# Europos Sąjungos L 258/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.258.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 258 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. rugsėjo 30d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.258.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 258

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. rugsėjo 30d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 844/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos nuostatos dėl metinių branduolinės energetikos statistikos duomenų nustatymo ir metodinių nuorodų pritaikymo pagal NACE 2 red. (
  1
  ) | 1 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 844/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos nuostatos dėl metinių branduolinės energetikos statistikos duomenų nustatymo ir metodinių nuorodų pritaikymo pagal NACE 2 red. (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 30.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 258/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 844/2010

2010 m. rugsėjo 20 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos nuostatos dėl metinių branduolinės energetikos statistikos duomenų nustatymo ir metodinių nuorodų pritaikymo pagal NACE 2 red.

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1099/2008 nustatoma bendra palyginamų energetikos statistikos duomenų rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Sąjungoje sistema. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1099/2008 nustatoma bendra palyginamų energetikos statistikos duomenų rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Sąjungoje sistema.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 8 straipsnį Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudama su Europos Sąjungos branduolinės energetikos sektoriumi, turėtų nustatyti metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis, kurie būtų skelbiami ir platinami nuo 2009 m. – pirmųjų atskaitinių metų. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 8 straipsnį Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudama su Europos Sąjungos branduolinės energetikos sektoriumi, turėtų nustatyti metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis, kurie būtų skelbiami ir platinami nuo 2009 m. – pirmųjų atskaitinių metų.

| (3) | Komisija parengė reikalingą duomenų rinkinį ir su valstybėmis narėmis aptarė galimybių, duomenų rengimo sąnaudų, konfidencialumo ir duomenų teikimo naštos klausimus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija parengė reikalingą duomenų rinkinį ir su valstybėmis narėmis aptarė galimybių, duomenų rengimo sąnaudų, konfidencialumo ir duomenų teikimo naštos klausimus.

| (4) | Pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (2), nuo 2009 m. sausio 1 d. energetikos statistika turėtų būti rengiama pagal NACE 2 red. |
| --- | --- |

(4)

Pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (2), nuo 2009 m. sausio 1 d. energetikos statistika turėtų būti rengiama pagal NACE 2 red.

| (5) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 A ir B priedai pakeičiami šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 304, 2008 11 14, p. 1.

1

(2)  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

2

---

PRIEDAS

A PRIEDAS

TERMINŲ PAAIŠKINIMAI

Šiame priede pateikiami kituose prieduose vartojamų terminų paaiškinimai arba apibrėžtys.

1.   GEOGRAFINĖS PASTABOS

Toliau nurodytos geografinės apibrėžtys taikomos tik statistinės atskaitomybės tikslais:

| — | Australija, išskyrus užjūrio teritorijas; |
| --- | --- |

—

Australija, išskyrus užjūrio teritorijas;

| — | Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją; |
| --- | --- |

—

Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją;

| — | Prancūzija, įskaitant Monaką, tačiau išskyrus Prancūzijos užjūrio teritorijas: Gvadelupą, Martiniką, Gvianą, Reunioną, Sen Pjerą ir Mikeloną, Naująją Kaledoniją, Prancūzijos Polineziją, Voliso ir Futūnos salas, Majotą; |
| --- | --- |

—

Prancūzija, įskaitant Monaką, tačiau išskyrus Prancūzijos užjūrio teritorijas: Gvadelupą, Martiniką, Gvianą, Reunioną, Sen Pjerą ir Mikeloną, Naująją Kaledoniją, Prancūzijos Polineziją, Voliso ir Futūnos salas, Majotą;

| — | Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną; |
| --- | --- |

—

Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną;

| — | Japonija, įskaitant Okinavą; |
| --- | --- |

—

Japonija, įskaitant Okinavą;

| — | Nyderlandai, išskyrus Surinamą ir Nyderlandų Antilų salas; |
| --- | --- |

—

Nyderlandai, išskyrus Surinamą ir Nyderlandų Antilų salas;

| — | Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą; |
| --- | --- |

—

Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą;

| — | Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas, Seutą ir Melilją; |
| --- | --- |

—

Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas, Seutą ir Melilją;

| — | Šveicarija, neįskaitant Lichtenšteino; |
| --- | --- |

—

Šveicarija, neįskaitant Lichtenšteino;

| — | Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas. |
| --- | --- |

—

Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas.

2.   SUVESTINIAI RODIKLIAI

Gamintojai klasifikuojami pagal gamybos tikslą:

| — | gamintojai, pagrindinė veikla: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba; |
| --- | --- |

—

gamintojai, pagrindinė veikla: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba;

| — | gamintojai, savoms reikmėms: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms, ir ši veikla tik papildo jų pirminę veiklą. |
| --- | --- |

—

gamintojai, savoms reikmėms: privačios ir valstybei priklausančios įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms, ir ši veikla tik papildo jų pirminę veiklą.

Pastaba. Įsigaliojus patikslintam NACE klasifikatoriui, Komisija gali toliau aiškinti terminus pagal 11 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu papildydama atitinkamomis NACE nuorodomis.

2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Gamyba ir (arba) vietos gamyba

Išgauto ar pagaminto kuro kiekis, apskaičiuotas po inertinės medžiagos pašalinimo operacijos. Gamyba apima gamintojo gamybos procese suvartotą kiekį (pvz., šildymui ar įrangos ir pagalbinių įrenginių eksploatavimui) bei kitiems gamintojams patiektą energiją transformavimui ar kitoms reikmėms.

Vietos gamyba reiškia gamybą iš susijusios valstybės išteklių.

Importas ir (arba) eksportas

Geografinės apibrėžtys pateikiamos skiltyje „Geografinės pastabos“.

Jei nenurodyta kitaip, importas siejamas su pirmine kilmės šalimi (šalis, kurioje energetikos produktas buvo pagamintas) ir skirtas naudoti kitoje šalyje, o eksportas – su pagaminto energetikos produkto galutinio naudojimo šalimi.

Kiekis laikomas importuotu arba eksportuotu, kai kertamos šalies politinės sienos, neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne.

Jei negalima nurodyti kilmės arba paskirties, galima naudoti skiltį „Kita“.

Gali atsirasti statistinių skirtumų, jei remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, turimi tik viso importo ir eksporto duomenys, o geografinis suskirstymas yra grindžiamas skirtingu tyrimu, šaltiniu ar sąvoka. Tokiu atveju skiltyje „Kita“ reikia įrašyti skirtumus.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

Į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie naudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kuro kiekis. Tarptautinė laivyba gali būti vykdoma jūroje, vidaus ežeruose ir vandens keliuose, taip pat pakrantės vandenyse. Neįtraukiama:

| — | naudojimas vidaus laivybai naudojamuose laivuose. Skirstymas į vidaus ar tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava arba valstybe, kuriai jis priklauso; |
| --- | --- |

—

naudojimas vidaus laivybai naudojamuose laivuose. Skirstymas į vidaus ar tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava arba valstybe, kuriai jis priklauso;

| — | naudojimas žvejybos laivuose; |
| --- | --- |

—

naudojimas žvejybos laivuose;

| — | naudojimas karinėse pajėgose. |
| --- | --- |

—

naudojimas karinėse pajėgose.

Atsargų pasikeitimai

Nacionalinėje teritorijoje turimų atsargų lygio metų pradžioje ir atsargų lygio metų pabaigoje skirtumas.

Bendrasis sunaudojimas (apskaičiuotas)

Apskaičiuotoji vertė, apibrėžta kaip:

Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + atsargų pasikeitimai

Bendrasis sunaudojimas (faktinis)

Galutinio naudojimo sektorių tyrimuose faktiškai užfiksuotas kiekis.

Statistiniai skirtumai

Apskaičiuotoji vertė, apibrėžta kaip:

Apskaičiuotas bendrasis sunaudojimas – faktinis bendrasis sunaudojimas.

Apima galutinių vartotojų atsargų pasikeitimus, kai to negalima nurodyti skiltyje „Atsargų pasikeitimai“.

Turėtų būti nurodytos bet kokių didesnių skirtumų priežastys.

Elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

Elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Kuras, naudojamas turinčiose bent vieną mišrų šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos bloką įmonėse, turi būti nurodomas skiltyje „Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės“.

Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

Elektros energijai ir šilumai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

Šilumai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

Elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Kuras, naudojamas turinčiose bent vieną mišrų šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos bloką įmonėse, įrašomas skiltyje „Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės“.

Mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

Kuro kiekis, atitinkantis pagamintos elektros energijos ir parduotos šilumos kiekį.

Šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

Kuro kiekis, atitinkantis parduotos šilumos kiekį.

Akmens anglių briketų gamyklos

Kurui gaminti sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis neturėtų būti nurodomas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Kokso krosnys

Kokso krosnyse sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis neturėtų būti nurodomas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

Lignito arba rusvųjų anglių kiekis, sunaudotas rusvųjų anglių briketams (BKB) gaminti, arba durpių kiekis, sunaudotas durpių briketams (PB) gaminti.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kiekis neturėtų būti nurodomas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Dujų gamyklos

Dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose dujoms gaminti sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis neturėtų būti įtraukiamas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Aukštakrosnės

Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) ir kokso krosnių kokso kiekis.

Aukštakrosnių šildymui ir eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz., aukštakrosnių dujų) neturėtų būti įtraukiamas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Akmens anglių suskystinimas

Sintetinei alyvai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

Naftos perdirbimo gamyklos

Naftos produktams gaminti sunaudotas kiekis.

Šildymui ir įrangos eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis neturėtų būti nurodomas čia, o pateikiamas kaip sunaudojimas energetikos sektoriuje.

Kitur nenurodyta – transformavimas

Kitur nenurodytai transformavimo veiklai sunaudotas kiekis. Tokiu atveju ataskaitoje turėtų būti paaiškinta tai, kas įtraukta šioje antraštinėje dalyje.

2.2.   Energetikos sektorius ir galutinis naudojimas

Visas energetikos sektorius

Energetikos pramonėje sunaudotas kiekis gavybai (kasybai, naftos ir dujų gavybai) arba transformavimo veiklą vykdančių įmonių veikimui palaikyti. Tai atitinka NACE 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 ir 35 skyrius.

Neįtraukiamas į kitą energijos formą transformuoto kuro kiekis (kuris turėtų būti nurodomas transformavimo sektoriuje) arba kuro kiekis, sunaudotas naftos, dujų ir anglies suspensijos vamzdynų eksploatavimui (kuris turėtų būti nurodomas transporto sektoriuje).

Įtraukiama cheminių medžiagų atominiam branduolio dalijimuisi ir branduolių sintezei gamyba ir šių procesų produktai.

Elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės

Kaip energija elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonėse sunaudotas kiekis.

Akmens anglių šachtos

Kaip energija anglių gavybai ir sodrinimui anglių kasybos pramonėje sunaudotas kiekis.

Sudegintos šachtų viršuje esančiose elektrinėse anglys turėtų būti pateikiamos transformavimo sektoriuje.

Akmens anglių briketų gamyklos

Kaip energija akmens anglių briketų gamyklose sunaudotas kiekis.

Kokso krosnys

Kaip energija kokso gamyklose sunaudotas kiekis.

Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

Kaip energija rusvųjų anglių briketų (BKP) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklose sunaudotas kiekis.

Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo gamyklos

Kaip energija dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudotas kiekis.

Aukštakrosnės

Kaip energija aukštakrosnėse sunaudotas kiekis.

Akmens anglių suskystinimas

Kaip energija akmens anglių suskystinimo gamyklose sunaudotas kiekis.

Naftos perdirbimo gamyklos

Kaip energija naftos perdirbimo gamyklose sunaudotas kiekis.

Naftos ir dujų gavyba

Kaip kuras naftos ir dujų gavybos procese ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse sunaudotas kiekis.

Neįtraukiami vamzdynų nuostoliai (pateikiami kaip paskirstymo nuostoliai) ir vamzdynų eksploatavimui sunaudotas energijos kiekis (pateikiamas transporto sektoriuje).

Bendrasis galutinis sunaudojimas

Apibrėžiamas (skaičiuojamas) kaip:

= Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms + galutinis energijos sunaudojimas (pramonė + transportas + kiti sektoriai)

Neįtraukiamas transformavimui pristatytas kiekis, energijos gamybos pramonėje sunaudotas kiekis ir paskirstymo nuostoliai.

Naudojimas ne energetikos reikmėms

Kaip žaliavos įvairiuose sektoriuose naudojami energetikos produktai; t. y. nėra naudojami kaip kuras ar transformuojami į kitą kurą.

2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

Galutinis energijos sunaudojimas

Bendras energijos sunaudojimas pramonės, transporto ir kituose sektoriuose.

Pramonės sektorius

Tai susiję su pramonės įmonės pirminei veiklai sunaudotu kuro kiekiu.

Tik šilumos arba mišriosios šilumos ir elektros energijos (CHP) gamybos įmonėms: tik pačioje įmonėje sunaudojamos šilumos gamybai sunaudotas kuro kiekis. Parduodamos šilumos gamybai ir elektros energijos gamybai sunaudotas kuro kiekis turėtų būti nurodomas atitinkamame transformavimo sektoriuje.

Geležies ir plieno: NACE 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 ir 24.52 skyriai.

Chemijos (įskaitant naftos chemijos)

Chemijos ir naftos chemijos pramonės šakos; NACE 20 ir 21 skyriai.

Spalvotųjų metalų

Spalvotųjų metalų pramonė; NACE 24.4 ir 24.53 ir 24.54 skyriai.

Nemetalų mineralų

Stiklo, keramikos, cemento ir kitų statybinių medžiagų gamybos pramonės šakos; NACE 23 skyrius.

Transporto įrangos

Su transporto priemonėse naudojamos įrangos gamyba susijusios pramonės šakos; NACE 29 ir 30 skyriai.

Mašinų

Metalo gaminių, mašinų ir įrangos, išskyrus transporto įrangą; NACE 25 ir 26, 27 ir 28 skyriai.

Kasybos ir karjerų eksploatavimo

NACE 07 (išskyrus 07.21), 08 (išskyrus 08.92) ir 09.9 skyriai; neįtraukiamos energijos gamybos pramonės šakos.

Maisto produktų, gėrimų ir tabako: NACE 10, 11 ir 12 skyriai.

Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

Apima įrašytų laikmenų gamybą; NACE 17 ir 18 skyriai.

Medienos bei medienos gaminių (išskyrus plaušieną ir popierių): NACE 16 skyrius.

Statybos: NACE 41, 42 ir 43 skyriai.

Tekstilės ir odos: NACE 13, 14 ir 15 skyriai.

Kitur nenurodyta – pramonė

Pirmesniuose sektoriuose nenurodytas sunaudojimas.

Transporto sektorius

Vykdant visas transporto veiklos rūšis sunaudota energija, neatsižvelgiant į ekonominį sektorių, kuriame vykdoma veikla; NACE 49, 50 ir 51 skyriai.

Transporto sektorius – geležinkeliai

Visas sunaudojimas traukinių eismo srityje, įskaitant pramonės reikmėms naudojamus geležinkelius; NACE 49.1 ir 49.2 skyriai.

Transporto sektorius – vidaus laivyba

Į su bet kurios šalies vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie nenaudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kiekis (žr. skiltį „Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas“). Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso. NACE 50 skyrius.

Transporto sektorius – keliai

Kelių transporto priemonių sunaudotas kiekis.

Apima žemės ūkio transporto priemonių keliuose sunaudotą kurą ir kelių transporto priemonių tepalus.

Neįtraukiama stacionarių variklių naudojama energija (žr. skiltį „Kiti sektoriai“), traktorių ne keliuose naudojama energija (žr. skiltį „Žemės ūkis“), transporto priemonių karinėms reikmėms naudojama energija (žr. skiltį „Kiti sektoriai – kitur nenurodyta“), kelių dangai naudojamas bitumas ir statybvietėse naudojamų variklių sunaudota energija (žr. skiltį „Pramonės pasektoris – statyba“). NACE 49.3 ir 49.4 skyriai.

Transporto sektorius – vamzdynų transportas

Kaip energija vamzdynų, kuriais transportuojamos dujos, skysčiai, suspensijos ir kitos prekės, eksploatavimui sunaudotas kiekis; NACE 49.5 skyrius.

Apima siurblinėms ir vamzdynų priežiūrai sunaudotą energiją.

Neįtraukiama gamtinių arba pagamintų dujų, karšto vandens ar garo iš platintojo galutiniams vartotojams skirstymui vamzdynais sunaudota energija (pateikiama energetikos sektoriuje), galutiniam energijos tiekimui namų ūkiams, pramoniniams, komerciniams ir kitiems vartotojams sunaudota energija (įtraukiama į komercines ir (arba) viešąsias paslaugas) ir nuostoliai, patirti transportuojant iš platintojo galutiniams vartotojams (pateikiami kaip skirstymo nuostoliai).

Transporto sektorius – tarptautinė aviacija

Tarptautinei aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatyto aviacinio kuro kiekis. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. NACE 51 skyriaus dalis.

Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas skiltyje „Transporto sektorius – kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas skiltyje „Kiti sektoriai – kitur nenurodyta“).

Transporto sektorius – vidaus aviacija

Vidaus aviacijai naudojamiems orlaiviams (komerciniams, privatiems, žemės ūkio paskirties ir kt.) pristatyto aviacinio kuro kiekis. NACE 51 skyriaus dalis.

Įtraukiamas ne skraidymui sunaudotas kuras, pvz., stendiniam variklių bandymui. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė.

Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (pateikiamas skiltyje „Transporto sektorius – kitur nenurodyta“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (pateikiamas skiltyje „Kiti sektoriai – kitur nenurodyta“).

Transporto sektorius – kitur nenurodyta

Kitur nenurodytoms transporto veiklos rūšims vykdyti sunaudotas kiekis.

Apima oro bendrovių kelių transporto priemonių sunaudotą kurą ir uostuose laivų krautuvų, įvairių rūšių kranų sunaudotą kurą.

Pateikiama tai, kas nurodyta antraštinėje dalyje.

Kiti sektoriai

Konkrečiai nepaminėti arba nepriklausantys energetikos, pramonės ar transporto sritims sektoriai.

Kiti sektoriai – komercinės ir viešosios paslaugos

Valstybiniame ir privačiame sektoriuje veikiančių įmonių ir įstaigų sunaudotas kuras.

NACE 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ir 99 skyriai.

Kiti sektoriai – gyvenamasis

Nurodomas visų namų ūkių, įskaitant „namų ūkius, samdančius namų ūkio darbininkus“, sunaudotas kuras. NACE 97 ir 98 skyriai.

Kiti sektoriai – žemės ir (arba) miškų ūkio

Vartotojų, suskirstytų pagal žemės ūkio, medžioklės ir miškininkystės sektorius, sunaudotas kuras. NACE 01 ir 02 skyriai.

Kiti sektoriai – žvejybos

Vidaus vandenų, pakrantės ir gelminei žvejybai pristatytas kuras. Žvejyba turėtų apimti į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie šalyje papildė savo kuro atsargas, pristatytą kurą ir žvejybos pramonėje sunaudotą energiją. NACE 03 skyrius.

Kiti sektoriai – kitur nenurodyta

Šios veiklos rūšys kitur nenurodytos. Šiai kategorijai priklauso karinėms reikmėms mobiliosioms ir stacionariosioms priemonėms naudojamas kuras (pvz., laivuose, orlaiviuose, keliuose ir kareivinėse naudojama energija) neatsižvelgiant į tai, ar kuras pristatytas tos ar kitos šalies kariškiams. Jei taip, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta tai, kas įtraukta šioje antraštinėje dalyje.

3.   KITI TERMINAI

Šios santrumpos reiškia:

—   TML: tetrametilšvinas;

—   TEL: tetraetilšvinas;

—   SBP: konkreti virimo temperatūra;

—   LPG: suskystintos naftos dujos;

—   NGL: gamtiniai dujų kondensatai;

—   LNG: suskystintos gamtinės dujos;

—   CNG: suslėgtos gamtinės dujos.

B PRIEDAS

METINĖ ENERGETIKOS STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kasmet renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, matavimo vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, galutinis terminas ir perdavimo būdai.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.   KIETASIS IŠKASTINIS KURAS IR PAGAMINTOS DUJOS

1.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 1. | Antracitas |

Energetikos produktas

Apibrėžtis

1.

Antracitas

Daugiausia anglies turinčios akmens anglys, naudojamos pramonės ir gyventojų reikmėms. Paprastai jo sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis neviršija 10 % bei yra didelis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis apie 90 %). Jo aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

| 2. | Koksinės akmens anglys |
| --- | --- |

2.

Koksinės akmens anglys

Bituminės akmens anglys, kurių kokybė yra tokia, kad galima pagaminti tinkamą naudoti aukštakrosnėse koksą. Jų aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

| 3. | Kitos bituminės akmens anglys
  (dujinės akmens anglys) |
| --- | --- |

3.

Kitos bituminės akmens anglys

(dujinės akmens anglys)

Garui gaminti naudojamos akmens anglys; apima visas bitumines akmens anglis, kurios nepriskiriamos nei prie koksinių akmens anglių, nei prie antracito. Joms būdingas didesnis lakiųjų medžiagų kiekis, palyginti su antracitu (daugiau nei 10 %), ir mažesnis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis mažiau nei 90 %). Jų aukštutinė degimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai. Jei bituminės akmens anglys naudojamos kokso krosnyse, jos nurodomos kaip koksinės akmens anglys.

| 4. | Subbituminės akmens anglys |
| --- | --- |

4.

Subbituminės akmens anglys

Reiškia nesukepančiąsias anglis, kurių aukštutinė degimo šiluma yra nuo 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) iki 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis yra didesnis kaip 31 % skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

| 5. | Lignitas ir (arba) rusvosios anglys |
| --- | --- |

5.

Lignitas ir (arba) rusvosios anglys

Nesukepančiosios anglys, kurių aukštutinė degimo šiluma yra mažesnė kaip 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis yra didesnis kaip 31 % skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

Šioje kategorijoje turėtų būti nurodomi pagaminti ir iš karto sudeginti naftingieji skalūnai ir gudroniniai smėliai. Kitiems transformavimo procesams naudoti naftingieji skalūnai ir gudroniniai smėliai taip pat nurodomi šioje kategorijoje.

Tai apima transformavimo proceso metu sunaudotų naftingųjų skalūnų ir gudroninių smėlių dalį. Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi metiniame naftos klausimyne.

| 6. | Durpės |
| --- | --- |

6.

Durpės

Degios, minkštos, akytos arba suslėgtos, augalinės kilmės nuosėdos, kurių sudėtyje yra didelis vandens kiekis (iki 90 % neperdirbus), lengvai pjaustomos, nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos. Neįtraukiamos ne energetikos tikslams naudojamos durpės.

Nustatant šią apibrėžtį neprieštaraujama atsinaujinančių energijos šaltinių apibrėžčiai Direktyvoje 2009/28/EB ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės 2006 m. priimtoms Šiltnamio efektą sukeliančių dujų nacionalinių aprašų gairėms.

| 7. | Akmens anglių briketai |
| --- | --- |

7.

Akmens anglių briketai

Sudėtinis kuras, pagamintas iš juodųjų akmens anglių dalelių, priedas – rišamoji medžiaga. Todėl pagamintų akmens anglių briketų kiekis gali būti šiek tiek didesnis nei faktiškai transformavimo proceso metu sunaudotas anglių kiekis.

| 8. | Kokso krosnių koksas |
| --- | --- |

8.

Kokso krosnių koksas

Kietas produktas, gautas karbonizuojant akmens anglį, daugiausia koksinę akmens anglį, aukštoje temperatūroje; būdingas nedidelis drėgmės ir lakiųjų medžiagų kiekis. Kokso krosnių koksas daugiausia naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip energijos šaltinis ir cheminė medžiaga. Šiai kategorijai priskiriamas smulkusis koksas ir liejyklų koksas.

Į šią kategoriją turėtų būti įtrauktas puskoksis (kietas produktas, gautas karbonizuojant anglį žemoje temperatūroje). Puskoksis yra naudojamas kaip buitinis kuras arba pačioje transformavimo gamykloje. Ši antraštinė dalis taip pat apima iš lignito ir (arba) rusvųjų anglių pagamintą koksą, smulkųjį koksą ir puskoksį.

| 9. | Dujinis koksas |
| --- | --- |

9.

Dujinis koksas

Šalutinis juodųjų akmens anglių produktas, naudojamas dujų gamyklose miesto dujoms gaminti. Dujinis koksas naudojamas šildymui.

| 10. | Akmens anglių degutas |
| --- | --- |

10.

Akmens anglių degutas

Gaunamas bituminių akmens anglių destrukcinio distiliavimo proceso metu. Akmens anglių degutas yra skystas šalutinis akmens anglių distiliavimo produktas koksui gauti kokso krosnyse; arba jis gaminamas iš rusvųjų anglių („žemos temperatūros degutas“). Akmens anglių degutas gali būti toliau distiliuojamas įvairiems organiniams produktams (pvz., benzenui, toluenui, naftalenui), kurie paprastai pateikiami kaip žaliava naftos chemijos pramonei, gauti.

| 11. | BKB
  (rusvųjų anglių briketai) |
| --- | --- |

11.

BKB

(rusvųjų anglių briketai)

BKB yra sudėtinis kuras iš lignito arba rusvųjų anglių, pagamintas briketuojant esant aukštam slėgiui be rišamosios medžiagos. Šie duomenys apima durpių briketus, džiovinto lignito daleles ir dulkes.

| 12. | Dujų gamyklos dujos |
| --- | --- |

12.

Dujų gamyklos dujos

Visų rūšių dujos, pagamintos komunalinių paslaugų ar privačiose įmonėse, kurių pagrindinis tikslas – dujų gamyba, transportavimas ir skirstymas. Priskiriamos dujos, gautos karbonizuojant (įskaitant kokso krosnyse pagamintas dujas ir perduotas į dujų įmones dujas), visiškai dujinant prisodrinus arba neprisodrinus naftos produktais (LPG, mazuto distiliavimo likutis ir kt.), taip pat gautos perdirbimo metu ar paprasčiausiai sumaišius dujas ir (arba) orą; pateikiamos eilutėse „Iš kitų šaltinių“. Transformavimo sektoriuje nurodomas dujų gamyklų dujų kiekis, perduotas gaminti gamtines dujas su priedais, kurios bus skirstomos ir naudojamos per gamtinių dujų tinklą.

Kitų akmens anglių dujų (t. y. kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų) gamyba turėtų būti nurodoma susijusiose su šiomis dujomis skiltyse, o ne kaip dujų gamyklose pagamintos dujos. Perduotos į dujų gamybos įmones akmens anglių dujos turėtų būti nurodomos (jų skiltyje) transformavimo sektoriuje dujų gamybos įmonių eilutėje. Bendras dujų gamyklų dujų kiekis, gautas perdavus kitas akmens anglių dujas, turėtų būti pateikiamas dujų gamyklų dujų gamybos eilutėje.

| 13. | Kokso krosnių dujos |
| --- | --- |

13.

Kokso krosnių dujos

Gaunamos kaip kokso krosnių kokso gamybos šalutinis produktas geležies ir plieno gamybai.

| 14. | Aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

14.

Aukštakrosnių dujos

Gaminamos deginant koksą aukštakrosnėse geležies ir plieno pramonėje. Jos yra regeneruotos ir naudojamos kaip kuras iš dalies pačioje gamykloje ir iš dalies kituose plieno pramonės procesuose arba įrenginiuose, pritaikytuose jas deginti. Kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis aukštutine degimo šiluma.

| 15. | Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

15.

Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos

Plieno gamybos deguoninėje aukštakrosnėje šalutinis produktas, gautas išleidimo iš aukštakrosnės metu. Šios dujos taip pat vadinamos konvertuojamomis dujomis, LD dujomis arba BOS dujomis.

| 16. | Juodosios akmens anglys |
| --- | --- |

16.

Juodosios akmens anglys

Terminas „juodosios akmens anglys“ reiškia akmens anglį, kurios aukštutinė deginimo šiluma yra didesnė nei 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai, o vidutinis atsitiktinis vitrinito atspindžio faktorius yra mažiausiai 0,6. Juodosios akmens anglys sudaro visus energetikos produktus nuo 1 iki 3 (antracitas, koksinės akmens anglys ir kitos bituminės akmens anglys).

1.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas visiems ankstesniame punkte išvardytiems energetikos produktams.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šiame priede, paaiškinimai.

1.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš kurios: požeminė
  Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. |
| 1.2. | Iš kurios: paviršinė
  Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims. |
| 2. | Iš kitų šaltinių
  Sudaro du elementai:






  — | regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Apima iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautas anglis; |

1.

Gamyba

1.1.

Iš kurios: požeminė

Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims.

1.2.

Iš kurios: paviršinė

Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims.

2.

Iš kitų šaltinių

Sudaro du elementai:

—

regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Apima iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautas anglis;

| — | patiekto kuro, kurio gamyba nurodyta kituose kuro energijos balansuose, tačiau kurio sunaudojimas bus nurodytas anglių energijos balanse, kiekis. |
| --- | --- |

—

patiekto kuro, kurio gamyba nurodyta kituose kuro energijos balansuose, tačiau kurio sunaudojimas bus nurodytas anglių energijos balanse, kiekis.

2.1.

Iš jų: iš naftos produktų

Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.

Pvz., kokso krosnims skirtose koksinėse akmens anglyse esantis naftos kokso priedas.

2.2.

Iš jų: iš gamtinių dujų

Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.

Pvz., tiesioginiam galutiniam naudojimui skirtų dujų gamyklų dujų sudėtyje esančios gamtinės dujos.

2.3.

Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių

Netaikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims ir durpėms.

Pvz., pramoninės atliekos, kaip rišamoji medžiaga, gaminant akmens anglių briketus.

3.

Importas

4.

Eksportas

5.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

6.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.

7.

Bendrasis sunaudojimas

8.

Statistiniai skirtumai

9.

Visas transformavimo sektorius

Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (pvz., akmens anglių į elektros energiją, kokso krosnių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus, kiekis (pvz., koksinių akmens anglių į koksą).

9.1.

Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

9.2.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

9.3.

Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

9.4.

Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

9.5.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

9.6.

Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

9.7.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

9.8.

Iš jo: kokso krosnys

9.9.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

9.10.

Iš jo: dujų gamyklos

9.11.

Iš jo: aukštakrosnės

Aukštakrosnėse transformuojamų koksinių akmens anglių ir (arba) bituminių akmens anglių (paprastai vadinamų PCI) ir kokso krosnių kokso kiekis. Šildymui ir aukštakrosnių eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis (pvz., aukštakrosnių dujos) neturėtų būti įtraukiamas į transformavimo sektorių, o turėtų būti pateikiamas kaip naudojimas energetikos sektoriuje.

9.12.

Iš jo: akmens anglių suskystinimas

Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi vadovaujantis šio priedo 4 dalimi.

9.13.

Iš jo: sumaišytoms gamtinėms dujoms

Sumaišytų su gamtinėmis dujomis akmens anglių dujų kiekis.

9.14.

Iš jo: kitur nenurodyta – transformavimas

1.2.2.   Energetikos sektorius

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės |
| 1.2. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.3. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.8. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.9. | Iš jo: akmens anglių suskystinimas |
| 1.10. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Paskirstymo nuostoliai
  Nuostoliai dėl transportavimo ir paskirstymo, taip pat deglo iš pagamintų dujų deginimo. |
| 3. | Bendrasis galutinis sunaudojimas |
| 4. | Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms |
| 4.1. | Iš jo: pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai
  Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos pasektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys. |
| 4.1.1. | Iš 4.1, iš kurio: Naftos chemijos sektoriuje
  Naudojimas ne energetikos reikmėms, pvz., akmens anglių kaip žaliavos naudojimas trąšoms arba kitiems naftos chemijos produktams gaminti. |
| 4.2. | Iš jo: transporto sektorius
  Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto pasektoriuose. |
| 4.3. | Iš jo: kiti sektoriai
  Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, gyvenamajame, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose. |

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos įmonės

1.2.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.3.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.6.

Iš jo: dujų gamyklos

1.7.

Iš jo: aukštakrosnės

1.8.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.9.

Iš jo: akmens anglių suskystinimas

1.10.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Paskirstymo nuostoliai

Nuostoliai dėl transportavimo ir paskirstymo, taip pat deglo iš pagamintų dujų deginimo.

3.

Bendrasis galutinis sunaudojimas

4.

Bendras naudojimas ne energetikos reikmėms

4.1.

Iš jo: pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos pasektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys.

4.1.1.

Iš 4.1, iš kurio: Naftos chemijos sektoriuje

Naudojimas ne energetikos reikmėms, pvz., akmens anglių kaip žaliavos naudojimas trąšoms arba kitiems naftos chemijos produktams gaminti.

4.2.

Iš jo: transporto sektorius

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto pasektoriuose.

4.3.

Iš jo: kiti sektoriai

Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, gyvenamajame, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose.

1.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

| 1. | Galutinis energijos sunaudojimas |
| --- | --- |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležinkelių |
| 3.2. | Iš jo: vidaus laivybos |
| 3.3. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta – kiti |

1.

Galutinis energijos sunaudojimas

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: geležinkelių

3.2.

Iš jo: vidaus laivybos

3.3.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta – kiti

1.2.4.   Importas ir eksportas

Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį.

Netaikytina durpėms, dujiniam koksui, dujų gamyklų dujoms, kokso krosnių dujoms, aukštakrosnių dujoms ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujoms.

1.2.5.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosios šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos įmonėms.

Šis gamintojų savoms reikmėms sunaudotas kiekis nurodomas atskirai pagal pagrindinę veiklą, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.3. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.4. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.7. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.8. | Iš jo: akmens anglių suskystinimas |
| 1.9. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležinkelių |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta |

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.3.

Iš jo: kokso krosnys

1.4.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: aukštakrosnės

1.7.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.8.

Iš jo: akmens anglių suskystinimas

1.9.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: geležinkelių

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta

1.3.   Degimo šiluma

1.1 dalyje paminėtų energetikos produktų aukštutinė ir žemutinė šiluma turi būti nurodoma pagal šiuos svarbiausius suvestinius rodiklius.

Netaikytina dujų gamyklų dujoms, kokso krosnių dujoms, aukštakrosnių dujoms ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujoms:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |
| 2. | Importas |
| 3. | Eksportas |
| 4. | Sunaudota kokso krosnyse |
| 5. | Sunaudota aukštakrosnėse |
| 6. | Sunaudota elektros energijos, mišriosios elektros energijos ir šilumos (CHP) ir šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonėse |
| 7. | Sunaudota pramonėje |
| 8. | Kitoms reikmėms |

1.

Gamyba

2.

Importas

3.

Eksportas

4.

Sunaudota kokso krosnyse

5.

Sunaudota aukštakrosnėse

6.

