovico vsote vrednosti, dobljenih na vseh svetilnih enotah sistema za svetlobno funkcijo ali način osvetlitve ali na vseh svetilnih enotah, za katere velja posamezna zahteva. |
| --- | --- |

1.8

Fotometrične zahteve za vsako merilno točko (kotni položaj) svetlobne funkcije ali načina osvetlitve, kot so navedene v tem pravilniku, se uporabijo za polovico vsote vrednosti, dobljenih na vseh svetilnih enotah sistema za svetlobno funkcijo ali način osvetlitve ali na vseh svetilnih enotah, za katere velja posamezna zahteva.

| 1.8.1 | Kadar je zahteva določena za samo eno stran, se delitev z dve ne uporablja. Ti primeri so: odstavki 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3 in 6.4.6 ter opomba 4 k preglednici 1 iz Priloge 3. |
| --- | --- |

1.8.1

Kadar je zahteva določena za samo eno stran, se delitev z dve ne uporablja. Ti primeri so: odstavki 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3 in 6.4.6 ter opomba 4 k preglednici 1 iz Priloge 3.

| 1.9 | Svetilne enote sistema se morajo meriti posamezno;
  vendar se lahko dve svetilni enoti ali več, ki sta del iste enote in opremljeni z viri svetlobe z enakim napajanjem (reguliranim ali ne), merita sočasno, če njune svetleče površine zaradi dimenzije ali položaja v celoti ležijo znotraj pravokotnika, ki ni daljši od 300 mm (vodoravno) in širši od 150 mm (navpično), ter če proizvajalec določi skupno referenčno središče. |
| --- | --- |

1.9

Svetilne enote sistema se morajo meriti posamezno;

vendar se lahko dve svetilni enoti ali več, ki sta del iste enote in opremljeni z viri svetlobe z enakim napajanjem (reguliranim ali ne), merita sočasno, če njune svetleče površine zaradi dimenzije ali položaja v celoti ležijo znotraj pravokotnika, ki ni daljši od 300 mm (vodoravno) in širši od 150 mm (navpično), ter če proizvajalec določi skupno referenčno središče.

| 1.10 | Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim novim preskusom. |
| --- | --- |

1.10

Sistem mora biti v nevtralnem položaju pred vsakim novim preskusom.

| 1.11 | Sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti pred začetkom meritev usmerjeni tako, da je položaj meje svetlo-temno v skladu z zahtevami iz preglednice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku. Deli sistema, na katerih se opravijo posamezne meritve in nimajo meje svetlo-temno, morajo biti nameščeni na goniometer v skladu z navedbami vlagatelja (položaj namestitve). |
| --- | --- |

1.11

Sistem ali njegov(-i) del(-i) mora(-jo) biti pred začetkom meritev usmerjeni tako, da je položaj meje svetlo-temno v skladu z zahtevami iz preglednice 2 v Prilogi 3 k temu pravilniku. Deli sistema, na katerih se opravijo posamezne meritve in nimajo meje svetlo-temno, morajo biti nameščeni na goniometer v skladu z navedbami vlagatelja (položaj namestitve).

2.   MERILNI POGOJI ZA VIRE SVETLOBE

| 2.1 | Če zamenljive žarnice z žarilno nitko delujejo neposredno pod napetostjo vozila:
  Sistemi ali njihovi deli se preverijo s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med pregledom sistema ali njegovega dela se napetost na sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok, kakor je naveden v ustreznem podatkovnem listu v Pravilniku št. 37.
  Sistem ali njegov(-i) del(-i) je (so) sprejemljiv(-i), če zahteve iz odstavka 6 tega pravilnika izpolnjuje vsaj ena standardna žarnica z žarilno nitko, ki je lahko priložena sistemu. |
| --- | --- |

2.1

Če zamenljive žarnice z žarilno nitko delujejo neposredno pod napetostjo vozila:

Sistemi ali njihovi deli se preverijo s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med pregledom sistema ali njegovega dela se napetost na sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok, kakor je naveden v ustreznem podatkovnem listu v Pravilniku št. 37.

Sistem ali njegov(-i) del(-i) je (so) sprejemljiv(-i), če zahteve iz odstavka 6 tega pravilnika izpolnjuje vsaj ena standardna žarnica z žarilno nitko, ki je lahko priložena sistemu.

| 2.2 | V primeru virov svetlobe, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu:
  sistem ali njegov(-i) del(-i), opremljen(-i) z zamenljivim virom svetlobe, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, mora(-jo) izpolnjevati fotometrične zahteve iz ustreznih odstavkov tega pravilnika z najmanj enim standardnim virom svetlobe, ki se je staral vsaj 15 ciklov, kot predpisuje Pravilnik št. 99. Svetlobni tok tega vira svetlobe, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od objektivnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99.
  V tem primeru je treba izmerjene fotometrične vrednosti ustrezno popraviti. Pred preverjanjem skladnosti z zahtevami jih je treba pomnožiti s faktorjem 0,7. |
| --- | --- |

2.2

V primeru virov svetlobe, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu:

sistem ali njegov(-i) del(-i), opremljen(-i) z zamenljivim virom svetlobe, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, mora(-jo) izpolnjevati fotometrične zahteve iz ustreznih odstavkov tega pravilnika z najmanj enim standardnim virom svetlobe, ki se je staral vsaj 15 ciklov, kot predpisuje Pravilnik št. 99. Svetlobni tok tega vira svetlobe, ki deluje na principu električnega praznjenja v plinu, se lahko razlikuje od objektivnega svetlobnega toka, predpisanega v Pravilniku št. 99.

V tem primeru je treba izmerjene fotometrične vrednosti ustrezno popraviti. Pred preverjanjem skladnosti z zahtevami jih je treba pomnožiti s faktorjem 0,7.

| 2.3 | Če nezamenljive žarnice z žarilno nitko delujejo neposredno pod napetostjo vozila:
  vse meritve, opravljene na svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi viri svetlobe (žarnicami z žarilno nitko ali drugim), se morajo opraviti pri napetosti 6,75, 13,5 ali 28 voltov oziroma pri napetosti, ki jo navede vlagatelj, ob upoštevanju vsakega drugega sistema za napajanje vozila. Dobljene fotometrične vrednosti je treba pred preverjanjem skladnosti z zahtevami o skladnosti pomnožiti s faktorjem 0,7. |
| --- | --- |

2.3

Če nezamenljive žarnice z žarilno nitko delujejo neposredno pod napetostjo vozila:

vse meritve, opravljene na svetilkah, opremljenih z nezamenljivimi viri svetlobe (žarnicami z žarilno nitko ali drugim), se morajo opraviti pri napetosti 6,75, 13,5 ali 28 voltov oziroma pri napetosti, ki jo navede vlagatelj, ob upoštevanju vsakega drugega sistema za napajanje vozila. Dobljene fotometrične vrednosti je treba pred preverjanjem skladnosti z zahtevami o skladnosti pomnožiti s faktorjem 0,7.

| 2.4 | V primeru zamenljivega ali nezamenljivega vira svetlobe, ki deluje neodvisno od napetosti vozila in ga v celoti nadzira sistem, ali vira svetlobe, ki se napaja iz posebnega vira napajanja, se preskusna napetost iz odstavka 2.3 zgoraj uporablja na vhodnih priključnih sponkah tega sistema ali tega vira napajanja. Poskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva dobavo teh posebnih virov napajanja.
  Dobljene fotometrične vrednosti je treba pred preverjanjem skladnosti z zahtevami pomnožiti s faktorjem 0,7, razen če je bil ta korekcijski faktor že uporabljen v skladu z določbami odstavka 2.2 zgoraj. |
| --- | --- |

2.4

V primeru zamenljivega ali nezamenljivega vira svetlobe, ki deluje neodvisno od napetosti vozila in ga v celoti nadzira sistem, ali vira svetlobe, ki se napaja iz posebnega vira napajanja, se preskusna napetost iz odstavka 2.3 zgoraj uporablja na vhodnih priključnih sponkah tega sistema ali tega vira napajanja. Poskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva dobavo teh posebnih virov napajanja.

Dobljene fotometrične vrednosti je treba pred preverjanjem skladnosti z zahtevami pomnožiti s faktorjem 0,7, razen če je bil ta korekcijski faktor že uporabljen v skladu z določbami odstavka 2.2 zgoraj.

| 2.5 | Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.
  Dobljene fotometrične vrednosti se pred preverjanjem skladnosti z zahtevami o skladnosti pomnožijo s faktorjem 0,7. |
| --- | --- |

2.5

Moduli LED se izmerijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28 V, razen če ta pravilnik določa drugače. Moduli LED, ki jih upravlja elektronska krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira, se izmerijo po navodilih vlagatelja.

Dobljene fotometrične vrednosti se pred preverjanjem skladnosti z zahtevami o skladnosti pomnožijo s faktorjem 0,7.

3.   MERILNI POGOJI GLEDE NA NAČINE OSVETLITVE V OVINKIH

| 3.1 | V primeru sistema ali njegovih delov, ki zagotavljajo način osvetlitve v ovinkih, se zahteve iz odstavkov 6.2 (kratki svetlobni pramen) in/ali 6.3 (dolgi svetlobni pramen) tega pravilnika uporabljajo za vse položaje glede na polmer kroga obračanja vozila. Za preverjanje kratkega in dolgega svetlobnega pramena se uporabi naslednji postopek:






  3.1.1 | Sistem se preskusi v nevtralnem položaju (sredina/naravnost) in poleg tega v položaju(-ih), ki ustreza(-jo) najmanjšemu krogu obračanja vozila na desno in levo, po potrebi ob uporabi signalnega generatorja.






  3.1.1.1 | Skladnost z zahtevami iz odstavkov 6.2.6.2, 6.2.6.3 in 6.2.6.5.1 tega pravilnika se preveri za načine osvetlitve v ovinkih kategorije 1 in 2 brez dodatne vodoravne preusmeritve. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

V primeru sistema ali njegovih delov, ki zagotavljajo način osvetlitve v ovinkih, se zahteve iz odstavkov 6.2 (kratki svetlobni pramen) in/ali 6.3 (dolgi svetlobni pramen) tega pravilnika uporabljajo za vse položaje glede na polmer kroga obračanja vozila. Za preverjanje kratkega in dolgega svetlobnega pramena se uporabi naslednji postopek:

3.1.1

Sistem se preskusi v nevtralnem položaju (sredina/naravnost) in poleg tega v položaju(-ih), ki ustreza(-jo) najmanjšemu krogu obračanja vozila na desno in levo, po potrebi ob uporabi signalnega generatorja.

3.1.1.1

Skladnost z zahtevami iz odstavkov 6.2.6.2, 6.2.6.3 in 6.2.6.5.1 tega pravilnika se preveri za načine osvetlitve v ovinkih kategorije 1 in 2 brez dodatne vodoravne preusmeritve.

| 3.1.1.2 | Skladnost z zahtevami iz odstavkov 6.2.6.1 in 6.3 tega pravilnika se glede na posamezen primer preveri:






  (a) | pri načinu osvetlitve v ovinkih kategorije 2 brez dodatne vodoravne preusmeritve; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2

Skladnost z zahtevami iz odstavkov 6.2.6.1 in 6.3 tega pravilnika se glede na posamezen primer preveri:

(a)

pri načinu osvetlitve v ovinkih kategorije 2 brez dodatne vodoravne preusmeritve;

| (b) | pri kratkem svetlobnem pramenu v načinu osvetlitve v ovinkih kategorije 1 ali dolgem svetlobnem pramenu v načinu osvetlitve v ovinkih po dodatni vodoravni preusmeritvi ustrezne enote (na primer z goniometrom) v ustrezno nasprotno smer. |
| --- | --- |

(b)

pri kratkem svetlobnem pramenu v načinu osvetlitve v ovinkih kategorije 1 ali dolgem svetlobnem pramenu v načinu osvetlitve v ovinkih po dodatni vodoravni preusmeritvi ustrezne enote (na primer z goniometrom) v ustrezno nasprotno smer.

| 3.1.2 | Pri preskusu načina osvetlitve v ovinkih kategorije 1 ali 2 za krog obračanja vozila, ki ni določen v odstavku 3.1.1 zgoraj, je treba zagotoviti, da je porazdelitev svetlobe enotna in da ne povzroča pretiranega bleščanja. Drugače je treba preveriti skladnost z zahtevami iz preglednice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.2

Pri preskusu načina osvetlitve v ovinkih kategorije 1 ali 2 za krog obračanja vozila, ki ni določen v odstavku 3.1.1 zgoraj, je treba zagotoviti, da je porazdelitev svetlobe enotna in da ne povzroča pretiranega bleščanja. Drugače je treba preveriti skladnost z zahtevami iz preglednice 1 v Prilogi 3 k temu pravilniku.

---

PRILOGA 10

OBRAZEC ZA OPIS

(Največji format: A4 (210 × 297 mm)

OBRAZEC ZA OPIS NASTAVLJIVEGA SISTEMA SPREDNJE OSVETLITVE št. 1

Kontrolni signali AFS, ki ustrezajo svetlobnim funkcijam in načinom osvetlitve, ki jih zagotavlja sistem.

| AFS Control Signal | Funkcija ali načini, na katere vpliva signal (1) | Tehnične značilnosti (2)

  (po potrebi uporabite dodaten list) |
| --- | --- | --- |
| Kratki svetlobni pramen | svetlobni pramen: |
| Razred C | Razred V | Razred E | Razred W |
| Ga ni/privzet | | | | |  | |
| Signal V |  |  |  |  |  | |
| Signal E |  |  |  |  |  | |
| Signal W |  |  |  |  |  | |
| Signal T |  |  |  |  |  | |
| Drugi signali (3) |  |  |  |  |  | |

AFS Control Signal

Funkcija ali načini, na katere vpliva signal (1)

Tehnične značilnosti (2)

(po potrebi uporabite dodaten list)

Kratki svetlobni pramen

svetlobni pramen:

Razred C

Razred V

Razred E

Razred W

Ga ni/privzet

Image



Signal V











Signal E











Signal W











Signal T











Drugi signali (3)











OBRAZEC ZA OPIS NASTAVLJIVEGA SISTEMA SPREDNJE OSVETLITVE št. 2

Stanje meje svetlo-temno, nastavljalniki in postopki nastavitve svetilnih enot.

| Svetilna enota št. (4) | Meja svetlo-temno (5) | Naprava za naravnavanje | značilnosti in dodatne določbe (po potrebi) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Svetilna enota ustvari eno ali več meja svetlo-temno kratkega svetlobnega pramena ali k temu prispeva | vertikalno | vodoravno |
| Kot je opredeljeno v Prilogi 8 k temu pravilniku (6) | Uporabljajo se določbe odstavka 6.4.6 tega pravilnika (6) | Posamezna („glavna“) (6)
   (9) | Povezani z „glavna“ št. (7) | Posamezna („glavna“) (6)
   (9) | Povezani z „glavna“ št. (7) |
| 1 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |
| 2 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |
| 3 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |
| 4 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |
| 5 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |
| 6 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |
| 7 | da/ne | da/ne | da/ne | ... | da/ne | ... | |

Svetilna enota št. (4)

Meja svetlo-temno (5)

Naprava za naravnavanje

značilnosti in dodatne določbe (po potrebi) (8)

Svetilna enota ustvari eno ali več meja svetlo-temno kratkega svetlobnega pramena ali k temu prispeva

vertikalno

vodoravno

Kot je opredeljeno v Prilogi 8 k temu pravilniku (6)

Uporabljajo se določbe odstavka 6.4.6 tega pravilnika (6)

Posamezna („glavna“) (6)
   (9)

Povezani z „glavna“ št. (7)

Posamezna („glavna“) (6)
   (9)

Povezani z „glavna“ št. (7)

1

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

2

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

3

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

4

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

5

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

6

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

7

da/ne

da/ne

da/ne

...

da/ne

...

---

(1)  S križcem označite okence za kombinacijo, ki se uporablja.

(2)  Navedejo se naslednji podatki:

| (a) | tehnične lastnosti (električni tok/napetost, optične, mehanske, hidravlične, pnevmatične itd.); |
| --- | --- |

(a)

tehnične lastnosti (električni tok/napetost, optične, mehanske, hidravlične, pnevmatične itd.);

| (b) | vrsta informacije (neprekinjena/analogna, binarna, digitalno kodirana itd.); |
| --- | --- |

(b)

vrsta informacije (neprekinjena/analogna, binarna, digitalno kodirana itd.);

| (c) | časovni podatki (časovna konstanta, ločljivost itd.); |
| --- | --- |

(c)

časovni podatki (časovna konstanta, ločljivost itd.);

| (d) | stanje signala, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6.22.7.4 Pravilnika št. 48; |
| --- | --- |

(d)

stanje signala, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6.22.7.4 Pravilnika št. 48;

| (e) | stanje signala ob okvari (glede na vhodni signal sistema). |
| --- | --- |

(e)

stanje signala ob okvari (glede na vhodni signal sistema).

(3)  V skladu z opisom vlagatelja; po potrebi uporabite dodaten list.

(4)  Poimenovanje vsake svetilne enote sistema v skladu s Prilogo 1 k temu pravilniku in kot je navedeno na risbi v odstavku 2.2.1 tega pravilnika; po potrebi uporabite enega ali več dodatnih listov.

(5)  V skladu z določbami odstavka 6.22.6.1.2 Pravilnika št. 48.

(6)  Neustrezno črtati.

(7)  Po potrebi napišite število svetilnih enot.

(8)  Na primer zaporedje nastavitve svetilnih enot ali sklopov svetilnih enot ali dodatne določbe o načinih nastavitve.

(9)  Zaradi nastavitve „glavne“ svetilne enote je mogoče treba nastaviti eno ali več drugih svetilnih enot.

---

PRILOGA 11

Zahteve za module LED in AFS z moduli LED

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vsi predloženi vzorci modulov LED pri preskušanju z zagotovljenimi elektronskimi krmilnimi napravami za nadzor svetlobnega vira (po potrebi) izpolnjujejo ustrezne specifikacije tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Vsi predloženi vzorci modulov LED pri preskušanju z zagotovljenimi elektronskimi krmilnimi napravami za nadzor svetlobnega vira (po potrebi) izpolnjujejo ustrezne specifikacije tega pravilnika.

| 1.2 | Moduli LED so zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega žarnice ne smejo imeti napak v zasnovi in izdelavi. Za modul LED se šteje, da ne deluje, če ne deluje katera od njegovih svetlobnih diod (LED). |
| --- | --- |

1.2

Moduli LED so zasnovani tako, da pri običajni uporabi njihovo delovanje ostane brezhibno. Poleg tega žarnice ne smejo imeti napak v zasnovi in izdelavi. Za modul LED se šteje, da ne deluje, če ne deluje katera od njegovih svetlobnih diod (LED).

| 1.3 | Moduli LED ne smejo omogočati nedovoljenih sprememb. |
| --- | --- |

1.3

Moduli LED ne smejo omogočati nedovoljenih sprememb.

| 1.4 | Pri zasnovi odstranljivih modulov LED se upošteva naslednje:






  1.4.1 | ko se modul LED odstrani in nadomesti z drugim modulom, ki ga zagotovi vlagatelj in ki ima enako identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira, morajo biti izpolnjene fotometrične specifikacije sistema AFS; |
| --- | --- | --- |

1.4

Pri zasnovi odstranljivih modulov LED se upošteva naslednje:

1.4.1

ko se modul LED odstrani in nadomesti z drugim modulom, ki ga zagotovi vlagatelj in ki ima enako identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira, morajo biti izpolnjene fotometrične specifikacije sistema AFS;

| 1.4.2 | moduli LED z drugačnimi identifikacijskimi oznakami modula svetlobnega vira v istem ohišju žarometa ne smejo biti medsebojno zamenljivi. |
| --- | --- |

1.4.2

moduli LED z drugačnimi identifikacijskimi oznakami modula svetlobnega vira v istem ohišju žarometa ne smejo biti medsebojno zamenljivi.

2.   IZDELAVA

| 2.1 | Diode LED na modulu LED morajo biti opremljene z ustreznimi pritrdilnimi elementi. |
| --- | --- |

2.1

Diode LED na modulu LED morajo biti opremljene z ustreznimi pritrdilnimi elementi.

| 2.2 | Pritrdilni elementi morajo biti trdni in dobro pritrjeni na diode LED in modul LED. |
| --- | --- |

2.2

Pritrdilni elementi morajo biti trdni in dobro pritrjeni na diode LED in modul LED.

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1   Vloga

| 3.1.1 | Vsi vzorci se preskusijo v skladu z navodili iz odstavka 4 spodaj. |
| --- | --- |

3.1.1

Vsi vzorci se preskusijo v skladu z navodili iz odstavka 4 spodaj.

| 3.1.2 | Svetlobni viri na modulu LED so svetlobne diode (LED) iz odstavka 2.7.1 Pravilnika št. 48, zlasti v zvezi z elementom za vidno sevanje. Druge vrste svetlobnih virov niso dovoljene. |
| --- | --- |

3.1.2

Svetlobni viri na modulu LED so svetlobne diode (LED) iz odstavka 2.7.1 Pravilnika št. 48, zlasti v zvezi z elementom za vidno sevanje. Druge vrste svetlobnih virov niso dovoljene.

3.2   Pogoji delovanja

3.2.1   Pogoji delovanja modulov LED

Vsi vzorci se preskusijo pod pogoji iz odstavkov 6.1.4 in 6.1.5 tega pravilnika. Moduli LED se preskušajo v sistemu AFS, ki ga predloži proizvajalec, razen če je v tej prilogi določeno drugače.

3.2.2   Temperatura okolja

Pri meritvah električnih in fotometričnih značilnosti se AFS uporablja v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

3.3   Staranje

Modul LED se pred začetkom preskusov iz tega pravilnika na zahtevo vlagatelja uporablja 15 ur in ohladi na temperaturo okolja.

4.   POSEBNE SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

4.1   Barvna reprodukcija

4.1.1   Vsebnost rdeče barve

Poleg meritev iz odstavka 7 tega pravilnika:

mora biti najmanjša vsebnost rdeče barve v svetlobi modula LED ali AFS z moduli LED, preskušanimi pri napetosti 50 V:

Formula

pri čemer je:

| Ee(λ) | (enota: W) | spektralna porazdelitev obsevanja; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | (enota: 1) | spektralna učinkovitost svetilnosti; |
| (λ) | (enota: nm) | valovna dolžina. |

Ee(λ)

(enota: W)

spektralna porazdelitev obsevanja;

V(λ)

(enota: 1)

spektralna učinkovitost svetilnosti;

(λ)

(enota: nm)

valovna dolžina.

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra.

4.2   UV-sevanje

Ultravijolično sevanje modula LED z nizkim UV-sevanjem mora biti:

Formula

pri čemer je:

S(λ)(enota: 1) funkcija spektralnega ponderiranja;

| km | = | 683 lm/W največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja. |
| --- | --- | --- |

km

=

683 lm/W največja vrednost svetilne učinkovitosti sevanja.

(Ostali simboli so opredeljeni v odstavku 4.1.1 zgoraj).

Ta vrednost se izračuna v razmakih enega nanometra. Ultravijolično sevanje se ponderira glede na vrednosti iz preglednice UV spodaj:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Preglednica UV: Vrednosti v skladu s „Smernicami IRPA/INIRC o mejnih vrednostih izpostavljenosti ultravijoličnemu sevanju“. Izbrane valovne dolžine (v nanometrih) so reprezentativne; druge vrednosti je treba interpolirati.

4.3   Temperaturna stabilnost

4.3.1   Osvetljenost

| 4.3.1.1 | Za vsak kratki in dolgi svetlobni pramen se izvede fotometrična meritev po enominutnem delovanju posameznih svetilnih enot in za naslednje preskusne točke:







  Kratki svetlobni pramen | : | 50V |
| --- | --- | --- | --- |
| Dolgi svetlobni pramen | : | HV |

4.3.1.1

Za vsak kratki in dolgi svetlobni pramen se izvede fotometrična meritev po enominutnem delovanju posameznih svetilnih enot in za naslednje preskusne točke:

Kratki svetlobni pramen

:

50V

Dolgi svetlobni pramen

:

HV

| 4.3.1.2 | Svetilne enote iz odstavka 4.3.1.1 zgoraj še naprej delujejo, dokler ni dosežena fotometrična stabilnost; ta pogoj je izpolnjen, če je odstopanje osvetljenosti za preskusne točke iz odstavka 4.3.1.1 zgoraj v obdobju 15 minut manj kot triodstotno. Ko se doseže fotometrična stabilnost, se nastavi celotno fotometrično delovanje in določijo fotometrične vrednosti pri vseh preskusnih točkah. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Svetilne enote iz odstavka 4.3.1.1 zgoraj še naprej delujejo, dokler ni dosežena fotometrična stabilnost; ta pogoj je izpolnjen, če je odstopanje osvetljenosti za preskusne točke iz odstavka 4.3.1.1 zgoraj v obdobju 15 minut manj kot triodstotno. Ko se doseže fotometrična stabilnost, se nastavi celotno fotometrično delovanje in določijo fotometrične vrednosti pri vseh preskusnih točkah.

| 4.3.1.3 | Razmerje med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi po eni minuti delovanja, in fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi potem, ko je dosežena fotometrična stabilnost, se izračuna za preskusni točki iz odstavka 4.3.1.1 zgoraj. To razmerje se potem uporabi za vse druge preskusne točke, ki se uporabljajo, da se določijo njihove fotometrične vrednosti po eni minuti delovanja. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Razmerje med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi po eni minuti delovanja, in fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi potem, ko je dosežena fotometrična stabilnost, se izračuna za preskusni točki iz odstavka 4.3.1.1 zgoraj. To razmerje se potem uporabi za vse druge preskusne točke, ki se uporabljajo, da se določijo njihove fotometrične vrednosti po eni minuti delovanja.

| 4.3.1.4 | Vrednosti osvetljenosti po eni minuti delovanja in po doseženi fotometrični stabilnosti morajo biti skladne z ustreznimi fotometričnimi zahtevami. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Vrednosti osvetljenosti po eni minuti delovanja in po doseženi fotometrični stabilnosti morajo biti skladne z ustreznimi fotometričnimi zahtevami.

4.3.2   Barva

Barva oddajane svetlobe, izmerjena po eni minuti in po tem, ko se fotometrično delovanje stabilizira, kakor je opisano v odstavku 4.3.1.2 te priloge, mora biti v obeh primerih znotraj zahtevanih barvnih omejitev.

5.   Meritev ciljnega svetlobnega toka modulov LED, ki proizvajajo glavni kratki svetlobni pramen, je treba izvesti se izvede na naslednji način:

| 5.1 | Moduli LED so konfigurirani, kakor je opisano v tehnični specifikaciji iz odstavka 2.2.2 tega pravilnika. Na zahtevo vlagatelja tehnična služba s pomočjo orodij odstrani optične elemente (sekundarno optiko). Ta postopek in pogoji v času meritev, kakor je opisano spodaj, se navedejo v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.1

Moduli LED so konfigurirani, kakor je opisano v tehnični specifikaciji iz odstavka 2.2.2 tega pravilnika. Na zahtevo vlagatelja tehnična služba s pomočjo orodij odstrani optične elemente (sekundarno optiko). Ta postopek in pogoji v času meritev, kakor je opisano spodaj, se navedejo v poročilu o preskusu.

| 5.2 | Vlagatelj predloži tri module LED vsakega tipa, skupaj s krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, če se uporablja, in podrobnimi navodili. |
| --- | --- |

5.2

Vlagatelj predloži tri module LED vsakega tipa, skupaj s krmilno napravo za nadzor svetlobnega vira, če se uporablja, in podrobnimi navodili.

Lahko se zagotovi ustrezna naprava za uravnavanje toplote (npr. toplotni izmenjevalnik) za simulacijo podobnih toplotnih pogojev kot pri uporabi zadevnega sistema AFS.

Pred preskusom se vsak modul LED stara najmanj 72 ur pod pogoji, ki so enaki pogojem uporabe zadevnega sistema AFS.

Pri uporabi zbiralne krogle mora imeti krogla premer najmanj en meter in mere, ki so najmanj desetkrat večje od največjih mer modula LED, kar je večje. Meritve svetlobnega toka se lahko izvedejo tudi z integracijo s pomočjo goniofotometra. Upoštevajo se predpisi iz publikacije CIE – 84 – 1989 v zvezi s sobno temperaturo, lego itd.

