# Europos Sąjungos L 229/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.229.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 229 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. rugpjūčio 31d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.229.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 229

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. rugpjūčio 31d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 49 Vienodos nuostatos dėl priemonių, kurių būtina imtis siekiant sumažinti transporto priemonėse naudojamų slėginio uždegimo variklių išmetamų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekį ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintąsias naftos dujas, išmetamų dujinių teršalų kiekį | 1 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 49 Vienodos nuostatos dėl priemonių, kurių būtina imtis siekiant sumažinti transporto priemonėse naudojamų slėginio uždegimo variklių išmetamų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekį ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintąsias naftos dujas, išmetamų dujinių teršalų kiekį

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 31.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343/versiją, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 49 „Vienodos nuostatos dėl priemonių, kurių būtina imtis siekiant sumažinti transporto priemonėse naudojamų slėginio uždegimo variklių išmetamų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekį ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintąsias naftos dujas, išmetamų dujinių teršalų kiekį“

49 taisyklės pakeitimas paskelbtas OL L 103, 2008 4 12, p. 1.

Įtraukta:

05 serijos pakeitimų 1 papildymas. Įsigaliojimo data: 2010 m. kovo 17 d.

05 serijos pakeitimų 2 papildymas. Įsigaliojimo data: 2010 m. rugpjūčio 19 d.

2 papildymo 1 klaidų ištaisymas. Įsigaliojimo data: 2010 m. rugspjūčio 19 d.

Turinio pakeitimai

4B priedo antraštė pakeičiama taip:

„Slėginio uždegimo (SU) variklių ir priverstinio uždegimo (PU) variklių, degalams naudojančių gamtines dujas (GD) arba suskystintąsias naftos dujas (SND), turinčių visame pasaulyje suderintą didelio galingumo variklių sertifikatą (WHDC, visame pasaulyje suderinta techninė taisyklė Nr. 4), bandymų metodika“

9B priedo antraštė pakeičiama taip:

„Transporto priemonėse įrengtų diagnostikos sistemų (TPD) techniniai reikalavimai“

Pridedamas naujas 9C priedas:

| „9C priedas | Transporto priemonėse įrengtų diagnostikos sistemų (TPD) veikimo charakteristikų vertinimo techniniai reikalavimai
  1 priedėlis. Kontrolės prietaisų grupės“ |
| --- | --- |

„9C priedas

Transporto priemonėse įrengtų diagnostikos sistemų (TPD) veikimo charakteristikų vertinimo techniniai reikalavimai

1 priedėlis. Kontrolės prietaisų grupės“

Pridedamas naujas 10 priedas

„10 priedas. Techniniai reikalavimai dėl ne ciklo metu išmetamų teršalų (OCE)“

Priedų pakeitimai

Esamas 4B priedas pakeičiamas nauju 4B priedu:

4B PRIEDAS

Slėginio uždegimo (su) variklių ir priverstinio uždegimo (pu) variklių, degalams naudojančių gamtines dujas (gd) arba suskystintąsias naftos dujas (snd), turinčių visame pasaulyje suderintą didelio galingumo variklių sertifikatą (WHDC, visame pasaulyje suderinta techninė taisyklė nr. 4), bandymų metodika

1.   TAIKYMAS

Šiuo metu šis priedas netaikomas tipui tvirtinti pagal šią taisyklę. Jis bus taikomas ateityje.

2.   Rezervuota (1)

3.   APIBRĖŽTYS, SIMBOLIAI IR SANTRUMPOS

3.1.   Apibrėžtys

Šioje taisyklėje:

3.1.1.   „Nenutrūkstamoji regeneracija“ – papildomo išmetamųjų teršalų valymo sistemos regeneravimo procesas, kuris šiai sistemai taikomas nuolat arba bent kartą per WHTC karšto varikio užvedimo bandymą. Šiam regeneravimo procesui neprivaloma taikyti specialios bandymo metodikos.

3.1.2.   „Delsos trukmė“ – laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 10 % galutinio rodmens (t10), kai mėginių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. Jei tai dujinės sudedamosios dalys, delsos trukmė iš esmės – tai išmatuotos sudedamosios dalies tekėjimo iš mėginių ėmimo zondo į detektorių trukmė.