Sunaudota elektros energijos, mišriosios elektros energijos ir šilumos (CHP) ir šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonėse

7.

Sunaudota pramonėje

8.

Kitoms reikmėms

1.4.   Gamyba ir atsargos akmens anglių šachtose

Taikoma tik juodosioms akmens anglims ir lignitui arba rusvosioms anglims.

Privaloma nurodyti šį kiekį:

| 1. | Požeminė gamyba |
| --- | --- |
| 2. | Paviršinė gamyba |
| 3. | Iš kitų šaltinių |
| 4. | Atsargos laikotarpio pabaigoje |
| 4.1. | Iš jų: atsargos šachtose |

1.

Požeminė gamyba

2.

Paviršinė gamyba

3.

Iš kitų šaltinių

4.

Atsargos laikotarpio pabaigoje

4.1.

Iš jų: atsargos šachtose

1.5.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

103 tonų

Išimtis: dujos (dujų gamyklų dujos, kokso krosnių dujos, aukštakrosnių dujos, deguoninių plieno aukštakrosnių dujos) matuojamos tiesiogiai energijos kiekiu ir todėl naudojamas matavimo vienetas yra TJ (remiantis aukštutine degimo šiluma).

| 2. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

2.

Degimo šiluma

MJ/t

1.6.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikomos.

2.   GAMTINĖS DUJOS

2.1.   Susiję energetikos produktai

Šis duomenų rinkimas taikomas gamtinėms dujoms – požeminiuose telkiniuose esančioms dujoms (skystu ar dujų pavidalu), kurias sudaro daugiausia metanas.

Jos apima tiek „neasocijuotas“ dujas, randamas telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma, tiek „asocijuotas“ dujas, kurios gaunamos kartu su žalia nafta, taip pat iš akmens anglių kasyklų arba iš akmens anglių klodų gautas metanas.

Neapima anaerobiniu būdu skaidant biomasę gautų dujų (pvz., komunalinių įmonių arba nuotekų dujų) ir dujų gamyklų dujų.

2.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas pagal visus ankstesniame punkte išvardytus energetikos produktus.

2.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Pagal toliau išvardytus suvestinius rodiklius pateikiamas tiek tūrio, tiek energijos vienetais išreikštas kiekis, įskaitant aukštutinę ir žemutinę degimo šilumą:

| 1. | Vietos gamyba
  Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros pašalinimo.
  Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba deglo sudegintasis dujų kiekis.
  Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse. |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jos: asocijuotos dujos
  Kartu su žalia nafta gautos dujos. |
| 1.2. | Iš jos: neasocijuotos dujos
  Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma. |
| 1.3. | Iš jos: akmens anglių kasyklų dujos
  Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams. |
| 2. | Iš kitų šaltinių
  Kuras, kuris maišomas su gamtinėmis dujomis ir naudojamas mišinio pavidalu. |
| 2.1. | Iš jų: iš naftos produktų
  LPG kokybei pagerinti, pvz., šilumos kiekiui. |
| 2.2. | Iš jų: iš akmens anglių
  Pagamintos dujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis. |
| 2.3. | Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių
  Biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis. |
| 3. | Importas |
| 4. | Eksportas |
| 5. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| 6. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius. |
| 7. | Bendrasis sunaudojimas |
| 8. | Statistiniai skirtumai
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| 9. | Regeneruojamosios dujos: atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje
  Dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Tai susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviosios dujos neturėtų būti įtraukiamos.
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| 10. | Išleistos dujos
  Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris.
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| 11. | Deglo sudegintos dujos
  Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje deglo sudegintų dujų tūris.
  Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą. |
| 12. | Visas transformavimo sektorius
  Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (pvz., gamtinių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus (pvz., gamtinių dujų į metanolį), kiekis. |
| 12.1. | Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 12.2. | Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 12.3. | Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 12.4. | Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 12.5. | Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 12.6. | Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 12.7. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 12.8. | Iš jo: kokso krosnys |
| 12.9. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 12.10. | Iš jo: dujų keitimas į skysčius
  Kaip žaliavos keitimui į skysčius naudojamų gamtinių dujų kiekis, pvz., metanolio gamybos procese naudojamo kuro, skirto transformuoti į metanolį, kiekis. |
| 12.11. | Iš jo: konkrečiai nenurodyta – transformavimas |

1.

Vietos gamyba

Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija vertinama po išgryninimo ir NGL (gamtinių dujų kondensatų) bei sieros pašalinimo.

Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytasis, išleistasis arba deglo sudegintasis dujų kiekis.

Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse.

1.1.

Iš jos: asocijuotos dujos

Kartu su žalia nafta gautos dujos.

1.2.

Iš jos: neasocijuotos dujos

Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma.

1.3.

Iš jos: akmens anglių kasyklų dujos

Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams.

2.

Iš kitų šaltinių

Kuras, kuris maišomas su gamtinėmis dujomis ir naudojamas mišinio pavidalu.

2.1.

Iš jų: iš naftos produktų

LPG kokybei pagerinti, pvz., šilumos kiekiui.

2.2.

Iš jų: iš akmens anglių

Pagamintos dujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis.

2.3.

Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių

Biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis.

3.

Importas

4.

Eksportas

5.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

6.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.

7.

Bendrasis sunaudojimas

8.

Statistiniai skirtumai

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

9.

Regeneruojamosios dujos: atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje

Dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Tai susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir kt.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviosios dujos neturėtų būti įtraukiamos.

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

10.

Išleistos dujos

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris.

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

11.

Deglo sudegintos dujos

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje deglo sudegintų dujų tūris.

Čia netaikomas reikalavimas nurodyti degimo šilumą.

12.

Visas transformavimo sektorius

Pirminiam arba antriniam energijos keitimui (pvz., gamtinių dujų į elektros energiją) sunaudoto kuro arba kuro, sunaudoto transformavimui į išvestinius energetikos produktus (pvz., gamtinių dujų į metanolį), kiekis.

12.1.

Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

12.2.

Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

12.3.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

12.4.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

12.5.

Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

12.6.

Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

12.7.

Iš jo: dujų gamyklos

12.8.

Iš jo: kokso krosnys

12.9.

Iš jo: aukštakrosnės

12.10.

Iš jo: dujų keitimas į skysčius

Kaip žaliavos keitimui į skysčius naudojamų gamtinių dujų kiekis, pvz., metanolio gamybos procese naudojamo kuro, skirto transformuoti į metanolį, kiekis.

12.11.

Iš jo: konkrečiai nenurodyta – transformavimas

2.2.2.   Energetikos sektorius

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: tiekimas naftos perdirbimo gamykloms |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.6. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės |
| 1.8. | Iš jo: suskystinimas (LNG) arba dujinimas |
| 1.9. | Iš jo: dujų keitimas į skysčius |
| 1.10. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Paskirstymo ir transportavimo nuostoliai |

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: tiekimas naftos perdirbimo gamykloms

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: aukštakrosnės

1.6.

Iš jo: dujų gamyklos

1.7.

Iš jo: elektros energijos, mišriosios šilumos bei elektros energijos ir šilumos gamybos įmonės

1.8.

Iš jo: suskystinimas (LNG) arba dujinimas

1.9.

Iš jo: dujų keitimas į skysčius

1.10.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Paskirstymo ir transportavimo nuostoliai

2.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

Gamtinių dujų naudojimą reikia pateikti atskirai kaip energetikos reikmėms ir (jei tinka) ne energetikos reikmėms sunaudotas dujas pagal visus šiuos suvestinius rodiklius:

| 1. | Bendrasis galutinis sunaudojimas
  Šioje antraštinėje dalyje atskirai nurodomas galutinis energijos naudojimas ir naudojimas ne energetikos reikmėms. |
| --- | --- |
| 2. | Transporto sektorius |
| 2.1. | Iš jo: kelių transportas
  Apima tiek CNG, tiek biodujas. |
| 2.1.1. | Iš jo: kelių transportui sunaudotų biodujų dalis |
| 2.2. | Iš jo: vamzdyninis transportas |
| 2.3. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 3. | Pramonės sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 3.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 3.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 3.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 3.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 3.6. | Iš jo: mašinų |
| 3.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 3.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 3.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 3.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 3.11. | Iš jo: statybos |
| 3.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 3.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyti – kiti |

1.

Bendrasis galutinis sunaudojimas

Šioje antraštinėje dalyje atskirai nurodomas galutinis energijos naudojimas ir naudojimas ne energetikos reikmėms.

2.

Transporto sektorius

2.1.

Iš jo: kelių transportas

Apima tiek CNG, tiek biodujas.

2.1.1.

Iš jo: kelių transportui sunaudotų biodujų dalis

2.2.

Iš jo: vamzdyninis transportas

2.3.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

3.

Pramonės sektorius

3.1.

Iš jo: geležies ir plieno

3.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

3.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

3.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

3.5.

Iš jo: transporto įrangos

3.6.

Iš jo: mašinų

3.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

3.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

3.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

3.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

3.11.

Iš jo: statybos

3.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

3.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyti – kiti

2.2.4.   Importas ir eksportas

Nurodomas tiek visas gamtinių dujų kiekis, tiek LNG (suskystintų gamtinių dujų) dalis importui – pagal kilmės šalį, eksportui – pagal paskirties šalį.

2.2.5.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosios šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

Patiektas kiekis taikytinas šioms gamykloms arba veiklos rūšims:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: tiekimas naftos perdirbimo gamykloms |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.7. | Iš jo: suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos |
| 1.8. | Iš jo: dujų keitimas į skysčius |
| 1.9. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: vamzdyninis transportas |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta |

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: tiekimas naftos perdirbimo gamykloms

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: aukštakrosnės

1.7.

Iš jo: suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos

1.8.

Iš jo: dujų keitimas į skysčius

1.9.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: vamzdyninis transportas

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta

2.2.6.   Dujų saugojimo talpyklos

| 1. | Pavadinimas
  Saugojimo talpyklos vietovės pavadinimas |
| --- | --- |
| 2. | Tipas
  Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, druskų kaverna ir kt. |
| 3. | Saugojimo pajėgumas
  Bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – tai bendras dujų kiekis, kurį reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų spaudimą ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu. |
| 4. | Maksimalus išleidimas
  Maksimalus greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos; t. y. didžiausias dujų išleidimo pajėgumas. |

1.

Pavadinimas

Saugojimo talpyklos vietovės pavadinimas

2.

Tipas

Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, druskų kaverna ir kt.

3.

Saugojimo pajėgumas

Bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – tai bendras dujų kiekis, kurį reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų spaudimą ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu.

4.

Maksimalus išleidimas

Maksimalus greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos; t. y. didžiausias dujų išleidimo pajėgumas.

2.3.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

Jei kitaip nenurodyta, gamtinių dujų kiekis nurodomas pagal jų energijos kiekį, t. y. TJ, remiantis aukštutine degimo šiluma.

Jei reikia pateikti fizinį kiekį, matavimo vienetas bus 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 °C, 101,325 kPa).

| 2. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

2.

Degimo šiluma

KJ/m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 °C, 101,325 kPa).

| 3. | Talpyklų saugojimo pajėgumas |
| --- | --- |

3.

Talpyklų saugojimo pajėgumas

106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 °C, 101,325 kPa).

| 4. | Maksimalus išleidimas |
| --- | --- |

4.

Maksimalus išleidimas

106 m3 per dieną, darant prielaidą, kad dujos atitinka normines sąlygas (15 °C, 101,325 kPa).

2.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikomos.

3.   ELEKTROS ENERGIJA IR ŠILUMA

3.1.   Susiję energetikos produktai

Ši dalis skirta šilumai ir elektros energijai.

3.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, visiems ankstesniame punkte išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas.

A priede pateikiami terminų, kurie nėra konkrečiai aiškinami šioje dalyje, paaiškinimai. 1, 2, 4 ir 5 dalyse paminėti vienetai ir apibrėžtys taikomi energetikos produktams, kurie priklauso kietajam kurui ir pagamintoms dujoms, gamtinėms dujos, naftai ir naftos produktams, taip pat atsinaujinančiajai energijai ir iš atliekų gaminamai energijai.

3.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Toliau pateikiamos apibrėžtys taikomos šioje dalyje nurodytiems elektros energijos ir šilumos suvestiniams rodikliams:

| — | Bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinių) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių energijos atidavimo terminaluose, suma. |
| --- | --- |

—

Bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinių) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių energijos atidavimo terminaluose, suma.

| — | Bendroji šilumos gamyba: bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei prarastą kiekį įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą. |
| --- | --- |

—

Bendroji šilumos gamyba: bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei prarastą kiekį įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą.

| — | Grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose prarastą kiekį. |
| --- | --- |

—

Grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose prarastą kiekį.

| — | Grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais. |
| --- | --- |

—

Grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais.

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti pateikiami atskirai pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų bendroji ir grynoji elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti pateikiama atskirai tik elektros energijos įmonėms, mišriosios šilumos ir elektros energijos įmonėms ir tik šilumos įmonėms pagal šiuos suvestinius rodiklius:

| 1. | Bendroji gamyba |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jos: branduolinė energija |
| 1.2. | Iš jos: hidro (vandens) energija |
| 1.2.1. | Iš jos: dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos |
| 1.3. | Iš jos: geoterminė energija |
| 1.4. | Iš jos: saulės energija |
| 1.5. | Iš jos: potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija |
| 1.6. | Iš jos: vėjo energija |
| 1.7. | Iš jos: deginant degųjį kurą gauta energija
  Galintis užsidegti arba degti kuras, t. y. kuriam reaguojant su deguonimi gerokai pakyla temperatūra ir kuris tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti. |
| 1.8. | Iš jos: gaminama šilumos siurblių
  Šilumos siurblių pagaminta šiluma, tik jei šiluma parduodama trečiosioms šalims (t. y. jei gamyba vyksta transformavimo sektoriuje). |
| 1.9. | Iš jos: gaminama elektrinių katilų
  Elektriniuose katiluose pagamintas šilumos kiekis, kai pagaminta šiluma parduodama trečiosioms šalims. |
| 1.10. | Iš jos: cheminių procesų metu gauta šiluma
  Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gauta šiluma.
  Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip pagaminta iš atitinkamo kuro šiluma. |
| 1.11. | Iš jos: kiti šaltiniai – elektros energija (nurodyti) |

1.

Bendroji gamyba

1.1.

Iš jos: branduolinė energija

1.2.

Iš jos: hidro (vandens) energija

1.2.1.

Iš jos: dalis hidroenergijos, gaunamos iš hidroakumuliacijos

1.3.

Iš jos: geoterminė energija

1.4.

Iš jos: saulės energija

1.5.

Iš jos: potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija

1.6.

Iš jos: vėjo energija

1.7.

Iš jos: deginant degųjį kurą gauta energija

Galintis užsidegti arba degti kuras, t. y. kuriam reaguojant su deguonimi gerokai pakyla temperatūra ir kuris tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti.

1.8.

Iš jos: gaminama šilumos siurblių

Šilumos siurblių pagaminta šiluma, tik jei šiluma parduodama trečiosioms šalims (t. y. jei gamyba vyksta transformavimo sektoriuje).

1.9.

Iš jos: gaminama elektrinių katilų

Elektriniuose katiluose pagamintas šilumos kiekis, kai pagaminta šiluma parduodama trečiosioms šalims.

1.10.

Iš jos: cheminių procesų metu gauta šiluma

Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gauta šiluma.

Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip pagaminta iš atitinkamo kuro šiluma.

1.11.

Iš jos: kiti šaltiniai – elektros energija (nurodyti)

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti pateikiami kaip bendri duomenys; atskirai elektros energijai ir šilumai. Toliau esančioje lentelėje nurodytiems pirmiesiems trims suvestiniams rodikliams kiekis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis pirmiau esančioje lentelėje nurodytomis vertėmis ir turėtų jas atitikti.

| 1. | Visa bendroji gamyba |
| --- | --- |
| 2. | Kiekvienoje įmonėje sunaudota savoms reikmėms |
| 3. | Visa grynoji gamyba |
| 4. | Importas
  Taip pat žr. paaiškinimą 5 eilutėje „Eksportas“. |
| 5. | Eksportas
  Elektros energijos kiekis laikomas importuotu arba eksportuotu, kai kertamos šalies politinės sienos neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Jei elektros energija per bet kurią šalį siunčiama tranzitu, šis kiekis turi būti nurodomas tiek kaip importas, tiek kaip eksportas. |
| 6. | Sunaudota šilumos siurbliams |
| 7. | Sunaudota elektriniams garo katilams |
| 8. | Sunaudota hidroakumuliacijai |
| 9. | Sunaudota elektros energijos gamybai |
| 10. | Patiekta energija
  Elektros energijai: grynosios elektros energijos produkcijos, kurią patiekė visos šalies įmonės, suma, atėmus tuo pačiu metu šilumos siurbliams, elektriniams garo katilams, pumpavimui sunaudotą kiekį ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį.
  Šilumai: visų šalies įmonių pardavimui skirtos grynosios šilumos produkcijos suma, atėmus elektros energijai gaminti sunaudotą šilumą ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį. |
| 11. | Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai
  Visi nuostoliai dėl elektros energijos ir šilumos transportavimo ir paskirstymo.
  Elektros energijai – įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudėtine dalimi, patirti nuostoliai. |
| 12. | Visas sunaudojimas (apskaičiuotas) |
| 13. | Statistinis skirtumas |
| 14. | Visas sunaudojimas (faktinis) |

1.

Visa bendroji gamyba

2.