Modul LED sveti približno eno uro v zaprti krogli ali goniofotometru.

Svetlobni tok se izmeri po doseženi stabilnosti, kakor je pojasnjeno v odstavku 4.3.1.2 te priloge.

Srednja vrednost meritev treh vzorcev vsakega tipa modula LED se šteje kot njegov ciljni svetlobni tok.

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 24.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 222/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 222/62

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. septembra 2008

o državni pomoči C 61/07 (ex NN 71/07) – Grčija Olympic Airways Services in Olympic Airlines

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5073)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/459/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 19. decembra 2007 je Komisija obvestila Grčijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe v zvezi z več finančnimi tokovi in nakazili, ki vzbujajo dvome glede državne pomoči v zvezi s financiranjem in dejavnostmi podjetij Olympic Airways Services SA in Olympic Airlines SA. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 19. decembra 2007 je Komisija obvestila Grčijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe v zvezi z več finančnimi tokovi in nakazili, ki vzbujajo dvome glede državne pomoči v zvezi s financiranjem in dejavnostmi podjetij Olympic Airways Services SA in Olympic Airlines SA.

| (2) | 14. januarja 2008 je Grčija zaprosila za podaljšanje roka za odgovor, kar je Komisija odobrila. Grčija je svoje pripombe poslala 13. februarja 2008. |
| --- | --- |

(2)

14. januarja 2008 je Grčija zaprosila za podaljšanje roka za odgovor, kar je Komisija odobrila. Grčija je svoje pripombe poslala 13. februarja 2008.

| (3) | Odločba Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih v enem mesecu od datuma objave. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih v enem mesecu od datuma objave.

| (4) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani o tej zadevi. Pripombe je poslala Grčiji z elektronsko pošto dne 29. aprila 2008. Grčija je dobila možnost odgovoriti na te pripombe, Komisija je prejela ugotovitve Grčije z elektronsko pošto z dne 13. maja 2008. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani o tej zadevi. Pripombe je poslala Grčiji z elektronsko pošto dne 29. aprila 2008. Grčija je dobila možnost odgovoriti na te pripombe, Komisija je prejela ugotovitve Grčije z elektronsko pošto z dne 13. maja 2008.

2.   OPIS DEJSTEV

2.1   Stranki

2.1.1   Olympic Airways Services SA

| (5) | Olympic Airways Services SA je sedanje ime podjetja, ki je bilo prej znano kot Olympic Airways SA (3). Podjetje se ukvarja predvsem z nudenjem storitev na tleh in vzdrževalnih/inženirskih storitev za zrakoplove v Grčiji in ne upravlja nobenega zrakoplova. Podjetje je v 100-odstotni lasti države. |
| --- | --- |

(5)

Olympic Airways Services SA je sedanje ime podjetja, ki je bilo prej znano kot Olympic Airways SA (3). Podjetje se ukvarja predvsem z nudenjem storitev na tleh in vzdrževalnih/inženirskih storitev za zrakoplove v Grčiji in ne upravlja nobenega zrakoplova. Podjetje je v 100-odstotni lasti države.

2.1.2   Olympic Airlines SA

| (6) | Podjetje Olympic Airlines SA je začelo poslovati decembra 2003, ustanovljeno pa je bilo iz letalskih oddelkov Olympic Airways. Izvaja redni zračni promet v Grčiji ter na linijah znotraj EU in medcelinskih linijah. Podjetje je v 100-odstotni lasti države (4). |
| --- | --- |

(6)

Podjetje Olympic Airlines SA je začelo poslovati decembra 2003, ustanovljeno pa je bilo iz letalskih oddelkov Olympic Airways. Izvaja redni zračni promet v Grčiji ter na linijah znotraj EU in medcelinskih linijah. Podjetje je v 100-odstotni lasti države (4).

2.2   Ukrepi v preiskavi

| (7) | Uvodna odločba je preiskala naslednja štiri področja:






  — | morebitna državna pomoč za podjetje Olympic Airways Services SA z odlogom plačila dolgov: Helenska republika je navedenemu podjetju od januarja 2005 (5) omogočala odlog plačila davkov in socialnih prispevkov in mu tako morda dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- | --- |

(7)

Uvodna odločba je preiskala naslednja štiri področja:

—

morebitna državna pomoč za podjetje Olympic Airways Services SA z odlogom plačila dolgov: Helenska republika je navedenemu podjetju od januarja 2005 (5) omogočala odlog plačila davkov in socialnih prispevkov in mu tako morda dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč.

| — | morebitna državna pomoč za podjetje Olympic Airways Services SA z arbitražnimi odločbami: Helenska republika je podjetju Olympic Airways Services s plačili, izvedenimi na podlagi več arbitražnih odločb, morda dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. Te odločitve so posledica več odškodninskih tožb, ki jih je navedeno podjetje sprožilo proti državi |
| --- | --- |

—

morebitna državna pomoč za podjetje Olympic Airways Services SA z arbitražnimi odločbami: Helenska republika je podjetju Olympic Airways Services s plačili, izvedenimi na podlagi več arbitražnih odločb, morda dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. Te odločitve so posledica več odškodninskih tožb, ki jih je navedeno podjetje sprožilo proti državi

| — | morebitna državna pomoč za podjetje Olympic Airlines SA: Helenska republika je verjetno dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, saj je od junija 2005 plačevala zakup zrakoplovov in ni zahtevala, da navedeno zadolženo državno podjetje poravnava svoje dolgove do nje (vključno z davki in socialnimi prispevki) (6). |
| --- | --- |

—

morebitna državna pomoč za podjetje Olympic Airlines SA: Helenska republika je verjetno dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, saj je od junija 2005 plačevala zakup zrakoplovov in ni zahtevala, da navedeno zadolženo državno podjetje poravnava svoje dolgove do nje (vključno z davki in socialnimi prispevki) (6).

| — | Morebitna državna pomoč za podjetji Olympic Airways Services SA in Olympic Airlines s posebno zaščito upnikov: to pomeni, da zasebni upniki v Grčiji ali tujini ne morejo kot posameznik ali skupina sprožiti pravnega postopka proti podjetjema ali proti njima sprejeti izvršbenih ukrepov (vključno s previdnostnimi ukrepi in sodnimi prepovedmi). Do take pravne zaščite, ki je nudena samo tema podjetjema, ni upravičeno nobeno drugo podjetje v Grčiji. Vsako drugo podjetje v Grčiji, ki bi iskalo tako zaščito pred upniki, bi moralo iti v stečaj. |
| --- | --- |

—

Morebitna državna pomoč za podjetji Olympic Airways Services SA in Olympic Airlines s posebno zaščito upnikov: to pomeni, da zasebni upniki v Grčiji ali tujini ne morejo kot posameznik ali skupina sprožiti pravnega postopka proti podjetjema ali proti njima sprejeti izvršbenih ukrepov (vključno s previdnostnimi ukrepi in sodnimi prepovedmi). Do take pravne zaščite, ki je nudena samo tema podjetjema, ni upravičeno nobeno drugo podjetje v Grčiji. Vsako drugo podjetje v Grčiji, ki bi iskalo tako zaščito pred upniki, bi moralo iti v stečaj.

| (8) | Morebitna državna pomoč za Olympic Airways Services na podlagi arbitražnih odločb zahteva nadaljnjo, podrobnejšo preučitev. Zato je izključena s področja uporabe sedanje odločbe in se bo obravnavala v posebni poznejši odločbi Komisije. |
| --- | --- |

(8)

Morebitna državna pomoč za Olympic Airways Services na podlagi arbitražnih odločb zahteva nadaljnjo, podrobnejšo preučitev. Zato je izključena s področja uporabe sedanje odločbe in se bo obravnavala v posebni poznejši odločbi Komisije.

2.2.1   Dolgovi za davčne obveznosti in socialne prispevke podjetja Olympic Airways Services od decembra 2004

| (9) | V svoji odločbi iz leta 2005 je Komisija ugotovila način ravnanja, pri katerem država od Olympic Airways ni pobrala davščin in socialnih prispevkov ob njihovi zapadlosti, te dolgove je nato podjetju „potrdila“, vendar država ni zahtevala poravnave tega dolga. Čez čas je podjetje izvedlo delna plačila na obroke (7). V Odločbi iz leta 2005 je Komisija ugotovila, da so davščine in socialni prispevki, ki jih je podjetje Olympic Airways odložilo ali ni v celoti plačalo, zagotovile temu podjetju denarno korist na račun države. |
| --- | --- |

(9)

V svoji odločbi iz leta 2005 je Komisija ugotovila način ravnanja, pri katerem država od Olympic Airways ni pobrala davščin in socialnih prispevkov ob njihovi zapadlosti, te dolgove je nato podjetju „potrdila“, vendar država ni zahtevala poravnave tega dolga. Čez čas je podjetje izvedlo delna plačila na obroke (7). V Odločbi iz leta 2005 je Komisija ugotovila, da so davščine in socialni prispevki, ki jih je podjetje Olympic Airways odložilo ali ni v celoti plačalo, zagotovile temu podjetju denarno korist na račun države.

| (10) | V Odločbi iz leta 2005 (člen 3 Odločbe) je Komisija zavezala Grčijo, da „takoj prekine vsa nadaljnja plačila pomoči podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines“. Komisija je od grških oblasti večkrat (8) zahtevala, da predložijo informacije o tem, kako so izvedle ta vidik Odločbe, in da službam Komisije zagotovijo informacije v zvezi z davkom in socialnimi prispevki, ki jih je to podjetje plačalo državi. Ne glede na te ponovljene posebne zahteve grške oblasti niso zagotovile ustreznih informacij v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(10)

V Odločbi iz leta 2005 (člen 3 Odločbe) je Komisija zavezala Grčijo, da „takoj prekine vsa nadaljnja plačila pomoči podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines“. Komisija je od grških oblasti večkrat (8) zahtevala, da predložijo informacije o tem, kako so izvedle ta vidik Odločbe, in da službam Komisije zagotovijo informacije v zvezi z davkom in socialnimi prispevki, ki jih je to podjetje plačalo državi. Ne glede na te ponovljene posebne zahteve grške oblasti niso zagotovile ustreznih informacij v zvezi s tem.

| (11) | Informacije, ki so jih grške oblasti zagotovile Komisiji in evropskim sodiščem, še zdaleč ne kažejo in ne potrjujejo službam Komisije, da podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines v celoti in pravočasno plačujeta svoje davke in socialne prispevke, ampak omogočajo domnevo, da ne moreta poravnavati in ne poravnavata svojih nenehno naraščajočih dolgov do javnih organov. |
| --- | --- |

(11)

Informacije, ki so jih grške oblasti zagotovile Komisiji in evropskim sodiščem, še zdaleč ne kažejo in ne potrjujejo službam Komisije, da podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines v celoti in pravočasno plačujeta svoje davke in socialne prispevke, ampak omogočajo domnevo, da ne moreta poravnavati in ne poravnavata svojih nenehno naraščajočih dolgov do javnih organov.

| (12) | Z dopisom z dne 30. oktobra 2006 (9) so grške oblasti poslale službam Komisije dopis z datumom 13. junija 2006 od „neodvisnega ocenjevalca“, ki se imenuje „Progressive Finance“, o finančnem stanju podjetja Olympic Airways. Strokovnjak se je opiral na bilanco stanja za leto 2004 (ki ni bila dostavljena Komisiji) in denarni tok za leto 2006. Strokovnjak je na podlagi informacij, ki so mu bile na razpolago, ugotovil, da je negativno finančno stanje podjetja neposredno povezano z njegovimi obveznostmi do države in uprave za socialno varstvo ter vprašanji neporavnane državne pomoči. Strokovnjak „Progressive Finance“ je na podlagi denarnega toka za leto 2006 ugotovil tudi, da se podjetje ne šteje za posojilno sposobno in nima možnosti za pridobitev in vračilo posojila za vračilo državne pomoči, ugotovljene v Odločbi iz leta 2005. |
| --- | --- |

(12)

Z dopisom z dne 30. oktobra 2006 (9) so grške oblasti poslale službam Komisije dopis z datumom 13. junija 2006 od „neodvisnega ocenjevalca“, ki se imenuje „Progressive Finance“, o finančnem stanju podjetja Olympic Airways. Strokovnjak se je opiral na bilanco stanja za leto 2004 (ki ni bila dostavljena Komisiji) in denarni tok za leto 2006. Strokovnjak je na podlagi informacij, ki so mu bile na razpolago, ugotovil, da je negativno finančno stanje podjetja neposredno povezano z njegovimi obveznostmi do države in uprave za socialno varstvo ter vprašanji neporavnane državne pomoči. Strokovnjak „Progressive Finance“ je na podlagi denarnega toka za leto 2006 ugotovil tudi, da se podjetje ne šteje za posojilno sposobno in nima možnosti za pridobitev in vračilo posojila za vračilo državne pomoči, ugotovljene v Odločbi iz leta 2005.

| (13) | Razen tega je predsednik sodišča prve stopnje v okviru zadeve T-423/05 R zaprosil podjetje Olympic Airways, da sodišču predloži informacije o svoji sposobnosti za vračilo državne pomoči, ki jo je ugotovila Komisija, in o ravni svoje zadolženosti. |
| --- | --- |

(13)

Razen tega je predsednik sodišča prve stopnje v okviru zadeve T-423/05 R zaprosil podjetje Olympic Airways, da sodišču predloži informacije o svoji sposobnosti za vračilo državne pomoči, ki jo je ugotovila Komisija, in o ravni svoje zadolženosti.

| (14) | Z dopisom z dne 27. novembra 2006 je podjetje sodišču predložilo poročilo neodvisnega strokovnjaka PriceWaterhouseCoopers o možnosti vračila pomoči v obrokih in oceno pomoči, ki jo je vrnilo po negativnih odločbah Komisije iz leta 2002 in 2005. |
| --- | --- |

(14)

Z dopisom z dne 27. novembra 2006 je podjetje sodišču predložilo poročilo neodvisnega strokovnjaka PriceWaterhouseCoopers o možnosti vračila pomoči v obrokih in oceno pomoči, ki jo je vrnilo po negativnih odločbah Komisije iz leta 2002 in 2005.

| (15) | Strokovnjak podjetja Olympic Airways (PwC) je izračunal zneske, ki bi jih bilo treba vrniti na podlagi Odločbe iz leta 2005, v višini 411 milijonov EUR, ki bi se lahko, kot je rekel, poravnali v 48 mesečnih obrokih in bi se lahko, ob upoštevanju zneskov, dolžnih upravi za socialno varstvo podaljšali na 96 obrokov samo na podlagi spremembe zakonodaje. Vendar je strokovnjak potrdil, da „analiza denarnih tokov Olympic Airways, kot nam jih je predložilo podjetje (in ki zaradi pomanjkanja časa niso bili predmet podrobnega preverjanja glede njihove točnosti in izčrpnosti) vodi do ugotovitve, da možnost popolnega ali delnega vračila dolžnih zneskov ne obstaja“. |
| --- | --- |

(15)

Strokovnjak podjetja Olympic Airways (PwC) je izračunal zneske, ki bi jih bilo treba vrniti na podlagi Odločbe iz leta 2005, v višini 411 milijonov EUR, ki bi se lahko, kot je rekel, poravnali v 48 mesečnih obrokih in bi se lahko, ob upoštevanju zneskov, dolžnih upravi za socialno varstvo podaljšali na 96 obrokov samo na podlagi spremembe zakonodaje. Vendar je strokovnjak potrdil, da „analiza denarnih tokov Olympic Airways, kot nam jih je predložilo podjetje (in ki zaradi pomanjkanja časa niso bili predmet podrobnega preverjanja glede njihove točnosti in izčrpnosti) vodi do ugotovitve, da možnost popolnega ali delnega vračila dolžnih zneskov ne obstaja“.

| (16) | Na začetku preiskovalnega postopka je Komisija predhodno ugotovila, da se obveznost prekinitve vseh nadaljnjih plačil pomoči podjetju Olympic Airways, ki jo je vseboval člen 3 Odločbe iz leta 2005, ni spoštovala. Razen tega je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da Olympic Airways ne plačuje v celoti in pravočasno svojih davčnih obveznosti in socialnih prispevkov in da ne more plačati niti svojih obstoječih dolgov ter da je tako ravnanje možno le zaradi omogočanja odloga plačila s strani države. |
| --- | --- |

(16)

Na začetku preiskovalnega postopka je Komisija predhodno ugotovila, da se obveznost prekinitve vseh nadaljnjih plačil pomoči podjetju Olympic Airways, ki jo je vseboval člen 3 Odločbe iz leta 2005, ni spoštovala. Razen tega je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da Olympic Airways ne plačuje v celoti in pravočasno svojih davčnih obveznosti in socialnih prispevkov in da ne more plačati niti svojih obstoječih dolgov ter da je tako ravnanje možno le zaradi omogočanja odloga plačila s strani države.

2.2.2   Državna pomoč podjetju Olympic Airlines od leta 2005

| (17) | V zvezi z Olympic Airlines je Komisija v svoji Odločbi iz leta 2005 kot državno pomoč, dodeljeno Olympic Airlines, ugotovila „plačila za podnajem zrakoplova, ki jih je plačalo podjetje Olympic Airlines in sta jih sprejela Olympic Airways in Grčija, ki so nižja od zneskov, plačanih za najem ...“ |
| --- | --- |

(17)

V zvezi z Olympic Airlines je Komisija v svoji Odločbi iz leta 2005 kot državno pomoč, dodeljeno Olympic Airlines, ugotovila „plačila za podnajem zrakoplova, ki jih je plačalo podjetje Olympic Airlines in sta jih sprejela Olympic Airways in Grčija, ki so nižja od zneskov, plačanih za najem ...“

| (18) | Helenska republika (10) ni izpodbijala dejstva, da sta država in Olympic Airways dala zadevni zrakoplov v podnajem podjetju Olympic Airlines po cenah, nižjih od cen prvotnega najema, vendar pa se ni strinjala z oceno, da je to pomenilo državno pomoč. Helenska republika je trdila, da podjetje Olympic Airlines ni pridobilo koristi, ker je za podnajem plačalo tržno ceno. |
| --- | --- |

(18)

Helenska republika (10) ni izpodbijala dejstva, da sta država in Olympic Airways dala zadevni zrakoplov v podnajem podjetju Olympic Airlines po cenah, nižjih od cen prvotnega najema, vendar pa se ni strinjala z oceno, da je to pomenilo državno pomoč. Helenska republika je trdila, da podjetje Olympic Airlines ni pridobilo koristi, ker je za podnajem plačalo tržno ceno.

| (19) | Kot je omenjeno zgoraj, je člen 3 Odločbe iz leta 2005 od Grčije zahteval takojšnjo prekinitev vseh plačil državne pomoči. Kljub večkratnim opominom Komisije (11) glede obveznosti, da „takoj prekinejo vsa nadaljnja plačila pomoči podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines“ in zahtevam, da predložijo Komisiji informacije, da podjetje Olympic Airlines plačuje ali je plačalo prvotno najemnino v zvezi z najetim zrakoplovom, ugotovljeno v Odločbi iz leta 2005, grške oblasti tega niso storile. |
| --- | --- |

(19)

Kot je omenjeno zgoraj, je člen 3 Odločbe iz leta 2005 od Grčije zahteval takojšnjo prekinitev vseh plačil državne pomoči. Kljub večkratnim opominom Komisije (11) glede obveznosti, da „takoj prekinejo vsa nadaljnja plačila pomoči podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines“ in zahtevam, da predložijo Komisiji informacije, da podjetje Olympic Airlines plačuje ali je plačalo prvotno najemnino v zvezi z najetim zrakoplovom, ugotovljeno v Odločbi iz leta 2005, grške oblasti tega niso storile.

| (20) | V zvezi s finančnim stanjem podjetja Olympic Airlines je Komisija zaprosila Grčijo, da ji predloži informacije v zvezi s sedanjim finančnim stanjem Olympic Airlines in informacije o tem, kako podjetje tekoče posluje. Informacije, ki so jih predložile grške oblasti pred začetkom postopka, Komisije niso prepričale. Komisija ne razume, kako podjetje financira svoje dnevno poslovanje in obravnava svojo izgubo. Komisija je izrazila dvome glede tega, ali podjetje v celoti in pravočasno plačuje davčne obveznosti in socialne prispevke državi ali pa ima v tem pogledu koristi, ker država omogoča odlog. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s finančnim stanjem podjetja Olympic Airlines je Komisija zaprosila Grčijo, da ji predloži informacije v zvezi s sedanjim finančnim stanjem Olympic Airlines in informacije o tem, kako podjetje tekoče posluje. Informacije, ki so jih predložile grške oblasti pred začetkom postopka, Komisije niso prepričale. Komisija ne razume, kako podjetje financira svoje dnevno poslovanje in obravnava svojo izgubo. Komisija je izrazila dvome glede tega, ali podjetje v celoti in pravočasno plačuje davčne obveznosti in socialne prispevke državi ali pa ima v tem pogledu koristi, ker država omogoča odlog.

| (21) | V uvodni odločbi je Komisija ugotovila, da je podjetje Olympic Airlines, ki je začelo poslovati decembra 2003 z majhnim dolgom ali brez dolga (12), že v letu 2004 utrpelo izgubo iz poslovanja v višini 94,5 milijonov EUR ob prihodku 616,7 milijonov EUR in čisto izgubo pred obdavčenjem za poslovno leto v višini 87,1 milijon EUR. V letu 2005 je Olympic Airlines prikazalo čisto izgubo v višini 123,7 milijonov EUR (13) ob prihodkih za leto 2005 v višini 643 milijonov EUR (14). V medijih so na široko poročali (15), da bo izguba podjetja za leto 2006 presegla 120 milijonov EUR. Na podlagi tega je skupna izguba podjetja Olympic Airlines v prvih treh letih poslovanja od začetka poslovanja v decembru 2003 presegla 330 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(21)

V uvodni odločbi je Komisija ugotovila, da je podjetje Olympic Airlines, ki je začelo poslovati decembra 2003 z majhnim dolgom ali brez dolga (12), že v letu 2004 utrpelo izgubo iz poslovanja v višini 94,5 milijonov EUR ob prihodku 616,7 milijonov EUR in čisto izgubo pred obdavčenjem za poslovno leto v višini 87,1 milijon EUR. V letu 2005 je Olympic Airlines prikazalo čisto izgubo v višini 123,7 milijonov EUR (13) ob prihodkih za leto 2005 v višini 643 milijonov EUR (14). V medijih so na široko poročali (15), da bo izguba podjetja za leto 2006 presegla 120 milijonov EUR. Na podlagi tega je skupna izguba podjetja Olympic Airlines v prvih treh letih poslovanja od začetka poslovanja v decembru 2003 presegla 330 milijonov EUR.

2.2.3   Državna pomoč za podjetji Olympic Airways Services SA in Olympic Airlines SA s posebno zaščito upnikov

| (22) | Člen 22 Zakona št. 3404/05 (16) določa, „da se do vključno 28. februarja 2006 proti Olympic Airlines S.A., Olympic Airways – Services S.A., Olympic Aviation S.A., njihovim sredstvom ali kateremu koli delu njihovih sredstev, ki je potreben ali se uporablja za ta sredstva, v Grčiji ali v tujini ne more sprožiti noben pravni postopek ali posamezni ali skupinski izvršbeni ukrep (vključno s previdnostnimi ukrepi in sodnimi prepovedmi); vsak tak pravni postopek, ki je v teku, in posledice vseh takih ukrepov pa se za omenjeno obdobje odložijo. Država Grčija se izvzame iz teh omejitev.“ Veljavnost te določbe se je trikrat podaljšala, najprej do 31. oktobra 2006 (17), nato do 31. oktobra 2007 (18) in nazadnje do 31. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(22)

Člen 22 Zakona št. 3404/05 (16) določa, „da se do vključno 28. februarja 2006 proti Olympic Airlines S.A., Olympic Airways – Services S.A., Olympic Aviation S.A., njihovim sredstvom ali kateremu koli delu njihovih sredstev, ki je potreben ali se uporablja za ta sredstva, v Grčiji ali v tujini ne more sprožiti noben pravni postopek ali posamezni ali skupinski izvršbeni ukrep (vključno s previdnostnimi ukrepi in sodnimi prepovedmi); vsak tak pravni postopek, ki je v teku, in posledice vseh takih ukrepov pa se za omenjeno obdobje odložijo. Država Grčija se izvzame iz teh omejitev.“ Veljavnost te določbe se je trikrat podaljšala, najprej do 31. oktobra 2006 (17), nato do 31. oktobra 2007 (18) in nazadnje do 31. oktobra 2008.

| (23) | Ta določba je učinkovito prepovedala izvrševanje odločb sodišča proti kateremu koli podjetju v Skupini Olympic v Grčiji in v tujini. Učinek tega zakona je enostranska zaščita teh podjetij pred njihovimi obveznostmi, naloženimi z odločbo sodišča, ki zadržuje postopke za izvršbo takih obveznosti ter onemogoča možnosti za previdnostne ukrepe. |
| --- | --- |

(23)

Ta določba je učinkovito prepovedala izvrševanje odločb sodišča proti kateremu koli podjetju v Skupini Olympic v Grčiji in v tujini. Učinek tega zakona je enostranska zaščita teh podjetij pred njihovimi obveznostmi, naloženimi z odločbo sodišča, ki zadržuje postopke za izvršbo takih obveznosti ter onemogoča možnosti za previdnostne ukrepe.

| (24) | Komisija je ugotovila, da zato ta določba omogoča Olympic Airways in drugim podjetjem v skupini prednostno obravnavo in mu dodeljuje vrsto pravne zaščite, kakršna ni dodeljena drugim domačim ali tujim letalskim družbam ali kateremu koli drugemu gospodarskemu subjektu. Vsako drugo podjetje v Grčiji, ki bi iskalo tako zaščito pred upniki, bi moralo iti v stečaj. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je ugotovila, da zato ta določba omogoča Olympic Airways in drugim podjetjem v skupini prednostno obravnavo in mu dodeljuje vrsto pravne zaščite, kakršna ni dodeljena drugim domačim ali tujim letalskim družbam ali kateremu koli drugemu gospodarskemu subjektu. Vsako drugo podjetje v Grčiji, ki bi iskalo tako zaščito pred upniki, bi moralo iti v stečaj.

2.3   Začetna ocena Komisije

2.3.1   Obstoj pomoči

2.3.1.1   Dolgovi podjetja Olympic Airways Services za davčne obveznosti in socialne prispevke od decembra 2004

| (25) | Na začetku preiskovalnega postopka je Komisija ugotovila, da odlog plačil podjetju Olympic Airways Services s strani države v zvezi z njegovimi dolgovi za davčne obveznosti in socialne prispevke, ki so se kopičili od januarja 2005, nedvomno pomeni dodelitev državnih sredstev, namenjenih enemu podjetju, ki je v konkurenčnem položaju z drugimi, in kot tak predstavlja državno pomoč. |
| --- | --- |

(25)

Na začetku preiskovalnega postopka je Komisija ugotovila, da odlog plačil podjetju Olympic Airways Services s strani države v zvezi z njegovimi dolgovi za davčne obveznosti in socialne prispevke, ki so se kopičili od januarja 2005, nedvomno pomeni dodelitev državnih sredstev, namenjenih enemu podjetju, ki je v konkurenčnem položaju z drugimi, in kot tak predstavlja državno pomoč.

2.3.1.2   Državna pomoč podjetju Olympic Airlines od leta 2005

| (26) | Na začetku preiskovalnega postopka je Komisija ugotovila, da domnevno znižana plačila najema zrakoplovov in neizterjava državnih dolgov (vključno z davčnimi obveznostmi in socialnimi prispevki) od maja 2005 v korist podjetja Olympic Airlines vključujejo državna sredstva, namenjena določenemu podjetju, ki je v konkurenčnem položaju z drugimi, in kot taka predstavljajo državno pomoč. |
| --- | --- |

(26)

Na začetku preiskovalnega postopka je Komisija ugotovila, da domnevno znižana plačila najema zrakoplovov in neizterjava državnih dolgov (vključno z davčnimi obveznostmi in socialnimi prispevki) od maja 2005 v korist podjetja Olympic Airlines vključujejo državna sredstva, namenjena določenemu podjetju, ki je v konkurenčnem položaju z drugimi, in kot taka predstavljajo državno pomoč.