3.1.3.   „deNOx sistema“ – papildomo išmetamųjų teršalų valymo sistema, skirta išmetamam azoto oksidų (NOx) kiekiui sumažinti (pvz., aktyvieji ir pasyvieji NOx katalizatoriai, NOx adsorberiai ir selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) sistemos).

3.1.4.   „Dyzelinis variklis“ – variklis, veikiantis pagal slėginio uždegimo principą.

3.1.5.   „Slinkis“ – skirtumas tarp matavimo prietaiso nulinio arba matavimo intervalo atsako po teršalų išmetimo bandymo ir prieš jį.

3.1.6.   „Variklių šeima“ – gamintojo vienai grupei priskirti varikliai, kurie dėl jų konstrukcijos, apibrėžtos šio priedo 5.2 punkte, pasižymi panašiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis; visi šeimos nariai turi atitikti išmetamųjų teršalų kiekiui taikomas ribines vertes.

3.1.7.   „variklio sistema“ – variklis, išmetamųjų dujinių teršalų kontrolės sistema ir ryšių sąsaja (techninė įranga ir pranešimai) tarp variklio sistemos elektroninio valdymo įtaiso (-ų) (VEVĮ) ir bet kokios galios sistemos arba transporto priemonės valdymo įtaiso.

3.1.8.   „variklio tipas“ – variklių, kurių pagrindinės charakteristikos nesiskiria, kategorija.

3.1.9.   „papildomo išmetamųjų teršalų valymo sistema“ – katalizatorius (oksidavimo arba trigubo veikimo katalizatorius), kietųjų dalelių filtras, deNOx sistema, kombinuotasis deNOx kietųjų dalelių filtras arba bet koks kitas už variklio įrengtas išmetamųjų teršalų kiekį mažinantis įtaisas. Pagal šią apibrėžtį pirmiau minėtai sistemai nepriskiriama išmetamųjų dujų recirkuliacijos (EGR) sistema, kuri, jeigu įrengta, laikoma sudedamąja variklio dalimi.

3.1.10.   „viso srauto skiedimo būdas“ – viso išmetamųjų dujų srauto maišymo su skiedikliu procesas prieš atskiriant praskiestų išmetamųjų dujų srautą analizei.

3.1.11.   „dujiniai teršalai“ – anglies monoksidas, angliavandeniliai ir (arba) angliavandeniliai be metano (darant prielaidą, kad santykis dyzeliniams degalams yra CH1,85, SND – CH2,525, GD – CH2,93 ir kad etanolį degalams naudojančių dyzelinių variklių atveju molekulė yra CH3O0,5), metanas (darant prielaidą, kad GD atveju santykis lygus CH4) ir azoto oksidai (kurių kiekis išreiškiamas azoto dioksido (NO2) ekvivalentiniu kiekiu).

3.1.12.   „didelis variklio sukimosi dažnis (n
  hi)“ – didžiausias variklio sukimosi dažnis, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 70 % deklaruotosios didžiausiosios galios.

3.1.13.   „mažas variklio sukimosi dažnis (n
  lo)“ – mažiausias variklio sukimosi dažnis, kuriuo varikliui veikiant užtikrinama 55 % deklaruotos didžiausiosios galios.

3.1.14.   „didžiausioji galia (Pmax)“ – didžiausioji galios vertė, išreikšta kW, kurią nurodė gamintojas.

3.1.15.   „didžiausiojo sukamojo momento dažnis“ – gamintojo nurodytas variklio sukimosi dažnis, kuriam esant pasiekiamas didžiausiasis variklio sukamasis momentas.

3.1.16.   „normalizuotas sukamasis momentas“ – variklio sukamasis momentas procentais, normalizuotas pagal didžiausiąjį sukamąjį momentą, galimą tuo sukimosi dažniu.

3.1.17.   „valdymo poreikis“ – valdančiojo variklį įvestis variklio galiai valdyti. Valdantysis gali būti žmogus (t. y. rankinis valdymas) arba reguliatorius (t. y. automatinis valdymas), mechaniniu arba elektroniniu būdu perduodantis įvesties signalą, reguliuojantį variklio galią. Įvestis gali būti perduodama akceleratoriaus pedalu ar signalu, droselinės sklendės svirtimi ar signalu, degalų valdymo svirtimi ar signalu, greičio reguliavimo svirtimi ar signalu arba reguliatoriaus nustatymu ar signalu.