Kiekvienoje įmonėje sunaudota savoms reikmėms

3.

Visa grynoji gamyba

4.

Importas

Taip pat žr. paaiškinimą 5 eilutėje „Eksportas“.

5.

Eksportas

Elektros energijos kiekis laikomas importuotu arba eksportuotu, kai kertamos šalies politinės sienos neatsižvelgiant į tai, ar buvo atliktos muitinės procedūros, ar ne. Jei elektros energija per bet kurią šalį siunčiama tranzitu, šis kiekis turi būti nurodomas tiek kaip importas, tiek kaip eksportas.

6.

Sunaudota šilumos siurbliams

7.

Sunaudota elektriniams garo katilams

8.

Sunaudota hidroakumuliacijai

9.

Sunaudota elektros energijos gamybai

10.

Patiekta energija

Elektros energijai: grynosios elektros energijos produkcijos, kurią patiekė visos šalies įmonės, suma, atėmus tuo pačiu metu šilumos siurbliams, elektriniams garo katilams, pumpavimui sunaudotą kiekį ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį.

Šilumai: visų šalies įmonių pardavimui skirtos grynosios šilumos produkcijos suma, atėmus elektros energijai gaminti sunaudotą šilumą ir atėmus arba pridėjus eksportuotą į užsienį arba importuotą iš užsienio kiekį.

11.

Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai

Visi nuostoliai dėl elektros energijos ir šilumos transportavimo ir paskirstymo.

Elektros energijai – įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudėtine dalimi, patirti nuostoliai.

12.

Visas sunaudojimas (apskaičiuotas)

13.

Statistinis skirtumas

14.

Visas sunaudojimas (faktinis)

Iš toliau esančioje lentelėje pateiktų degiųjų medžiagų pagaminta elektros energija, parduota šiluma ir sunaudotas kuro kiekis, įskaitant visą atitinkamą energiją (remiantis jų žemutine degimo šiluma, išskyrus gamtinių dujų, kurioms taikoma aukštutinė degimo šiluma) turi būti nurodoma atskirai pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti pateikiama atskirai (tik) elektros energijos įmonėms, mišriosios šilumos ir elektros energijos įmonėms ir (tik) šilumos įmonėms:

| 1. | Kietasis kuras ir pagamintos dujos: |
| --- | --- |
| 1.1. | Antracitas |
| 1.2. | Koksinės akmens anglys |
| 1.3. | Kitos bituminės akmens anglys |
| 1.4. | Subbituminės akmens anglys |
| 1.5. | Lignitas ir (arba) rusvosios anglys |
| 1.6. | Durpės |
| 1.7. | Akmens anglių briketai |
| 1.8. | Kokso krosnių koksas |
| 1.9. | Dujinis koksas |
| 1.10. | Akmens anglių degutas |
| 1.11. | BKB (rusvųjų anglių briketai) |
| 1.12. | Dujų gamyklų dujos |
| 1.13. | Kokso krosnių dujos |
| 1.14. | Aukštakrosnių dujos |
| 1.15. | Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos |
| 2. | Nafta ir naftos produktai: |
| 2.1. | Žalia nafta |
| 2.2. | NGL |
| 2.3. | Naftos perdirbimo gamyklų dujos |
| 2.4. | LPG |
| 2.5. | Pirminis benzinas |
| 2.6. | Žibaliniai reaktyviniai degalai |
| 2.7. | Kitas žibalas |
| 2.8. | Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva) |
| 2.9. | Skystasis kuras (mazutas) |
| 2.10. | Bitumas (įskaitant orimulsiją) |
| 2.11. | Naftos koksas |
| 2.12. | Kiti naftos produktai |
| 3. | Gamtinės dujos |
| 4. | Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų: |
| 4.1. | Pramoninės atliekos (neatsinaujinančios) |
| 4.2. | Komunalinės atliekos (atsinaujinančios) |
| 4.3. | Komunalinės atliekos (neatsinaujinančios) |
| 4.4. | Malkos, medienos atliekos ir kitos kietos atliekos |
| 4.5. | Sąvartynų dujos |
| 4.6. | Kanalizacijos dumblo dujos |
| 4.7. | Kitos biodujos |
| 4.8. | Skystieji biodegalai |

1.

Kietasis kuras ir pagamintos dujos:

1.1.

Antracitas

1.2.

Koksinės akmens anglys

1.3.

Kitos bituminės akmens anglys

1.4.

Subbituminės akmens anglys

1.5.

Lignitas ir (arba) rusvosios anglys

1.6.

Durpės

1.7.

Akmens anglių briketai

1.8.

Kokso krosnių koksas

1.9.

Dujinis koksas

1.10.

Akmens anglių degutas

1.11.

BKB (rusvųjų anglių briketai)

1.12.

Dujų gamyklų dujos

1.13.

Kokso krosnių dujos

1.14.

Aukštakrosnių dujos

1.15.

Deguoninių plieno aukštakrosnių dujos

2.

Nafta ir naftos produktai:

2.1.

Žalia nafta

2.2.

NGL

2.3.

Naftos perdirbimo gamyklų dujos

2.4.

LPG

2.5.

Pirminis benzinas

2.6.

Žibaliniai reaktyviniai degalai

2.7.

Kitas žibalas

2.8.

Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva)

2.9.

Skystasis kuras (mazutas)

2.10.

Bitumas (įskaitant orimulsiją)

2.11.

Naftos koksas

2.12.

Kiti naftos produktai

3.

Gamtinės dujos

4.

Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų:

4.1.

Pramoninės atliekos (neatsinaujinančios)

4.2.

Komunalinės atliekos (atsinaujinančios)

4.3.

Komunalinės atliekos (neatsinaujinančios)

4.4.

Malkos, medienos atliekos ir kitos kietos atliekos

4.5.

Sąvartynų dujos

4.6.

Kanalizacijos dumblo dujos

4.7.

Kitos biodujos

4.8.

Skystieji biodegalai

3.2.2.   Elektros energijos ir šilumos naudojimas energetikos sektoriuje

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms sunaudotas kiekis, taip pat hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams sunaudotas kiekis. |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.8. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.9. | Iš jo: branduolinė energetika |
| 1.10. | Iš jo: akmens anglių suskystinimo gamyklos |
| 1.11. | Iš jo: suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos |
| 1.12. | Iš jo: dujinimo gamyklos (biodujų) |
| 1.13. | Iš jo: dujų keitimas į skysčius |
| 1.14. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |

1.

Visas energetikos sektorius

Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms sunaudotas kiekis, taip pat hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams sunaudotas kiekis.

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.6.

Iš jo: dujų gamyklos

1.7.

Iš jo: aukštakrosnės

1.8.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.9.

Iš jo: branduolinė energetika

1.10.

Iš jo: akmens anglių suskystinimo gamyklos

1.11.

Iš jo: suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos

1.12.

Iš jo: dujinimo gamyklos (biodujų)

1.13.

Iš jo: dujų keitimas į skysčius

1.14.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

3.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

| 1. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 1.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 1.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 1.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 1.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 1.6. | Iš jo: mašinų |
| 1.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 1.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 1.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 1.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 1.11. | Iš jo: statybos |
| 1.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 1.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 2. | Transporto sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležinkelių |
| 2.2. | Iš jo: vamzdyninio transporto |
| 2.3. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 3. | Gyvenamasis sektorius |
| 4. | Komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 5. | Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 6. | Žvejybos |
| 7. | Kitur nenurodyta – kita |

1.

Pramonės sektorius

1.1.

Iš jo: geležies ir plieno

1.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

1.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

1.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

1.5.

Iš jo: transporto įrangos

1.6.

Iš jo: mašinų

1.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

1.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

1.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

1.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

1.11.

Iš jo: statybos

1.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

1.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

2.

Transporto sektorius

2.1.

Iš jo: geležinkelių

2.2.

Iš jo: vamzdyninio transporto

2.3.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

3.

Gyvenamasis sektorius

4.

Komercinių ir viešųjų paslaugų

5.

Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

6.

Žvejybos

7.

Kitur nenurodyta – kita

3.2.4.   Importas ir eksportas

Elektros energijos ir šilumos importo ir eksporto kiekis pagal šalis.

3.2.5.   Gamintojų savoms reikmėms grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba.

Nurodoma elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojų grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba atskirai mišriosios šilumos ir elektros energijos įmonėms, (tik) elektros energijos gamybos įmonėms ir (tik) šilumos gamybos įmonėms pagal toliau išvardytas gamyklas ar veiklos rūšis:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.8. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.9. | Iš jo: akmens anglių suskystinimo gamyklos |
| 1.10. | Iš jo: suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos |
| 1.11. | Iš jo: dujinimo gamyklos (biodujų) |
| 1.12. | Iš jo: dujų keitimas į skysčius |
| 1.13. | Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės |
| 1.14. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Visi kiti sektoriai: atitinka papunkčio „3.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija“ suvestinių rodiklių sąrašą. |

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.6.

Iš jo: dujų gamyklos

1.7.

Iš jo: aukštakrosnės

1.8.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.9.

Iš jo: akmens anglių suskystinimo gamyklos

1.10.

Iš jo: suskystinimo (LNG) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos

1.11.

Iš jo: dujinimo gamyklos (biodujų)

1.12.

Iš jo: dujų keitimas į skysčius

1.13.

Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės

1.14.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Visi kiti sektoriai: atitinka papunkčio „3.2.3. Galutinio energijos naudojimo specifikacija“ suvestinių rodiklių sąrašą.

3.2.6.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosios šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

| 1. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudoto kietojo kuro ir pagamintų dujų turi būti nurodytas šių energetikos produktų kiekis: antracito, koksinių akmens anglių, kitų bituminių akmens anglių, subbituminių akmens anglių, lignito ir (arba) rusvųjų anglių, durpių, akmens anglių briketų, kokso krosnių anglių, dujinio kokso, akmens anglių deguto, rusvųjų anglių briketų ir (arba) durpių briketų, dujų gamyklų dujų, kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų. Turi būti nurodomas jų sąnaudų kiekis įmonėse, kurios veiklos rūšys yra šios:






  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.3. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.4. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.7. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.8. | Iš jo: akmens anglių suskystinimas |
| 1.9. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležinkelių |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta |

1.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudoto kietojo kuro ir pagamintų dujų turi būti nurodytas šių energetikos produktų kiekis: antracito, koksinių akmens anglių, kitų bituminių akmens anglių, subbituminių akmens anglių, lignito ir (arba) rusvųjų anglių, durpių, akmens anglių briketų, kokso krosnių anglių, dujinio kokso, akmens anglių deguto, rusvųjų anglių briketų ir (arba) durpių briketų, dujų gamyklų dujų, kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujų. Turi būti nurodomas jų sąnaudų kiekis įmonėse, kurios veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.3.

Iš jo: kokso krosnys

1.4.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: aukštakrosnės

1.7.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.8.

Iš jo: akmens anglių suskystinimas

1.9.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: geležinkelių

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta

| 2. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų naftos produktų turi būti nurodomas toliau išvardytų energetikos produktų kiekis: žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų dujų, LPG, pirminio benzino, žibalinių reaktyvinių degalų, kito žibalo, dujų ir (arba) dyzelino (distiliacinės alyvos), skystojo kuro (mazuto), bitumo (įskaitant orimulsiją), naftos kokso ir kitų naftos produktų. Turi būti nurodomas jų sąnaudų kiekis įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:






  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.4. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: vamzdyninis transportas |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta |

2.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų naftos produktų turi būti nurodomas toliau išvardytų energetikos produktų kiekis: žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų dujų, LPG, pirminio benzino, žibalinių reaktyvinių degalų, kito žibalo, dujų ir (arba) dyzelino (distiliacinės alyvos), skystojo kuro (mazuto), bitumo (įskaitant orimulsiją), naftos kokso ir kitų naftos produktų. Turi būti nurodomas jų sąnaudų kiekis įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: kokso krosnys

1.4.

Iš jo: aukštakrosnės

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: vamzdyninis transportas

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta

| 3. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų gamtinių dujų turi būti nurodomas kiekis įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:






  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: tiekimas naftos perdirbimo įmonėms |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.7. | Iš jo: suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos |
| 1.8. | Iš jo: dujų vertimas į skysčius |
| 1.9. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: vamzdyninis transportas |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta |

3.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotų gamtinių dujų turi būti nurodomas kiekis įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: tiekimas naftos perdirbimo įmonėms

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: aukštakrosnės

1.7.

Iš jo: suskystinimo (LNG) ir pakartotinio dujinimo gamyklos

1.8.

Iš jo: dujų vertimas į skysčius

1.9.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: vamzdyninis transportas

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta

| 4. | Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotos atsinaujinančios energijos ir energijos iš atliekų turi būti nurodomas šių energetikos produktų kiekis: geoterminės energijos, saulės terminės energijos, pramoninių atliekų (neatsinaujinančių), komunalinių atliekų (atsinaujinančių), komunalinių atliekų (neatsinaujinančių), medžio ir (arba) medžio atliekų, ir (arba) kitų kietųjų atliekų, sąvartynų dujų, kanalizacijos dumblo dujų, kitų biodujų ir skystųjų biodegalų. Turi būti nurodomas jų sąnaudų kiekis įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:






  1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: dujinimo gamyklos |
| 1.2. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.3. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.8. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.9. | Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės |
| 1.10. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležies ir plieno |
| 2.2. | Iš jo: chemijos ir naftos chemijos |
| 2.3. | Iš jo: spalvotųjų metalų |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralų |
| 2.5. | Iš jo: transporto įrangos |
| 2.6. | Iš jo: mašinų |
| 2.7. | Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| 2.9. | Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| 2.10. | Iš jo: medienos bei medienos gaminių |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilės ir odos |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležinkelių |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta |

4.

Dėl gamintojų savoms reikmėms sunaudotos atsinaujinančios energijos ir energijos iš atliekų turi būti nurodomas šių energetikos produktų kiekis: geoterminės energijos, saulės terminės energijos, pramoninių atliekų (neatsinaujinančių), komunalinių atliekų (atsinaujinančių), komunalinių atliekų (neatsinaujinančių), medžio ir (arba) medžio atliekų, ir (arba) kitų kietųjų atliekų, sąvartynų dujų, kanalizacijos dumblo dujų, kitų biodujų ir skystųjų biodegalų. Turi būti nurodomas jų sąnaudų kiekis įmonėse, kurių veiklos rūšys yra šios:

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: dujinimo gamyklos

1.2.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.3.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.6.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.7.

Iš jo: dujų gamyklos

1.8.

Iš jo: aukštakrosnės

1.9.

Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės

1.10.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležies ir plieno

2.2.

Iš jo: chemijos ir naftos chemijos

2.3.

Iš jo: spalvotųjų metalų

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralų

2.5.

Iš jo: transporto įrangos

2.6.

Iš jo: mašinų

2.7.

Iš jo: kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.8.

Iš jo: maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.9.

Iš jo: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.10.

Iš jo: medienos bei medienos gaminių

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilės ir odos

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: geležinkelių

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinių ir viešųjų paslaugų

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta

3.3.   Elektros energijos ir šilumos gamybos struktūriniai duomenys

3.3.1.   Grynoji maksimali elektros energijos galia ir didžiausia apkrova

Galią reikėtų nurodyti atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d.

Apima tiek (tik) elektros energijos įmonių, tiek mišriųjų šilumos ir elektros energijos (CHP) įmonių elektros energijos galią.

Grynoji maksimali elektros energijos galia – tai kiekvienos jėgainės grynosios maksimalios elektros energijos galios per nurodytą jų įrangos eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad įranga eksploatuojama nuolat: praktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji maksimali galia – tai maksimali galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainės įrenginiams veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje). Didžiausia apkrova apibrėžiama kaip didžiausia šalies tinkle ar tinkluose absorbuotos ar patiektos energijos vertė.

Grynoji maksimali elektros energijos galia turi būti pateikiama tiek pagrindinės veiklos gamintojams, tiek gamintojams savoms reikmėms:

| 1. | Iš viso |
| --- | --- |
| 2. | Branduolinė energija |
| 3. | Hidro (vandens) energija |
| 3.1. | Iš jos: hidroakumuliacinė |
| 4. | Geoterminė energija |
| 5. | Saulės energija |
| 6. | Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija |
| 7. | Vėjo energija |
| 8. | Deginant degųjį kurą gauta energija |
| 8.1. | Iš jos: garas |
| 8.2. | Iš jos: vidaus degimo |
| 8.3. | Iš jos: dujų turbinų |
| 8.4. | Iš jos: kombinuotojo ciklo |
| 8.5. | Iš jos: kita
  Konkrečiai nurodyti, jei bus teikiami duomenys. |

1.

Iš viso

2.

Branduolinė energija

3.

Hidro (vandens) energija

3.1.

Iš jos: hidroakumuliacinė

4.

Geoterminė energija

5.

Saulės energija

6.

Potvynių (ir atoslūgių), bangų, vandenyno energija

7.

Vėjo energija

8.

Deginant degųjį kurą gauta energija

8.1.

Iš jos: garas

8.2.

Iš jos: vidaus degimo

8.3.

Iš jos: dujų turbinų

8.4.

Iš jos: kombinuotojo ciklo

8.5.

Iš jos: kita

Konkrečiai nurodyti, jei bus teikiami duomenys.

Toliau nurodyta informacija apie didžiausią apkrovą turi būti pateikiama tinklui:

| 9. | Didžiausia apkrova |
| --- | --- |
| 10. | Galia piko metu |
| 11. | Didžiausios apkrovos data ir laikas |

9.