2.3.1.3   Državna pomoč zaradi posebne zaščite pred upniki

| (27) | Komisija je ugotovila tudi, da je posebna zaščita pred upniki, zagotovljena podjetjema, podobna zaščiti pred stečajem. V zvezi s tem je ustaljena sodna praksa (19), da je v primerih, ko država članica uvede v korist podjetja sistem, ki odstopa od splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti, tak sistem treba šteti za državno pomoč, če se ugotovi, da je bilo podjetju v okoliščinah, v katerih mu ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi bilo dovoljeno opravljati tržne dejavnosti, dovoljeno, da jo še naprej opravlja, oziroma če se ugotovi, da je uživalo dodatne ugodnosti od države. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je ugotovila tudi, da je posebna zaščita pred upniki, zagotovljena podjetjema, podobna zaščiti pred stečajem. V zvezi s tem je ustaljena sodna praksa (19), da je v primerih, ko država članica uvede v korist podjetja sistem, ki odstopa od splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti, tak sistem treba šteti za državno pomoč, če se ugotovi, da je bilo podjetju v okoliščinah, v katerih mu ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi bilo dovoljeno opravljati tržne dejavnosti, dovoljeno, da jo še naprej opravlja, oziroma če se ugotovi, da je uživalo dodatne ugodnosti od države.

2.3.2   Združljivost pomoči

| (28) | Na začetku preiskave v zvezi z javnimi sredstvi, za katere se domneva, da so bila podjetju Olympic Airways Services dodeljena z odlogom plačila dolgov (tudi davkov in socialnih prispevkov) in s posebno zaščito pred upniki, je Komisija izrazila resne dvome, ali se lahko kateri od teh ukrepov šteje za združljivega s skupnim trgom, saj se zdi, da v tem primeru ne velja nobena izjema od splošne prepovedi državne pomoči. |
| --- | --- |

(28)

Na začetku preiskave v zvezi z javnimi sredstvi, za katere se domneva, da so bila podjetju Olympic Airways Services dodeljena z odlogom plačila dolgov (tudi davkov in socialnih prispevkov) in s posebno zaščito pred upniki, je Komisija izrazila resne dvome, ali se lahko kateri od teh ukrepov šteje za združljivega s skupnim trgom, saj se zdi, da v tem primeru ne velja nobena izjema od splošne prepovedi državne pomoči.

| (29) | Tudi v zvezi z javnimi sredstvi, za katere se domneva, da so bila podjetju Olympic Airlines dodeljena z odlogom plačila dolgov (tudi davkov in socialnih prispevkov), znižanimi najemninami za zrakoplove in posebno zaščito pred upniki, je Komisija izrazila resne dvome, ali se lahko kar koli od tega šteje za združljivo s skupnim trgom, saj se zdi, da v tem primeru ne velja nobena izjema od splošne prepovedi državne pomoči. |
| --- | --- |

(29)

Tudi v zvezi z javnimi sredstvi, za katere se domneva, da so bila podjetju Olympic Airlines dodeljena z odlogom plačila dolgov (tudi davkov in socialnih prispevkov), znižanimi najemninami za zrakoplove in posebno zaščito pred upniki, je Komisija izrazila resne dvome, ali se lahko kar koli od tega šteje za združljivo s skupnim trgom, saj se zdi, da v tem primeru ne velja nobena izjema od splošne prepovedi državne pomoči.

3.   PRIPOMBE IZ GRČIJE

| (30) | Helenska republika je na začetku svojih ugotovitev poudarila pomembnost pojasnitve obdobja, ki se preučuje v sedanji preiskavi. Navedeno je, da se postopek v zvezi z Olympic Airways začenja z decembrom 2004, v zvezi z Olympic Airlines pa z majem 2005. Helenska republika se s tem ne strinja in poudarja, da se, na primer, vsota 12 267 250 EUR (glavnica in obresti), navedena v tretji vrstici preglednice v odstavku 138 Odločbe iz leta 2005, nanaša na dolg Olympic Airways - Services S.A. z dne 9. marca 2005, ki je bil dolg do davčne uprave. Po mnenju grških oblasti mora biti začetek sedanje preiskave Komisije v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES datum, ko je bila izdana Odločba iz leta 2005 (14. september 2005). |
| --- | --- |

(30)

Helenska republika je na začetku svojih ugotovitev poudarila pomembnost pojasnitve obdobja, ki se preučuje v sedanji preiskavi. Navedeno je, da se postopek v zvezi z Olympic Airways začenja z decembrom 2004, v zvezi z Olympic Airlines pa z majem 2005. Helenska republika se s tem ne strinja in poudarja, da se, na primer, vsota 12 267 250 EUR (glavnica in obresti), navedena v tretji vrstici preglednice v odstavku 138 Odločbe iz leta 2005, nanaša na dolg Olympic Airways - Services S.A. z dne 9. marca 2005, ki je bil dolg do davčne uprave. Po mnenju grških oblasti mora biti začetek sedanje preiskave Komisije v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES datum, ko je bila izdana Odločba iz leta 2005 (14. september 2005).

| (31) | Razen tega je Helenska republika navedla, da je že izterjala pomoč za obdobje, navedeno v Odločbi iz leta 2005. Z dopisom z dne 21. novembra 2007 je Helenska republika obvestila Komisijo, da je Odločbo iz leta 2005 v celoti izvedla. |
| --- | --- |

(31)

Razen tega je Helenska republika navedla, da je že izterjala pomoč za obdobje, navedeno v Odločbi iz leta 2005. Z dopisom z dne 21. novembra 2007 je Helenska republika obvestila Komisijo, da je Odločbo iz leta 2005 v celoti izvedla.

3.1   Dolgovi iz davčnih obveznosti in socialnih prispevkov podjetja Olympic Airways Services od decembra 2004

| (32) | V zvezi s to postavko pomoči Helenska republika trdi, da ima podjetje obrazec o poravnavi davka in socialnih prispevkov. To pomeni, da zdaj država Grčija do podjetja nima terjatve, ki bi jo moralo podjetje takoj poravnati. Podjetje ni dolžno davčni upravi takoj plačati nobenih dolgov, ki so ostali neporavnani, ker je uspešno našlo pravna sredstva in dobilo razsodbe pristojnih nacionalnih sodišč. Uprava za civilno letalstvo nima terjatve za zapadle dolgove, ki bi se nanašala na podjetje Olympic Airways Services. Nekateri starejši dolgovi podjetja Olympic Airways Services do sklada IKA (socialno varstvo) se plačujejo z mesečnimi obroki v skladu s splošno veljavnimi določbami Zakona 3518/2006. Zato Grčija trdi, da „podaljšan odlog“ države Grčije v zvezi z domnevno neplačanimi dolgovi ne obstaja. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi s to postavko pomoči Helenska republika trdi, da ima podjetje obrazec o poravnavi davka in socialnih prispevkov. To pomeni, da zdaj država Grčija do podjetja nima terjatve, ki bi jo moralo podjetje takoj poravnati. Podjetje ni dolžno davčni upravi takoj plačati nobenih dolgov, ki so ostali neporavnani, ker je uspešno našlo pravna sredstva in dobilo razsodbe pristojnih nacionalnih sodišč. Uprava za civilno letalstvo nima terjatve za zapadle dolgove, ki bi se nanašala na podjetje Olympic Airways Services. Nekateri starejši dolgovi podjetja Olympic Airways Services do sklada IKA (socialno varstvo) se plačujejo z mesečnimi obroki v skladu s splošno veljavnimi določbami Zakona 3518/2006. Zato Grčija trdi, da „podaljšan odlog“ države Grčije v zvezi z domnevno neplačanimi dolgovi ne obstaja.

| (33) | Helenska republika je priznala, da zamuda podjetja pri objavljanju bilanc ni v skladu z njegovimi obveznostmi v okviru nacionalne zakonodaje. Vendar pa je obvestila Komisijo, da je že uvedla primerne ukrepe za zagotovitev obravnave te zadeve. Uprava podjetja Olympic Airways Services je že sprejela odločitev o imenovanju revizijske hiše za posodobitev svojih finančnih izkazov. Podjetje je že pripravilo osnutek bilanc stanja za leta od 2004 do 2006. Podjetje je izdelalo osnutek svojega finančnega stanja za leto 2007 v obliki ocene bilance stanja. |
| --- | --- |

(33)

Helenska republika je priznala, da zamuda podjetja pri objavljanju bilanc ni v skladu z njegovimi obveznostmi v okviru nacionalne zakonodaje. Vendar pa je obvestila Komisijo, da je že uvedla primerne ukrepe za zagotovitev obravnave te zadeve. Uprava podjetja Olympic Airways Services je že sprejela odločitev o imenovanju revizijske hiše za posodobitev svojih finančnih izkazov. Podjetje je že pripravilo osnutek bilanc stanja za leta od 2004 do 2006. Podjetje je izdelalo osnutek svojega finančnega stanja za leto 2007 v obliki ocene bilance stanja.

| (34) | Osnutki bilanc stanja za obdobja od 2004 do 2006, kažejo, da je bil kapital podjetja konec leta 2006 v rdečih številkah v višini [...] (20) milijonov in da je podjetje dolgovalo davke in dajatve ter socialne prispevke v višini 1 098 milijonov EUR. Vendar pa je podjetje konec leta 2007 zelo izboljšalo svoj kapital, ki zdaj znaša [...]* milijonov. Njegovi dolgovi za davčne obveznosti, dajatve in socialne prispevke zdaj znašajo [...]* milijonov. |
| --- | --- |

(34)

Osnutki bilanc stanja za obdobja od 2004 do 2006, kažejo, da je bil kapital podjetja konec leta 2006 v rdečih številkah v višini [...] (20) milijonov in da je podjetje dolgovalo davke in dajatve ter socialne prispevke v višini 1 098 milijonov EUR. Vendar pa je podjetje konec leta 2007 zelo izboljšalo svoj kapital, ki zdaj znaša [...]* milijonov. Njegovi dolgovi za davčne obveznosti, dajatve in socialne prispevke zdaj znašajo [...]* milijonov.

| (35) | V skladu s predloženimi informacijami (na podlagi ocen, ki jih je zagotovilo podjetje) je bila razčlemba dolgov državi in izvajalcem socialnega varstva na dan 31.12.2007 naslednja:








  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | Dolgovi Olympic Airways Services | Zneski | Skupaj |
| Dolgovi za socialne prispevke | Saldo starih dolgov skladu IKA, ki se plačujejo v mesečnih obrokih | [...]* | |
| Dolgovi za socialne prispevke | Nezapadli dolgovi podjetja Olympic Airways Services za mesec december in božičnico (ki zapadejo v plačilo do konca februarja 2008) | [...]* | |
| Dolgovi za socialne prispevke | | | [...]* |
| Davki – dajatve | Potrjeni dolgovi do davčne uprave FABE, odloženi zaradi uspešnih pravnih sredstev (iz davčnih revizij do 30.4.2007) | [...]* | |
| | Ocene davkov in kazni podjetja Olympic Airways Services od maja do decembra 2007 | [...]* | |
| Davki – dajatve | | | [...]* |
| Skupna vsota | | | [...]* |

(35)

V skladu s predloženimi informacijami (na podlagi ocen, ki jih je zagotovilo podjetje) je bila razčlemba dolgov državi in izvajalcem socialnega varstva na dan 31.12.2007 naslednja:

(v milijonih EUR)

Dolgovi Olympic Airways Services

Zneski

Skupaj

Dolgovi za socialne prispevke

Saldo starih dolgov skladu IKA, ki se plačujejo v mesečnih obrokih

[...]*

Dolgovi za socialne prispevke

Nezapadli dolgovi podjetja Olympic Airways Services za mesec december in božičnico (ki zapadejo v plačilo do konca februarja 2008)

[...]*

Dolgovi za socialne prispevke

[...]*

Davki – dajatve

Potrjeni dolgovi do davčne uprave FABE, odloženi zaradi uspešnih pravnih sredstev (iz davčnih revizij do 30.4.2007)

[...]*

Ocene davkov in kazni podjetja Olympic Airways Services od maja do decembra 2007

[...]*

Davki – dajatve

[...]*

Skupna vsota

[...]*

| (36) | V zvezi z dolgovi za socialne prispevke je podjetje Olympic Airways Services plačalo vse svoje dolgove do sklada IKA in se dogovorilo za vračilo starih dolgov za obdobje do vključno 30.10.2006 v skladu z Zakonom 3518/2006. Za računovodske namene je podjetje v ocenah finančnih izkazov za leto 2007 prikazalo obveznost do izvajalcev socialnega varstva, katere skupni znesek je višina olajšave za vračilo dolga na dan 31.12.2007, povečana za prispevke za mesec december in božičnico za leto 2007. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi z dolgovi za socialne prispevke je podjetje Olympic Airways Services plačalo vse svoje dolgove do sklada IKA in se dogovorilo za vračilo starih dolgov za obdobje do vključno 30.10.2006 v skladu z Zakonom 3518/2006. Za računovodske namene je podjetje v ocenah finančnih izkazov za leto 2007 prikazalo obveznost do izvajalcev socialnega varstva, katere skupni znesek je višina olajšave za vračilo dolga na dan 31.12.2007, povečana za prispevke za mesec december in božičnico za leto 2007.

| (37) | Helenska republika je v zvezi z olajšavo za vračilo starih dolgov podjetja Olympic Airways Services skladu IKA in vračilom na podlagi mesečnih obrokov poudarila, da se mora v skladu s pravom Skupnosti in uveljavljeno sodno prakso vračilo dolgov državi izvršiti v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta je v skladu s pravom Skupnosti, kadar posebni pravni okvir ne uvaja nobene diskriminacije med dolžniki. V zvezi s tem Helenska republika citira tudi Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi z neposrednim obdavčenjem podjetij (21), v katerem Komisija navaja, da so davčni ukrepi, ki veljajo za vse ekonomske subjekte, ki delujejo na območju države članice, a priori splošni ukrepi. |
| --- | --- |

(37)

Helenska republika je v zvezi z olajšavo za vračilo starih dolgov podjetja Olympic Airways Services skladu IKA in vračilom na podlagi mesečnih obrokov poudarila, da se mora v skladu s pravom Skupnosti in uveljavljeno sodno prakso vračilo dolgov državi izvršiti v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta je v skladu s pravom Skupnosti, kadar posebni pravni okvir ne uvaja nobene diskriminacije med dolžniki. V zvezi s tem Helenska republika citira tudi Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi z neposrednim obdavčenjem podjetij (21), v katerem Komisija navaja, da so davčni ukrepi, ki veljajo za vse ekonomske subjekte, ki delujejo na območju države članice, a priori splošni ukrepi.

| (38) | V tem primeru postopki za izterjavo starih dolgov skladu IKA, ki jih vsebuje nacionalni zakon, veljajo brez vsake diskriminacije za vse dolžnike, vključno z Olympic Airways Services, v skladu s splošnim zakonodajnim okvirom, ki ureja plačilo dolgov državi. Zato po mnenju Grčije ni nobene posebnosti in s tem nobene kršitve člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(38)

V tem primeru postopki za izterjavo starih dolgov skladu IKA, ki jih vsebuje nacionalni zakon, veljajo brez vsake diskriminacije za vse dolžnike, vključno z Olympic Airways Services, v skladu s splošnim zakonodajnim okvirom, ki ureja plačilo dolgov državi. Zato po mnenju Grčije ni nobene posebnosti in s tem nobene kršitve člena 87(1) Pogodbe ES.

| (39) | Kar zadeva njegove davčne dolgove, je podjetje Olympic Airways Services plačalo davčni upravi (davčna urada FABE in FAEE) vse potrjene dolgove, razen tistih dolgov, za katere je uspešno pridobilo pravna sredstva na grških sodiščih. Zato so njegovi edini neporavnani dolgovi tisti, ki niso zapadli in niso plačljivi v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(39)

Kar zadeva njegove davčne dolgove, je podjetje Olympic Airways Services plačalo davčni upravi (davčna urada FABE in FAEE) vse potrjene dolgove, razen tistih dolgov, za katere je uspešno pridobilo pravna sredstva na grških sodiščih. Zato so njegovi edini neporavnani dolgovi tisti, ki niso zapadli in niso plačljivi v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (40) | V oceni bilance stanja za leto 2007 je podjetje prikazalo obveznost v zvezi z davki - dajatvami, ki zajema vse zneske iz omenjene preglednice, ki se nanašajo na leto 2007. Skupaj ti zneski (povečani za kazni in dodatne obremenitve) znašajo [...]* milijonov EUR. Vendar pa Helenska republika navaja, da podjetje državi Grčiji zdaj ni dolžno plačati nobenega od prej omenjenih dolgov, ker je podjetje za te zadeve uspelo pridobiti pravna sredstva. |
| --- | --- |

(40)

V oceni bilance stanja za leto 2007 je podjetje prikazalo obveznost v zvezi z davki - dajatvami, ki zajema vse zneske iz omenjene preglednice, ki se nanašajo na leto 2007. Skupaj ti zneski (povečani za kazni in dodatne obremenitve) znašajo [...]* milijonov EUR. Vendar pa Helenska republika navaja, da podjetje državi Grčiji zdaj ni dolžno plačati nobenega od prej omenjenih dolgov, ker je podjetje za te zadeve uspelo pridobiti pravna sredstva.

| (41) | Razen tega ocena bilance stanja za leto 2007 vsebuje oceno podjetja o verjetnih dolgovih v znesku [...]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(41)

Razen tega ocena bilance stanja za leto 2007 vsebuje oceno podjetja o verjetnih dolgovih v znesku [...]* milijonov EUR.

| (42) | V zvezi s tem Helenska republika prosi Komisijo, naj razlikuje med (a) dolgovi, ki se prikazujejo v poslovnih knjigah podjetja za računovodske namene, in (b) dolgovi, ki jih je treba zdaj plačati državi Grčiji v skladu s splošno veljavnimi določbami nacionalne zakonodaje. Preučevanje kakršnih koli vprašanj, ki jih Komisija pregleduje v okviru tega postopka, bi se lahko osredotočilo le na slednje. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi s tem Helenska republika prosi Komisijo, naj razlikuje med (a) dolgovi, ki se prikazujejo v poslovnih knjigah podjetja za računovodske namene, in (b) dolgovi, ki jih je treba zdaj plačati državi Grčiji v skladu s splošno veljavnimi določbami nacionalne zakonodaje. Preučevanje kakršnih koli vprašanj, ki jih Komisija pregleduje v okviru tega postopka, bi se lahko osredotočilo le na slednje.

| (43) | Na podlagi predloženih informacij Helenska republika meni, da v tej zadevi ni nakazila državnih sredstev v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in še manj kakršnega koli prednostnega obravnavanja podjetja Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi predloženih informacij Helenska republika meni, da v tej zadevi ni nakazila državnih sredstev v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in še manj kakršnega koli prednostnega obravnavanja podjetja Olympic Airways Services.

3.2   Državna pomoč podjetju Olympic Airlines od leta 2005

| (44) | V zvezi z zrakoplovi, ki sta jih podjetje Olympic Airways Services in država Grčija dala v podnajem podjetju Olympic Airlines, grške oblasti navajajo, da je bilo podjetje Olympic Airlines finančno sposobno skleniti poslovni najem neposredno z akterji na trgu in da podjetje Olympic Airlines s sklenitvijo pogodb o poslovnem najemu nikoli ni bilo prednostno obravnavano, ker so se te pogodbe o najemu sklenile po tekočih tržnih cenah in zato ni bilo prikrite državne pomoči. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi z zrakoplovi, ki sta jih podjetje Olympic Airways Services in država Grčija dala v podnajem podjetju Olympic Airlines, grške oblasti navajajo, da je bilo podjetje Olympic Airlines finančno sposobno skleniti poslovni najem neposredno z akterji na trgu in da podjetje Olympic Airlines s sklenitvijo pogodb o poslovnem najemu nikoli ni bilo prednostno obravnavano, ker so se te pogodbe o najemu sklenile po tekočih tržnih cenah in zato ni bilo prikrite državne pomoči.

| (45) | Razen tega je podjetje Olympic Airways Services z izbiro podjetja Olympic Airlines ravnalo prav tako, kakor bi ravnal vsak zasebni investitor v enakem položaju, saj ni uspelo samo znižati svoje mesečne izgube na najboljši možni način, temveč si je na podlagi izraženega namena podjetja Olympic Airlines, da se na novo dogovori in prevzame prvotne najemnine, zagotovilo čez nekaj časa tudi omejitev izgube. |
| --- | --- |

(45)

Razen tega je podjetje Olympic Airways Services z izbiro podjetja Olympic Airlines ravnalo prav tako, kakor bi ravnal vsak zasebni investitor v enakem položaju, saj ni uspelo samo znižati svoje mesečne izgube na najboljši možni način, temveč si je na podlagi izraženega namena podjetja Olympic Airlines, da se na novo dogovori in prevzame prvotne najemnine, zagotovilo čez nekaj časa tudi omejitev izgube.

| (46) | Helenska republika je želela poudariti tudi, da se najemnine, ki jih je Olympic Airlines plačal za poslovni podnajem, ne bi smele primerjati zakupninami za finančni najem, s katerimi jih je po njihovem mnenju Komisija napačno primerjala. To so dejansko različne vrste najema. |
| --- | --- |

(46)

Helenska republika je želela poudariti tudi, da se najemnine, ki jih je Olympic Airlines plačal za poslovni podnajem, ne bi smele primerjati zakupninami za finančni najem, s katerimi jih je po njihovem mnenju Komisija napačno primerjala. To so dejansko različne vrste najema.

| (47) | V zvezi z dolgovi podjetja Olympic Airlines za davčne obveznosti in socialne prispevke Helenska republika navaja, da ni bilo odloga za neplačilo, podjetje Olympic Airlines je v celoti poravnalo svoje dolgove za socialne prispevke. V zvezi z njegovimi davčnimi dolgovi pa zamujeno plačilo samo dela njegovih davčnih dolgov do države Grčije za omejeno obdobje od Odločbe iz leta 2005 ne predstavlja „podaljšane strpnosti“ države Grčije. V vsakem primeru država Grčija navaja, da je že uvedla vse ukrepe, potrebne v skladu z nacionalno zakonodajo, da potrdi in potem izterja večji del zaostalih plačil podjetja. Razen tega je podjetje že predložilo zahtevo za vračilo svojih potrjenih davčnih dolgov v 48 obrokih v skladu s splošno veljavnimi predpisi nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi z dolgovi podjetja Olympic Airlines za davčne obveznosti in socialne prispevke Helenska republika navaja, da ni bilo odloga za neplačilo, podjetje Olympic Airlines je v celoti poravnalo svoje dolgove za socialne prispevke. V zvezi z njegovimi davčnimi dolgovi pa zamujeno plačilo samo dela njegovih davčnih dolgov do države Grčije za omejeno obdobje od Odločbe iz leta 2005 ne predstavlja „podaljšane strpnosti“ države Grčije. V vsakem primeru država Grčija navaja, da je že uvedla vse ukrepe, potrebne v skladu z nacionalno zakonodajo, da potrdi in potem izterja večji del zaostalih plačil podjetja. Razen tega je podjetje že predložilo zahtevo za vračilo svojih potrjenih davčnih dolgov v 48 obrokih v skladu s splošno veljavnimi predpisi nacionalne zakonodaje.

3.2.1   Podnajem zrakoplovov

| (48) | Dajanje zrakoplovov v podnajem po ceni, ki je nižja od zakupnin za prvotni najem, ne predstavlja državne pomoči, ker podjetje Olympic Airlines ni bilo prednostno obravnavano in ni prejelo nobene koristi, ki je ne bi v vsakem primeru prejelo v skladu s tržnimi pogoji. Grške oblasti trdijo, da Komisija sploh ni preučila ravni najemnin v skladu z merilom zasebnega investitorja in da je uporabila napačno metodologijo z upoštevanjem razlike med prvotnim najemom in podnajemom za zrakoplove, namesto da bi preučila, ali je bila podnajemna pogodba sklenjena po tržnih cenah. |
| --- | --- |

(48)

Dajanje zrakoplovov v podnajem po ceni, ki je nižja od zakupnin za prvotni najem, ne predstavlja državne pomoči, ker podjetje Olympic Airlines ni bilo prednostno obravnavano in ni prejelo nobene koristi, ki je ne bi v vsakem primeru prejelo v skladu s tržnimi pogoji. Grške oblasti trdijo, da Komisija sploh ni preučila ravni najemnin v skladu z merilom zasebnega investitorja in da je uporabila napačno metodologijo z upoštevanjem razlike med prvotnim najemom in podnajemom za zrakoplove, namesto da bi preučila, ali je bila podnajemna pogodba sklenjena po tržnih cenah.