Didžiausia apkrova

10.

Galia piko metu

11.

Didžiausios apkrovos data ir laikas

3.3.2.   Grynoji maksimali elektros energijos galia, gaminant iš degiojo kuro

Grynoji maksimali elektros energijos galia, gaminant iš degiojo kuro, turi būti pateikiama tiek apie pagrindinės veiklos gamintojus, tiek apie gamintojus savoms reikmėms, taip pat atskirai pagal įmonės tipą (atsižvelgiant į tai, ar joje naudojamas vienos ar kelių rūšių kuras), kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Įmonėms, kuriose gali būti naudojamas įvairių rūšių kuras, kiekvienu atveju turi būti nurodoma, kurios rūšies kuras yra pagrindinis ir kurių rūšių kuras yra pakaitinis.

| 1. | Naudojamas vienos rūšies kuras: |
| --- | --- |
| 1.1. | Naudojamos akmens anglys arba anglių produktai
  Apima kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujas |
| 1.2. | Naudojamas skystasis kuras
  Priklauso naftos perdirbimo gamyklų dujos. |
| 1.3. | Naudojamos gamtinės dujos
  Priklauso dujų gamyklų dujos. |
| 1.4. | Naudojamos durpės |
| 1.5. | Naudojamos degiosios atsinaujinančios medžiagos ir atliekos |
| 2. | Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir skystasis |
| 3. | Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir gamtinės dujos |
| 4. | Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis ir gamtinės dujos |
| 5. | Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis, kietasis ir gamtinės dujos |

1.

Naudojamas vienos rūšies kuras:

1.1.

Naudojamos akmens anglys arba anglių produktai

Apima kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas ir deguoninių plieno aukštakrosnių dujas

1.2.

Naudojamas skystasis kuras

Priklauso naftos perdirbimo gamyklų dujos.

1.3.

Naudojamos gamtinės dujos

Priklauso dujų gamyklų dujos.

1.4.

Naudojamos durpės

1.5.

Naudojamos degiosios atsinaujinančios medžiagos ir atliekos

2.

Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir skystasis

3.

Naudojamas kelių rūšių kuras, kietasis ir gamtinės dujos

4.

Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis ir gamtinės dujos

5.

Naudojamas kelių rūšių kuras, skystasis, kietasis ir gamtinės dujos

Sistemoms, kuriose naudojamas kelių rūšių kuras, priskiriami tik tie įrenginiai, kuriuose nuolatos gali būti deginamas daugiau nei vienos rūšies kuras. Jėgainės su atskirais blokais, kuriuose deginamas skirtingų rūšių kuras, turėtų būti skaidomos į atitinkamas kategorijas pagal vienos rūšies kurą.

3.4.   Branduolinės energijos duomenys

Turi būti pateikti toliau nurodyti duomenys apie civiliniam naudojimui skirtą branduolinę energiją:

| 1. | Sodrinimo pajėgumai
  Veikiančių sodrinimo įrenginių (urano izotopų atskyrimas) metiniai sodrinimo pajėgumai. |
| --- | --- |
| 2. | Nenaudoto kuro elementų gamybos pajėgumai
  Metiniai kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai. Mišriojo oksidinio (MOX) kuro gamybos įrenginiai neįtraukiami. |
| 3. | MOX kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai
  MOX kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai. MOX kuro sudėtyje yra plutonio ir urano mišinio (mišriojo oksido). |
| 4. | Nenaudoto kuro elementų gamyba
  Paruošto nenaudoto kuro elementų gamyba branduolinio kuro gamybos įrenginiuose. Kuro tabletės ir kiti tarpiniai produktai neįtraukiami. Tai pat neįtraukiami gamybos įrenginiai, kuriuose gaminamas MOX kuras. |
| 5. | MOX kuro elementų gamyba
  Paruošto nenaudoto kuro elementų gamyba MOX kuro gamybos įrenginiuose. Kuro tabletės ir kiti tarpiniai produktai neįtraukiami. |
| 6. | Branduolinės šilumos gamyba
  Bendras branduoliniuose reaktoriuose pagamintos šilumos kiekis, skirtas elektrai gaminti ar kitaip naudingai panaudoti šilumą. |
| 7. | Vidutinis per metus sudegintas visam laikui pašalintų apšvitintų kuro elementų kiekis
  Apskaičiuotas vidutinis sudegintas per ataskaitinius metus iš branduolinių reaktorių visam laikui pašalintų kuro elementų kiekis. Iš branduolinių reaktorių laikinai pašalinti kuro elementai, kurie vėliau greičiausiai bus vėl pakrauti į reaktorius, neįtraukiami. |
| 8. | Urano ir plutonio gamyba perdirbimo gamyklose
  Perdirbimo gamyklose per ataskaitinius metus pagamintas uranas ir plutonis. |
| 9. | Perdirbimo (urano ir plutonio) gamyklų pajėgumai
  Metiniai urano ir plutonio perdirbimo pajėgumai. |

1.

Sodrinimo pajėgumai

Veikiančių sodrinimo įrenginių (urano izotopų atskyrimas) metiniai sodrinimo pajėgumai.

2.

Nenaudoto kuro elementų gamybos pajėgumai

Metiniai kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai. Mišriojo oksidinio (MOX) kuro gamybos įrenginiai neįtraukiami.

3.

MOX kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai

MOX kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai. MOX kuro sudėtyje yra plutonio ir urano mišinio (mišriojo oksido).

4.

Nenaudoto kuro elementų gamyba

Paruošto nenaudoto kuro elementų gamyba branduolinio kuro gamybos įrenginiuose. Kuro tabletės ir kiti tarpiniai produktai neįtraukiami. Tai pat neįtraukiami gamybos įrenginiai, kuriuose gaminamas MOX kuras.

5.

MOX kuro elementų gamyba

Paruošto nenaudoto kuro elementų gamyba MOX kuro gamybos įrenginiuose. Kuro tabletės ir kiti tarpiniai produktai neįtraukiami.

6.

Branduolinės šilumos gamyba

Bendras branduoliniuose reaktoriuose pagamintos šilumos kiekis, skirtas elektrai gaminti ar kitaip naudingai panaudoti šilumą.

7.

Vidutinis per metus sudegintas visam laikui pašalintų apšvitintų kuro elementų kiekis

Apskaičiuotas vidutinis sudegintas per ataskaitinius metus iš branduolinių reaktorių visam laikui pašalintų kuro elementų kiekis. Iš branduolinių reaktorių laikinai pašalinti kuro elementai, kurie vėliau greičiausiai bus vėl pakrauti į reaktorius, neįtraukiami.

8.

Urano ir plutonio gamyba perdirbimo gamyklose

Perdirbimo gamyklose per ataskaitinius metus pagamintas uranas ir plutonis.

9.

Perdirbimo (urano ir plutonio) gamyklų pajėgumai

Metiniai urano ir plutonio perdirbimo pajėgumai.

3.5.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

Elektros energija: GWh

Šiluma: TJ

Kietasis kuras ir pagamintos dujos: taikomi šio priedo 1 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Gamtinės dujos: taikomi šio priedo 2 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Nafta ir naftos produktai: taikomi šio priedo 4 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Atsinaujinanti energija ir atliekos: taikomi šio priedo 5 dalyje nurodyti matavimo vienetai.

Urano ir plutonio: tSM (tonos sunkiųjų metalų).

| 2. | Pajėgumas |
| --- | --- |

2.

Pajėgumas

Elektros energijos gamybos pajėgumas: MWe

Šilumos gamybos pajėgumas: MWt

Sodrinimo pajėgumas (urano izotopų atskyrimas): tSDV (tonos separavimo darbo vienetų).

Branduolinių reaktorių kuro elementų gamybos pajėgumas: tSM (tonos sunkiųjų metalų).

3.6.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Prancūzijai taikoma leidžianti nukrypti nuostata dėl susijusių su šiluma suvestinių rodiklių pateikimo. Ši nukrypti leidžianti nuostata nustos galioti, kai tik Prancūzija galės pateikti šiuos duomenis, tačiau jokiu būdu ne vėliau kaip per 4 metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

4.   NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

4.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 1. | Žalia nafta |

Energetikos produktas

Apibrėžtis

1.

Žalia nafta

Žalia nafta yra natūralios kilmės mineralinė nafta, kurios sudėtyje yra angliavandenilių ir asocijuotų priemaišų (pvz., sieros). Esant normaliai paviršiaus temperatūrai ir slėgiui ji yra skystos būsenos, o jos fizinės savybės (tankis, klampa ir pan.) yra labai nepastovios. Šiai kategorijai priklauso kondensatas, gautas iš asocijuotų arba neasocijuotų dujų ir sumaišytas su komercinės žalios naftos srove.

| 2. | NGL |
| --- | --- |

2.

NGL

NGL yra skysti arba suskystinti angliavandeniliai, gauti iš gamtinių dujų atskyrimo įrenginiuose arba dujų apdorojimo įmonėse. Gamtiniams dujų kondensatams priklauso (paprastasis ir izo-) etanas, propanas, butanas, (izo-) pentanas ir pentano plus formos (kartais vadinami natūraliuoju benzinu arba gamyklų kondensatu).

| 3. | Naftos perdirbimo gamyklų žaliava |
| --- | --- |

3.

Naftos perdirbimo gamyklų žaliava

Naftos perdirbimo gamyklų žaliava yra apdorota nafta, skirta tolesniam perdirbimui (pvz., tiesioginės distiliacijos mazutas (gaunamas tiesioginiu naftos distiliavimu) arba vakuuminis gazolis) išskyrus kompaundavimą. Toliau apdorojant ji bus perdirbta į vieną arba daugiau sudedamųjų dalių ir (arba) galutinių produktų. Ši apibrėžtis taip pat taikoma ir iš naftos chemijos pramonės sugrąžintai žaliavai į naftos perdirbimo pramonę (pvz., pirolizės benzinas, C4 frakcijos, gazolis ir mazuto frakcijos).

| 4. | Priedai ir (arba) oksigenatai |
| --- | --- |

4.

Priedai ir (arba) oksigenatai

Priedai yra neangliavandeniliniai cheminiai junginiai, pridedami arba kompaunduojami su produktu, siekiant pakeisti degalų savybes (oktanas, heksadekanas, šaltosios savybės ir pan.):

| — | oksigenatai, pavyzdžiui, alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (pavyzdžiui, metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME)); |
| --- | --- |

—

oksigenatai, pavyzdžiui, alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (pavyzdžiui, metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME));

| — | esteriai (pvz., rapsų aliejus arba dimetilesteris ir pan.); |
| --- | --- |

—

esteriai (pvz., rapsų aliejus arba dimetilesteris ir pan.);

| — | cheminiai junginiai (pvz., TML, TEL ir detergentai). |
| --- | --- |

—

cheminiai junginiai (pvz., TML, TEL ir detergentai).

Pastaba. Šioje kategorijoje nurodytų priedų ir oksigenatų (alkoholių, eterių, esterių ir kitų cheminių junginių) kiekis turi būti susijęs su maišymo su degalais arba degalų naudojimui skirtu kiekiu.

| 4.1. | Iš jų: biodegalai |
| --- | --- |

4.1.

Iš jų: biodegalai

Biobenzinas ir biodyzelinas. Taikomos 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžtys.

Šioje kategorijoje nurodytų skystųjų biodegalų kiekis atitinka biodegalų, o ne bendrą skysčių, su kuriais maišomi biodegalai, tūrį.

Nepriskiriama jokia prekyba biodegalais, kurie nebuvo maišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai); jie turėtų būti nurodomi 5 dalyje. Biodegalai, kuriais prekiaujama kaip transporto degalų dalimi, turėtų būti nurodomi atitinkamo produkto skiltyje, nurodant biodegalų dalį.

| 5. | Kiti angliavandeniliai |
| --- | --- |

5.

Kiti angliavandeniliai

Sintetinė žalia nafta iš bitumingojo smėlio, skalūnų alyvos ir pan., anglies skystinimo skysčiai (žr. 1 dalį), gamtinių dujų virsmo į benziną metu gauti skysčiai (žr. 2 dalį), vandenilis ir emulsinė alyva (pvz., orimulsija).

Nepriskiriama naftingųjų skalūnų gamyba, kuriai skirta 1 dalis.

Skalūnų alyvos produktai (antrinis produktas) turi būti nurodyti skilties „Iš kitų šaltinių“ kategorijoje „Kiti angliavandeniliai“.

| 6. | Naftos perdirbimo dujos (nesuskystintos) |
| --- | --- |

6.

Naftos perdirbimo dujos (nesuskystintos)

Naftos perdirbimo dujų kategorijai priklauso įvairios nekondensuojamos dujos, kurias daugiausiai sudaro vandenilis, metanas, etanas ir alkenai, gauti naftos perdirbimo gamyklose distiliuojant žalią naftą arba apdorojant naftos produktus (pvz., krekingo metu). Čia taip pat priskiriamos dujos, kurios yra grąžinamos iš naftos chemijos pramonės.

| 7. | Etanas |
| --- | --- |

7.

Etanas

Natūralios dujinės būsenos linijinis angliavandenilis (C2H6), gautas iš gamtinių dujų ir naftos perdirbimo dujų srovių.

| 8. | LPG |
| --- | --- |

8.

LPG

LPG yra lengvi parafininiai angliavandeniliai, gauti naftos perdirbimo metu, žalios naftos stabilizavimo ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse. Juos dažniausiai sudaro propanas (C3H8) ir butanas (C4Hl0) arba jų junginys. Jų sudėtyje taip pat gali būti propeno, buteno, izopropeno ir metilpropeno. LPG paprastai skystinami slėgiu transportavimui arba sandėliavimui.

| 9. | Pirminis benzinas |
| --- | --- |

9.

Pirminis benzinas

Pirminis benzinas yra žaliava, skirta naftos chemijos pramonei (pvz., etileno arba aromatinių angliavandenilių gamybai) arba benzino gamybai riformuojant arba izomerizuojant naftos perdirbimo gamykloje.

Pirminiame benzine medžiaga susidaro 30–210 °C temperatūros distiliacijos intervale arba šio intervalo dalyje.

| 10. | Automobilinis benzinas |
| --- | --- |

10.

Automobilinis benzinas

Automobilinį benziną sudaro lengvų angliavandenilių mišinys distiliuojant 35–215 °C temperatūroje. Jis naudojamas kaip degalai žemėje naudojamuose kibirkštinio uždegimo varikliuose. Automobiliniame benzine gali būti priedų, oksigenatų ir antidetonacinių priedų, įskaitant švino junginius, pavyzdžiui, TEL ir TML.

Priskiriamos automobilinio benzino kompaundavimo sudedamosios dalys (išskyrus priedus ir (arba) oksigenatus), pavyzdžiui, alkilatai, izomeratas, riformingo benzinas (reformatas), krekingo benzinas, skirti naudoti kaip prekinis automobilinis benzinas.

| 10.1. | Iš jų: biobenzinas |
| --- | --- |

10.1.

Iš jų: biobenzinas

Taikomos 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžtys.

| 11. | Aviacinis benzinas |
| --- | --- |

11.

Aviacinis benzinas

Specialiai aviaciniams stūmokliniams varikliams paruoštas automobilinis benzinas, kurio oktaninis skaičius tinka varikliui, stingimo temperatūra –60 °C, o distiliacijos intervalas nuo 30 °C iki 180 °C temperatūros.

| 12. | Benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino reaktyviniai degalai arba JP4) |
| --- | --- |

12.

Benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino reaktyviniai degalai arba JP4)

Priskiriamos visos lengvųjų angliavandenilių alyvos, naudojamos aviacijos turbinų jėgainėse, distiliuojant 100–250 °C temperatūroje. Jos gaunamos kompaunduojant žibalą ir benziną arba pirminį benziną taip, kad aromatinių angliavandenilių turinys neviršytų 25 % tūrio, o garų slėgis būtų nuo 13,7 kPa iki 20,6 kPa.

| 13. | Žibaliniai reaktyviniai degalai |
| --- | --- |

13.

Žibaliniai reaktyviniai degalai

Aviacijos turbinų jėgainėse naudojamas distiliatas. Jam būdingos tos pačios distiliacijos ypatybės, t. y. 150–300 °C temperatūra (paprastai neviršijant 250 °C), o pliūpsnio temperatūra tokia pat kaip žibalo. Be to, jis turi ypatingų savybių (pavyzdžiui, stingimo temperatūra), kurias nustato Tarptautinė oro transporto asociacija (IATA).

Priskiriamos žibalo kompaundavimo sudedamosios dalys.

| 14. | Kitoks žibalas |
| --- | --- |

14.

Kitoks žibalas

Rafinuotos naftos distiliatas, naudojamas ne orlaivių transporto sektoriuose. Jis distiliuojamas 150–300 °C temperatūroje.

| 15. | Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva) |
| --- | --- |

15.

Gazolis ir (arba) dyzelinas (distiliacinė alyva)

Gazolis ir (arba) dyzelinas pirmiausiai naudojami kaip tarpinis distiliatas, distiliuojamas 180–380 °C temperatūroje. Priskiriamos kompaundavimo sudedamosios dalys. Atsižvelgiant į paskirtį skiriamos kelios markės:

| 15.1. | Iš jų: transportinis dyzelis |
| --- | --- |

15.1.