3.2.2   Finančni najem in poslovni najem

| (49) | Helenska republika meni, da je bila Komisija brez dvoma v zmoti, ker ni razlikovala med finančnim in poslovnim najemom. |
| --- | --- |

(49)

Helenska republika meni, da je bila Komisija brez dvoma v zmoti, ker ni razlikovala med finančnim in poslovnim najemom.

| (50) | Prvič, Helenska republika je poudarila, da je podjetje Olympic Airlines od vseh zrakoplovov, ki jih ima v najemu, štiri zrakoplove A340-300 vzelo v podnajem od podjetja Olympic Airways Services, ki je imelo te zrakoplove na podlagi finančnega najema. Od decembra 2004 je podjetje Olympic Airways Services v omenjenih finančnih najemih zamenjala država Grčija, in sicer od decembra 2004 dalje (za prvi par) in od aprila 2005 dalje (za drugi par). Od takrat do danes te zrakoplove podjetju Olympic Airlines daje v podnajem država Grčija. |
| --- | --- |

(50)

Prvič, Helenska republika je poudarila, da je podjetje Olympic Airlines od vseh zrakoplovov, ki jih ima v najemu, štiri zrakoplove A340-300 vzelo v podnajem od podjetja Olympic Airways Services, ki je imelo te zrakoplove na podlagi finančnega najema. Od decembra 2004 je podjetje Olympic Airways Services v omenjenih finančnih najemih zamenjala država Grčija, in sicer od decembra 2004 dalje (za prvi par) in od aprila 2005 dalje (za drugi par). Od takrat do danes te zrakoplove podjetju Olympic Airlines daje v podnajem država Grčija.

| (51) | Grčija pojasnjuje, da je finančni najem tisti najem, pri katerem se tveganja in koristi, ki izhajajo iz lastništva sredstva, dejansko prenesejo (lastniška pravica se lahko sčasoma prenese ali pa ne). Dejansko je enak nakupu ob pogoju obročnega odplačila cene. Poslovni najem je vsak najem, ki ni finančni najem. Zato plačilo zakupnine pri finančnem najemu ustreza znesku obroka za poplačilo vrednosti zrakoplova, tako da je končno finančni najemojemalec lastnik zrakoplova ob koncu najema. Mesečna zakupnina, ki jo je država Grčija plačevala najemodajalcem za zrakoplove, bo prenehala leta 2011, ker bodo takrat zrakoplovi v celoti postali njena last. |
| --- | --- |

(51)

Grčija pojasnjuje, da je finančni najem tisti najem, pri katerem se tveganja in koristi, ki izhajajo iz lastništva sredstva, dejansko prenesejo (lastniška pravica se lahko sčasoma prenese ali pa ne). Dejansko je enak nakupu ob pogoju obročnega odplačila cene. Poslovni najem je vsak najem, ki ni finančni najem. Zato plačilo zakupnine pri finančnem najemu ustreza znesku obroka za poplačilo vrednosti zrakoplova, tako da je končno finančni najemojemalec lastnik zrakoplova ob koncu najema. Mesečna zakupnina, ki jo je država Grčija plačevala najemodajalcem za zrakoplove, bo prenehala leta 2011, ker bodo takrat zrakoplovi v celoti postali njena last.

| (52) | Odločitev države Grčije o dajanju zrakoplovov v podnajem po cenah, ki so nižje od zakupnin za finančni najem, ki se plačujejo v okviru prvotnega najema, ni dodelitev državne pomoči podjetju Olympic Airlines, ker (a) je upravičena z različno naravo obeh vrst pogodb, in (2) ker najemnine, plačane v okviru poslovnih podnajemov, odražajo tržne cene za najeme podobnih zrakoplovov v kritičnem času, ko so se pogodbe sklenile. |
| --- | --- |

(52)

Odločitev države Grčije o dajanju zrakoplovov v podnajem po cenah, ki so nižje od zakupnin za finančni najem, ki se plačujejo v okviru prvotnega najema, ni dodelitev državne pomoči podjetju Olympic Airlines, ker (a) je upravičena z različno naravo obeh vrst pogodb, in (2) ker najemnine, plačane v okviru poslovnih podnajemov, odražajo tržne cene za najeme podobnih zrakoplovov v kritičnem času, ko so se pogodbe sklenile.

| (53) | Zato je samo po sebi jasno, da je zakupnina v okviru finančnega najema višja od najemnine v okviru preprostega poslovnega najema, ker tako plačilo vključuje tudi postopno odplačilo vrednosti zrakoplova. Nasprotno pa je podjetje Olympic Airlines državi Grčiji plačalo najemnino samo za upravljanje zrakoplovov, brez vsakega pričakovanja, da bi v prihodnosti po pogodbi pridobilo lastništvo nad zrakoplovi. |
| --- | --- |

(53)

Zato je samo po sebi jasno, da je zakupnina v okviru finančnega najema višja od najemnine v okviru preprostega poslovnega najema, ker tako plačilo vključuje tudi postopno odplačilo vrednosti zrakoplova. Nasprotno pa je podjetje Olympic Airlines državi Grčiji plačalo najemnino samo za upravljanje zrakoplovov, brez vsakega pričakovanja, da bi v prihodnosti po pogodbi pridobilo lastništvo nad zrakoplovi.

| (54) | V zvezi s poslovnimi najemi za zrakoplove, ki jih upravlja Olympic Airlines, je Helenska republika obvestila Komisijo, da so potekli vsi ti podnajemi za zrakoplove med Olympic Airways Services in Olympic Airlines, razen enega (za zrakoplov A300-600). Pogodbe med Olympic Airlines in prvotnimi najemodajalci so se večkrat ponovno dogovarjale in obnavljale (ob različnih datumih med letoma 2005 in 2007) na podlagi tekočih tržnih cen brez posredovanja Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(54)

V zvezi s poslovnimi najemi za zrakoplove, ki jih upravlja Olympic Airlines, je Helenska republika obvestila Komisijo, da so potekli vsi ti podnajemi za zrakoplove med Olympic Airways Services in Olympic Airlines, razen enega (za zrakoplov A300-600). Pogodbe med Olympic Airlines in prvotnimi najemodajalci so se večkrat ponovno dogovarjale in obnavljale (ob različnih datumih med letoma 2005 in 2007) na podlagi tekočih tržnih cen brez posredovanja Olympic Airways Services.

| (55) | Natančneje, pri štirih najemih za zrakoplov DHC 8-102, štirih najemih za zrakoplov B-737-400, enem najemu za zrakoplov B-737-300 in treh najemih za zrakoplov B-717-200, kjer je bilo najemojemalec podjetje Olympic Airways Services, ima zdaj položaj najemojemalca v prvotnih poslovnih najemih podjetje Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(55)

Natančneje, pri štirih najemih za zrakoplov DHC 8-102, štirih najemih za zrakoplov B-737-400, enem najemu za zrakoplov B-737-300 in treh najemih za zrakoplov B-717-200, kjer je bilo najemojemalec podjetje Olympic Airways Services, ima zdaj položaj najemojemalca v prvotnih poslovnih najemih podjetje Olympic Airlines.

| (56) | Po mnenju Grčije je bila odločitev podjetja Olympic Airways Services o ustvarjanju prihodka z zrakoplovi in zmanjšanju svojih izgub z dajanjem zrakoplovov v podnajem podjetju Olympic Airlines v komercialnem smislu povsem upravičena in usklajena z merilom zasebnega investitorja. Razen tega se je podjetje Olympic Airways Services s podpisom teh pogodb o podnajemu rešilo stroškov čuvanja in vzdrževanja zrakoplovov in pridobilo koristi iz storitev na tleh in vzdrževalnih storitev, ki jih je za te zrakoplove zagotavljalo podjetju Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(56)

Po mnenju Grčije je bila odločitev podjetja Olympic Airways Services o ustvarjanju prihodka z zrakoplovi in zmanjšanju svojih izgub z dajanjem zrakoplovov v podnajem podjetju Olympic Airlines v komercialnem smislu povsem upravičena in usklajena z merilom zasebnega investitorja. Razen tega se je podjetje Olympic Airways Services s podpisom teh pogodb o podnajemu rešilo stroškov čuvanja in vzdrževanja zrakoplovov in pridobilo koristi iz storitev na tleh in vzdrževalnih storitev, ki jih je za te zrakoplove zagotavljalo podjetju Olympic Airlines.

3.2.3   Dolgovi in sedanje finančno stanje podjetja Olympic Airlines

| (57) | V obdobju od leta 2004 do 2007 je podjetje Olympic Airlines prikazalo povečanje prihodkov za okrog 16,5 % in uspelo zmanjšati naraščanje svojih stroškov (razen goriva) na 9,7 %. |
| --- | --- |

(57)

V obdobju od leta 2004 do 2007 je podjetje Olympic Airlines prikazalo povečanje prihodkov za okrog 16,5 % in uspelo zmanjšati naraščanje svojih stroškov (razen goriva) na 9,7 %.

| (58) | V skladu z določbami Zakona 2190/1920 se podjetje zavezuje končati s pripravo svojih finančnih izkazov za leto 2007 do konca aprila 2008. Grčija je za pojasnilo finančnega stanja Olympic Airlines predložila naslednjo preglednico.









  PRIHODKI – STROŠKI | Ocene za leto 2007 | 2006 | 2005 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKUPNI PRIHODEK | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| LETALSKO GORIVO | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DRUGI SORAZMERNI STROŠKI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SKUPNI SORAZMERNI STROŠKI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| REZULTATI PRED STALNIMI STROŠKI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| NAJEMNINE ZA ZRAKOPLOVE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DRUGI STROŠKI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SKUPAJ | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| EBITDA (DOBIČEK PRED OBRESTMI, DAVKI IN AMORTIZACIJO) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SKUPNA AMORTIZACIJA | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| REZULTATI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| DRUGI ODHODKI ZA FINANČNE POSLE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| SKUPNI STROŠKI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ZASLUŽKI PRED OBDAVČITVIJO IN IZREDNE POSTAVKE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| IZREDNI REZULTATI | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| EBT (DOBIČEK PRED DAVKI) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(58)

V skladu z določbami Zakona 2190/1920 se podjetje zavezuje končati s pripravo svojih finančnih izkazov za leto 2007 do konca aprila 2008. Grčija je za pojasnilo finančnega stanja Olympic Airlines predložila naslednjo preglednico.

PRIHODKI – STROŠKI

Ocene za leto 2007

2006

2005

2004

SKUPNI PRIHODEK

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

LETALSKO GORIVO

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DRUGI SORAZMERNI STROŠKI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SKUPNI SORAZMERNI STROŠKI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

REZULTATI PRED STALNIMI STROŠKI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

NAJEMNINE ZA ZRAKOPLOVE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DRUGI STROŠKI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SKUPAJ

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

EBITDA (DOBIČEK PRED OBRESTMI, DAVKI IN AMORTIZACIJO)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SKUPNA AMORTIZACIJA

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

REZULTATI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

DRUGI ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

SKUPNI STROŠKI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ZASLUŽKI PRED OBDAVČITVIJO IN IZREDNE POSTAVKE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

IZREDNI REZULTATI

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

EBT (DOBIČEK PRED DAVKI)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (59) | Kot je navedeno v preglednici, je skupni prihodek podjetja Olympic Airlines v letu 2004 znašal [...]* milijonov, skupni stroški pred obdavčitvijo pa [...]*, kar je povzročilo, da je podjetje prikazalo izgubo v višini 87,1 milijona EUR. V naslednjih letih se je stanje podjetja poslabšalo. V letu 2007 je njegova izguba znašala [...]*milijonov. |
| --- | --- |

(59)

Kot je navedeno v preglednici, je skupni prihodek podjetja Olympic Airlines v letu 2004 znašal [...]* milijonov, skupni stroški pred obdavčitvijo pa [...]*, kar je povzročilo, da je podjetje prikazalo izgubo v višini 87,1 milijona EUR. V naslednjih letih se je stanje podjetja poslabšalo. V letu 2007 je njegova izguba znašala [...]*milijonov.

| (60) | Kot trdijo grške oblasti, je ta sprememba finančnega stanja podjetja Olympic Airlines v veliki meri posledica njegove pravne nezmožnosti za povečanje svojega osnovnega kapitala (22), ki jo je naložil edini družbenik (država Grčija), in komplikacij, ki so jih povzročile prejšnje odločitve o državni pomoči v prizadevanju za vključitev zasebnih finančnih sredstev v podjetje. |
| --- | --- |

(60)

Kot trdijo grške oblasti, je ta sprememba finančnega stanja podjetja Olympic Airlines v veliki meri posledica njegove pravne nezmožnosti za povečanje svojega osnovnega kapitala (22), ki jo je naložil edini družbenik (država Grčija), in komplikacij, ki so jih povzročile prejšnje odločitve o državni pomoči v prizadevanju za vključitev zasebnih finančnih sredstev v podjetje.

| (61) | Podjetje je poudarilo, da ga je dolgoročno pomanjkanje kapitala prisililo k znatnemu povečanju stroškov, zlasti v zvezi z najemi zrakoplovov, pri čemer so na njegove negativne rezultate najbolj vplivali kratkoročni in manj dolgoročni najemi. Razen tega so zaradi pomanjkanja kapitala nastajale znatne zamude pri uvajanju inovacij v proizvodni proces v podjetju, kar je povzročilo zamudo pri izvajanju, na primer, e-prodaje vozovnic. |
| --- | --- |

(61)

Podjetje je poudarilo, da ga je dolgoročno pomanjkanje kapitala prisililo k znatnemu povečanju stroškov, zlasti v zvezi z najemi zrakoplovov, pri čemer so na njegove negativne rezultate najbolj vplivali kratkoročni in manj dolgoročni najemi. Razen tega so zaradi pomanjkanja kapitala nastajale znatne zamude pri uvajanju inovacij v proizvodni proces v podjetju, kar je povzročilo zamudo pri izvajanju, na primer, e-prodaje vozovnic.

| (62) | Ne glede na ta dejstva grške oblasti navajajo, da je podjetje redno poravnavalo svoje dolgove do sistemov socialnega varstva in nima zapadlih dolgov do glavnega sistema socialnega varstva, sklada IKA. |
| --- | --- |

(62)

Ne glede na ta dejstva grške oblasti navajajo, da je podjetje redno poravnavalo svoje dolgove do sistemov socialnega varstva in nima zapadlih dolgov do glavnega sistema socialnega varstva, sklada IKA.

| (63) | Zdaj podjetje zamuja s plačilom dolgov določenemu številu upnikov. Natančneje, njegovi skupni zapadli dolgovi (do 31.12.2007) do Olympic Airways Services (in njegovega odvisnega podjetja Olympic Aviation) so znašali [...]*, do Mednarodnega letališča Atene so znašali [...]* milijonov in do Olympic Catering[...]* milijonov. |
| --- | --- |

(63)

Zdaj podjetje zamuja s plačilom dolgov določenemu številu upnikov. Natančneje, njegovi skupni zapadli dolgovi (do 31.12.2007) do Olympic Airways Services (in njegovega odvisnega podjetja Olympic Aviation) so znašali [...]*, do Mednarodnega letališča Atene so znašali [...]* milijonov in do Olympic Catering[...]* milijonov.

| (64) | Zdaj obstaja tudi nekaj zamude pri plačevanju nekaterih dolgov, ki jih ima podjetje do davčne uprave in CAA (Civil Aviation Authority – Uprava za civilno letalstvo). V skladu s podatki, ki so na razpolago Helenski republiki, so 7. februarja 2008 potrjeni davčni dolgovi Olympic Airways Services za obdobje do 31.12.2007 znašali [...]* milijonov. Od tega zneska je zdaj zapadlih in plačljivih samo [...]* milijonov. |
| --- | --- |

(64)

Zdaj obstaja tudi nekaj zamude pri plačevanju nekaterih dolgov, ki jih ima podjetje do davčne uprave in CAA (Civil Aviation Authority – Uprava za civilno letalstvo). V skladu s podatki, ki so na razpolago Helenski republiki, so 7. februarja 2008 potrjeni davčni dolgovi Olympic Airways Services za obdobje do 31.12.2007 znašali [...]* milijonov. Od tega zneska je zdaj zapadlih in plačljivih samo [...]* milijonov.

| (65) | Podjetje zamuja s plačilom najemnin državi Grčiji za zrakoplove v skupnem znesku [...]* milijonov. Podjetje državi Grčiji tudi ni plačalo zneska [...]* milijonov rezerv za vzdrževanje zrakoplovov. |
| --- | --- |

(65)

Podjetje zamuja s plačilom najemnin državi Grčiji za zrakoplove v skupnem znesku [...]* milijonov. Podjetje državi Grčiji tudi ni plačalo zneska [...]* milijonov rezerv za vzdrževanje zrakoplovov.

| (66) | Helenska republika poudarja, da se je vprašanje podaljšanega odloga za neplačilo dolgov podjetja Olympic Airlines državi Grčiji prvič pojavilo v Odločbi iz leta 2005. Poudarja, da je Odločba iz leta 2005 ugotovila, da je po preiskavi strokovnjakov Skupnosti podjetje izpolnilo svoje obveznosti v zvezi s tem za obdobje, ki so ga preučevali (do maja 2005). |
| --- | --- |

(66)

Helenska republika poudarja, da se je vprašanje podaljšanega odloga za neplačilo dolgov podjetja Olympic Airlines državi Grčiji prvič pojavilo v Odločbi iz leta 2005. Poudarja, da je Odločba iz leta 2005 ugotovila, da je po preiskavi strokovnjakov Skupnosti podjetje izpolnilo svoje obveznosti v zvezi s tem za obdobje, ki so ga preučevali (do maja 2005).

| (67) | Zato Helenska republika poudarja, da se, tudi če zdaj obstajajo nekateri neplačani dolgovi podjetja Olympic Airlines do države, vsaka zamuda pri njihovem plačevanju nanaša samo na kratko obdobje. Po mnenju države to samo po sebi ne zadošča za trditev o podaljšanem odlogu države Grčije z vidika pogojev, določenih v sodni praksi Skupnosti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(67)

Zato Helenska republika poudarja, da se, tudi če zdaj obstajajo nekateri neplačani dolgovi podjetja Olympic Airlines do države, vsaka zamuda pri njihovem plačevanju nanaša samo na kratko obdobje. Po mnenju države to samo po sebi ne zadošča za trditev o podaljšanem odlogu države Grčije z vidika pogojev, določenih v sodni praksi Skupnosti v zvezi s tem.

| (68) | V skladu s sodno prakso „ravnanje javnega organa, ki je odgovoren za pobiranje prispevkov za socialno varnost, kadar dopušča pozno plačevanje teh prispevkov, nedvomno podjetju prejemniku zagotavlja znatno poslovno korist, ker temu podjetju ublaži breme, povezano z normalno uporabo sistema socialne varnosti“ (23). |
| --- | --- |

(68)

V skladu s sodno prakso „ravnanje javnega organa, ki je odgovoren za pobiranje prispevkov za socialno varnost, kadar dopušča pozno plačevanje teh prispevkov, nedvomno podjetju prejemniku zagotavlja znatno poslovno korist, ker temu podjetju ublaži breme, povezano z normalno uporabo sistema socialne varnosti“ (23).

| (69) | Da bi se ta gospodarska korist obravnavala kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, pa je treba dokazati tudi, da podjetje take koristi ne bi prejelo pod normalnimi tržnimi pogoji, z drugimi besedami, treba je preučiti, ali je organizacija, ki je prejela prispevke, delovala na enak način, kot bi deloval zasebni upnik v enakih razmerah. |
| --- | --- |

(69)

Da bi se ta gospodarska korist obravnavala kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, pa je treba dokazati tudi, da podjetje take koristi ne bi prejelo pod normalnimi tržnimi pogoji, z drugimi besedami, treba je preučiti, ali je organizacija, ki je prejela prispevke, delovala na enak način, kot bi deloval zasebni upnik v enakih razmerah.

| (70) | Po mnenju Grčije tega merila ni lahko uporabiti v praksi, ker ne obstaja standard ravnanja za zasebnega upnika. Natančneje, v odvisnosti od finančnih možnosti dolžnikov in svoje sposobnosti za preživetje se lahko upnik odloči, da ne stori nič ali pa uporabi vsa razpoložljiva pravna sredstva, da izterja zapadle dolgove. Zato Grčija meni, da bi bilo treba preučiti, ali je javni organ izvedel vse razpoložljive pravne korake za izterjavo dolga in ali je to storil brez odlašanja (24). |
| --- | --- |

(70)

Po mnenju Grčije tega merila ni lahko uporabiti v praksi, ker ne obstaja standard ravnanja za zasebnega upnika. Natančneje, v odvisnosti od finančnih možnosti dolžnikov in svoje sposobnosti za preživetje se lahko upnik odloči, da ne stori nič ali pa uporabi vsa razpoložljiva pravna sredstva, da izterja zapadle dolgove. Zato Grčija meni, da bi bilo treba preučiti, ali je javni organ izvedel vse razpoložljive pravne korake za izterjavo dolga in ali je to storil brez odlašanja (24).

| (71) | V zadevi Magefesa (25) je sodišče odločilo, da je večletno (več kot 8 let) neplačevanje dolgov za davek in socialne prispevke pokazalo, da organi niso uporabljali vseh zakonskih sredstev za zagotovitev plačila dolgov. |
| --- | --- |

(71)

V zadevi Magefesa (25) je sodišče odločilo, da je večletno (več kot 8 let) neplačevanje dolgov za davek in socialne prispevke pokazalo, da organi niso uporabljali vseh zakonskih sredstev za zagotovitev plačila dolgov.

| (72) | Podobno je v zadevi Lenzing (26) Sodišče prve stopnje menilo, da (a) odlog neplačila prispevkov za socialno zavarovanje za obdobje najmanj 6 let, ki je omogočilo kopičenje dolgov, (b) strpnost do neizpolnjevanja sklenjenega dogovora o vračilu dolgov in (c) sklenitev novega dogovora o vračilu dolgov, čeprav bi lahko organi zahtevali takojšnje plačilo celotnega zneska zapadlih terjatev zaradi kršitve pogojev prvotnega dogovora – morda s prisilno izterjavo, niso izpolnili merila zasebnega upnika in so bili zato enakovredni državni pomoči. |
| --- | --- |

(72)

Podobno je v zadevi Lenzing (26) Sodišče prve stopnje menilo, da (a) odlog neplačila prispevkov za socialno zavarovanje za obdobje najmanj 6 let, ki je omogočilo kopičenje dolgov, (b) strpnost do neizpolnjevanja sklenjenega dogovora o vračilu dolgov in (c) sklenitev novega dogovora o vračilu dolgov, čeprav bi lahko organi zahtevali takojšnje plačilo celotnega zneska zapadlih terjatev zaradi kršitve pogojev prvotnega dogovora – morda s prisilno izterjavo, niso izpolnili merila zasebnega upnika in so bili zato enakovredni državni pomoči.

| (73) | In končno, v zadevi Španija proti Komisiji (27) je Sodišče Evropske unije odločilo, da so španske oblasti, čeprav so potrebovale tri leta za doseganje dogovorov o prestrukturiranju dolgov s podjetji in čeprav so odpisale dve tretjini dolgov in sklenile dogovore za prestrukturiranje dolgov v trajanju 10 let z dvoletnim moratorijem, delovale v skladu z merili zasebnega upnika in uporabile vsa zakonska sredstva za izterjavo dolgov. |
| --- | --- |

(73)

In končno, v zadevi Španija proti Komisiji (27) je Sodišče Evropske unije odločilo, da so španske oblasti, čeprav so potrebovale tri leta za doseganje dogovorov o prestrukturiranju dolgov s podjetji in čeprav so odpisale dve tretjini dolgov in sklenile dogovore za prestrukturiranje dolgov v trajanju 10 let z dvoletnim moratorijem, delovale v skladu z merili zasebnega upnika in uporabile vsa zakonska sredstva za izterjavo dolgov.

| (74) | Na podlagi tega Helenska republika meni, da na njeni strani ni bilo podaljšanega odloga v zvezi z izterjavo dolgov, ki jih dolguje Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi tega Helenska republika meni, da na njeni strani ni bilo podaljšanega odloga v zvezi z izterjavo dolgov, ki jih dolguje Olympic Airlines.

3.3   Državna pomoč zaradi posebne zaščite pred upniki

| (75) | V svojem odgovoru Helenska republika trdi, da zadevne pravne določbe ne povzročajo odprave pravic upnikov podjetij Olympic Airways in Olympic Airlines v zvezi z izterjavo njihovih terjatev v okviru nacionalne zakonodaje, temveč samo njihov začasni odlog, kar je glede na nacionalno sodno prakso združljivo z nacionalno zakonodajo (in zlasti z ustavo). Razen tega ugotavljajo, da je država (vključno z vsemi agencijami države, ki bi lahko zagotovile koristi z državnimi sredstvi) izrecno izključena s področja uporabe te zaščite pred upniki. Zato po njihovem mnenju ne more obstajati državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Državna pomoč bi obstajala le, če bi država Grčija upnikom podjetja Olympic Airways Services in/ali Olympic Airlines jamčila za plačilo dolgov ali če bi v imenu teh podjetij plačala dobaviteljem in/ali upnikom. |
| --- | --- |

(75)

V svojem odgovoru Helenska republika trdi, da zadevne pravne določbe ne povzročajo odprave pravic upnikov podjetij Olympic Airways in Olympic Airlines v zvezi z izterjavo njihovih terjatev v okviru nacionalne zakonodaje, temveč samo njihov začasni odlog, kar je glede na nacionalno sodno prakso združljivo z nacionalno zakonodajo (in zlasti z ustavo). Razen tega ugotavljajo, da je država (vključno z vsemi agencijami države, ki bi lahko zagotovile koristi z državnimi sredstvi) izrecno izključena s področja uporabe te zaščite pred upniki. Zato po njihovem mnenju ne more obstajati državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Državna pomoč bi obstajala le, če bi država Grčija upnikom podjetja Olympic Airways Services in/ali Olympic Airlines jamčila za plačilo dolgov ali če bi v imenu teh podjetij plačala dobaviteljem in/ali upnikom.

| (76) | Helenska republika ne oporeka, da se ta posebna določba nanaša posebej na Olympic Airways Services in Olympic Airlines. Vendar pa posebna narava teh določb sama po sebi ne zadošča za utemeljitev kršitve člena 87 ES, ker člen 22 Zakona 3404/2005 ne prinaša nobene gospodarske koristi. |
| --- | --- |

(76)

Helenska republika ne oporeka, da se ta posebna določba nanaša posebej na Olympic Airways Services in Olympic Airlines. Vendar pa posebna narava teh določb sama po sebi ne zadošča za utemeljitev kršitve člena 87 ES, ker člen 22 Zakona 3404/2005 ne prinaša nobene gospodarske koristi.

| (77) | Da bi obstajala državna pomoč v skladu s členom 87 Pogodbe ES, je po mnenju Grčije nujno potrebno, da se državna sredstva dejansko nakažejo (28). Zaščita pred upniki, zagotovljena podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines od 17. oktobra 2005 do 28. februarja 2006 in nato na podlagi podaljšanja prvotnega roka do 31. oktobra 2006 in nato do 31. oktobra 2007 ter nato do 31. oktobra 2008, se nanaša samo na dolgove zasebnim upnikom. |
| --- | --- |

(77)

Da bi obstajala državna pomoč v skladu s členom 87 Pogodbe ES, je po mnenju Grčije nujno potrebno, da se državna sredstva dejansko nakažejo (28). Zaščita pred upniki, zagotovljena podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines od 17. oktobra 2005 do 28. februarja 2006 in nato na podlagi podaljšanja prvotnega roka do 31. oktobra 2006 in nato do 31. oktobra 2007 ter nato do 31. oktobra 2008, se nanaša samo na dolgove zasebnim upnikom.

| (78) | Razlog za izključitev države Grčije s področja uporabe te določbe je prav zagotovitev skladnosti z zahtevami prava Skupnosti o državni pomoči, kot navaja obrazložitveno poročilo, ki spremlja zakon. |
| --- | --- |

(78)

Razlog za izključitev države Grčije s področja uporabe te določbe je prav zagotovitev skladnosti z zahtevami prava Skupnosti o državni pomoči, kot navaja obrazložitveno poročilo, ki spremlja zakon.

| (79) | Helenska Republika je poudarila, da bi bil edini primer, pri katerem bi se pojavilo vprašanje državne pomoči na podlagi posebne zaščite pred upniki v primeru zasebnih upnikov, tisti primer, pri katerem bi država Grčija upnikom podjetij Olympic Airways Services in Olympic Airlines jamčila za plačilo dolgov ali bi v imenu teh podjetij plačala dobaviteljem in/ali upnikom. |
| --- | --- |

(79)

Helenska Republika je poudarila, da bi bil edini primer, pri katerem bi se pojavilo vprašanje državne pomoči na podlagi posebne zaščite pred upniki v primeru zasebnih upnikov, tisti primer, pri katerem bi država Grčija upnikom podjetij Olympic Airways Services in Olympic Airlines jamčila za plačilo dolgov ali bi v imenu teh podjetij plačala dobaviteljem in/ali upnikom.

4.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI

4.1   Olympic Airlines SA

| (80) | Pripombe Olympic Airlines so bile popolnoma skladne z odgovorom, ki ga je predložila Helenska republika, z dne 11. februarja 2008. |
| --- | --- |

(80)

Pripombe Olympic Airlines so bile popolnoma skladne z odgovorom, ki ga je predložila Helenska republika, z dne 11. februarja 2008.

| (81) | V zvezi s podnajemom zrakoplovov od države Grčije in podjetja Olympic Airways podjetje Olympic Airlines meni, da sta Olympic Airways in država Grčija delovala na način, ki je popolnoma v skladu z merilom zasebnega investitorja in da za Olympic Airlines ni bilo prednostne obravnave. Razen tega trdi, da so najemnine, ki jih je podjetje Olympic Airlines plačalo podjetju Olympic Airways in državi Grčiji, v splošnem v skladu s tekočimi tržnimi cenami. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s podnajemom zrakoplovov od države Grčije in podjetja Olympic Airways podjetje Olympic Airlines meni, da sta Olympic Airways in država Grčija delovala na način, ki je popolnoma v skladu z merilom zasebnega investitorja in da za Olympic Airlines ni bilo prednostne obravnave. Razen tega trdi, da so najemnine, ki jih je podjetje Olympic Airlines plačalo podjetju Olympic Airways in državi Grčiji, v splošnem v skladu s tekočimi tržnimi cenami.

| (82) | Tudi podjetje Olympic Airlines je navedlo, da je treba upoštevati razliko med finančnim najemom in poslovnim najemom. |
| --- | --- |

(82)

Tudi podjetje Olympic Airlines je navedlo, da je treba upoštevati razliko med finančnim najemom in poslovnim najemom.

| (83) | Odločitev države Grčije, da da zrakoplove v podnajem po cenah, ki so nižje od cen finančnega najema, plačanih za prvotni najem, ni bila nujno dodelitev nezakonite državne pomoči podjetju Olympic Airlines. Razlika v ravneh najemnin je upravičena po eni strani z različno naravo teh dveh vrst najema, po drugi strani pa z dejstvom, da najemnine, plačane v okviru poslovnih podnajemov, odražajo tržne cene za najeme podobnih zrakoplovov v kritičnem časovnem trenutku, ko so se pogodbe sklenile. |
| --- | --- |

(83)

Odločitev države Grčije, da da zrakoplove v podnajem po cenah, ki so nižje od cen finančnega najema, plačanih za prvotni najem, ni bila nujno dodelitev nezakonite državne pomoči podjetju Olympic Airlines. Razlika v ravneh najemnin je upravičena po eni strani z različno naravo teh dveh vrst najema, po drugi strani pa z dejstvom, da najemnine, plačane v okviru poslovnih podnajemov, odražajo tržne cene za najeme podobnih zrakoplovov v kritičnem časovnem trenutku, ko so se pogodbe sklenile.

| (84) | Preprosto povedano, najemojemalec v finančnem najemu pridobi pravico, da lahko pridobi lastništvo zrakoplova na koncu finančnega najema, kar se v primeru poslovnega najema ne zgodi. Zato plačilo zakupnine pri finančnem najemu ustreza znesku obroka za poplačilo vrednosti zrakoplova, tako da je na koncu najema finančni najemojemalec lastnik zrakoplova. V tem konkretnem primeru bo plačevanje mesečne zakupnine, ki jo država Grčija plačuje najemodajalcem za zrakoplove, prenehalo leta 2011, ker bodo takrat zrakoplovi v celoti postala njena last. |
| --- | --- |

(84)

Preprosto povedano, najemojemalec v finančnem najemu pridobi pravico, da lahko pridobi lastništvo zrakoplova na koncu finančnega najema, kar se v primeru poslovnega najema ne zgodi. Zato plačilo zakupnine pri finančnem najemu ustreza znesku obroka za poplačilo vrednosti zrakoplova, tako da je na koncu najema finančni najemojemalec lastnik zrakoplova. V tem konkretnem primeru bo plačevanje mesečne zakupnine, ki jo država Grčija plačuje najemodajalcem za zrakoplove, prenehalo leta 2011, ker bodo takrat zrakoplovi v celoti postala njena last.

| (85) | Podjetje Olympic Airlines je poudarilo, da so se zdaj iztekli vsi poslovni podnajemi zrakoplovov od Olympic Airways. |
| --- | --- |

(85)

Podjetje Olympic Airlines je poudarilo, da so se zdaj iztekli vsi poslovni podnajemi zrakoplovov od Olympic Airways.

| (86) | Poslovni najemi, sklenjeni med podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines za čas, ko so veljali (dokler slednje podjetje ni prevzelo mesta prvega v prvotnem najemu), so se sklenili na podlagi tekočih tržnih cen, kot je navedeno zgoraj. Zato ni bilo prikrite državne pomoči. Podjetje Olympic Airlines je ponovilo, da v okviru omenjenih poslovnih podnajemov ni bilo deležno nikakršnega prednostnega obravnavanja, ker je najemnina, dogovorjena v času njihove sklenitve (11.12.2003), odražala tržno ceno, kar se lahko vidi v prej omenjenem poročilu Letalske ekonomike. Na podlagi tega je podjetje Olympic Airlines sklenilo najeme neposredno s prvotnimi najemodajalci (v nekaterih primerih v letu 2005, v drugih pa v letu 2007) po tekočih tržnih cenah. |
| --- | --- |

(86)

Poslovni najemi, sklenjeni med podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines za čas, ko so veljali (dokler slednje podjetje ni prevzelo mesta prvega v prvotnem najemu), so se sklenili na podlagi tekočih tržnih cen, kot je navedeno zgoraj. Zato ni bilo prikrite državne pomoči. Podjetje Olympic Airlines je ponovilo, da v okviru omenjenih poslovnih podnajemov ni bilo deležno nikakršnega prednostnega obravnavanja, ker je najemnina, dogovorjena v času njihove sklenitve (11.12.2003), odražala tržno ceno, kar se lahko vidi v prej omenjenem poročilu Letalske ekonomike. Na podlagi tega je podjetje Olympic Airlines sklenilo najeme neposredno s prvotnimi najemodajalci (v nekaterih primerih v letu 2005, v drugih pa v letu 2007) po tekočih tržnih cenah.

| (87) | Razen tega je bil edini poslovni najem, ki je bil sklenjen med podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines leta 2003 in je ostal v veljavi do pred nekaj dnevi ter se je nanašal na zrakoplov A 300-600 – enako kot druge pogodbe – sklenjen po tekočih tržnih cenah. Ta pogodba se je zdaj iztekla. |
| --- | --- |

(87)

Razen tega je bil edini poslovni najem, ki je bil sklenjen med podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines leta 2003 in je ostal v veljavi do pred nekaj dnevi ter se je nanašal na zrakoplov A 300-600 – enako kot druge pogodbe – sklenjen po tekočih tržnih cenah. Ta pogodba se je zdaj iztekla.

| (88) | Odločitev podjetja Olympic Airways o dajanju omenjenega zrakoplova v podnajem podjetju Olympic Airlines je bila potrebna zaradi razmer in je bila v skladu z ravnanjem vsakega zasebnega investitorja v enakem položaju. Če se to ne bi opravilo, bi podjetje Olympic Airways pozvali k plačilu ogromnih vsot nadomestila najemodajalcu zrakoplova, ki jih ne bi mogel več uporabljati zaradi izločitve storitev letalskega prevoznika iz njegovih poslovnih ciljev decembra 2003. |
| --- | --- |

(88)

Odločitev podjetja Olympic Airways o dajanju omenjenega zrakoplova v podnajem podjetju Olympic Airlines je bila potrebna zaradi razmer in je bila v skladu z ravnanjem vsakega zasebnega investitorja v enakem položaju. Če se to ne bi opravilo, bi podjetje Olympic Airways pozvali k plačilu ogromnih vsot nadomestila najemodajalcu zrakoplova, ki jih ne bi mogel več uporabljati zaradi izločitve storitev letalskega prevoznika iz njegovih poslovnih ciljev decembra 2003.

| (89) | Omeniti je treba, da so v okviru najema, sklenjenega s prvotnimi najemodajalci, plačila zakupnin ostala obvezna, ne glede na to, ali je podjetje Olympic Airways zrakoplove uporabljalo za polete. Ob upoštevanju teh razmer je bila odločitev podjetja Olympic Airways o ustvarjanju prihodka z zrakoplovi in zmanjšanju svojih izgub z dajanjem zrakoplovov v podnajem podjetju Olympic Airlines v komercialnem smislu popolnoma upravičena in usklajena z merilom zasebnega investitorja. Poleg tega se je podjetje Olympic Airways s sklenitvijo teh podnajemov rešilo stroškov čuvanja in vzdrževanja zrakoplovov. Pridobilo je tudi koristi iz zagotavljanja storitev na tleh in vzdrževalnih storitev, ki jih je za te zrakoplove zagotavljalo podjetju Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(89)

Omeniti je treba, da so v okviru najema, sklenjenega s prvotnimi najemodajalci, plačila zakupnin ostala obvezna, ne glede na to, ali je podjetje Olympic Airways zrakoplove uporabljalo za polete. Ob upoštevanju teh razmer je bila odločitev podjetja Olympic Airways o ustvarjanju prihodka z zrakoplovi in zmanjšanju svojih izgub z dajanjem zrakoplovov v podnajem podjetju Olympic Airlines v komercialnem smislu popolnoma upravičena in usklajena z merilom zasebnega investitorja. Poleg tega se je podjetje Olympic Airways s sklenitvijo teh podnajemov rešilo stroškov čuvanja in vzdrževanja zrakoplovov. Pridobilo je tudi koristi iz zagotavljanja storitev na tleh in vzdrževalnih storitev, ki jih je za te zrakoplove zagotavljalo podjetju Olympic Airlines.

| (90) | V zvezi z dolgovi in sedanjim finančnim stanjem Olympic Airlines je podjetje potrdilo informacije, ki jih je že predložila Helenska republika. |
| --- | --- |

(90)

V zvezi z dolgovi in sedanjim finančnim stanjem Olympic Airlines je podjetje potrdilo informacije, ki jih je že predložila Helenska republika.

| (91) | V zvezi s trditvijo o državni pomoči podjetju Olympic Airlines s posebno zaščito pred upniki podjetje zavzema stališče, da člen 22 Zakona 3404/2005 podjetju Olympic Airlines ne prinaša nobene finančne koristi. |
| --- | --- |

(91)

V zvezi s trditvijo o državni pomoči podjetju Olympic Airlines s posebno zaščito pred upniki podjetje zavzema stališče, da člen 22 Zakona 3404/2005 podjetju Olympic Airlines ne prinaša nobene finančne koristi.

| (92) | V zaključku podjetje Olympic Airlines meni, da Komisija po obravnavi teh pripomb ne bo več imela dvomov glede vprašanj, ki se preučujejo. |
| --- | --- |

(92)

V zaključku podjetje Olympic Airlines meni, da Komisija po obravnavi teh pripomb ne bo več imela dvomov glede vprašanj, ki se preučujejo.

4.2   Olympic Airways Services SA

| (93) | Pripombe, prejete od Olympic Airways Services, so se nanašale predvsem na arbitražne postopke in odločbe. Ti elementi niso zajeti s področjem uporabe te odločbe (29). Kolikor se dotikajo drugih vprašanj, ki jih zajema ta odločba, so bile popolnoma skladne s pripombami, prejetimi od Olympic Airlines, in odgovorom, ki ga je predložila Helenska republika dne 11. februarja 2008. |
| --- | --- |

(93)

Pripombe, prejete od Olympic Airways Services, so se nanašale predvsem na arbitražne postopke in odločbe. Ti elementi niso zajeti s področjem uporabe te odločbe (29). Kolikor se dotikajo drugih vprašanj, ki jih zajema ta odločba, so bile popolnoma skladne s pripombami, prejetimi od Olympic Airlines, in odgovorom, ki ga je predložila Helenska republika dne 11. februarja 2008.

4.3   Aegean Airlines

| (94) | Podjetje Aegean Airlines je konkurent podjetju Olympic Airlines, v svojih pripombah je posebej želelo obravnavati vprašanje arbitražnih odločb. Podjetje Aegean Airlines je poudarilo tudi, da podjetje Olympic Airlines s 35 milijoni potnikov na grškem trgu letalskih storitev in dejavnostjo več kot 150 letalskih linij pokriva 17 % tržišča, kar ni „bistven“ del tržišča. Po mnenju Aegean Airlines so na grškem trgu letalskih storitev potrebni poštenost pravne ureditve, enako obravnavanje in odsotnost posebnih subvencij, stroškov ali pravic za enega tržnega udeleženca. |
| --- | --- |

(94)

Podjetje Aegean Airlines je konkurent podjetju Olympic Airlines, v svojih pripombah je posebej želelo obravnavati vprašanje arbitražnih odločb. Podjetje Aegean Airlines je poudarilo tudi, da podjetje Olympic Airlines s 35 milijoni potnikov na grškem trgu letalskih storitev in dejavnostjo več kot 150 letalskih linij pokriva 17 % tržišča, kar ni „bistven“ del tržišča. Po mnenju Aegean Airlines so na grškem trgu letalskih storitev potrebni poštenost pravne ureditve, enako obravnavanje in odsotnost posebnih subvencij, stroškov ali pravic za enega tržnega udeleženca.

4.4   HATTA

| (95) | Helensko združenje potovalnih in turističnih agencij (Hellenic Association of Travel and Tourism Agencies - HATTA) zastopa več kot 1 500 grških turističnih agencij in organizatorjev potovanj in izraža veliko zaskrbljenost glede prihodnosti podjetja Olympic Airlines in vpliva, ki ga lahko ima na grško turistično dejavnost. |
| --- | --- |

(95)

Helensko združenje potovalnih in turističnih agencij (Hellenic Association of Travel and Tourism Agencies - HATTA) zastopa več kot 1 500 grških turističnih agencij in organizatorjev potovanj in izraža veliko zaskrbljenost glede prihodnosti podjetja Olympic Airlines in vpliva, ki ga lahko ima na grško turistično dejavnost.

| (96) | HATTA izraža mnenje, da bi moral Olympic Airlines postati podjetje v zasebni lasti in upravljanju, ki bo delovalo pri istih konkurenčnih pogojih kot drugi domači prevozniki in prevozniki iz Skupnosti. HATTA želi poudariti tudi obseg vpliva možnega stečaja podjetja Olympic Airlines na grško gospodarstvo, kar po njihovem mnenju spreminja ta primer bolj v politično zadevo kot pravni postopek. |
| --- | --- |

(96)

HATTA izraža mnenje, da bi moral Olympic Airlines postati podjetje v zasebni lasti in upravljanju, ki bo delovalo pri istih konkurenčnih pogojih kot drugi domači prevozniki in prevozniki iz Skupnosti. HATTA želi poudariti tudi obseg vpliva možnega stečaja podjetja Olympic Airlines na grško gospodarstvo, kar po njihovem mnenju spreminja ta primer bolj v politično zadevo kot pravni postopek.

| (97) | Ker turizem predstavlja 18 % grškega BDP, menijo, da v primeru izginitve Olympic Airlines ne bi bilo zadostnega poslovnega zanimanja za izpolnitev celotne vrzeli v poletih, ki bi se izgubili. Na kocki ni le prihodnost podjetja v državni lasti, temveč prihodnost in stabilnost sektorja, od katerega je grško gospodarstvo močno odvisno. |
| --- | --- |

(97)

Ker turizem predstavlja 18 % grškega BDP, menijo, da v primeru izginitve Olympic Airlines ne bi bilo zadostnega poslovnega zanimanja za izpolnitev celotne vrzeli v poletih, ki bi se izgubili. Na kocki ni le prihodnost podjetja v državni lasti, temveč prihodnost in stabilnost sektorja, od katerega je grško gospodarstvo močno odvisno.

4.5   Ryanair

| (98) | Ryanair navaja, da zdaj ne pokriva nobenih linij v Grčijo in iz nje, čeprav leti v manj popularne turistične destinacije zahodnoevropskih potnikov, kot so Riga v Latviji, Kaunas v Litvi in Constanta v Romuniji. Njihova odsotnost na grškem trgu je, kot navajajo, posledica umetnega vzdrževanja podjetij Olympic Airlines in Olympic Airways Services z državno pomočjo. Če bi ta državna pomoč prenehala, bi bil Ryanair v veliko boljšem položaju, da s floto zrakoplovov, s katero razpolaga, postane konkurent podjetju Olympic Airlines na številnih domačih in mednarodnih linijah v Grčijo in iz nje. Kot rezultat Ryanair navaja, da ni samo delno prizadet, ampak da državna pomoč v korist Olympic Airlines/Olympic Airways Services znatno negativno vpliva na njegov tržni položaj. |
| --- | --- |

(98)

Ryanair navaja, da zdaj ne pokriva nobenih linij v Grčijo in iz nje, čeprav leti v manj popularne turistične destinacije zahodnoevropskih potnikov, kot so Riga v Latviji, Kaunas v Litvi in Constanta v Romuniji. Njihova odsotnost na grškem trgu je, kot navajajo, posledica umetnega vzdrževanja podjetij Olympic Airlines in Olympic Airways Services z državno pomočjo. Če bi ta državna pomoč prenehala, bi bil Ryanair v veliko boljšem položaju, da s floto zrakoplovov, s katero razpolaga, postane konkurent podjetju Olympic Airlines na številnih domačih in mednarodnih linijah v Grčijo in iz nje. Kot rezultat Ryanair navaja, da ni samo delno prizadet, ampak da državna pomoč v korist Olympic Airlines/Olympic Airways Services znatno negativno vpliva na njegov tržni položaj.

| (99) | Po mnenju Ryanair bi se morala preiskava po členu 88(2) Pogodbe ES začeti že prej in mora biti končana brez odlašanja, precej pred koncem obdobja 18 mesecev. Ryanair opozarja na številne ukrepe državne pomoči, ki jih je uvedla Komisija v zvezi z Olympic Airways od leta 1994. Ryanair navaja, da ti različni ukrepi in preiskave navidezno sicer zadevajo različne oblike in primere državne pomoči, da pa so vsi ukrepi državne pomoči medsebojno povezani. Kažejo sistematično in za zdaj uspešno prizadevanje grških oblasti za zavlačevanje celotnega postopka s stalnim prepakiranjem prejšnjih in novih pomoči v nove oblike – in nato izpodbijanjem, z vsemi razpoložljivimi sredstvi, trditve, da gre za ukrepe, ki predstavljajo nezakonito državno pomoč. Tesne povezave med različnimi oblikami državne pomoči, dodeljenimi z različnimi sredstvi v mnogih letih, so očitne tudi iz poročila Komisije. |
| --- | --- |

(99)

Po mnenju Ryanair bi se morala preiskava po členu 88(2) Pogodbe ES začeti že prej in mora biti končana brez odlašanja, precej pred koncem obdobja 18 mesecev. Ryanair opozarja na številne ukrepe državne pomoči, ki jih je uvedla Komisija v zvezi z Olympic Airways od leta 1994. Ryanair navaja, da ti različni ukrepi in preiskave navidezno sicer zadevajo različne oblike in primere državne pomoči, da pa so vsi ukrepi državne pomoči medsebojno povezani. Kažejo sistematično in za zdaj uspešno prizadevanje grških oblasti za zavlačevanje celotnega postopka s stalnim prepakiranjem prejšnjih in novih pomoči v nove oblike – in nato izpodbijanjem, z vsemi razpoložljivimi sredstvi, trditve, da gre za ukrepe, ki predstavljajo nezakonito državno pomoč. Tesne povezave med različnimi oblikami državne pomoči, dodeljenimi z različnimi sredstvi v mnogih letih, so očitne tudi iz poročila Komisije.

| (100) | Po mnenju Ryanair bodo, če lahko sodimo po preteklosti, podrobne finančne informacije, ki jih zahteva Komisija, nepopolne in/ali zamujene; Komisija bo sčasoma sprejela negativno odločbo, s katero bo zahtevala vračilo, nanjo se bodo grške oblasti pritožile in jo hkrati ignorirale; do takrat, ko bodo sodišča Skupnosti potrdila odločbo Komisije in ugotovila, da je Grčija kršila svoje obveznosti, pa se bo vključena državna pomoč delno ali v celoti preoblikovala v nove oblike nezakonite pomoči podjetjema Olympic Airlines/Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(100)

Po mnenju Ryanair bodo, če lahko sodimo po preteklosti, podrobne finančne informacije, ki jih zahteva Komisija, nepopolne in/ali zamujene; Komisija bo sčasoma sprejela negativno odločbo, s katero bo zahtevala vračilo, nanjo se bodo grške oblasti pritožile in jo hkrati ignorirale; do takrat, ko bodo sodišča Skupnosti potrdila odločbo Komisije in ugotovila, da je Grčija kršila svoje obveznosti, pa se bo vključena državna pomoč delno ali v celoti preoblikovala v nove oblike nezakonite pomoči podjetjema Olympic Airlines/Olympic Airways Services.

| (101) | Ryanair navaja, da ima Komisija pooblastila in dolžnost, da znatno pospeši postopek. Po njegovem mnenju bi bilo nezaslišano, če bi uradna preiskava, ki jo je Komisija končno začela, porabila ali celo presegla obdobje 18 mesecev, ki ga določa člen 7(6) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999, ki določa podrobna pravila za uporabo člena 93 (sedanjega člena 88) Pogodbe ES (30) (v nadaljevanju: Postopkovna uredba). Tak formalistični pristop bi samo nagradil taktiko zavlačevanja grških oblasti in bi pomenil precedenčni primer, ki mu lahko sledijo drugi. Informacije o znesku pomoči so nepopolne, ker ključni podatki ki jih grške oblasti opisujejo kot „zaupne“, niso bili pravilno razkriti. |
| --- | --- |

(101)

Ryanair navaja, da ima Komisija pooblastila in dolžnost, da znatno pospeši postopek. Po njegovem mnenju bi bilo nezaslišano, če bi uradna preiskava, ki jo je Komisija končno začela, porabila ali celo presegla obdobje 18 mesecev, ki ga določa člen 7(6) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999, ki določa podrobna pravila za uporabo člena 93 (sedanjega člena 88) Pogodbe ES (30) (v nadaljevanju: Postopkovna uredba). Tak formalistični pristop bi samo nagradil taktiko zavlačevanja grških oblasti in bi pomenil precedenčni primer, ki mu lahko sledijo drugi. Informacije o znesku pomoči so nepopolne, ker ključni podatki ki jih grške oblasti opisujejo kot „zaupne“, niso bili pravilno razkriti.

| (102) | Po mnenju Ryanaira obravnavanje nekaterih informacij, ki zadevajo zneske pomoči, in načina njihovega izračuna kot zaupnih ni upravičeno. Njihovo razkritje ne bi prineslo nobene konkurenčne prednosti konkurentom ali drugim strankam, bi jim pa pomagalo odgovoriti na povabilo Komisije s konkretnejšimi argumenti, zagotovilo bi primerjalne podatke in razkrilo pomanjkljivosti v mahinacijah podjetij Olympic Airlines/Olympic Airways Services, ki lahko uidejo preučevanju Komisije. |
| --- | --- |

(102)

Po mnenju Ryanaira obravnavanje nekaterih informacij, ki zadevajo zneske pomoči, in načina njihovega izračuna kot zaupnih ni upravičeno. Njihovo razkritje ne bi prineslo nobene konkurenčne prednosti konkurentom ali drugim strankam, bi jim pa pomagalo odgovoriti na povabilo Komisije s konkretnejšimi argumenti, zagotovilo bi primerjalne podatke in razkrilo pomanjkljivosti v mahinacijah podjetij Olympic Airlines/Olympic Airways Services, ki lahko uidejo preučevanju Komisije.

| (103) | V zvezi z odlogom dolgov iz davkov in socialnih prispevkov od decembra 2004 Ryanair poudarja, da okvirne številke za izgubo podjetja Olympic Airways Services utemeljujejo resnost primera. |
| --- | --- |

(103)

V zvezi z odlogom dolgov iz davkov in socialnih prispevkov od decembra 2004 Ryanair poudarja, da okvirne številke za izgubo podjetja Olympic Airways Services utemeljujejo resnost primera.

| (104) | V zvezi s posebno zaščito pred upniki Ryanair spodbuja Komisijo, naj zlasti pojasni pravice do nadomestila, ki jih bodo zasebne stranke imele zaradi te kršitve pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

(104)

V zvezi s posebno zaščito pred upniki Ryanair spodbuja Komisijo, naj zlasti pojasni pravice do nadomestila, ki jih bodo zasebne stranke imele zaradi te kršitve pravil o državni pomoči.

5.   KOMENTAR GRČIJE K PRIPOMBAM TRETJIH STRANI

| (105) | Helenska republika je izjavila, da se popolnoma strinja s pripombami Olympic Airways Services, Olympic Airlines and HATTA. V zvezi s pripombami Aegean Airlines in Ryanair pa Helenska republika oporeka predloženim pripombam in meni, da ugotovitve Aegean Airlines in Ryanair v bistvu ne dodajajo nobenih novih ali kritičnih informacij oziroma dokumentacije k preiskavi. |
| --- | --- |

(105)

Helenska republika je izjavila, da se popolnoma strinja s pripombami Olympic Airways Services, Olympic Airlines and HATTA. V zvezi s pripombami Aegean Airlines in Ryanair pa Helenska republika oporeka predloženim pripombam in meni, da ugotovitve Aegean Airlines in Ryanair v bistvu ne dodajajo nobenih novih ali kritičnih informacij oziroma dokumentacije k preiskavi.

| (106) | V zvezi s pripombami Aegean Airlines Helenska republika poudarja, da je bilo podjetje Aegean Airlines v zadnjih desetih letih na grškem tržišču posebej uspešno in da je ta uspeh konec koncev v korist končnega potrošnika – potnika – kar dokazuje koristi konkurence. Obstoj konkurence pri zračnih potovanjih predstavlja glavno stališče in namen grške vlade. |
| --- | --- |

(106)

V zvezi s pripombami Aegean Airlines Helenska republika poudarja, da je bilo podjetje Aegean Airlines v zadnjih desetih letih na grškem tržišču posebej uspešno in da je ta uspeh konec koncev v korist končnega potrošnika – potnika – kar dokazuje koristi konkurence. Obstoj konkurence pri zračnih potovanjih predstavlja glavno stališče in namen grške vlade.

| (107) | Grške oblasti poudarjajo, kar v ugotovitvah podjetja Aegean Airlines zaznavajo kot protislovje, to je, da predstavlja svojega glavnega konkurenta – Olympic Airlines – na eni strani kot podjetje z obsežno dejavnostjo, na drugi strani pa kot nadomestljivo. Po mnenju Helenske republike ta ocena temelji na domnevno majhnem odstotku, ki ga ima Olympic Airways v skupnem prevozu potnikov na grška letališča in z njih, grške oblasti tej oceni oporekajo. |
| --- | --- |

(107)

Grške oblasti poudarjajo, kar v ugotovitvah podjetja Aegean Airlines zaznavajo kot protislovje, to je, da predstavlja svojega glavnega konkurenta – Olympic Airlines – na eni strani kot podjetje z obsežno dejavnostjo, na drugi strani pa kot nadomestljivo. Po mnenju Helenske republike ta ocena temelji na domnevno majhnem odstotku, ki ga ima Olympic Airways v skupnem prevozu potnikov na grška letališča in z njih, grške oblasti tej oceni oporekajo.

| (108) | Glavni namen grške vlade predstavlja zagotovitev neoviranih storitev zračnega prometa na grške otoke in oddaljena območja z uporabo posebnih določb za nudenje javnih storitev (PSO), kadar je to potrebno. Poudarjajo, da Aegean doslej ni sodeloval na nobenem razpisu Uprave za civilno letalstvo za PSO. |
| --- | --- |

(108)

Glavni namen grške vlade predstavlja zagotovitev neoviranih storitev zračnega prometa na grške otoke in oddaljena območja z uporabo posebnih določb za nudenje javnih storitev (PSO), kadar je to potrebno. Poudarjajo, da Aegean doslej ni sodeloval na nobenem razpisu Uprave za civilno letalstvo za PSO.

| (109) | Grške oblasti se ne strinjajo z navedbami podjetja Aegean Airlines o „Olympic Airways Group“, ki so po mnenju države netočne, ker podjetje Olympic Airways Services ne sodeluje v osnovnem kapitalu ali pri upravljanju podjetja Olympic Airlines, nima vpliva na odločitve njegove skupščine družbenikov in nima pooblastila za imenovanje članov njegove uprave. Obe podjetji zlasti ne predstavljata skupne finančne enote, ker podjetji niti ne vplivata na finančno politiko drug drugega niti nimata skupnega interesa; nasprotno, njuni poslovni odnosi se izvajajo strogo v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(109)

Grške oblasti se ne strinjajo z navedbami podjetja Aegean Airlines o „Olympic Airways Group“, ki so po mnenju države netočne, ker podjetje Olympic Airways Services ne sodeluje v osnovnem kapitalu ali pri upravljanju podjetja Olympic Airlines, nima vpliva na odločitve njegove skupščine družbenikov in nima pooblastila za imenovanje članov njegove uprave. Obe podjetji zlasti ne predstavljata skupne finančne enote, ker podjetji niti ne vplivata na finančno politiko drug drugega niti nimata skupnega interesa; nasprotno, njuni poslovni odnosi se izvajajo strogo v skladu s tržnimi pogoji.

| (110) | V zvezi s finančnim stanjem podjetja Olympic Airways Helenska republika ugotavlja, da podjetje Aegean Airlines ni predstavilo nobenih informacij, ki bi dokazale, da se dnevno poslovanje Olympic Airways zagotavlja s sredstvi državne pomoči. |
| --- | --- |

(110)

V zvezi s finančnim stanjem podjetja Olympic Airways Helenska republika ugotavlja, da podjetje Aegean Airlines ni predstavilo nobenih informacij, ki bi dokazale, da se dnevno poslovanje Olympic Airways zagotavlja s sredstvi državne pomoči.

| (111) | Po mnenju Helenske republike se v tej zadevi Ryanair ne more šteti za „zainteresirano stranko“. Vzrok je ta, da Ryanair ne izvaja poletov v Grčijo in/ali iz nje, zato ne more trditi, da ga prizadene kakršen koli negativni vpliv zaradi domnevnega dodeljevanja državne pomoči podjetjema Olympic Airlines in Olympic Airways. |
| --- | --- |

(111)

Po mnenju Helenske republike se v tej zadevi Ryanair ne more šteti za „zainteresirano stranko“. Vzrok je ta, da Ryanair ne izvaja poletov v Grčijo in/ali iz nje, zato ne more trditi, da ga prizadene kakršen koli negativni vpliv zaradi domnevnega dodeljevanja državne pomoči podjetjema Olympic Airlines in Olympic Airways.