Iš jų: transportinis dyzelis

Kelių transporto dyzelinas, naudojamas slėginio uždegimo varikliuose (automobilių, sunkvežimių ir pan.), kuriame paprastai yra mažai sieros;

| 15.1.1. | Iš 15.1, iš jų: biodyzelinas |
| --- | --- |

15.1.1.

Iš 15.1, iš jų: biodyzelinas

Taikomos 5 dalies „Atsinaujinanti energija ir energija iš atliekų“ apibrėžtys.

| 15.2 | Iš jų: kūrenimui skirtas ir kitoks gazolis |
| --- | --- |

15.2

Iš jų: kūrenimui skirtas ir kitoks gazolis

Lengvos kūrenti skirtos pramoninės ir komercinės alyvos, laivų varikliuose ir geležinkelių transporte naudojamas dyzelis, kitoks gazolis, įskaitant sunkiuosius gazolius, kurie distiliuojami 380–540 °C temperatūroje ir kurie yra naudojami kaip naftos chemijos žaliava.

| 16. | Skystasis kuras (mazutas) |
| --- | --- |

16.

Skystasis kuras (mazutas)

Visas likęs (sunkusis) mazutas (įskaitant gautus maišymo metu). Kinematinė klampa 80 °C temperatūroje viršija 10 cSt. Pliūpsnio temperatūra visada viršija 50 °C, o tankis yra visada didesnis nei 0,90 kg/l.

| 16.1. | Iš jų: turintys mažą sieros kiekį |
| --- | --- |

16.1.

Iš jų: turintys mažą sieros kiekį

Skystasis kuras (mazutas), kuriame sieros mažiau nei 1 %.

| 16.2. | Iš jų: turintys didelį sieros kiekį |
| --- | --- |

16.2.

Iš jų: turintys didelį sieros kiekį

Skystasis kuras (mazutas), kuriame sieros ne mažiau kaip 1 %.

| 17. | Vaitspiritas ir SBP |
| --- | --- |

17.

Vaitspiritas ir SBP

Rafinuoti distiliaciniai tarpiniai produktai, kurių distiliacija vyksta pirminio benzino arba žibalo lygmenyje. Toliau jie skaidomi į:

| — | Pramoninį spiritą (SBP): lengvąsias alyvas, distiliuojamas 30–200 °C temperatūroje. Priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos, skiriamos 7 arba 8 pramoninio spirito markės. Markės nustatomos pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60 °C) nuo 5 % iki 90 % tūrio distiliacijos taškų. |
| --- | --- |

—

Pramoninį spiritą (SBP): lengvąsias alyvas, distiliuojamas 30–200 °C temperatūroje. Priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos, skiriamos 7 arba 8 pramoninio spirito markės. Markės nustatomos pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60 °C) nuo 5 % iki 90 % tūrio distiliacijos taškų.

| — | Vaitspiritą: pramoninį spiritą, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30 °C. Vaitspirito distiliacijos intervalas yra 135–200 °C. |
| --- | --- |

—

Vaitspiritą: pramoninį spiritą, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30 °C. Vaitspirito distiliacijos intervalas yra 135–200 °C.

| 18. | Tepalai |
| --- | --- |

18.

Tepalai

Iš distiliato šalutinių produktų gauti angliavandeniliai; dažniausiai naudojami guolių paviršių trinčiai mažinti.

Įtraukiamos visos prekinės tepamosios alyvos markės, pradedant šeivine alyva ir baigiant cilindrine alyva, ir visos, naudojamos plastiškuosiuose tepaluose, variklinėje alyvoje ir visose tepalams naudojamos bazinės alyvos markėse.

| 19. | Bitumas |
| --- | --- |

19.

Bitumas

Kietas, pusiau kietas arba klampus koloidinės struktūros angliavandenilis, tarp rudos ir juodos spalvos, gaunamas kaip likutis žalios naftos distiliacijos metu, distiliuojant naftos likučius iš atmosferinės distiliacijos vakuuminiu būdu. Bitumas dažnai vadinamas asfaltu ir dažniausiai naudojamas keliams tiesti bei stogams dengti.

Įtraukiamas pseudoverdantysis ir susmulkintas bitumas.

| 20. | Parafinas |
| --- | --- |

20.

Parafinas

Sotieji alifatiniai angliavandeniliai. Šie parafinai yra tepamosios alyvos deparafinavimo metu gauti likučiai. Jie yra kristalinės struktūros, kuri maždaug atitinka markę. Jų pagrindinės savybės yra tokios: bespalviai, bekvapiai ir permatomi, o lydosi aukštesnėje nei 45 °C temperatūroje.

| 21. | Naftos koksas |
| --- | --- |

21.

Naftos koksas

Juodos spalvos kietas šalutinis produktas, kuris dažniausiai gaunamas atliekant naftos išvestos žaliavos, vakuumo likučių, deguto ir pikio krekingą arba koksavimą uždelsto arba skystojo koksavimo metu. Jį daugiausiai sudaro anglis (90–95 %) ir mažas pelenų kiekis. Jis naudojamas plieno pramonėje kaip žaliava kokso krosnyse, kurui, elektrodų ir chemikalų gamybai. Dvi pagrindinės savybės yra „žaliasis koksas“ ir „degtas koksas“.

Įtraukiamas „katalizavimo koksas“, kuris nusėda ant katalizatoriaus rafinavimo metu; šis koksas negali būti naudojamas antrą kartą ir paprastai sudeginamas kaip gamyklos kuras.

| 22. | Kiti produktai |
| --- | --- |

22.

Kiti produktai

Visi anksčiau atskirai nepaminėti produktai, pavyzdžiui, degutas ir siera.

Įtraukiami aromatiniai angliavandeniliai (pvz., BTX arba benzenas, toluenas ir ksilenas) ir alkenai (pvz., propenas), gaminami naftos perdirbimo gamyklose.

4.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, visiems ankstesniame punkte išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas.

4.2.1.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

Toliau pateikiama lentelė taikoma tik žaliai naftai, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavai, priedams, biodegalams ir kitiems angliavandeniliams:

| 1. | Vietos gamyba
  Netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams. |
| --- | --- |
| 2. | Iš kitų šaltinių: priedai, biodegalai ir kiti angliavandeniliai, kurių gamyba buvo įtraukta kituose kuro balansuose.
  Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| 2.1. | Iš jų: iš akmens anglių.
  Įtraukiami akmens anglių suskystinimo gamyklose gauti skysčiai ir kokso krosnyse gauti skysčiai. |
| 2.2. | Iš jų: iš gamtinių dujų.
  Gamtinių dujų kaip žaliavos gali reikėti sintetinio benzino gamyboje. Dujų kiekis, reikalingas metanolio gamybai, pateikiamas 2 dalyje, o metanolio gavimas pateikiamas šioje dalyje. |
| 2.3. | Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių.
  Įtraukiami biodegalai, skirti kompaunduoti su transporto degalais.
  Gamyba pateikiama 5 dalyje, o kompaundavimo kiekis pateikiamas čia. |
| 3. | Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis
  Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| 4. | Pervesti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| 5. | Importas ir eksportas
  Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė nurodoma pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį.
  Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.

  Pastaba. Prekyba biodegalais, kurie nesumaišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai), turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinančiai energijai.
  Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį. |
| 6. | Tiesioginis naudojimas
  Žalia nafta, NGL, priedų ir oksigenatų (ir dalis, kuri priklauso biodegalams) bei kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai be apdorojimo naftos perdirbimo gamyklose.
  Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai. |
| 7. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius. |
| 8. | Apskaičiuota naftos perdirbimo gamyklos apkrova
  Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip:
  Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas + atsargų pasikeitimai |
| 9. | Statistiniai skirtumai
  Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės naftos perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas. |
| 10. | Faktinė naftos perdirbimo gamyklos apkrova
  Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis |
| 11. | Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai
  Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) naftos perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu. |
| 12. | Bendros ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargos, esančios nacionalinėje teritorijoje
  Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. |
| 13. | Žemutinė degimo šiluma
  Gamyba, importas bei eksportas ir bendrasis vidurkis. |

1.

Vietos gamyba

Netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams.

2.

Iš kitų šaltinių: priedai, biodegalai ir kiti angliavandeniliai, kurių gamyba buvo įtraukta kituose kuro balansuose.

Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

2.1.

Iš jų: iš akmens anglių.

Įtraukiami akmens anglių suskystinimo gamyklose gauti skysčiai ir kokso krosnyse gauti skysčiai.

2.2.

Iš jų: iš gamtinių dujų.

Gamtinių dujų kaip žaliavos gali reikėti sintetinio benzino gamyboje. Dujų kiekis, reikalingas metanolio gamybai, pateikiamas 2 dalyje, o metanolio gavimas pateikiamas šioje dalyje.

2.3.

Iš jų: iš atsinaujinančių šaltinių.

Įtraukiami biodegalai, skirti kompaunduoti su transporto degalais.

Gamyba pateikiama 5 dalyje, o kompaundavimo kiekis pateikiamas čia.

3.

Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Jie paprastai būna šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

4.

Pervesti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

5.

Importas ir eksportas

Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė nurodoma pagal pirmosios kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinės siuntos šalį.

Įtraukiami visi dujų skysčiai (pvz., LPG), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.

Pastaba. Prekyba biodegalais, kurie nesumaišyti su transporto degalais (t. y. grynieji biodegalai), turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinančiai energijai.

Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį.

6.

Tiesioginis naudojimas

Žalia nafta, NGL, priedų ir oksigenatų (ir dalis, kuri priklauso biodegalams) bei kiti angliavandeniliai, naudojami tiesiogiai be apdorojimo naftos perdirbimo gamyklose.

Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai.

7.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.

8.

Apskaičiuota naftos perdirbimo gamyklos apkrova

Apskaičiuotas bendras pradėto rafinuoti produkto kiekis. Tai apibrėžiama kaip:

Vietos gamyba + iš kitų šaltinių + pramonės grąžintas kiekis + pervesti produktai + importas – eksportas – tiesioginis naudojimas + atsargų pasikeitimai

9.

Statistiniai skirtumai

Apibrėžiami kaip apskaičiuotos ir faktinės naftos perdirbimo gamyklos apkrovos skirtumas.

10.

Faktinė naftos perdirbimo gamyklos apkrova

Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis

11.

Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai

Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios (bruto) naftos perdirbimo gamyklos išeigos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garinimo distiliuojant. Nurodyti nuostoliai yra teigiami. Pelnas gali būti tūrio, bet ne svorio atžvilgiu.

12.

Bendros ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargos, esančios nacionalinėje teritorijoje

Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną.

13.

Žemutinė degimo šiluma

Gamyba, importas bei eksportas ir bendrasis vidurkis.

Toliau pateikiama lentelė taikoma tik gataviems produktams (naftos perdirbimo dujoms, etanui, LPG, pirminiam benzinui, automobiliniam benzinui, aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams, žibaliniams reaktyviniams degalams, kitokiam žibalui, gazoliui ir (arba) dyzelinui, skystajam kurui (mazutui) (su dideliu ir mažu sieros kiekiu), vaitspiritui ir SBP, tepalams, bitumui, parafinui, naftos koksui ir kitiems produktams). Tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL turėtų būti priskiriami prie gatavų produktų pristatymo ir produktų pervedimo:

| 1. | Pirminio produkto gavimas
  Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinio NGL, naudojamo tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir nepirminis kuras) naudojamas tiesiogiai. |
| --- | --- |
| 2. | Bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga
  Pagaminta gatavų produktų perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje.
  Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, tačiau įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras. |
| 3. | Perdirbti produktai
  Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio. |
| 4. | Naftos perdirbimo gamyklos kuras
  Naftos perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai.
  Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos.
  Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose naudojamas kuras, skirtas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti. |
| 4.1. | Iš jų: naudojami elektros gamybai
  Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių elektrai gaminti naudojamas kiekis. |
| 4.2. | Iš jų: naudojami CHP gamybai
  Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių CHP naudojamas kiekis. |
| 5. | Importas ir eksportas |
| 6. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| 7. | Produktų pervedimai
  Perklasifikuotas kiekis dėl pakitusių specifikacijų arba dėl to, kad jis buvo sumaišytas su kitu produktu.
  Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui. |
| 8. | Pervesti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. |
| 9. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius. |
| 10. | Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai
  Tai apibrėžiama kaip:
  Pirminio produkto gavimas + bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga + perdirbti produktai – naftos perdirbimo gamyklos kuras + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + produktų pervedimas – pervesti produktai + atsargų pasikeitimai |
| 11. | Statistinis skirtumas
  Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas. |
| 12. | Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai
  Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.
  Šie duomenys gali skirtis nuo apskaičiuotų duomenų dėl, pavyzdžiui, taikymo srities skirtumų ir (arba) skirtingų ataskaitų sistemų apibrėžčių skirtumų. |
| 12.1. | Iš jų: bendrieji pristatymai naftos chemijos sektoriui
  Naftos chemijos sektoriui pristatomas kuro kiekis. |
| 12.2. | Iš jų: energijos naudojimas naftos chemijos sektoriuje
  Naftos kiekis, naudojamas kaip kuras naftos chemijos procesams, pavyzdžiui krekingas vandens garais. |
| 12.3. | Iš jų: naudojimas ne energetikos reikmėms naftos chemijos sektoriuje
  Naftos chemijos sektoriuje naudojamas naftos kiekis, skirtas etileno, propeno, buteno, sintezės dujų, aromatinių angliavandenilių, butadieno ir kitų angliavandenilio pagrindą turinčių žaliavų gamybai krekingo vandens garais, aromatinių angliavandenilių gamyklų procesų ir garų riformingo metu. Neįtraukiamas naftos, naudojamos kaip kuras, kiekis. |
| 13. | Grąžintas naftos chemijos sektoriaus kiekis į naftos perdirbimo gamyklas |
| 14. | Ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargų lygiai
  Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. |
| 15. | Komunalinių įmonių atsargų pasikeitimai
  Komunalinių įmonių turimų atsargų, kurios nėra įtrauktos į kitur nurodytas dalis „Atsargų lygiai“ ir „Atsargų pasikeitimai“, pasikeitimai. Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.
  Įtraukiama tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL (jei tinka). |
| 16. | Žemutinė bendrųjų vidaus pristatymų degimo šiluma |

1.

Pirminio produkto gavimas

Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinio NGL, naudojamo tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir nepirminis kuras) naudojamas tiesiogiai.

2.

Bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga

Pagaminta gatavų produktų perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje.

Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, tačiau įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras.

3.

Perdirbti produktai

Gatavi produktai, kurie kartą pristatyti galutiniam vartotojui, patenka į rinką antrą kartą (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atimtas iš chemijos pramonės grąžinto kiekio.

4.

Naftos perdirbimo gamyklos kuras

Naftos perdirbimo gamyklos veikimui naudojami naftos produktai.

Neįtraukiami naftos bendrovių naudojami produktai, kurie nėra skirti rafinavimui, pvz., bunkeriai arba naftos cisternos.

Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose naudojamas kuras, skirtas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti.

4.1.

Iš jų: naudojami elektros gamybai

Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių elektrai gaminti naudojamas kiekis.

4.2.

Iš jų: naudojami CHP gamybai

Naftos perdirbimo gamyklų įrenginių CHP naudojamas kiekis.

5.

Importas ir eksportas

6.

Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

7.

Produktų pervedimai

Perklasifikuotas kiekis dėl pakitusių specifikacijų arba dėl to, kad jis buvo sumaišytas su kitu produktu.

Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui.

8.

Pervesti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

9.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.

10.

Apskaičiuoti bendrieji vidaus pristatymai

Tai apibrėžiama kaip:

Pirminio produkto gavimas + bendroji naftos perdirbimo gamyklos išeiga + perdirbti produktai – naftos perdirbimo gamyklos kuras + importas – eksportas – tarptautinis jūrinis bunkeriavimas + produktų pervedimas – pervesti produktai + atsargų pasikeitimai

11.

Statistinis skirtumas

Apibrėžiamas kaip apskaičiuoto ir faktinio bendrojo vidaus pristatymo skirtumas.

12.

Faktiniai bendrieji vidaus pristatymai

Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.

Šie duomenys gali skirtis nuo apskaičiuotų duomenų dėl, pavyzdžiui, taikymo srities skirtumų ir (arba) skirtingų ataskaitų sistemų apibrėžčių skirtumų.

12.1.

Iš jų: bendrieji pristatymai naftos chemijos sektoriui

Naftos chemijos sektoriui pristatomas kuro kiekis.

12.2.

Iš jų: energijos naudojimas naftos chemijos sektoriuje

Naftos kiekis, naudojamas kaip kuras naftos chemijos procesams, pavyzdžiui krekingas vandens garais.

12.3.

Iš jų: naudojimas ne energetikos reikmėms naftos chemijos sektoriuje

Naftos chemijos sektoriuje naudojamas naftos kiekis, skirtas etileno, propeno, buteno, sintezės dujų, aromatinių angliavandenilių, butadieno ir kitų angliavandenilio pagrindą turinčių žaliavų gamybai krekingo vandens garais, aromatinių angliavandenilių gamyklų procesų ir garų riformingo metu. Neįtraukiamas naftos, naudojamos kaip kuras, kiekis.

13.

Grąžintas naftos chemijos sektoriaus kiekis į naftos perdirbimo gamyklas

14.

Ataskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos atsargų lygiai

Visos nacionalinėje teritorijoje esančios atsargos, įskaitant vyriausybės, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems laikomos atsargos pagal dvišales vyriausybines sutartis arba ne. „Pradžios“ ir „pabaigos“ atitinka pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną.

15.