| (112) | Po mnenju Grčije Ryanairove trditve, da ne izvaja poletov v Grčijo in/ali iz nje zato, ker grška vlada dolgoročno dodeljuje konkurenčno prednost podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines, niso podkrepljene z dejstvi. Grške oblasti poudarjajo, da so na grškem trgu aktivni drugi nizkocenovni letalski prevozniki: „Easy Jet“, „Aer Lingus“, „Air Berlin“, „Sky Europe“, „Germanwings“ in „Virgin Express“. „Easy Jet“ (31) in „Germanwings“ (32) izvajata dnevne polete na Atensko mednarodno letališče in z njega, pri čemer sta povezana tudi z drugimi glavnimi grškimi letališči. Prav tako „Air Berlin“ izvaja polete na skupno petnajst letališč države (33), z dnevnimi poleti (več kot enim) na Atensko mednarodno letališče in z njega. |
| --- | --- |

(112)

Po mnenju Grčije Ryanairove trditve, da ne izvaja poletov v Grčijo in/ali iz nje zato, ker grška vlada dolgoročno dodeljuje konkurenčno prednost podjetjema Olympic Airways in Olympic Airlines, niso podkrepljene z dejstvi. Grške oblasti poudarjajo, da so na grškem trgu aktivni drugi nizkocenovni letalski prevozniki: „Easy Jet“, „Aer Lingus“, „Air Berlin“, „Sky Europe“, „Germanwings“ in „Virgin Express“. „Easy Jet“ (31) in „Germanwings“ (32) izvajata dnevne polete na Atensko mednarodno letališče in z njega, pri čemer sta povezana tudi z drugimi glavnimi grškimi letališči. Prav tako „Air Berlin“ izvaja polete na skupno petnajst letališč države (33), z dnevnimi poleti (več kot enim) na Atensko mednarodno letališče in z njega.

| (113) | Drugič, ne obstaja ovira za vstop Ryanaira na grško tržišče zaradi domnevnih prednosti v korist Olympic Airlines, ob upoštevanju, da podjetji nudita svoje storitve na podlagi dveh popolnoma različnih poslovnih modelov. Kot je razvidno iz vstopa omenjenih nizkocenovnih letalskih prevoznikov na grško tržišče, dejavnost Olympic Airlines in Aegean ne bi ovirala ali vplivala na vstop Ryanaira, pa tudi ni problema omejenega števila slotov na grških letališčih. |
| --- | --- |

(113)

Drugič, ne obstaja ovira za vstop Ryanaira na grško tržišče zaradi domnevnih prednosti v korist Olympic Airlines, ob upoštevanju, da podjetji nudita svoje storitve na podlagi dveh popolnoma različnih poslovnih modelov. Kot je razvidno iz vstopa omenjenih nizkocenovnih letalskih prevoznikov na grško tržišče, dejavnost Olympic Airlines in Aegean ne bi ovirala ali vplivala na vstop Ryanaira, pa tudi ni problema omejenega števila slotov na grških letališčih.

| (114) | Grškim oblastem se zato zdi čudno, da Ryanair trdi, da ne more izvajati poletov na grškem tržišču zaradi domnevnega izkrivljanja konkurence, ker vsi omenjeni prevozniki, med njimi je več manjših od Ryanaira in imajo višje stroške od njega, poslujejo tu uspešno. |
| --- | --- |

(114)

Grškim oblastem se zato zdi čudno, da Ryanair trdi, da ne more izvajati poletov na grškem tržišču zaradi domnevnega izkrivljanja konkurence, ker vsi omenjeni prevozniki, med njimi je več manjših od Ryanaira in imajo višje stroške od njega, poslujejo tu uspešno.

| (115) | Helenska republika povzema glavna stališča prej omenjenih podjetij, kot sledi: |
| --- | --- |

(115)

Helenska republika povzema glavna stališča prej omenjenih podjetij, kot sledi:

5.1   V zvezi z dolgovi podjetja Olympic Airways Services za davke in socialne prispevke

| (116) | Z dnem 11. februarja 2008 so se že potrdile posodobljene evidence podjetja Olympic Airways Services o obdavčenju in zavarovanju. V zvezi s starejšimi dolgovi podjetja Olympic Airways do zavoda za socialno zavarovanje se je že pripravila prilagoditev za odplačilo teh dolgov v mesečnih obrokih v skladu s splošnimi določbami Zakona št. 3518/2006, ki se uporablja za grška podjetja in fizične osebe. (34) |
| --- | --- |

(116)

Z dnem 11. februarja 2008 so se že potrdile posodobljene evidence podjetja Olympic Airways Services o obdavčenju in zavarovanju. V zvezi s starejšimi dolgovi podjetja Olympic Airways do zavoda za socialno zavarovanje se je že pripravila prilagoditev za odplačilo teh dolgov v mesečnih obrokih v skladu s splošnimi določbami Zakona št. 3518/2006, ki se uporablja za grška podjetja in fizične osebe. (34)

| (117) | Zato se po mnenju Grčije ne more biti „strpnosti“ in še manj „stalne strpnosti“ pri grški vladi v zvezi z neplačevanjem dolgov podjetja Olympic Airways. |
| --- | --- |

(117)

Zato se po mnenju Grčije ne more biti „strpnosti“ in še manj „stalne strpnosti“ pri grški vladi v zvezi z neplačevanjem dolgov podjetja Olympic Airways.

5.2   V zvezi z domnevno državno pomočjo podjetju Olympic Airlines

5.2.1   Državna pomoč prek podnajemov zrakoplovov

| (118) | Grčija se strinja z izjavo podjetja Olympic Airlines, da je bilo finančno sposobno skleniti poslovne najeme neposredno s tržiščem. Resničnost tega je dokazana, ker so nekateri prvotni najemodajalci iz glavnih pogodb takoj po izteku vsake pogodbe o poslovnem najemu sklenili pogodbe neposredno s podjetjem Olympic Airlines po tekočih tržnih cenah brez posredovanja podjetja Olympic Airways. |
| --- | --- |

(118)

Grčija se strinja z izjavo podjetja Olympic Airlines, da je bilo finančno sposobno skleniti poslovne najeme neposredno s tržiščem. Resničnost tega je dokazana, ker so nekateri prvotni najemodajalci iz glavnih pogodb takoj po izteku vsake pogodbe o poslovnem najemu sklenili pogodbe neposredno s podjetjem Olympic Airlines po tekočih tržnih cenah brez posredovanja podjetja Olympic Airways.

| (119) | Poleg tega je podjetje Olympic Airways z izbiro podjetja Olympic Airlines delovalo tako, kot bi vsak drugi zasebni investitor v enakem položaju. Po eni strani je uspelo na najboljši možni način zmanjšati mesečne izgube, po drugi strani pa je zagotovilo časovno omejitev zadevnih izgub ob upoštevanju izraženega namena podjetja Olympic Airlines, da se ponovno pogaja in samo sklene glavne najemne pogodbe. |
| --- | --- |

(119)

Poleg tega je podjetje Olympic Airways z izbiro podjetja Olympic Airlines delovalo tako, kot bi vsak drugi zasebni investitor v enakem položaju. Po eni strani je uspelo na najboljši možni način zmanjšati mesečne izgube, po drugi strani pa je zagotovilo časovno omejitev zadevnih izgub ob upoštevanju izraženega namena podjetja Olympic Airlines, da se ponovno pogaja in samo sklene glavne najemne pogodbe.

| (120) | Podjetje Olympic Airlines ni bilo prednostno obravnavano niti v primeru štirih finančnih najemov zrakoplovov Airbus A340-300, danih v podnajem grški vladi, ker so se te pogodbe pripravile po tržni ceni. V zvezi s to zadevo je treba omeniti, da se lahko stroški zakupa, ki jih je plačalo podjetje Olympic Airlines za izvajanje najemnih pogodb, primerjajo samo z ustreznimi stroški poslovnega zakupa na tržišču v istem obdobju in ne s stroški finančnega najema, kot je napačno storila Komisija. |
| --- | --- |

(120)

Podjetje Olympic Airlines ni bilo prednostno obravnavano niti v primeru štirih finančnih najemov zrakoplovov Airbus A340-300, danih v podnajem grški vladi, ker so se te pogodbe pripravile po tržni ceni. V zvezi s to zadevo je treba omeniti, da se lahko stroški zakupa, ki jih je plačalo podjetje Olympic Airlines za izvajanje najemnih pogodb, primerjajo samo z ustreznimi stroški poslovnega zakupa na tržišču v istem obdobju in ne s stroški finančnega najema, kot je napačno storila Komisija.

5.2.2   Državna pomoč prek dolgov podjetja Olympic Airlines za davke in socialno zavarovanje

| (121) | Helenska republika ugotavlja, da „stalna strpnost“ v zvezi z zapadlimi plačili tega podjetja ne obstaja. |
| --- | --- |

(121)

Helenska republika ugotavlja, da „stalna strpnost“ v zvezi z zapadlimi plačili tega podjetja ne obstaja.

5.3   V zvezi s posebno zaščito pred upniki

| (122) | Določbe Zakona št. 3404/05 pomenijo prej začasno prekinitev kot pa odpravo pravic upnikov podjetij Olympic Airways in Olympic Airlines v zvezi s poravnavo njihovih terjatev. To je združljivo z grško zakonodajo |
| --- | --- |

(122)

Določbe Zakona št. 3404/05 pomenijo prej začasno prekinitev kot pa odpravo pravic upnikov podjetij Olympic Airways in Olympic Airlines v zvezi s poravnavo njihovih terjatev. To je združljivo z grško zakonodajo

| (123) | Zaščita pred upniki, ki je bila zagotovljena podjetjema Olympic Airlines in Olympic Airways, se nanaša samo na dolgove do zasebnih oseb in ne na dolgove do države, namreč grške vlade. Zaradi tega ne more biti državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(123)

Zaščita pred upniki, ki je bila zagotovljena podjetjema Olympic Airlines in Olympic Airways, se nanaša samo na dolgove do zasebnih oseb in ne na dolgove do države, namreč grške vlade. Zaradi tega ne more biti državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

6.   REZULTATI STROKOVNE ŠTUDIJE, KI JO JE ZAHTEVALA KOMISIJA

| (124) | Preden se lahko Komisija loti proučevanja točk, določenih na začetku postopka, in informacij, ki so jih predložile Grčija in tretje stranke, je bilo potrebno preučiti sedanje gospodarsko in finančno stanje podjetja Olympic Airways Services in podjetja Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(124)

Preden se lahko Komisija loti proučevanja točk, določenih na začetku postopka, in informacij, ki so jih predložile Grčija in tretje stranke, je bilo potrebno preučiti sedanje gospodarsko in finančno stanje podjetja Olympic Airways Services in podjetja Olympic Airlines.

| (125) | S tem namenom je Komisija vključila storitve neodvisnega strokovnjaka (podjetja Moore Stephens) za izvedbo študije financiranja in poslovanja obeh podjetij, da bi opredelila, kaj se je zgodilo od Odločbe Komisije iz leta 2005. |
| --- | --- |

(125)

S tem namenom je Komisija vključila storitve neodvisnega strokovnjaka (podjetja Moore Stephens) za izvedbo študije financiranja in poslovanja obeh podjetij, da bi opredelila, kaj se je zgodilo od Odločbe Komisije iz leta 2005.

| (126) | Strokovnjaki podjetja Moore Stephens (v nadaljnjem besedilu: strokovnjaki) so izvedli študijo v Atenah med 1. in 15. julijem 2008. Pri izvajanju te študije so jim pomagale helenske oblasti, podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines in njuni svetovalci. |
| --- | --- |

(126)

Strokovnjaki podjetja Moore Stephens (v nadaljnjem besedilu: strokovnjaki) so izvedli študijo v Atenah med 1. in 15. julijem 2008. Pri izvajanju te študije so jim pomagale helenske oblasti, podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines in njuni svetovalci.

6.1   V zvezi z dolgovi podjetja Olympic Airways Services za davke in socialne prispevke

| (127) | V zvezi z odlogom plačila davkov (vključno z dodatnimi obremenitvami in kaznimi) so strokovnjaki Moore Stephens ugotovili (na podlagi ocene skupnih obveznosti, ki jo je poslala davčna uprava 17. junija 2008), da znaša znesek, ki ga dolguje podjetje Olympic Airways Services, [...]* milijonov EUR. Saldo z dne 31. maja 2008 predstavlja kumulativni saldo na ta dan, ki, razen kadar je navedeno drugače, vključuje zneske, ki so nastali pred 31. decembrom 2004. Ta obveznost je bila ugotovljena po upoštevanju [...]* milijonov EUR na podlagi arbitražnih odločb, tj. ([...]* milijonov (EUR – [...]* milijonov EUR). Obveznost vključuje:






  — | neporavnan davek od dohodka pravnih oseb, DDV, kolkovino, pri viru odtegnjeni davek (35) in dajatve potnikov za razvoj letališč (Spatosimo), |
| --- | --- | --- |

(127)

V zvezi z odlogom plačila davkov (vključno z dodatnimi obremenitvami in kaznimi) so strokovnjaki Moore Stephens ugotovili (na podlagi ocene skupnih obveznosti, ki jo je poslala davčna uprava 17. junija 2008), da znaša znesek, ki ga dolguje podjetje Olympic Airways Services, [...]* milijonov EUR. Saldo z dne 31. maja 2008 predstavlja kumulativni saldo na ta dan, ki, razen kadar je navedeno drugače, vključuje zneske, ki so nastali pred 31. decembrom 2004. Ta obveznost je bila ugotovljena po upoštevanju [...]* milijonov EUR na podlagi arbitražnih odločb, tj. ([...]* milijonov (EUR – [...]* milijonov EUR). Obveznost vključuje:

—

neporavnan davek od dohodka pravnih oseb, DDV, kolkovino, pri viru odtegnjeni davek (35) in dajatve potnikov za razvoj letališč (Spatosimo),

| — | stroške letališkega parkiranja in servisiranja za letališča, razen za AIA, |
| --- | --- |

—

stroške letališkega parkiranja in servisiranja za letališča, razen za AIA,

| — | odplačila posojila ABN, ki jih je izvedla država Grčija v korist Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

—

odplačila posojila ABN, ki jih je izvedla država Grčija v korist Olympic Airways Services.

| (128) | Moore Stephens omenja, da je bil ta znesek predmet sodne pritožbe podjetja Olympic Airways Services. Sodišče je izdalo sklep o odložitvi dolga do izdaje končne odločitve sodišča. Odlog temelji na splošnem pravnem okviru za zahteve za začasno olajšavo, ki jih lahko uveljavlja vsak posameznik ali podjetje v sodnem postopku z državo Grčijo. Znesek, pobotan na podlagi arbitražne odločbe, je predstavljal tisti del skupnega salda, ki ga podjetje Olympic Airways Services ni izpodbijalo. |
| --- | --- |

(128)

Moore Stephens omenja, da je bil ta znesek predmet sodne pritožbe podjetja Olympic Airways Services. Sodišče je izdalo sklep o odložitvi dolga do izdaje končne odločitve sodišča. Odlog temelji na splošnem pravnem okviru za zahteve za začasno olajšavo, ki jih lahko uveljavlja vsak posameznik ali podjetje v sodnem postopku z državo Grčijo. Znesek, pobotan na podlagi arbitražne odločbe, je predstavljal tisti del skupnega salda, ki ga podjetje Olympic Airways Services ni izpodbijalo.

| (129) | Dodatne obremenitve, vključene v znesek [...]* milijonov EUR, se nanašajo na obdobje do junija 2008. |
| --- | --- |

(129)

Dodatne obremenitve, vključene v znesek [...]* milijonov EUR, se nanašajo na obdobje do junija 2008.

| (130) | Tekoči pri viru odtegnjeni davki (v glavnem dohodnina zaposlenih) za obdobje od maja 2007 do maja 2008 znašajo okrog [...]* milijonov EUR, tekoči pri viru odtegnjeni davki (dohodnina zaposlenih) v zvezi z osebjem, premeščenim na Olympic Aviation za obdobje od decembra 2006 do maja 2008), pa znašajo okrog [...]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(130)

Tekoči pri viru odtegnjeni davki (v glavnem dohodnina zaposlenih) za obdobje od maja 2007 do maja 2008 znašajo okrog [...]* milijonov EUR, tekoči pri viru odtegnjeni davki (dohodnina zaposlenih) v zvezi z osebjem, premeščenim na Olympic Aviation za obdobje od decembra 2006 do maja 2008), pa znašajo okrog [...]* milijonov EUR.

| (131) | Kar zadeva odlog prispevkov za socialno varnost, znašajo ti okrog [...]* milijonov EUR za obdobje do oktobra 2006, ob upoštevanju plačila [...]* milijonov EUR države Grčije v septembru 2007 iz finančnih sredstev, prejetih na podlagi arbitražnih odločb. Znesek [...]* milijonov EUR (vključno z dodatnimi obremenitvami in kaznimi) je preostanek (julija 2008), ki ga mora plačati podjetje Olympic Airways Services s prihodnjimi obroki v skladu s splošnim okvirom Zakona 3518/2006. Uprava za socialno zavarovanje (IKA) je od podjetja Olympic Airways Services prejela depozit v višini [...]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(131)

Kar zadeva odlog prispevkov za socialno varnost, znašajo ti okrog [...]* milijonov EUR za obdobje do oktobra 2006, ob upoštevanju plačila [...]* milijonov EUR države Grčije v septembru 2007 iz finančnih sredstev, prejetih na podlagi arbitražnih odločb. Znesek [...]* milijonov EUR (vključno z dodatnimi obremenitvami in kaznimi) je preostanek (julija 2008), ki ga mora plačati podjetje Olympic Airways Services s prihodnjimi obroki v skladu s splošnim okvirom Zakona 3518/2006. Uprava za socialno zavarovanje (IKA) je od podjetja Olympic Airways Services prejela depozit v višini [...]* milijonov EUR.

| (132) | [...]*. |
| --- | --- |

(132)

[...]*.

| (133) | [...]*. |
| --- | --- |

(133)

[...]*.

| (134) | Ugotovljeni so bili tudi dodatni dolgovi iz naslova socialnih prispevkov za obdobje od novembra 2006 do maja 2008 v višini [...]* za Olympic Airways Services in [...]* milijonov EUR za osebe, premeščene v podjetje Olympic Aviation. |
| --- | --- |

(134)

Ugotovljeni so bili tudi dodatni dolgovi iz naslova socialnih prispevkov za obdobje od novembra 2006 do maja 2008 v višini [...]* za Olympic Airways Services in [...]* milijonov EUR za osebe, premeščene v podjetje Olympic Aviation.

| (135) | Ne glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da je podjetje Olympic Airways Services od IKA prejelo potrdilo, da njegove obveznosti niso zapadle. Ugotovitve strokovnjakov podjetja Moore Stephens se lahko povzamejo na naslednji način:






  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | Saldo |
| Ocena skupnih obveznosti, ki jo je predložila davčna uprava 17. junija 2008 (odložene) | [...]* |
| Tekoči pri viru odtegnjeni davek maj 2007 – maj 2008 (v glavnem dohodnina zaposlenih) | [...]* |
| Tekoči pri viru odtegnjeni davek december 2006 – maj 2008 (Olympic Aviation) | [...]* |
| Dolg prispevkov za socialno zavarovanje do oktobra 2006 | [...]* |
| Dolgovi prispevkov za socialno zavarovanje november 2006 – maj 2008 | [...]* |
| Dolgovi prispevkov za socialno zavarovanje november 2006 – maj 2008 (Olympic Aviation) | [...]* |
| Dolgovi Olympic Airways Services do države junija 2008
  (razen odloženih dolgov) | [...]* |
| Skupni dolgovi Olympic Airways Services do države junija 2008 | [...]* |

(135)

Ne glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da je podjetje Olympic Airways Services od IKA prejelo potrdilo, da njegove obveznosti niso zapadle. Ugotovitve strokovnjakov podjetja Moore Stephens se lahko povzamejo na naslednji način:

(v milijonih EUR)

Saldo

Ocena skupnih obveznosti, ki jo je predložila davčna uprava 17. junija 2008 (odložene)

[...]*

Tekoči pri viru odtegnjeni davek maj 2007 – maj 2008 (v glavnem dohodnina zaposlenih)

[...]*

Tekoči pri viru odtegnjeni davek december 2006 – maj 2008 (Olympic Aviation)

[...]*

Dolg prispevkov za socialno zavarovanje do oktobra 2006

[...]*

Dolgovi prispevkov za socialno zavarovanje november 2006 – maj 2008

[...]*

Dolgovi prispevkov za socialno zavarovanje november 2006 – maj 2008 (Olympic Aviation)

[...]*

Dolgovi Olympic Airways Services do države junija 2008

(razen odloženih dolgov)

[...]*

Skupni dolgovi Olympic Airways Services do države junija 2008

[...]*

| (136) | Strokovnjaki Moore Stephens ob upoštevanju, da se je podjetje Olympic Airways Services za delno izpolnitev svojih davčnih obveznosti in obveznosti iz socialnega zavarovanja (plačilo [...]* milijonov EUR davčni upravi in [...]* milijonov EUR Upravi za socialno zavarovanje (IKA)) oprlo na okrog [...]* arbitražnih odločb, ugotavljajo, da če bi Komisija sklenila, da je stalna strpnost države do podjetja Olympic Airways Services od leta 2005 predstavljala državno pomoč, potem podjetje Olympic Airways Services na podlagi svojih sedanjih poslovnih rezultatov in finančnega stanja ne bi moglo odplačati te državne pomoči. |
| --- | --- |

(136)

Strokovnjaki Moore Stephens ob upoštevanju, da se je podjetje Olympic Airways Services za delno izpolnitev svojih davčnih obveznosti in obveznosti iz socialnega zavarovanja (plačilo [...]* milijonov EUR davčni upravi in [...]* milijonov EUR Upravi za socialno zavarovanje (IKA)) oprlo na okrog [...]* arbitražnih odločb, ugotavljajo, da če bi Komisija sklenila, da je stalna strpnost države do podjetja Olympic Airways Services od leta 2005 predstavljala državno pomoč, potem podjetje Olympic Airways Services na podlagi svojih sedanjih poslovnih rezultatov in finančnega stanja ne bi moglo odplačati te državne pomoči.

6.2   V zvezi z domnevno državno pomočjo podjetju Olympic Airlines

6.2.1   Državna pomoč prek podnajemov zrakoplovov

| (137) | Strokovnjaki Moore Stephens so ugotovili, da je znesek [...]* milijonov EUR zapadel v plačilo državi Grčiji v zvezi z najemi zrakoplovov, strokovnjaki Moore Stephens ugotavljajo, da je zadevni znesek dne 31. maja 2005 znašal [...]* EUR, kar pomeni, da je v obdobju, ki ga zajema sedanja odločba, podjetje Olympic Airlines ustvarilo dolg [...]* milijonov EUR do države za najeme zrakoplovov. Znesek, ki ga je treba plačati, znaša približno [...]* milijonov EUR na mesec za [...]* in [...]* milijonov EUR na mesec za rezerve za vzdrževanje. V obdobju 36 mesecev je bilo plačanih približno [...]* milijonov EUR, kar predstavlja okrog 6 mesečnih plačil. V letih 2007 in 2008 ni bilo plačano nič. |
| --- | --- |

(137)

Strokovnjaki Moore Stephens so ugotovili, da je znesek [...]* milijonov EUR zapadel v plačilo državi Grčiji v zvezi z najemi zrakoplovov, strokovnjaki Moore Stephens ugotavljajo, da je zadevni znesek dne 31. maja 2005 znašal [...]* EUR, kar pomeni, da je v obdobju, ki ga zajema sedanja odločba, podjetje Olympic Airlines ustvarilo dolg [...]* milijonov EUR do države za najeme zrakoplovov. Znesek, ki ga je treba plačati, znaša približno [...]* milijonov EUR na mesec za [...]* in [...]* milijonov EUR na mesec za rezerve za vzdrževanje. V obdobju 36 mesecev je bilo plačanih približno [...]* milijonov EUR, kar predstavlja okrog 6 mesečnih plačil. V letih 2007 in 2008 ni bilo plačano nič.

6.2.2   Državna pomoč prek dolgov podjetja Olympic Airlines za davke in socialno zavarovanje

| (138) | Zapadli znesek za dajatve potnikov za razvoj letališč (Spatosimo), kakor ga je ocenila davčna uprava, je [...]* milijonov EUR. Skupni znesek za plačilo z dne 31. maja 2008 je bil [...]* milijonov EUR. Od tega je treba znesek [...]* milijonov EUR plačevati v mesečnih obrokih do leta 2012 in se ne šteje kot zapadel. Od preostalega salda [...]* milijonov EUR je znesek [...]* milijonov EUR predmet sodne pritožbe podjetja Olympic Airlines. Sodišče je izdalo sklep o odložitvi tega dela dolga do izdaje končne odločitve sodišča. |
| --- | --- |

(138)

Zapadli znesek za dajatve potnikov za razvoj letališč (Spatosimo), kakor ga je ocenila davčna uprava, je [...]* milijonov EUR. Skupni znesek za plačilo z dne 31. maja 2008 je bil [...]* milijonov EUR. Od tega je treba znesek [...]* milijonov EUR plačevati v mesečnih obrokih do leta 2012 in se ne šteje kot zapadel. Od preostalega salda [...]* milijonov EUR je znesek [...]* milijonov EUR predmet sodne pritožbe podjetja Olympic Airlines. Sodišče je izdalo sklep o odložitvi tega dela dolga do izdaje končne odločitve sodišča.

| (139) | Strokovnjaki Moore Stephens so ugotovili znesek [...]* EUR, ki je zapadel v plačilo podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Aviation za storitve, prejete na podlagi različnih pogodb za delo na tleh in vzdrževalne storitve. |
| --- | --- |

(139)

Strokovnjaki Moore Stephens so ugotovili znesek [...]* EUR, ki je zapadel v plačilo podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Aviation za storitve, prejete na podlagi različnih pogodb za delo na tleh in vzdrževalne storitve.

| (140) | Ugotovili so tudi dodatni znesek [...]* milijonov EUR za pristajalne takse in parkirnine, ki ga je treba plačati grški Upravi za civilno letalstvo.







  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | | Saldo |
| Zapadli znesek za najeme zrakoplovov | [...]* | [...]* |
| Zapadle najemnine | [...]* | [...]* |
| Zapadla rezerva za vzdrževanje | [...]* | [...]* |
| Obresti za najemnine in rezervo za vzdrževanje | [...]* | [...]* |
| Razlika med najemi in podnajemi | [...]* | [...]* |
| Spatosimo (dajatve potnikov za razvoj letališč – skupaj zapadlo 98 milijonov EUR, od tega je 59,9 milijonov EUR predmet sodnega odloga) | [...]* | [...]* |
| Zapadli zneski drugim podjetjem | [...]* | [...]* |
| Olympic Airways Services | [...]* | [...]* |
| Olympic Aviation | [...]* | [...]* |
| Pristajalne takse in parkirnine (razen za AIA) | [...]* | [...]* |
| Dolgovi Olympic Airways do države junija 2008
  (razen odloženih dolgov) | [...]* | [...]* |
| Skupni ocenjeni dolgovi Olympic Airways do države junija 2008 | [...]* | [...]* |

(140)

Ugotovili so tudi dodatni znesek [...]* milijonov EUR za pristajalne takse in parkirnine, ki ga je treba plačati grški Upravi za civilno letalstvo.

(v milijonih EUR)

Saldo

Zapadli znesek za najeme zrakoplovov

[...]*

[...]*

Zapadle najemnine

[...]*

[...]*

Zapadla rezerva za vzdrževanje

[...]*

[...]*

Obresti za najemnine in rezervo za vzdrževanje

[...]*

[...]*

Razlika med najemi in podnajemi

[...]*

[...]*

Spatosimo (dajatve potnikov za razvoj letališč – skupaj zapadlo 98 milijonov EUR, od tega je 59,9 milijonov EUR predmet sodnega odloga)

[...]*

[...]*

Zapadli zneski drugim podjetjem

[...]*

[...]*

Olympic Airways Services

[...]*

[...]*

Olympic Aviation

[...]*

[...]*

Pristajalne takse in parkirnine (razen za AIA)

[...]*

[...]*

Dolgovi Olympic Airways do države junija 2008

(razen odloženih dolgov)

[...]*

[...]*

Skupni ocenjeni dolgovi Olympic Airways do države junija 2008

[...]*

[...]*

6.3   V zvezi s posebno zaščito pred upniki

| (141) | Strokovnjaki Moore Stephens so potrdili, da je bila posebna zaščita pred upniki s čl. 21 Zakona 3607/2007 podaljšana do 31. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(141)

Strokovnjaki Moore Stephens so potrdili, da je bila posebna zaščita pred upniki s čl. 21 Zakona 3607/2007 podaljšana do 31. oktobra 2008.