Komunalinių įmonių atsargų pasikeitimai

Komunalinių įmonių turimų atsargų, kurios nėra įtrauktos į kitur nurodytas dalis „Atsargų lygiai“ ir „Atsargų pasikeitimai“, pasikeitimai. Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.

Įtraukiama tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL (jei tinka).

16.

Žemutinė bendrųjų vidaus pristatymų degimo šiluma

Transformavimo sektoriuje visam kurui, išskyrus naftos perdirbimo gamyklų žaliavas, priedus ir (arba) oksigenatus, biodegalus ir kitus angliavandenilius, tačiau įskaitant ne energijos tikslais naudojamą kurą (naftos koksą ir kitus, kurie bus minimi atskirai), taikomi šie suvestiniai rodikliai:

| 1. | Visas transformavimo sektorius
  Bendras kuro, naudojamo pirminiam arba antriniam energijos keitimui, kiekis |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 1.2. | Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 1.3. | Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 1.4. | Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 1.5. | Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 1.6. | Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 1.7. | Iš jo: dujų gamyklos ir (arba) dujinimo įmonės |
| 1.8. | Iš jo: gamtinės dujos su priedais |
| 1.9. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.10. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.11. | Iš jo: naftos chemijos pramonė |
| 1.12. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – transformavimas |

1.

Visas transformavimo sektorius

Bendras kuro, naudojamo pirminiam arba antriniam energijos keitimui, kiekis

1.1.

Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

1.2.

Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

1.3.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

1.4.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

1.5.

Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

1.6.

Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

1.7.

Iš jo: dujų gamyklos ir (arba) dujinimo įmonės

1.8.

Iš jo: gamtinės dujos su priedais

1.9.

Iš jo: kokso krosnys

1.10.

Iš jo: aukštakrosnės

1.11.

Iš jo: naftos chemijos pramonė

1.12.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – transformavimas

4.2.2.   Energetikos sektorius

Energetikos sektoriuje visam kurui, išskyrus naftos perdirbimo gamyklų žaliavas, priedus ir (arba) oksigenatus, biodegalus ir kitus angliavandenilius, tačiau įskaitant ne energijos tikslais naudojamą kurą (naftos koksą ir kitus, kurie bus minimi atskirai) taikomi šie suvestiniai rodikliai:

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.4. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: elektrinės
  Elektros energija, mišriosios šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės. |
| 1.7. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Paskirstymo nuostoliai
  Už naftos perdirbimo gamyklos ribų patirti nuostoliai dėl transporto ir pristatymo.
  Įtraukiami vamzdynų nuostoliai. |

1.

Visas energetikos sektorius

Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: kokso krosnys

1.4.

Iš jo: aukštakrosnės

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: elektrinės

Elektros energija, mišriosios šilumos bei elektros energijos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės.

1.7.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Paskirstymo nuostoliai

Už naftos perdirbimo gamyklos ribų patirti nuostoliai dėl transporto ir pristatymo.

Įtraukiami vamzdynų nuostoliai.

4.2.3.   Galutinio energijos naudojimo specifikacija

Galutinio energijos naudojimo specifikacijoje visam kurui, išskyrus naftos perdirbimo gamyklų žaliavas, priedus ir (arba) oksigenatus, biodegalus ir kitus angliavandenilius, tačiau įskaitant ne energijos tikslais naudojamą kurą (naftos koksą ir kitus, kurie bus minimi atskirai), taikomi šie suvestiniai rodikliai:

| 1. | Galutinis energijos sunaudojimas |
| --- | --- |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležis ir plienas |
| 2.2. | Iš jo: chemija ir naftos chemija |
| 2.3. | Iš jo: spalvotieji metalai |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralai |
| 2.5. | Iš jo: transporto įranga |
| 2.6. | Iš jo: mašinos |
| 2.7. | Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| 2.9. | Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| 2.10. | Iš jo: mediena bei medienos gaminiai |
| 2.11. | Iš jo: statyba |
| 2.12. | Iš jo: tekstilė ir oda |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: tarptautinė aviacija |
| 3.2. | Iš jo: vidaus aviacija |
| 3.3. | Iš jo: keliai |
| 3.4. | Iš jo: geležinkeliai |
| 3.5. | Iš jo: vidaus laivyba |
| 3.6. | Iš jo: vamzdyninis transportas |
| 3.7. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta – kita |
| 5. | Bendras su energija nesusijęs naudojimas
  Kiekis, naudojamas kaip žaliava skirtinguose sektoriuose, tačiau nenaudojamas kaip kuras arba netransformuojamas į kitą kurą. Toks kiekis įtraukiamas į pirmiau išvardytus suvestinius rodiklius. |
| 5.1. | Iš jo: transformavimo sektorius |
| 5.2. | Iš jo: energetikos sektorius |
| 5.3. | Iš jo: transporto sektorius |
| 5.4. | Iš jo: pramonės sektorius |
| 5.4.1. | Pramonės sektorius, iš jo: chemijos (įskaitant naftos chemijos) |
| 5.5. | Iš jo: kiti sektoriai |

1.

Galutinis energijos sunaudojimas

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležis ir plienas

2.2.

Iš jo: chemija ir naftos chemija

2.3.

Iš jo: spalvotieji metalai

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralai

2.5.

Iš jo: transporto įranga

2.6.

Iš jo: mašinos

2.7.

Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas

2.8.

Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas

2.9.

Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas

2.10.

Iš jo: mediena bei medienos gaminiai

2.11.

Iš jo: statyba

2.12.

Iš jo: tekstilė ir oda

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: tarptautinė aviacija

3.2.

Iš jo: vidaus aviacija

3.3.

Iš jo: keliai

3.4.

Iš jo: geležinkeliai

3.5.

Iš jo: vidaus laivyba

3.6.

Iš jo: vamzdyninis transportas

3.7.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta – kita

5.

Bendras su energija nesusijęs naudojimas

Kiekis, naudojamas kaip žaliava skirtinguose sektoriuose, tačiau nenaudojamas kaip kuras arba netransformuojamas į kitą kurą. Toks kiekis įtraukiamas į pirmiau išvardytus suvestinius rodiklius.

5.1.

Iš jo: transformavimo sektorius

5.2.

Iš jo: energetikos sektorius

5.3.

Iš jo: transporto sektorius

5.4.

Iš jo: pramonės sektorius

5.4.1.

Pramonės sektorius, iš jo: chemijos (įskaitant naftos chemijos)

5.5.

Iš jo: kiti sektoriai

4.2.4.   Importas ir eksportas

Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taip pat žiūrėti 4 dalies 2 punkto 1 papunkčio suvestinį rodiklį Nr. 5.

4.2.5.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosios šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

Neįtraukiami šie energetikos produktai: naftos perdirbimo gamyklų žaliava, priedai ir (arba) oksigenatai, biodegalai, kiti angliavandeniliai, etanas, automobilinis benzinas, biobenzinas, aviacinis benzinas, benzininiai reaktyviniai degalai (pirminio benzino tipo reaktyviniai degalai arba JP4), vaitspiritas ir SBP bei tepalai.

Patiektas kiekis taikomas šioms įmonėms arba veiklai:

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.2. | Iš jo: naftos ir dujų gavyba |
| 1.3. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.4. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.5. | Iš jo: dujų gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: kitur nenurodyta – energija |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležis ir plienas |
| 2.2. | Iš jo: chemija ir naftos chemija |
| 2.3. | Iš jo: spalvotieji metalai |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralai |
| 2.5. | Iš jo: transporto įranga |
| 2.6. | Iš jo: mašinos |
| 2.7. | Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| 2.9. | Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| 2.10. | Iš jo: mediena bei medienos gaminiai |
| 2.11. | Iš jo: statyba |
| 2.12. | Iš jo: tekstilė ir oda |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: vamzdyninis transportas |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta – kita |

1.

Visas energetikos sektorius

Bendras kiekis, energetikos sektoriuje naudojamas kaip energija

1.1.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.2.

Iš jo: naftos ir dujų gavyba

1.3.

Iš jo: kokso krosnys

1.4.

Iš jo: aukštakrosnės

1.5.

Iš jo: dujų gamyklos

1.6.

Iš jo: kitur nenurodyta – energija

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležis ir plienas

2.2.

Iš jo: chemija ir naftos chemija

2.3.

Iš jo: spalvotieji metalai

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralai

2.5.

Iš jo: transporto įranga

2.6.

Iš jo: mašinos

2.7.

Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas

2.8.

Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas

2.9.

Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas

2.10.

Iš jo: mediena bei medienos gaminiai

2.11.

Iš jo: statyba

2.12.

Iš jo: tekstilė ir oda

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: vamzdyninis transportas

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta – kita

4.3.   Matavimo vienetai

| 1. | Energijos kiekis |
| --- | --- |

1.

Energijos kiekis

103 tonų

| 2. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

2.

Degimo šiluma

MJ/tona

4.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Kipras atleidžiamas nuo įsipareigojimo pateikti 4 dalies 2 punkto 3 papunkčio 4 („Kiti sektoriai“) ir 5 („Bendras su energija nesusijęs naudojimas“) skiltyse nurodytus suvestinius rodiklius; taikomos tik bendrosios vertės.

Kiprui daroma 3 metų išlyga po šio reglamento įsigaliojimo datos pranešti apie 4 dalies 2 punkto 3 papunkčio 2 („Pramonė“) ir 3 („Transportas“) skilčių suvestinius rodiklius; per šį nuo nuostatos leidžiantį nukrypti laikotarpį taikomos tik bendrosios vertės.

5.   ATSINAUJINANTI ENERGIJA IR ENERGIJA IŠ ATLIEKŲ

5.1.   Susiję energetikos produktai

Jei kitaip nenurodyta, duomenys renkami apie visus toliau išvardytus energetikos produktus:

| Energetikos produktas | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 1. | Hidro (vandens) energija |

Energetikos produktas

Apibrėžtis

1.

Hidro (vandens) energija

Potencinė ir kinetinė vandens energija, hidroelektrinėse jėgainėse paversta į elektrą. Turi būti įtraukiama hidroakumuliacija. Turi būti nurodoma mažesnio nei 1 MW, nuo 1 iki 10 MW ir ne mažesnio nei 10 MW galingumo jėgainių ir hidroakumuliacijos gamyba.

| 2. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

2.

Geoterminė energija

Energija, gaunama iš žemės plutos išskiriamos šilumos, paprastai karšto vandens arba garų pavidalo. Šios energijos gamyba yra gręžinyje gaunamo skysčio entalpijos ir pabaigoje išmetamo skysčio skirtumas. Ji naudojama atitinkamose vietose:

| — | elektros gamybai, naudojant sausus garus arba aukštos entalpijos sūrymą po išgarinimo; |
| --- | --- |

—

elektros gamybai, naudojant sausus garus arba aukštos entalpijos sūrymą po išgarinimo;

| — | tiesiogiai kaip šiluma rajono šildymui, žemės ūkyje ir pan. |
| --- | --- |

—

tiesiogiai kaip šiluma rajono šildymui, žemės ūkyje ir pan.

| 3. | Saulės energija |
| --- | --- |

3.

Saulės energija

Saulės spinduliai naudojami vandeniui kaitinti ir elektros gamybai. Tokia energijos gamyba – tai šiluma, kuri patenka į šilumos perdavimo terpę, t. y. iš saulės spinduliavimo energijos atėmus optinius ir kolektorių nuostolius. Neįtraukiama pasyvi saulės energija, tiesiogiai naudojama gyvenamųjų patalpų arba kitų pastatų šildymui, vėsinimui ir apšvietimui.

| 3.1. | Iš jų: saulės fotovoltų energija |
| --- | --- |

3.1.

Iš jų: saulės fotovoltų energija

Saulės šviesa, paversta į elektrą, naudojant saulės baterijos elementus, kurie paprastai yra pagaminti iš puslaidininkių medžiagos, kurie šviesoje gamina elektrą.

| 3.2. | Iš jų: saulės šiluminė energija |
| --- | --- |

3.2.

Iš jų: saulės šiluminė energija

Saulės spindulių šiluma; sudedamosios dalys gali būti:

| a) | saulės termofikacinės energijos elektrinės arba |
| --- | --- |

a)

saulės termofikacinės energijos elektrinės arba

| b) | namuose arba sezoniniam baseinų šildymui naudojamo karšto vandens gamybos įranga (pvz., plokštieji saulės energijos kolektoriai, daugiausiai termosifonų tipo). |
| --- | --- |

b)

namuose arba sezoniniam baseinų šildymui naudojamo karšto vandens gamybos įranga (pvz., plokštieji saulės energijos kolektoriai, daugiausiai termosifonų tipo).

| 4. | Potvynių, bangų ir vandenyno energija |
| --- | --- |

4.

Potvynių, bangų ir vandenyno energija

Mechaninė energija, kuri kyla potvynių, bangavimo metu arba atsiranda iš vandenyno srovių ir naudojama elektros gamybai.

| 5. | Vėjo energija |
| --- | --- |

5.

Vėjo energija

Kinetinė vėjo energija, vėjo turbinose paverčiama į elektrą.

| 6. | Pramoninių atliekų (neatsinaujinančių) energija |
| --- | --- |

6.

Pramoninių atliekų (neatsinaujinančių) energija

Nurodomos pramoninės neatsinaujinančios atliekos (skysčiai arba kietos medžiagos), tiesiogiai deginamos elektros ir (arba) šilumos gamybai. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutine degimo šiluma. Atsinaujinančios pramoninės atliekos turėtų būti nurodomos „Kietos biomasės“, „Biodujų ir (arba) skystųjų biodegalų“ kategorijose.

| 7. | Komunalinės atliekos |
| --- | --- |

7.

Komunalinės atliekos

Namų, ligoninių ir tretinio sektoriaus atliekos, sudegintos specialiuose įrenginiuose, žemutinės degimo šilumos pagrindu.

| 7.1. | Iš jų: atsinaujinančios |
| --- | --- |

7.1.

Iš jų: atsinaujinančios

Komunalinių biologinės kilmės atliekų dalis.

| 7.2. | Iš jų: neatsinaujinančios |
| --- | --- |

7.2.

Iš jų: neatsinaujinančios

Komunalinių nebiologinės kilmės atliekų dalis.

| 8. | Kieta biomasė |
| --- | --- |

8.

Kieta biomasė

Taikoma biologinės kilmės, organinei, neiškastinei medžiagai, kuri gali būti naudojama kaip kuras šildymui arba elektrai gaminti. Ją sudaro:

| 8.1. | Iš jų: medžio anglys |
| --- | --- |

8.1.

Iš jų: medžio anglys

Medžio ir kitų augalinės kilmės medžiagų destrukcinio distiliavimo ir pirolizės metu gautos kietosios atliekos.

| 8.2. | Iš jų: medis, medienos atliekos, kitos kietos atliekos |
| --- | --- |

8.2.

Iš jų: medis, medienos atliekos, kitos kietos atliekos

Specialiai energijos gaminimui auginamos kultūros (tuopos, gluosniai ir pan.), dauguma pramonėje (ypač medžio ir (arba) popieriaus pramonėje) gaunamų medienos likučių arba tiekiamos tiesiogiai iš miškininkystės arba žemės ūkio (malkos, skiedros, medienos granulės, žievė, drožlės, juodosios nuoviros ir pan.), taip pat atliekos, pavyzdžiui, šiaudai, ryžių lukštai, riešutų kevalai, naminių paukščių pakratai, išspaustos vynuogių nuosėdos ir pan. Deginimas yra pageidautina tokių kietųjų medžiagų technologija. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutine degimo šiluma.

| 9. | Biodujos |
| --- | --- |

9.

Biodujos

Dujos, kurių pagrindinė sudėtis yra metanas ir anglies dioksidas, gaunamas biomasę skaidant anaerobiniu būdu.

| 9.1. | Iš jų: sąvartynų dujos |
| --- | --- |

9.1.

Iš jų: sąvartynų dujos

Biodujos, gaunamos skaidant sąvartynų atliekas.

| 9.2. | Iš jų: kanalizacijos dumblo dujos |
| --- | --- |

9.2.

Iš jų: kanalizacijos dumblo dujos

Biodujos, gaunamos kanalizacijos dumblo anaerobinės fermentacijos metu.

| 9.3. | Iš jų: kitos biodujos |
| --- | --- |

9.3.

Iš jų: kitos biodujos

Biodujos, gaunamos gyvūnų srutų, skerdyklų, alaus daryklų ir kitų žemės ūkio ir maisto pramonės atliekų anaerobinio rūgimo metu.

| 10. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |

10.

Skystieji biodegalai

Šioje kategorijoje nurodytų skystųjų biodegalų kiekis turėtų atitikti biodegalus, o ne bendrą skysčių, su kuriais maišomi biodegalai, tūrį. Konkrečiais skystųjų biodegalų importo ir eksporto atvejais, prekyboje nurodomas tik tas kiekis, kuris nebuvo kompaunduojamas su transporto degalais (t. y. jų grynąjį pavidalą); prekyba skystaisiais biodegalais, maišytais su transporto degalais, turėtų būti nurodyta 4 dalyje, kurioje pateikiami duomenys apie naftą.

Taikoma šiems skystiesiems biodegalams:

| 10.1. | Iš jų: biobenzinas |
| --- | --- |

10.1.

Iš jų: biobenzinas

Šiai kategorijai priklauso bioetanolis (etanolis, gaunamas iš biomasės ir (arba) biologiškai skylančios atliekų frakcijos), biometanolis (metanolis, gaunamas iš biomasės ir (arba) biologiškai skylančios atliekų frakcijos), bioETBE (etil-tret-butil-eteris, gaunamas bioetanolio pagrindu; bioETBE tūrio procentas, kuris skaičiuojamas kaip biodegalai, sudaro 47 %) ir bioMTBE (metil-tret-butil-eteris, gaunamas biometanolo pagrindu: bioMTBE tūrio procentas, kuris skaičiuojamas kaip biodegalai, sudaro 36 %).

| 10.2. | Iš jų: biodyzelinas |
| --- | --- |

10.2.

Iš jų: biodyzelinas

Šiai kategorijai priklauso biodyzelinas (dyzelino kokybės metil-esteris, gaunamas iš augalinės arba gyvulinės kilmės aliejaus), biodimetileteris (dimetileteris, gaminamas iš biomasės), Fischer Tropsch (Fischer Tropsch, gaminamas iš biomasės), šaltai išspausta bioalyva (alyva, gaminama iš aliejinių augalų sėklų, apdorojant tik mechaniškai) ir visi kiti skystieji biodegalai, kuriais papildomas arba su kuriais kompaunduojamas transportinis dyzelinas, arba kurie tiesiogiai naudojami kaip transportinis dyzelinas.

| 10.3. | Iš jų: kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

10.3.

Iš jų: kiti skystieji biodegalai

Skystieji biodegalai, naudojami tiesiogiai kaip degalai, nepriskiriami biobenzinui arba biodyzelinui.

5.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei kitaip nenurodyta, visiems ankstesniame punkte išvardytiems energetikos produktams teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas.

5.2.1.   Bendra elektros energijos ir šilumos gamyba

Atitinkamais atvejais turi būti atskirai nurodyta elektros energija ir šiluma, gaunama iš 5.1 paantraštėje nurodytų energetikos produktų (išskyrus medžio anglis ir įskaitant visą tik skystųjų biodegalų sumą):

| — | pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms; |
| --- | --- |

—

pagrindinės veiklos įmonėms ir gamintojams savo reikmėms;

| — | tik elektros energijos įmonėms, tik šilumos įmonėms ir mišriosios šilumos bei elektros energijos įmonėms (CHP). |
| --- | --- |

—

tik elektros energijos įmonėms, tik šilumos įmonėms ir mišriosios šilumos bei elektros energijos įmonėms (CHP).

5.2.2.   Tiekimo ir transformavimo sektoriai

5 dalies 1 punkte nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) ir naudojamų „Tiekimo ir transformavimo“ sektoriuje kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Gamyba |
| --- | --- |
| 2. | Importas |
| 3. | Eksportas |
| 4. | Atsargų pasikeitimai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius. |
| 5. | Bendrasis sunaudojimas |
| 6. | Statistiniai skirtumai |
| 7. | Visas transformavimo sektorius
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas pirminei energijai paversti į antrinę (pvz., sąvartyno dujos paverčiamos elektra) arba naudojami išvestiniams energetikos produktams gauti (pvz., biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis). |
| 7.1. | Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 7.2. | Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 7.3. | Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| 7.4. | Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 7.5. | Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 7.6. | Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| 7.7. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas kuro briketų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui, turi būti nurodomos kaip naudojimas energetikos sektoriuje. |
| 7.8 | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas BKB gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui, turi būti nurodomos kaip naudojimas energetikos sektoriuje. |
| 7.9 | Iš jo: dujų gamyklos dujos
  Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas dujų gamyklos dujų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui, turi būti nurodomos kaip naudojimas energetikos sektoriuje. |
| 7.10 | Iš jo: gamtinėms dujoms su priedais
  Su gamtinėmis dujomis sumaišytų biodujų kiekis. |
| 7.11 | Iš jo: skirti maišyti su automobiliniu benzinu ir (arba) dyzelinu
  Skystųjų biodegalų kiekis, kuris nėra pristatomas galutiniams vartotojams, bet naudojamas kartu su kitais šio priedo 4 dalyje nurodytais naftos produktais. |
| 7.12 | Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės
  Medžio anglių gamybai naudojamas medienos kiekis. |
| 7.13 | Iš jo: kitur nenurodyta – transformavimas |

1.

Gamyba

2.

Importas

3.

Eksportas

4.

Atsargų pasikeitimai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o atsargų sumažėjimas parodomos kaip teigiamas skaičius.

5.

Bendrasis sunaudojimas

6.

Statistiniai skirtumai

7.

Visas transformavimo sektorius

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas pirminei energijai paversti į antrinę (pvz., sąvartyno dujos paverčiamos elektra) arba naudojami išvestiniams energetikos produktams gauti (pvz., biodujos, skirtos maišyti su gamtinėmis dujomis).

7.1.

Iš jo: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

7.2.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

7.3.

Iš jo: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

7.4.

Iš jo: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

7.5.

Iš jo: mišriosios šilumos ir elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

7.6.

Iš jo: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

7.7.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas kuro briketų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui, turi būti nurodomos kaip naudojimas energetikos sektoriuje.

7.8

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas BKB gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui, turi būti nurodomos kaip naudojimas energetikos sektoriuje.

7.9

Iš jo: dujų gamyklos dujos

Atsinaujinančių šaltinių ir atliekų kiekis, naudojamas dujų gamyklos dujų gamybai. Atsinaujinantys šaltiniai ir atliekos, naudojamos šildymui ir įrangos eksploatavimui, turi būti nurodomos kaip naudojimas energetikos sektoriuje.

7.10

Iš jo: gamtinėms dujoms su priedais

Su gamtinėmis dujomis sumaišytų biodujų kiekis.

7.11

Iš jo: skirti maišyti su automobiliniu benzinu ir (arba) dyzelinu

Skystųjų biodegalų kiekis, kuris nėra pristatomas galutiniams vartotojams, bet naudojamas kartu su kitais šio priedo 4 dalyje nurodytais naftos produktais.

7.12

Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės

Medžio anglių gamybai naudojamas medienos kiekis.

7.13

Iš jo: kitur nenurodyta – transformavimas

5.2.3.   Energetikos sektorius

5 dalies 1 punkte nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) ir naudojamų energetikos sektoriuje arba skirtų galutiniam naudojimui kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Visas energetikos sektorius
  Atsinaujinanti energija ir atliekos, naudojamos energetikos pramonėje transformavimo veiklai palaikyti. Pavyzdžiui, šildymui, apšvietimui arba siurblių ir (arba) kompresorių eksploatavimui naudojama atsinaujinanti energija ir atliekos.
  Atsinaujinančios energijos ir atliekų kiekis, transformuotas į kitą energijos formą, turėtų būti nurodytas transformavimo sektoriuje. |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: dujinimo gamyklos |
| 1.2. | Iš jo: valstybinės elektros, CHP ir šilumos gamybos įmonės |
| 1.3. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.4. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.5. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.6. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.8. | Iš jo: dujų gamyklos dujos |
| 1.9. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.10. | Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės |
| 1.11. | Iš jo: kitur nenurodyta |
| 2. | Paskirstymo nuostoliai
  Visi nuostoliai patirti dėl transportavimo ir paskirstymo. |

1.

Visas energetikos sektorius

Atsinaujinanti energija ir atliekos, naudojamos energetikos pramonėje transformavimo veiklai palaikyti. Pavyzdžiui, šildymui, apšvietimui arba siurblių ir (arba) kompresorių eksploatavimui naudojama atsinaujinanti energija ir atliekos.

Atsinaujinančios energijos ir atliekų kiekis, transformuotas į kitą energijos formą, turėtų būti nurodytas transformavimo sektoriuje.

1.1.

Iš jo: dujinimo gamyklos

1.2.

Iš jo: valstybinės elektros, CHP ir šilumos gamybos įmonės

1.3.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.4.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.5.

Iš jo: kokso krosnys

1.6.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.7.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.8.

Iš jo: dujų gamyklos dujos

1.9.

Iš jo: aukštakrosnės

1.10.

Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės

1.11.

Iš jo: kitur nenurodyta

2.

Paskirstymo nuostoliai

Visi nuostoliai patirti dėl transportavimo ir paskirstymo.

5.2.4.   Galutinis energijos naudojimas

5 dalies 1 punkte nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Galutinis energijos naudojimas |
| --- | --- |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležis ir plienas |
| 2.2. | Iš jo: chemija ir naftos chemija |
| 2.3. | Iš jo: spalvotieji metalai |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralai |
| 2.5. | Iš jo: transporto įranga |
| 2.6. | Iš jo: mašinos |
| 2.7. | Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| 2.9. | Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| 2.10. | Iš jo: mediena bei medienos gaminiai |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilė ir oda |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležinkeliai |
| 3.2. | Iš jo: keliai |
| 3.3. | Iš jo: vidaus laivyba |
| 3.4. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta – kita |

1.

Galutinis energijos naudojimas

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležis ir plienas

2.2.

Iš jo: chemija ir naftos chemija

2.3.

Iš jo: spalvotieji metalai

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralai

2.5.

Iš jo: transporto įranga

2.6.

Iš jo: mašinos

2.7.

Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas

2.8.

Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas

2.9.

Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas

2.10.

Iš jo: mediena bei medienos gaminiai

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilė ir oda

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: geležinkeliai

3.2.

Iš jo: keliai

3.3.

Iš jo: vidaus laivyba

3.4.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta – kita

5.2.5.   Techninė įrengimų charakteristika

Jei tinka, ataskaitinių metų pabaigoje turi būti nurodyti šie elektros gamybos pajėgumai:

| 1. | Hidro (vandens) energija
  Turi būti nurodoma mažesnio nei 1 MW, nuo 1 iki 10 MW ir ne mažesnio nei 10 MW galingumo jėgainių ir hidroakumuliacijos, taip pat visų dydžių kartu pajėgumai. Turi būti nurodytas tikslus jėgainių dydis, neįskaitant hidroakumuliacijos. |
| --- | --- |
| 2. | Geoterminė energija |
| 3. | Saulės fotovoltų energija |
| 4. | Saulės šiluminė energija |
| 5. | Potvynių, bangų ir vandenyno energija |
| 6. | Vėjo energija |
| 7. | Pramoninių atliekų (neatsinaujinančių) energija |
| 8. | Komunalinės atliekos |
| 9. | Malkos, medienos atliekos, kitos kietos atliekos |
| 10. | Sąvartynų dujos |
| 11. | Kanalizacijos dumblo dujos |
| 12. | Kitos biodujos |
| 13. | Skystieji biodegalai |

1.

Hidro (vandens) energija

Turi būti nurodoma mažesnio nei 1 MW, nuo 1 iki 10 MW ir ne mažesnio nei 10 MW galingumo jėgainių ir hidroakumuliacijos, taip pat visų dydžių kartu pajėgumai. Turi būti nurodytas tikslus jėgainių dydis, neįskaitant hidroakumuliacijos.

2.

Geoterminė energija

3.

Saulės fotovoltų energija

4.

Saulės šiluminė energija

5.

Potvynių, bangų ir vandenyno energija

6.

Vėjo energija

7.

Pramoninių atliekų (neatsinaujinančių) energija

8.

Komunalinės atliekos

9.

Malkos, medienos atliekos, kitos kietos atliekos

10.

Sąvartynų dujos

11.

Kanalizacijos dumblo dujos

12.

Kitos biodujos

13.

Skystieji biodegalai

Turi būti nurodytas bendras įtaisytų saulės energijos kolektorių plotas.

Turi būti nurodyti šie biodegalų gamybos pajėgumai:

| 1. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jų: biobenzinas |
| 1.2. | Iš jų: biodyzelinas |
| 1.3. | Iš jų: kiti skystieji biodegalai |

1.

Skystieji biodegalai

1.1.

Iš jų: biobenzinas

1.2.

Iš jų: biodyzelinas

1.3.

Iš jų: kiti skystieji biodegalai

5.2.6.   Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras

Elektros energijos ir šilumos gamybos savoms reikmėms gamintojams patiektas kuras nurodomas atskirai tik elektros energijos, mišriosios šilumos ir elektros energijos (CHP) ir tik šilumos gamybos įmonėms.

5 dalies 1 punkte nurodytų energetikos produktų (išskyrus hidro (vandens), saulės fotovoltų, potvynių, bangų, vandenyno ir vėjo energiją) kiekis turi būti nurodytas tokiems suvestiniams rodikliams:

| 1. | Visas energetikos sektorius |
| --- | --- |
| 1.1. | Iš jo: dujinimo gamyklos |
| 1.2. | Iš jo: akmens anglių šachtos |
| 1.3. | Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos |
| 1.4. | Iš jo: kokso krosnys |
| 1.5. | Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos |
| 1.6. | Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| 1.7. | Iš jo: dujų gamyklos dujos |
| 1.8. | Iš jo: aukštakrosnės |
| 1.9. | Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės |
| 1.10. | Iš jo: kitur nenurodyta |
| 2. | Pramonės sektorius |
| 2.1. | Iš jo: geležis ir plienas |
| 2.2. | Iš jo: chemija ir naftos chemija |
| 2.3. | Iš jo: spalvotieji metalai |
| 2.4. | Iš jo: nemetalų mineralai |
| 2.5. | Iš jo: transporto įranga |
| 2.6. | Iš jo: mašinos |
| 2.7. | Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| 2.8. | Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas |
| 2.9. | Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas |
| 2.10. | Iš jo: mediena bei medienos gaminiai |
| 2.11. | Iš jo: statybos |
| 2.12. | Iš jo: tekstilė ir oda |
| 2.13. | Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė |
| 3. | Transporto sektorius |
| 3.1. | Iš jo: geležinkeliai |
| 3.2. | Iš jo: kitur nenurodyta – transportas |
| 4. | Kiti sektoriai |
| 4.1. | Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos |
| 4.2. | Iš jų: gyvenamasis |
| 4.3. | Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės |
| 4.4. | Iš jų: žvejybos |
| 4.5. | Iš jų: kitur nenurodyta – kita |

1.

Visas energetikos sektorius

1.1.

Iš jo: dujinimo gamyklos

1.2.

Iš jo: akmens anglių šachtos

1.3.

Iš jo: akmens anglių briketų gamyklos

1.4.

Iš jo: kokso krosnys

1.5.

Iš jo: naftos perdirbimo gamyklos

1.6.

Iš jo: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.7.

Iš jo: dujų gamyklos dujos

1.8.

Iš jo: aukštakrosnės

1.9.

Iš jo: medžio anglių gamybos įmonės

1.10.

Iš jo: kitur nenurodyta

2.

Pramonės sektorius

2.1.

Iš jo: geležis ir plienas

2.2.

Iš jo: chemija ir naftos chemija

2.3.

Iš jo: spalvotieji metalai

2.4.

Iš jo: nemetalų mineralai

2.5.

Iš jo: transporto įranga

2.6.

Iš jo: mašinos

2.7.

Iš jo: kasyba ir karjerų eksploatavimas

2.8.

Iš jo: maisto produktai, gėrimai ir tabakas

2.9.

Iš jo: plaušiena, popierius ir spausdinimas

2.10.

Iš jo: mediena bei medienos gaminiai

2.11.

Iš jo: statybos

2.12.

Iš jo: tekstilė ir oda

2.13.

Iš jo: kitur nenurodyta – pramonė

3.

Transporto sektorius

3.1.

Iš jo: geležinkeliai

3.2.

Iš jo: kitur nenurodyta – transportas

4.

Kiti sektoriai

4.1.

Iš jų: komercinės ir viešosios paslaugos

4.2.

Iš jų: gyvenamasis

4.3.

Iš jų: žemės ūkio ir (arba) miškininkystės

4.4.

Iš jų: žvejybos

4.5.

Iš jų: kitur nenurodyta – kita

5.3.   Degimo šiluma

Turi būti nurodytas šių produktų žemutinės degimo šilumos vidurkis:

| 1. | Biobenzinas |
| --- | --- |
| 2. | Biodyzelinas |
| 3. | Kiti skystieji biodegalai |
| 4. | Medžio anglys |

1.

Biobenzinas

2.

Biodyzelinas

3.

Kiti skystieji biodegalai

4.

Medžio anglys

5.4.   Matavimo vienetai

| 1. | Elektros gamyba |
| --- | --- |

1.

Elektros gamyba

MWh

| 2. | Šilumos gamyba |
| --- | --- |

2.

Šilumos gamyba

TJ

| 3. | Atsinaujinantys energetikos produktai |
| --- | --- |

3.

Atsinaujinantys energetikos produktai

Biobenzinas, biodyzelinas ir kiti skystieji biodegalai: tonos.

Medžio anglys: 1 000 tonų.

Visi kiti: TJ (remiantis žemutine degimo šiluma).

| 4. | Saulės energijos kolektorių plotas |
| --- | --- |

4.

Saulės energijos kolektorių plotas

1 000 m2

| 5. | Įmonės pajėgumai |
| --- | --- |

5.

Įmonės pajėgumai

Biodegalai: (tonos/metai)

Visi kiti: MWe

| 6. | Degimo šiluma |
| --- | --- |

6.

Degimo šiluma

KJ/kg (žemutinė degimo šiluma)

5.5.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

6.   TAIKOMOS NUOSTATOS

Kaip nurodyta visose pirmesnėse dalyse, duomenims rinkti taikomos tokios nuostatos:

1.   Ataskaitinis laikotarpis

Kalendoriniai metai (nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.).

2.   Dažnumas

Metinis.

3.   Galutinis duomenų pateikimo terminas

Kitų metų lapkričio mėn. 30 d. po ataskaitinio laikotarpio pabaigos.

4.   Perdavimo forma ir metodas

Perdavimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą perduodamų duomenų keitimosi standartą.

Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į Eurostato bendrą duomenų prieigą.

---