7.   OCENA POMOČI

7.1   Pravna podlaga za oceno pomoči

| (142) | Na podlagi člena 87(11) Pogodbe ES je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(142)

Na podlagi člena 87(11) Pogodbe ES je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

| (143) | Pojem državne pomoči zajema vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in ki jo dodeli država sama ali kateri koli posredniški organ, ki deluje na podlagi svojih pooblastil. |
| --- | --- |

(143)

Pojem državne pomoči zajema vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in ki jo dodeli država sama ali kateri koli posredniški organ, ki deluje na podlagi svojih pooblastil.

| (144) | Merila iz člena 87(1) Pogodbe ES so kumulativna. Za določitev, ali priglašeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. In sicer za finančno podporo velja, da:






  — | jo je dodelila država ali je bila dodeljena iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(144)

Merila iz člena 87(1) Pogodbe ES so kumulativna. Za določitev, ali priglašeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. In sicer za finančno podporo velja, da:

—

jo je dodelila država ali je bila dodeljena iz državnih sredstev,

| — | daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, |
| --- | --- |

—

daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga,

| — | izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in |
| --- | --- |

—

izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in

| — | prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

prizadene trgovino med državami članicami.

| (145) | Sedanja odločba se nanaša samo na pomoč, dodeljeno od obdobja, ki ga upošteva Odločba iz leta 2005. |
| --- | --- |

(145)

Sedanja odločba se nanaša samo na pomoč, dodeljeno od obdobja, ki ga upošteva Odločba iz leta 2005.

7.2   Obstoj državne pomoči

| (146) | Komisija je izvedla podrobno in poglobljeno analizo pripomb, prejetih v teku začetka postopka, in ugotovitev Grčije ter strokovne študije, ki je obravnavala računovodske izkaze in poslovanje Olympic Airways Services in Olympic Airlines. S tem v zvezi se je odločila izdelati svojo oceno obstoja pomoči v zvezi s tremi glavnimi postavkami:






  — | Morebitna državna pomoč podjetju Olympic Airways Services zaradi odloga plačila dolgov za davke in socialne prispevke od decembra 2004 (36). |
| --- | --- | --- |

(146)

Komisija je izvedla podrobno in poglobljeno analizo pripomb, prejetih v teku začetka postopka, in ugotovitev Grčije ter strokovne študije, ki je obravnavala računovodske izkaze in poslovanje Olympic Airways Services in Olympic Airlines. S tem v zvezi se je odločila izdelati svojo oceno obstoja pomoči v zvezi s tremi glavnimi postavkami:

—

Morebitna državna pomoč podjetju Olympic Airways Services zaradi odloga plačila dolgov za davke in socialne prispevke od decembra 2004 (36).

| — | Morebitna državna pomoč podjetju Olympic Airlines zaradi najemnin za zrakoplove in neizterjave njegovih neporavnanih dolgov (vključno z davki in socialnimi prispevki) od maja 2005 (37). |
| --- | --- |

—

Morebitna državna pomoč podjetju Olympic Airlines zaradi najemnin za zrakoplove in neizterjave njegovih neporavnanih dolgov (vključno z davki in socialnimi prispevki) od maja 2005 (37).

| — | Morebitna državna pomoč za podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines zaradi posebne zaščite pred upniki. |
| --- | --- |

—

Morebitna državna pomoč za podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines zaradi posebne zaščite pred upniki.

7.2.1   Državna pomoč podjetju Olympic Airways Services zaradi odloga plačila dolgov

| (147) | Kakor je navedel strokovnjak Komisije, je podjetje Olympic Airways Services od datuma sprejema Odločbe iz leta 2005 odlagalo plačila zneskov, ki jih je dolgovalo državi in njegove davčne obveznosti in obveznosti za socialno varnost do države so se povečale. |
| --- | --- |

(147)

Kakor je navedel strokovnjak Komisije, je podjetje Olympic Airways Services od datuma sprejema Odločbe iz leta 2005 odlagalo plačila zneskov, ki jih je dolgovalo državi in njegove davčne obveznosti in obveznosti za socialno varnost do države so se povečale.

| (148) | Težavno in vse slabše stanje podjetja Olympic Airways Services glede davkov in socialnih prispevkov je bilo opisano prej. Davčne obveznosti in obveznosti za socialno varstvo podjetja Olympic Airways Services, kakor jih je upoštevala Odločba iz leta 2005, so bile že takrat velike, znašale so 627 milijonov EUR, kar je bilo ugotovljeno na podlagi ocene neplačanih davkov v višini 431 milijonov EUR in dodatnih 196 milijonov EUR neplačanih prispevkov za IKA. |
| --- | --- |

(148)

Težavno in vse slabše stanje podjetja Olympic Airways Services glede davkov in socialnih prispevkov je bilo opisano prej. Davčne obveznosti in obveznosti za socialno varstvo podjetja Olympic Airways Services, kakor jih je upoštevala Odločba iz leta 2005, so bile že takrat velike, znašale so 627 milijonov EUR, kar je bilo ugotovljeno na podlagi ocene neplačanih davkov v višini 431 milijonov EUR in dodatnih 196 milijonov EUR neplačanih prispevkov za IKA.

| (149) | V zvezi z njegovimi davčnimi obveznostmi in kljub „izravnalnemu“ plačilu [...]* milijonov EUR, opravljenemu na podlagi arbitražnih odločb, je ocenjena skupna davčna obveznost iz junija 2008, kakor je navedeno v preglednici za zgornjim odstavkom 135, zdaj ocenjena kot velikostnega razreda [...]* milijonov EUR. To odložitev plačila davka v znesku najmanj [...]* milijonov EUR je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(149)

V zvezi z njegovimi davčnimi obveznostmi in kljub „izravnalnemu“ plačilu [...]* milijonov EUR, opravljenemu na podlagi arbitražnih odločb, je ocenjena skupna davčna obveznost iz junija 2008, kakor je navedeno v preglednici za zgornjim odstavkom 135, zdaj ocenjena kot velikostnega razreda [...]* milijonov EUR. To odložitev plačila davka v znesku najmanj [...]* milijonov EUR je mogoče pripisati državi.

| (150) | Podjetje Olympic Airways Services trdi, da je znesek [...]* milijonov EUR v zvezi z davčnimi dolgovi začasno odložen, kar pomeni, da je podjetje „na tekočem z davkom“, to pa ne upošteva dejstva, da čeprav je morda del njegovega davčnega dolga do države odložen, tak odlog ne pomeni vprašljivosti zneska. Čeprav lahko grško sodišče prilagodi ta znesek navzdol, Komisija ugotavlja, da se velikostni razred višine zneska, ki ga podjetje Olympic Airways Services dolguje državi v okviru davkov, ne bo bistveno spremenil. Ne glede na to mnenje lahko Komisija ugotovi, da je znesek, ki ga podjetje Olympic Airways Services dolguje državi v zvezi s svojimi davčnimi obveznostmi, v velikostnem razredu [...]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(150)

Podjetje Olympic Airways Services trdi, da je znesek [...]* milijonov EUR v zvezi z davčnimi dolgovi začasno odložen, kar pomeni, da je podjetje „na tekočem z davkom“, to pa ne upošteva dejstva, da čeprav je morda del njegovega davčnega dolga do države odložen, tak odlog ne pomeni vprašljivosti zneska. Čeprav lahko grško sodišče prilagodi ta znesek navzdol, Komisija ugotavlja, da se velikostni razred višine zneska, ki ga podjetje Olympic Airways Services dolguje državi v okviru davkov, ne bo bistveno spremenil. Ne glede na to mnenje lahko Komisija ugotovi, da je znesek, ki ga podjetje Olympic Airways Services dolguje državi v zvezi s svojimi davčnimi obveznostmi, v velikostnem razredu [...]* milijonov EUR.

| (151) | V zvezi z naraščajočimi davčnimi obveznostmi podjetja Olympic Airways Services je država sama prek davčne uprave tista, ki dopušča stalno odlaganje in neplačevanje različnih davkov in dajatev, ki jih dolguje podjetje Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(151)

V zvezi z naraščajočimi davčnimi obveznostmi podjetja Olympic Airways Services je država sama prek davčne uprave tista, ki dopušča stalno odlaganje in neplačevanje različnih davkov in dajatev, ki jih dolguje podjetje Olympic Airways Services.

| (152) | V zvezi s socialnimi prispevki je stanje podobno. Dolgovi za socialne prispevke, ugotovljeni v Odločbi iz leta 2005, ki so znašali [...]*, so se zdaj povečali na [...]* milijonov EUR, kakor navaja preglednica za členom 135 zgoraj, ne glede na plačilo enkratnega zneska v višini [...]* milijonov EUR iz arbitražnih odločb dne 27. septembra 2007. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi s socialnimi prispevki je stanje podobno. Dolgovi za socialne prispevke, ugotovljeni v Odločbi iz leta 2005, ki so znašali [...]*, so se zdaj povečali na [...]* milijonov EUR, kakor navaja preglednica za členom 135 zgoraj, ne glede na plačilo enkratnega zneska v višini [...]* milijonov EUR iz arbitražnih odločb dne 27. septembra 2007.

| (153) | Organ IKA, zadolžen za pobiranje teh socialnih prispevkov, je javni organ, ustanovljen z grško zakonodajo (38), ki je pod državnim nadzorom odgovoren za upravljanje sistema socialnega zavarovanja in pobiranje obveznega socialnega prispevka. Ima pravico (39), ne pa obveznosti, sklepati dogovore o poravnavah za pozna plačila dolgov. Nenehno naraščajoča obveznost podjetja Olympic Airways Services do države v zvezi s socialnimi prispevki se zato lahko jasno pripiše državi. |
| --- | --- |

(153)

Organ IKA, zadolžen za pobiranje teh socialnih prispevkov, je javni organ, ustanovljen z grško zakonodajo (38), ki je pod državnim nadzorom odgovoren za upravljanje sistema socialnega zavarovanja in pobiranje obveznega socialnega prispevka. Ima pravico (39), ne pa obveznosti, sklepati dogovore o poravnavah za pozna plačila dolgov. Nenehno naraščajoča obveznost podjetja Olympic Airways Services do države v zvezi s socialnimi prispevki se zato lahko jasno pripiše državi.

| (154) | Davčna sredstva in sredstva socialnega zavarovanja so državni viri, zato odlaganje njihovih plačil vključuje prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(154)

Davčna sredstva in sredstva socialnega zavarovanja so državni viri, zato odlaganje njihovih plačil vključuje prenos državnih sredstev.

| (155) | To odlaganje plačila dodeljuje podjetju Olympic Airways Services prednost. Strpnost države odloži plačilo dajatev, ki bi jih podjetje moralo normalno pravočasno plačati, kar mu zagotovi vir obratnega kapitala. Podjetje Olympic Airways Services ustvarja izgubo in je kronično zadolženo, zato se tak odlog ne more šteti za normalno ali običajno obnašanje upnika v tržnem gospodarstvu; je sistematično in ob upoštevanju nevarnega finančnega stanja podjetja Olympic Airways Services, kakor ga je prikazal strokovnjak Komisije, ni realne možnosti, da bi lahko podjetje Olympic Airways Services kadar koli v prihodnosti vrnilo te zneske državi. Odlaganje plačila vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, ker so zadevna tržišča v celoti liberalizirana. |
| --- | --- |

(155)

To odlaganje plačila dodeljuje podjetju Olympic Airways Services prednost. Strpnost države odloži plačilo dajatev, ki bi jih podjetje moralo normalno pravočasno plačati, kar mu zagotovi vir obratnega kapitala. Podjetje Olympic Airways Services ustvarja izgubo in je kronično zadolženo, zato se tak odlog ne more šteti za normalno ali običajno obnašanje upnika v tržnem gospodarstvu; je sistematično in ob upoštevanju nevarnega finančnega stanja podjetja Olympic Airways Services, kakor ga je prikazal strokovnjak Komisije, ni realne možnosti, da bi lahko podjetje Olympic Airways Services kadar koli v prihodnosti vrnilo te zneske državi. Odlaganje plačila vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, ker so zadevna tržišča v celoti liberalizirana.

| (156) | Komisija mora zato ugotoviti, da se strpnost države do neplačanih in naraščajočih davčnih obveznosti in obveznosti v zvezi s socialnimi prispevki podjetja Olympic Airways Services šteje za državno pomoč podjetju Olympic Airways Services v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Ker se ta pomoč ni nikoli priglasila Komisiji, je nezakonita. |
| --- | --- |

(156)

Komisija mora zato ugotoviti, da se strpnost države do neplačanih in naraščajočih davčnih obveznosti in obveznosti v zvezi s socialnimi prispevki podjetja Olympic Airways Services šteje za državno pomoč podjetju Olympic Airways Services v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Ker se ta pomoč ni nikoli priglasila Komisiji, je nezakonita.

7.2.2   Državna pomoč podjetju Olympic Airlines zaradi odloga plačila dolgov

| (157) | Kakor je ugotovil strokovnjak Komisije, je podjetje Olympic Airlines od obdobja, ki ga obravnava Odločba iz leta 2005, izgubljalo denar in kopičilo dodatne dolgove do države. |
| --- | --- |

(157)

Kakor je ugotovil strokovnjak Komisije, je podjetje Olympic Airlines od obdobja, ki ga obravnava Odločba iz leta 2005, izgubljalo denar in kopičilo dodatne dolgove do države.

| (158) | V zvezi z najemom štirih zrakoplovov A340 so v obdobju, ki ga obravnava sedanja preiskava, dolgovi podjetja Olympic Airlines do države dosegli [...]* milijonov EUR, saldo tega zneska je na dan 31. maja 2005 znašal [...]* EUR. To pomeni, da je podjetje Olympic Airlines v obdobju, ki ga obravnava ta odločba, ustvarilo dolg do države v znesku [...]* milijonov EUR zaradi neplačanih najemnin za zrakoplove. |
| --- | --- |

(158)

V zvezi z najemom štirih zrakoplovov A340 so v obdobju, ki ga obravnava sedanja preiskava, dolgovi podjetja Olympic Airlines do države dosegli [...]* milijonov EUR, saldo tega zneska je na dan 31. maja 2005 znašal [...]* EUR. To pomeni, da je podjetje Olympic Airlines v obdobju, ki ga obravnava ta odločba, ustvarilo dolg do države v znesku [...]* milijonov EUR zaradi neplačanih najemnin za zrakoplove.

| (159) | Vendar po mnenju Komisije ta znesek ne odraža v celoti zneskov, ki jih je podjetje Olympic Airlines dolgovalo državi v zvezi s temi najemi zrakoplovov. Kakor je navedeno v Odločbi iz leta 2005, je država po svojem prevzemu osnovnihnajemov od podjetja Olympic Airways plačevala ceno med [...]* EUR in [...]* EUR na mesec v zvezi z vsakim od teh zrakoplovov. Kakor je prikazal strokovnjak Komisije, pa je podjetje Olympic Airlines plačevalo med [...]* USD in [...]* USD. S sprejemom takega nižjega zneska država „sprejme“ svojo izgubo, ki znaša nekje med [...]*EUR in [...]* EUR na mesec za vsak zrakoplov – kar pomeni nadaljnjo državno pomoč v višini od najmanj 36 milijonov EUR do 50,4 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(159)

Vendar po mnenju Komisije ta znesek ne odraža v celoti zneskov, ki jih je podjetje Olympic Airlines dolgovalo državi v zvezi s temi najemi zrakoplovov. Kakor je navedeno v Odločbi iz leta 2005, je država po svojem prevzemu osnovnihnajemov od podjetja Olympic Airways plačevala ceno med [...]* EUR in [...]* EUR na mesec v zvezi z vsakim od teh zrakoplovov. Kakor je prikazal strokovnjak Komisije, pa je podjetje Olympic Airlines plačevalo med [...]* USD in [...]* USD. S sprejemom takega nižjega zneska država „sprejme“ svojo izgubo, ki znaša nekje med [...]*EUR in [...]* EUR na mesec za vsak zrakoplov – kar pomeni nadaljnjo državno pomoč v višini od najmanj 36 milijonov EUR do 50,4 milijonov EUR.

| (160) | V zvezi z dajatvijo potnikov za razvoj letališč (Spatosimo) znaša znesek, ki ga podjetje zdaj dolguje državi, [...]* milijonov EUR. Podjetje Olympic Airlines trdi, da ne dolguje tega zneska v celoti, ker je sodnik začasno odložil plačilo okrog [...]* milijonov EUR od tega zneska do končne odločitve sodišča. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da tak začasni odlog ne odstranjuje dolga, temveč le odloži njegovo plačilo. V zvezi s tem lahko Komisija ugotovi, da je maja 2008 vsota, ki jo podjetje Olympic Airlines dolguje zaradi neplačanega Spatosimo, znašala nekje med 38 milijonov EUR in 98 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(160)

V zvezi z dajatvijo potnikov za razvoj letališč (Spatosimo) znaša znesek, ki ga podjetje zdaj dolguje državi, [...]* milijonov EUR. Podjetje Olympic Airlines trdi, da ne dolguje tega zneska v celoti, ker je sodnik začasno odložil plačilo okrog [...]* milijonov EUR od tega zneska do končne odločitve sodišča. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da tak začasni odlog ne odstranjuje dolga, temveč le odloži njegovo plačilo. V zvezi s tem lahko Komisija ugotovi, da je maja 2008 vsota, ki jo podjetje Olympic Airlines dolguje zaradi neplačanega Spatosimo, znašala nekje med 38 milijonov EUR in 98 milijonov EUR.

| (161) | Podjetje Olympic Airlines dolguje vsoto 86,3 milijone EUR dvema povezanima podjetjema, to sta Olympic Airways Services in Olympic Aviation. Dne 31. maja 2005 je znesek, ki ga je podjetje Olympic Airlines dolgovalo tema podjetjema, znašal 2,6 milijonov EUR, ta znesek je v naslednjih treh letih močno narasel, tako da so se dolgovi v obdobju, ki se preiskuje na podlagi sedanje odločbe, povečali za 83,7 milijonov EUR. Podjetje dolguje dodatni znesek v višini 4,5 milijonov EUR za pristajalne takse in parkirnine na letališčih, razen na AIA, ki se plača Helenski upravi za civilno letalstvo (Hellenic Civil Aviation Authority); podjetje Olympic Airlines trdi, da ta znesek ni zapadel, ker je sodnik odložil njegovo plačilo do končne odločitve sodišča. Komisija ponovno ugotavlja, da tak začasni odlog ne odstranjuje dolga, temveč le odloži njegovo plačilo. |
| --- | --- |

(161)

Podjetje Olympic Airlines dolguje vsoto 86,3 milijone EUR dvema povezanima podjetjema, to sta Olympic Airways Services in Olympic Aviation. Dne 31. maja 2005 je znesek, ki ga je podjetje Olympic Airlines dolgovalo tema podjetjema, znašal 2,6 milijonov EUR, ta znesek je v naslednjih treh letih močno narasel, tako da so se dolgovi v obdobju, ki se preiskuje na podlagi sedanje odločbe, povečali za 83,7 milijonov EUR. Podjetje dolguje dodatni znesek v višini 4,5 milijonov EUR za pristajalne takse in parkirnine na letališčih, razen na AIA, ki se plača Helenski upravi za civilno letalstvo (Hellenic Civil Aviation Authority); podjetje Olympic Airlines trdi, da ta znesek ni zapadel, ker je sodnik odložil njegovo plačilo do končne odločitve sodišča. Komisija ponovno ugotavlja, da tak začasni odlog ne odstranjuje dolga, temveč le odloži njegovo plačilo.

| (162) | Vsi zgoraj opisani odlogi, ki se nanašajo na 326 milijonov EUR, kakor je navedeno v preglednici za členom 140 zgoraj, vključujejo državna sredstva, saj se nanašajo na dolgove, dolžne državi, državnim organom (Hellenic Civil Aviation Authority) ali podjetjem v državni lasti (Olympic Airways Services in Olympic Aviation). |
| --- | --- |

(162)

Vsi zgoraj opisani odlogi, ki se nanašajo na 326 milijonov EUR, kakor je navedeno v preglednici za členom 140 zgoraj, vključujejo državna sredstva, saj se nanašajo na dolgove, dolžne državi, državnim organom (Hellenic Civil Aviation Authority) ali podjetjem v državni lasti (Olympic Airways Services in Olympic Aviation).

| (163) | V zvezi s pripisljivostjo odloga, ki ga prikazujeta podjetji Olympic Airways Services in Olympic Aviation do podjetja Olympic Airlines, državi, Komisija ugotavlja, da se o pripisljivosti ukrepa, ki ga uvede javno podjetje, državi, lahko sklepa na podlagi niza kazalcev, ki izhajajo iz okoliščin zadeve, in okvira, v katerem se ukrep uvede. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi s pripisljivostjo odloga, ki ga prikazujeta podjetji Olympic Airways Services in Olympic Aviation do podjetja Olympic Airlines, državi, Komisija ugotavlja, da se o pripisljivosti ukrepa, ki ga uvede javno podjetje, državi, lahko sklepa na podlagi niza kazalcev, ki izhajajo iz okoliščin zadeve, in okvira, v katerem se ukrep uvede.

| (164) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je država imela 100 % delnic vseh treh podjetij. Razen tega je vse uprave in odbore teh podjetij imenovala država. V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da so bila podjetja v vseh bistvenih obdobjih pod nadzorom države. Grčija je lahko neposredno in posredno (kot največji upnik podjetij Olympic Airways Services in Olympic Airlines) uveljavljala prevladujoč vpliv nad vsemi temi podjetji. Končno, ta odlog obstaja sočasno z odlogom same države in javnih organov. Zato odločitve podjetij Olympic Airways Services in Olympic Aviation o podaljšanju posojila podjetju Olympic Airlines in dopustitvi, da se dolg poveča na 86,3 milijone EUR, niso bile dejanja neodvisnih podjetij in se lahko pripišejo državi. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je država imela 100 % delnic vseh treh podjetij. Razen tega je vse uprave in odbore teh podjetij imenovala država. V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da so bila podjetja v vseh bistvenih obdobjih pod nadzorom države. Grčija je lahko neposredno in posredno (kot največji upnik podjetij Olympic Airways Services in Olympic Airlines) uveljavljala prevladujoč vpliv nad vsemi temi podjetji. Končno, ta odlog obstaja sočasno z odlogom same države in javnih organov. Zato odločitve podjetij Olympic Airways Services in Olympic Aviation o podaljšanju posojila podjetju Olympic Airlines in dopustitvi, da se dolg poveča na 86,3 milijone EUR, niso bile dejanja neodvisnih podjetij in se lahko pripišejo državi.

| (165) | To odlaganje plačil vključuje tudi prednost za podjetje Olympic Airlines, ker ga razrešuje obveznosti, ki bi jih sicer moralo prenašati. |
| --- | --- |

(165)

To odlaganje plačil vključuje tudi prednost za podjetje Olympic Airlines, ker ga razrešuje obveznosti, ki bi jih sicer moralo prenašati.

| (166) | Težko finančno stanje podjetja Olympic Airlines je že bilo podrobno prikazano. V letu 2004 je podjetje prikazalo izgubo v višini 87,1 milijonov EUR, pri čemer je vsako naslednje leto izgubljalo vedno več denarja in leta 2007 so njegove izgube znašale [...]* milijonov EUR. Dejavnost podjetja Olympic Airlines je zelo ciklična, kar dokazuje negativni denarni tok v mesecih od oktobra do marca, ki se izravna s pozitivnim denarnim tokom v mesecih od aprila do septembra. Ta cikel se ponavlja z vsako leto večjimi izgubami. Neto pritoki v poletnih mesecih nikoli popolnoma ne izravnajo neto odtokov v zimskih mesecih, tako da podjetje skupno izgublja vse več denarja. Obstaja lahko samo zaradi velikodušnosti države. Še zdaleč ni jasno, ali bi podjetje, kakor je zdaj sestavljeno, lahko sploh kdaj imelo pozitivni denarni tok. Zato je očitno, da to odlaganje plačil ne more odražati normalnega obnašanja upnika v tržnem gospodarstvu, je sistematično in ob upoštevanju težkega finančnega stanja podjetja Olympic Airlines je malo možnosti, da bodo ti dolgovi kdaj plačani. |
| --- | --- |

(166)

Težko finančno stanje podjetja Olympic Airlines je že bilo podrobno prikazano. V letu 2004 je podjetje prikazalo izgubo v višini 87,1 milijonov EUR, pri čemer je vsako naslednje leto izgubljalo vedno več denarja in leta 2007 so njegove izgube znašale [...]* milijonov EUR. Dejavnost podjetja Olympic Airlines je zelo ciklična, kar dokazuje negativni denarni tok v mesecih od oktobra do marca, ki se izravna s pozitivnim denarnim tokom v mesecih od aprila do septembra. Ta cikel se ponavlja z vsako leto večjimi izgubami. Neto pritoki v poletnih mesecih nikoli popolnoma ne izravnajo neto odtokov v zimskih mesecih, tako da podjetje skupno izgublja vse več denarja. Obstaja lahko samo zaradi velikodušnosti države. Še zdaleč ni jasno, ali bi podjetje, kakor je zdaj sestavljeno, lahko sploh kdaj imelo pozitivni denarni tok. Zato je očitno, da to odlaganje plačil ne more odražati normalnega obnašanja upnika v tržnem gospodarstvu, je sistematično in ob upoštevanju težkega finančnega stanja podjetja Olympic Airlines je malo možnosti, da bodo ti dolgovi kdaj plačani.

| (167) | Komisija ugotavlja tudi, da vključeni ukrepi negativno vplivajo na meddržavno trgovino in izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco na tem tržišču, ker vključujejo letalskega prevoznika iz Skupnosti. Komisija zato ugotavlja, da stalno odlaganje plačila davkov in drugih poslovnih obveznosti podjetja Olympic Airlines, ki ga omogočajo država, državni organi in podjetja v državni lasti, pomeni državno pomoč podjetju Olympic Airlines za namene iz člena 87(1) Pogodbe ES. Ker se ta pomoč ni nikoli priglasila Komisiji, je nezakonita. |
| --- | --- |

(167)

Komisija ugotavlja tudi, da vključeni ukrepi negativno vplivajo na meddržavno trgovino in izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco na tem tržišču, ker vključujejo letalskega prevoznika iz Skupnosti. Komisija zato ugotavlja, da stalno odlaganje plačila davkov in drugih poslovnih obveznosti podjetja Olympic Airlines, ki ga omogočajo država, državni organi in podjetja v državni lasti, pomeni državno pomoč podjetju Olympic Airlines za namene iz člena 87(1) Pogodbe ES. Ker se ta pomoč ni nikoli priglasila Komisiji, je nezakonita.

7.2.3   Državna pomoč zaradi posebne zaščite pred upniki

| (168) | V skladu s stalno sodno prakso pojem pomoči zajema prednosti, ki jih dodelijo javni organi, ki v različnih oblikah razbremenijo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja. (40) Pokazalo se je, da se je podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines dodelila znatna prednost zaradi posebne in edinstvene zaščite pred upniki, ki jo je omogočila država s posebej sprejetim zakonom, s katerim se je preložila izvršba vsake sodbe vsakega zasebnega upnika proti temu podjetju. |
| --- | --- |

(168)

V skladu s stalno sodno prakso pojem pomoči zajema prednosti, ki jih dodelijo javni organi, ki v različnih oblikah razbremenijo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja. (40) Pokazalo se je, da se je podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines dodelila znatna prednost zaradi posebne in edinstvene zaščite pred upniki, ki jo je omogočila država s posebej sprejetim zakonom, s katerim se je preložila izvršba vsake sodbe vsakega zasebnega upnika proti temu podjetju.

| (169) | V tej zadevi se je posebna zaščita pred upniki nanašala samo na Olympic Airways Services in Olympic Airlines, to je zato selektiven in poseben ukrep v smislu člena 87(1). |
| --- | --- |

(169)

V tej zadevi se je posebna zaščita pred upniki nanašala samo na Olympic Airways Services in Olympic Airlines, to je zato selektiven in poseben ukrep v smislu člena 87(1).

| (170) | Stalna sodna praksa je, da je pojem pomoči širši od pojma subvencije, ker ne zajema samo pozitivnih koristi, kot so same subvencije, ampak tudi ukrepe, ki v različnih oblikah razbremenijo stroške, ki so običajno vključeni v proračun podjetja, in niso subvencije v ožjem pomenu besede, vendar imajo podobno naravo in enake učinke (41). |
| --- | --- |

(170)

Stalna sodna praksa je, da je pojem pomoči širši od pojma subvencije, ker ne zajema samo pozitivnih koristi, kot so same subvencije, ampak tudi ukrepe, ki v različnih oblikah razbremenijo stroške, ki so običajno vključeni v proračun podjetja, in niso subvencije v ožjem pomenu besede, vendar imajo podobno naravo in enake učinke (41).

| (171) | Izraz „pomoč“ v smislu člena 87(1) Pogodbe ES nujno vključuje prednosti, ki se neposredno ali posredno dodelijo na podlagi državnih sredstev ali predstavljajo dodatno breme za državo ali organe, ki jih država določi ali ustanovi za ta namen (42). |
| --- | --- |

(171)

Izraz „pomoč“ v smislu člena 87(1) Pogodbe ES nujno vključuje prednosti, ki se neposredno ali posredno dodelijo na podlagi državnih sredstev ali predstavljajo dodatno breme za državo ali organe, ki jih država določi ali ustanovi za ta namen (42).

| (172) | Po analogiji s tem, kar je sodišče odločilo v Ecotrade
   (43) v zvezi s členom 4c Pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti za premog in jeklo, lahko več značilnosti posebne zaščite pred upniki omogoči vzpostavitev obstoja pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(172)

Po analogiji s tem, kar je sodišče odločilo v Ecotrade
   (43) v zvezi s členom 4c Pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti za premog in jeklo, lahko več značilnosti posebne zaščite pred upniki omogoči vzpostavitev obstoja pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (173) | Prvič, očitno je, da se posebna zaščita pred upniki nanaša samo na podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines, obe sta podjetji v lasti države, ki imata posebej velike dolgove do nekaterih, v glavnem javnih upnikov. Kakor je že bilo prikazano v tej odločbi, podjetje Olympic Airlines dolguje okrog 86,3 milijonov EUR podjetju Olympic Airways Services za neplačane storitve. |
| --- | --- |

(173)

Prvič, očitno je, da se posebna zaščita pred upniki nanaša samo na podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines, obe sta podjetji v lasti države, ki imata posebej velike dolgove do nekaterih, v glavnem javnih upnikov. Kakor je že bilo prikazano v tej odločbi, podjetje Olympic Airlines dolguje okrog 86,3 milijonov EUR podjetju Olympic Airways Services za neplačane storitve.

| (174) | Nesporno je tudi, da postavlja posebna zaščita pred upniki podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines v ugodnejši položaj od drugih, ker jima dovoljuje, da še naprej opravljata tržne dejavnosti v okoliščinah, v katerih jima ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti to ne bi bilo dovoljeno, ker je v skladu s temi pravili zaščita interesov upnikov odločilni dejavnik. Dejstvo, da lahko ti podjetji nadaljujeta svojo dejavnost, pomeni dodatno breme za javne oblasti, ker so organi v državni lasti med glavnimi upniki podjetja v težavah, še toliko bolj, ker podjetje po definiciji dolguje dolgove znatne vrednosti. Dejansko je glede na zaskrbljujoče finančno stanje podjetij Olympic in posebno zaščito pred upniki zelo verjetno, da podjetja v zasebni lasti ne bodo želela poslovati s podjetjem Olympic Airlines ali podjetjem Olympic Airways Services po običajnih komercialnih pogojih, ker ni realistične možnosti za izterjavo dolžnih zneskov. Razen tega bodo zaradi velikih dolgov do upnikov v javni lasti (glejte uvodno izjavo 139) podjetja v državni lasti izgubila sredstva zaradi posebne zaščite pred upniki in ob upoštevanju, da je lahko stalna državna pomoč podjetjema Olympic Airlines in Olympic Airways Services le posledica dejavnikov nacionalne industrijske politike, ne pa ravnanja upnika na trgu, ki hoče izterjati dolžne zneske, Komisija lahko ugotovi, da so vključena državna sredstva in da se ukrep lahko pripiše državi. |
| --- | --- |

(174)

Nesporno je tudi, da postavlja posebna zaščita pred upniki podjetji Olympic Airways Services in Olympic Airlines v ugodnejši položaj od drugih, ker jima dovoljuje, da še naprej opravljata tržne dejavnosti v okoliščinah, v katerih jima ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti to ne bi bilo dovoljeno, ker je v skladu s temi pravili zaščita interesov upnikov odločilni dejavnik. Dejstvo, da lahko ti podjetji nadaljujeta svojo dejavnost, pomeni dodatno breme za javne oblasti, ker so organi v državni lasti med glavnimi upniki podjetja v težavah, še toliko bolj, ker podjetje po definiciji dolguje dolgove znatne vrednosti. Dejansko je glede na zaskrbljujoče finančno stanje podjetij Olympic in posebno zaščito pred upniki zelo verjetno, da podjetja v zasebni lasti ne bodo želela poslovati s podjetjem Olympic Airlines ali podjetjem Olympic Airways Services po običajnih komercialnih pogojih, ker ni realistične možnosti za izterjavo dolžnih zneskov. Razen tega bodo zaradi velikih dolgov do upnikov v javni lasti (glejte uvodno izjavo 139) podjetja v državni lasti izgubila sredstva zaradi posebne zaščite pred upniki in ob upoštevanju, da je lahko stalna državna pomoč podjetjema Olympic Airlines in Olympic Airways Services le posledica dejavnikov nacionalne industrijske politike, ne pa ravnanja upnika na trgu, ki hoče izterjati dolžne zneske, Komisija lahko ugotovi, da so vključena državna sredstva in da se ukrep lahko pripiše državi.

| (175) | V skladu s prej omenjenim je treba ugotoviti, da je treba uporabo sistema posebne zaščite pred upniki take vrste, kakršen je prisoten v tej zadevi, ki odstopa „od splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti“, za podjetje, obravnavati kot zagotavljanje dodelitve državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, kadar se ugotovi,






  — | da je bilo podjetju v okoliščinah, v katerih mu ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi bilo dovoljeno opravljati tržne dejavnosti, dovoljeno, da jo še naprej opravlja, ali |
| --- | --- | --- |

(175)

V skladu s prej omenjenim je treba ugotoviti, da je treba uporabo sistema posebne zaščite pred upniki take vrste, kakršen je prisoten v tej zadevi, ki odstopa „od splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti“, za podjetje, obravnavati kot zagotavljanje dodelitve državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, kadar se ugotovi,

—

da je bilo podjetju v okoliščinah, v katerih mu ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi bilo dovoljeno opravljati tržne dejavnosti, dovoljeno, da jo še naprej opravlja, ali

| — | da je podjetje dejansko uživalo opustitev javnih dolgov, v celoti ali deloma, ki jih drugo insolventno podjetje ob upoštevanju splošno zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi moglo zahtevati (44). |
| --- | --- |

—

da je podjetje dejansko uživalo opustitev javnih dolgov, v celoti ali deloma, ki jih drugo insolventno podjetje ob upoštevanju splošno zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi moglo zahtevati (44).

| (176) | V tej zadevi Komisija v zvezi s posebno in edinstveno zaščito pred upniki, ki se je nudila podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines, ugotavlja, da sta izpolnjeni obe zgornji merili. Zadevnima podjetjema je bilo v okoliščinah, v katerih jima ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi bilo dovoljeno opravljati tržne dejavnosti, dovoljeno, da jo še naprej opravljata. Razen tega sta zadevni podjetji, kot je prikazano povsod v tej odločbi, uživali od države več prednosti, ki jih drugo insolventno podjetje ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi moglo zahtevati. |
| --- | --- |

(176)

V tej zadevi Komisija v zvezi s posebno in edinstveno zaščito pred upniki, ki se je nudila podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines, ugotavlja, da sta izpolnjeni obe zgornji merili. Zadevnima podjetjema je bilo v okoliščinah, v katerih jima ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi bilo dovoljeno opravljati tržne dejavnosti, dovoljeno, da jo še naprej opravljata. Razen tega sta zadevni podjetji, kot je prikazano povsod v tej odločbi, uživali od države več prednosti, ki jih drugo insolventno podjetje ob upoštevanju splošnih zakonsko predpisanih pravil o insolventnosti ne bi moglo zahtevati.

| (177) | Zadevni ukrepi negativno vplivajo na trgovanje med državami članicami, ker zadevajo podjetja, ki delujejo na liberaliziranem trgu. Zato tudi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco na tem trgu, ker se osredotočajo na določena podjetja, ki konkurirajo z drugimi subjekti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(177)

Zadevni ukrepi negativno vplivajo na trgovanje med državami članicami, ker zadevajo podjetja, ki delujejo na liberaliziranem trgu. Zato tudi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco na tem trgu, ker se osredotočajo na določena podjetja, ki konkurirajo z drugimi subjekti v Skupnosti.

| (178) | V teh okoliščinah, ob upoštevanju posebne zaščite pred upniki, zagotovljene podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines, Komisija ugotavlja, da gre za državno pomoč. Ker se ta pomoč ni nikoli priglasila Komisiji, je nezakonita. |
| --- | --- |

(178)

V teh okoliščinah, ob upoštevanju posebne zaščite pred upniki, zagotovljene podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines, Komisija ugotavlja, da gre za državno pomoč. Ker se ta pomoč ni nikoli priglasila Komisiji, je nezakonita.

7.3   Združljivost pomoči

7.3.1   Združljivost pomoči, dodeljene podjetju Olympic Airlines prek plačevanja najema zrakoplovov, odloga dolgov in posebne zaščite pred upniki

| (179) | Po ugotovitvi, da je podjetje Olympic Airlines od leta 2005 prejemalo državno pomoč, mora Komisija preučiti ukrepe v korist tega podjetja v skladu s členom 87(2) in (3) Pogodbe ES, ki omogočajo izjeme od splošnega pravila o nezdružljivosti iz člena 87(1). |
| --- | --- |

(179)

Po ugotovitvi, da je podjetje Olympic Airlines od leta 2005 prejemalo državno pomoč, mora Komisija preučiti ukrepe v korist tega podjetja v skladu s členom 87(2) in (3) Pogodbe ES, ki omogočajo izjeme od splošnega pravila o nezdružljivosti iz člena 87(1).

| (180) | Izjeme v členu 87(2) Pogodbe ES se v tej zadevi ne uporabljajo, saj pomoč ni niti socialne narave niti ni bila dodeljena posameznemu porabniku ali za odpravljanje škode, nastale zaradi naravne nesreče ali drugih izjemnih dogodkov; prav tako pomoč ni bila dodeljena za gospodarstvo določenih območij Zvezne republike Nemčije, prizadetih zaradi delitve Nemčije. |
| --- | --- |

(180)

Izjeme v členu 87(2) Pogodbe ES se v tej zadevi ne uporabljajo, saj pomoč ni niti socialne narave niti ni bila dodeljena posameznemu porabniku ali za odpravljanje škode, nastale zaradi naravne nesreče ali drugih izjemnih dogodkov; prav tako pomoč ni bila dodeljena za gospodarstvo določenih območij Zvezne republike Nemčije, prizadetih zaradi delitve Nemčije.

| (181) | Nadaljnje izjeme k splošni prepovedi državne pomoči določa člen 87(3). Izjeme v členih 87(3)(b) in 87(3)(d) se v tej zadevi ne uporabljajo, ker pomoč ne spodbuja izvajanja pomembnega projekta, ki je skupnega evropskega interesa, ali odpravljanja resne motnje v gospodarstvu države članice, niti ni namenjena pospeševanju kulture ali ohranjanju dediščine. |
| --- | --- |

(181)

Nadaljnje izjeme k splošni prepovedi državne pomoči določa člen 87(3). Izjeme v členih 87(3)(b) in 87(3)(d) se v tej zadevi ne uporabljajo, ker pomoč ne spodbuja izvajanja pomembnega projekta, ki je skupnega evropskega interesa, ali odpravljanja resne motnje v gospodarstvu države članice, niti ni namenjena pospeševanju kulture ali ohranjanju dediščine.

| (182) | Člen 87(3)(a) in (c) Pogodbe vsebuje odstopanje v zvezi s pomočjo, namenjeno za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Grčija je regija, ki v popolnoma sodi v področje uporabe člena 87(3)(a). Vendar pa pomoč ne izpolnjuje meril veljavne „Smernice o državni regionalni pomoči“ (45). |
| --- | --- |

(182)

Člen 87(3)(a) in (c) Pogodbe vsebuje odstopanje v zvezi s pomočjo, namenjeno za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Grčija je regija, ki v popolnoma sodi v področje uporabe člena 87(3)(a). Vendar pa pomoč ne izpolnjuje meril veljavne „Smernice o državni regionalni pomoči“ (45).

| (183) | V zvezi z odstopanjem, navedenim v členu 87(3)(c) Pogodbe glede pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč nima negativnih učinkov na pogoje trgovanja do obsega, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, bo Komisija morala preučiti, ali se lahko ta določba uporabi za sedanje stanje. Pri tem preučevanju mora Komisija upoštevati veljavne smernice v zvezi z letalskim sektorjem (46). |
| --- | --- |

(183)

V zvezi z odstopanjem, navedenim v členu 87(3)(c) Pogodbe glede pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč nima negativnih učinkov na pogoje trgovanja do obsega, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, bo Komisija morala preučiti, ali se lahko ta določba uporabi za sedanje stanje. Pri tem preučevanju mora Komisija upoštevati veljavne smernice v zvezi z letalskim sektorjem (46).

| (184) | V tem okviru je očitno, da v tej zadevi ni izpolnjena nobena določba smernic. Očitno je tudi, da pomoč ni namenjena nadomestilu za obveznosti javnih služb (PSO) v smislu člena 86(2) Pogodbe ES in da je zato nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(184)

V tem okviru je očitno, da v tej zadevi ni izpolnjena nobena določba smernic. Očitno je tudi, da pomoč ni namenjena nadomestilu za obveznosti javnih služb (PSO) v smislu člena 86(2) Pogodbe ES in da je zato nezdružljiva s skupnim trgom.

7.3.2   Združljivost pomoči, dodeljene podjetju Olympic Airways Services z odlogom dolgov in posebno zaščito pred upniki

| (185) | Po ugotovitvi, da je tudi podjetje Olympic Airways Services pridobilo nezakonito državno pomoč, mora Komisija preučiti ukrep v skladu s členom 87(2) in (3) Pogodbe ES, ki omogoča izjeme od splošnega pravila o nezdružljivosti iz člena 87(1). |
| --- | --- |

(185)

Po ugotovitvi, da je tudi podjetje Olympic Airways Services pridobilo nezakonito državno pomoč, mora Komisija preučiti ukrep v skladu s členom 87(2) in (3) Pogodbe ES, ki omogoča izjeme od splošnega pravila o nezdružljivosti iz člena 87(1).

| (186) | Izjeme v členu 87(2) Pogodbe ES se v tej zadevi ne uporabljajo, saj pomoč ni niti socialne narave niti ni bila dodeljena posameznemu porabniku ali za odpravljanje škode, nastale zaradi naravne nesreče ali drugih izjemnih dogodkov; prav tako pomoč ni bila dodeljena za gospodarstvo določenih območij Zvezne republike Nemčije, prizadetih zaradi delitve Nemčije. |
| --- | --- |

(186)

Izjeme v členu 87(2) Pogodbe ES se v tej zadevi ne uporabljajo, saj pomoč ni niti socialne narave niti ni bila dodeljena posameznemu porabniku ali za odpravljanje škode, nastale zaradi naravne nesreče ali drugih izjemnih dogodkov; prav tako pomoč ni bila dodeljena za gospodarstvo določenih območij Zvezne republike Nemčije, prizadetih zaradi delitve Nemčije.

| (187) | Nadaljnje izjeme k splošni prepovedi državne pomoči določa člen 87(3). Izjeme v členih 87(3)(b) in 87(3)(d) se v tej zadevi ne uporabljajo, ker pomoč ne spodbuja izvajanja pomembnega projekta, ki je skupnega evropskega interesa, ali odpravljanja resne motnje v gospodarstvu države članice, niti ni namenjena pospeševanju kulture ali ohranjanju dediščine. |
| --- | --- |

(187)

Nadaljnje izjeme k splošni prepovedi državne pomoči določa člen 87(3). Izjeme v členih 87(3)(b) in 87(3)(d) se v tej zadevi ne uporabljajo, ker pomoč ne spodbuja izvajanja pomembnega projekta, ki je skupnega evropskega interesa, ali odpravljanja resne motnje v gospodarstvu države članice, niti ni namenjena pospeševanju kulture ali ohranjanju dediščine.

| (188) | Člen 87(3)(a) Pogodbe ES vsebuje odstopanje v zvezi s pomočjo, namenjeno za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Vendar pa pomoč ne izpolnjuje meril veljavne „Smernice o državni regionalni pomoči“. |
| --- | --- |

(188)

Člen 87(3)(a) Pogodbe ES vsebuje odstopanje v zvezi s pomočjo, namenjeno za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika. Vendar pa pomoč ne izpolnjuje meril veljavne „Smernice o državni regionalni pomoči“.

| (189) | V zvezi z odstopanjem, navedenim v členu 87(3)(c) Pogodbe ES glede pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč nima negativnih učinkov na pogoje trgovanja do obsega, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, bo Komisija morala preučiti, ali se lahko ta določba uporabi za sedanje stanje. Pri tem preučevanju mora Komisija upoštevati veljavne smernice v zvezi z letalskim sektorjem (47). |
| --- | --- |

(189)

V zvezi z odstopanjem, navedenim v členu 87(3)(c) Pogodbe ES glede pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč nima negativnih učinkov na pogoje trgovanja do obsega, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, bo Komisija morala preučiti, ali se lahko ta določba uporabi za sedanje stanje. Pri tem preučevanju mora Komisija upoštevati veljavne smernice v zvezi z letalskim sektorjem (47).

| (190) | V tem okviru je očitno, da v tej zadevi ni izpolnjena nobena določba smernic. Očitno je tudi, da pomoč ni namenjena nadomestilu za obveznosti javnih služb v smislu člena 86(2) Pogodbe ES in da je zato nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(190)

V tem okviru je očitno, da v tej zadevi ni izpolnjena nobena določba smernic. Očitno je tudi, da pomoč ni namenjena nadomestilu za obveznosti javnih služb v smislu člena 86(2) Pogodbe ES in da je zato nezdružljiva s skupnim trgom.

| (191) | V skladu s tem Komisija ugotavlja, da je Grčija dodelila nezdružljivo državno pomoč podjetju Olympic Airways Services s svojo strpnostjo do poznega plačevanja in neplačevanja davkov in socialnih prispevkov ter s posebno zaščito pred upniki, ki jo je zagotovila temu podjetju – |
| --- | --- |

(191)

V skladu s tem Komisija ugotavlja, da je Grčija dodelila nezdružljivo državno pomoč podjetju Olympic Airways Services s svojo strpnostjo do poznega plačevanja in neplačevanja davkov in socialnih prispevkov ter s posebno zaščito pred upniki, ki jo je zagotovila temu podjetju –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Nenehna strpnost države Grčije do podjetja Olympic Airways Services v zvezi z njegovimi dolgovi za davčne obveznosti in socialne prispevke do države, katerih višina je ocenjena na najmanj 590,4 milijonov EUR, pomeni nezakonito državno pomoč podjetju Olympic Airways Services, ki je nezdružljiva s Pogodbo ES.

2.   Nenehna strpnost države Grčije do podjetja Olympic Airlines v zvezi z najemi zrakoplovov, ocenjena v višini 137,2 milijonov EUR, zneski, ki jih podjetje dolguje podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Aviation v skupni višini 86,3 milijone EUR, dolgovi v višini 4,5 milijonov EUR do Hellenic Civil Aviation Authority in davek Spatosimo v višini najmanj 38,1 milijona EUR pomenijo nezakonito državno pomoč podjetju Olympic Airlines, ki je nezdružljiva s Pogodbo ES.

3.   Posebna zaščita pred upniki, dodeljena z grško zakonodajo podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines, pomeni nezakonito državno pomoč podjetjema, ki je nezdružljiva s Pogodbo ES

Člen 2

1.   Grčija mora od upravičenca izterjati pomoč iz člena 1.

2.   Zneski, ki se izterjajo, morajo vsebovati obresti od datuma, ko bili dani na razpolago upravičencem, do dejanskega plačila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (48), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 271/2008 (49).

4.   Grčija z dnem sprejetja te odločbe prekliče vsa še neporavnana plačila pomoči iz člena 1.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 je takojšnje in učinkovito.

2.   Grčija zagotavlja, da bo ta odločba izvedena v štirih mesecih po njeni priglasitvi.

Člen 4

1.   Grčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi Komisiji predloži naslednje podatke:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemniku pomoči naročeno, naj vrne pomoč. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemniku pomoči naročeno, naj vrne pomoč.

2.   Grčija Komisijo sproti obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje te odločbe, do dokončne izterjave pomoči iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za delovanje v skladu s to odločbo. Zagotovi tudi podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestih za vračilo pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Grčija takoj prekine vsa nadaljnja plačila pomoči podjetjema Olympic Airways Services in Olympic Airlines.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko.

V Bruslju, 17. septembra 2008

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL C 50, 23.2.2008, str. 13.

1

(2)  Glejte opombo 1.

2

(3)  Podjetje Olympic Airways SA se je uradno preimenovalo v Olympic Airways – Services SA. Sprememba Statuta podjetja Olympic Airways SA je bila objavljena v grškem uradnem listu št. 1485/19.2.2004, izdaja SA, dne 19. februarja 2004. Sprememba se je nanašala na določbo člena 1, na podlagi katere se je podjetje preimenovalo v „Olympic Airways – Services SA“, za njegovo trajanje pa je bilo določeno obdobje 46 let, in sicer do vključno 31.12.2049. Sprememba je zadevala tudi določbo člena 2. Glavni namen podjetja je servisiranje na tleh, dejavnost delavnice za obnovo motorjev in zrakoplovov, zastopanje in predstavljanje letalskih operaterjev itd. V tej odločbi se izraz „Olympic Airways“ uporablja za „Olympic Airways SA“ do februarja 2004, po tem datumu pa za „Olympic Airways - Services SA“.

3

(4)  Dne 14. septembra 2005 je Komisija sprejela končno negativno odločbo (Odločba 2005/2706/ES – še ni objavljena) v zvezi s pomočjo, ki jo je Helenska republika dodelila Olympic Airways in Olympic Airlines.

4

(5)  Odločba iz leta 2005 je upoštevala samo državno pomoč, dodeljeno Olympic Airways do vključno decembra 2004.

5

(6)  Odločba iz leta 2005 je upoštevala samo državno pomoč, dodeljeno Olympic Airlines do vključno maja 2005.

6

(7)  V letih 2003–2004 je, na primer, podjetje Olympic Airways plačalo 7,7 milijonov EUR v zvezi s poravnalno pogodbo za leta pred letom 2003.

7

(8)  Dopisa Komisije z dne 25. avgusta 2006 (sklic: D (2006) 217009) in 16. julija 2007 (sklic: D (2007) 313288).

8

(9)  Sklic: 3082.07/004/A/9749

9

(10)  Dopis z dne 16. novembra 2006

10

(11)  Dopisa z dne 25. avgusta 2006 (sklic: D (2006) 217009) in 16. julija 2007 TREN (sklic: D (2007) 313288)

11

(12)  Ves dolgoročni dolg je ostal podjetju Olympic Airways, od davkov, socialnih prispevkov in drugih dajatev do države Grčije pa so se na Olympic Airlines prenesle samo enomesečne obveznosti.

12

(13)  Vir: Reuters, 20. decembra 2006

13

(14)  Zdi se, da podjetje od decembra 2003 ni objavilo revidiranih računovodskih izkazov

14

(15)  Vir: Kathimerini, 21. septembra 2007

15

(16)  „Urejanje zadev v zvezi z univerzitetnimi in tehnološkimi področji v visokem izobraževanju in druge določbe“ (Uradni list Vlade Grčije A 260)

16

(17)  Člen 28 Zakona št. 3446/2006 (Uradni list Vlade Grčije A 49, 10.3.2006).

17

(18)  Člen 35(B) Zakona št. 3492/2006 (Uradni list Vlade Grčije A 210, 5.10.2006).

18

(19)  C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA proti International Factors Italia SpA (Ifitalia)

19

(20)  Informacija, za katero velja poslovna skrivnost.

20

(21)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

21

(22)  V nasprotju z njegovim glavnim konkurentom na domačem tržišču, podjetjem Aegean Airlines, ki je večkrat zapored povečalo svoj osnovni kapital.

22

(23)  C-256/97, DM Transport [1999] ECR I-3913, odst. 19

23

(24)  C-480/98, Španija proti Komisiji (Magefesa) [2000] ECR I-8717, in C-276/02, Španija proti Komisiji [2004] 1-8091.

24

Španija

Komisiji

Španija

Komisiji

(25)  Glejte opombo 23.

25

(26)  Τ-36/99 Lenzing AG proti Komisiji [2004] ECR II-3597, odst. 131, 136,138 in 146.

26

Lenzing AG

Komisiji

(27)  Zadeva C-276/02, Španija proti Komisiji

27

Španija

Komisiji

(28)  C-248/84, Nemčija proti Komisiji [1987] ECR 4013, odstavek 17

28

Nemčija proti Komisiji

(29)  Glejte uvodno izjavo 8 zgoraj.

29

(30)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1

30

(31)  EasyJet je povezan z Atenami, Kerkiro, Mikonosom, Rodosom, Heraklionom in Solunom (glejte http://www.easyjet.com)

31

(32)  Germanwings je povezan z Atenami, Kerkiro, Kavalo, Mikonosom, Rodosom, Heraklionom in Solunom (glejte http://www.aia.gr)

32

(33)  Air Berlin je povezan z Atenami, Kerkiro, Kavalo, Mikonosom, Rodosom, Heraklionom, Solunom, Volosom, Prevezo, Zakintosom, Santorinijem, Kosom, Samosom, Karpatosom, Lesbosom (glejte http//www.aia.gr)

33

(34)  Določbe Zakona št. 3518/2006 so bile vključene v odgovor Helenske republike z dne 11. februarja 2008, odstavek 75.

34

(35)  Vsebuje pri viru odtegnjeni davek, razen tistega, ki se plača za obdobja, določena v preglednici v nadaljevanju

35

(36)  Glej opombo 5.

36

(37)  Glej opombo 6.

37

(38)  Zakon 1846/1951, člen 11.

38

(39)  Zakon 2676/1999.

39

(40)  Glejte med drugim razsodbe v Zadevi 30/59 De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg proti Visoki oblasti [1961] ECR 1, Zadevi C-387/92 Banco Exterior de España [1994] ECR I-877, odstavek 13, Zadevi-241/94 Francija proti Komisiji [1996] ECR I-4551, odstavek 34, in Zadevi C-256/97 DM Transport [1999] ECR I-3913, odstavek 19).

40

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg

Visoki oblasti

Banco Exterior de España

Francija

Komisiji

DM Transport

(41)  Zadeva C-387/92 Banco Exterior de Espana proti Ayuntamiento de Valencia [1994] ECR I-877, odstavek 13; Zadeva C-200/97, Ecotrade Srl proti Altiforni e Ferriere di Servola SpA, [1998] ECR I-07907, odstavek 34).

41

Banco Exterior de Espana

Ayuntamiento de Valencia

Ecotrade Srl

Altiforni e Ferriere di Servola SpA

(42)  Združene zadeve C-52/97 do C-54/97 Viscido and Others proti Ente Poste Italiane [1998] ECR I-2629, odstavek 13

42

Viscido and Others

Ente Poste Italiane

(43)  Zadeva C-200/97, glejte opombo pod črto 40.

43

(44)  Zadeva C-295/97 Rinaldo Piaggio (odstavek 43 zadeve)

44

(45)  Za obdobje 2000–2006, UL C 74, 10.3.1998 str. 9, za obdobje 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

45

(46)  „Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma o EGP za državne pomoči v letalskem sektorju“ (UL C 350, 10.12.1994, str. 5) in „Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč“ (UL C 312, 9.12.2005 str. 1)

46

(47)  Glej opombo 45.

47

(48)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

48

(49)  UL L 82, 25.3.2008, str. 1.

49

---