3.1.18.   „pirminis variklis“ – variklis, kuris iš variklių šeimos yra parinktas taip, kad jo išmetamųjų dujų charakteristikos būtų būdingosios visos variklių šeimos charakteristikos.

3.1.19.   „papildomo kietųjų dalelių valymo įrenginys“ – papildomo išmetamųjų dujinių teršalų valymo sistema, skirta išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų (KD) kiekiui sumažinti mechaniniu, aerodinaminiu, difuziniu arba inerciniu atskyrimu.

3.1.20.   „dalies srauto skiedimo būdas“ – dalies išmetamųjų dujų atskyrimo nuo viso srauto ir sumaišymo su atitinkamu kiekiu skiediklio prieš kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtrą procesas.

3.1.21.   „kietosios dalelės (KD)“ – bet kokia medžiaga, surinkta ant nustatytos filtruojančios medžiagos, prieš filtravimą išmetamuosius teršalus atskiedus švariu filtruotu skiedikliu, kad temperatūra būtų nuo 315 K (42 °C) iki 325 K (52 °C); daugiausia tai anglis, kondensuoti angliavandeniliai ir sulfatai su susijusiu vandeniu.

3.1.22.   „periodinė regeneracija“ – papildomo išmetamųjų dujinių teršalų valymo sistemai ne rečiau nei kas 100 valandų variklio įprasto eksploatavimo taikomas regeneravimo procesas. Per regeneravimo ciklus išmetimo standartų reikalavimai gali būti viršyti.

3.1.23.   „nuolydinis pastovios būsenos bandymo ciklas“ – bandymo ciklas, kurį sudaro pastovios būsenos variklio bandymo režimų su kiekvienam režimui nustatytais sukimosi dažnio ir sukamojo momento kriterijais ir nuolydžiais tarp šių režimų seka (WHSC).

3.1.24.   „vardinis sukimosi dažnis“ – didžiausias reguliatoriaus leidžiamas variklio sukimosi dažnis esant visiškajai apkrovai, nurodytas gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose, arba, jei tokio reguliatoriaus nėra, sukimosi dažnis, kuriam esant variklis pasiekia didžiausiąją galią, nurodytą gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose.

3.1.25.   „atsako trukmė“ – laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 90 % galutinio rodmens (t90), kai mėginių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas, jeigu išmatuotinos sudedamosios dalies pokytis sudaro bent 60 % didžiausiosios skalės vertės ir jeigu atsako pokytis trunka ne ilgiau nei 0,1 s. Sistemos atsako trukmė – tai sistemos delsos trukmė, prie kurios pridedama sistemos signalo kilimo trukmė.

3.1.26.   „signalo kilimo trukmė“ – laikas, per kurį išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t90 – t10).

3.1.27.   „matavimo intervalo atsakas“ – vidutinis atsakas į patikros dujas per 30 s laiko atkarpą.

3.1.28.   „išmetamųjų teršalų savitoji masė“ – išmetamųjų teršalų masė, išreikšta g/kWh.

3.1.29.   „bandymų ciklas“ – seka bandymo taškų, atitinkančių tam tikrą variklio sukimosi dažnį ir sukamąjį momentą, kuriais turi veikti variklis pastoviu režimu (WHSC bandymas) ar pereinamaisiais režimais (WHTC).

3.1.30.   „transformacijos trukmė“ – laiko skirtumas tarp etaloniniame taške išmatuotinos sudedamosios dalies pokyčio ir sistemos atsako, sudarančio 50 % galutinio rodmens (t50), kai mėginių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip etaloninis taškas. Transformacijos trukmė naudojama derinant skirtingus matuoklius.

3.1.31.   „pereinamųjų režimų bandymo ciklas“ – bandymo ciklas, kai normalizuotos sukimosi dažnio ir sukamojo momento vertės per laiką kinta santykinai greitai (WHTC).

3.1.32.   „eksploatavimo trukmė“ – atitinkamas atstumas ir (arba) laiko tarpas, per kuriuos turi būti užtikrinamas nustatytas išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekio apribojimo laikymasis.

3.1.33.   „nulinis atsakas“ – vidutinis atsakas į nulinės vertės nustatymo dujas per 30 s laiko atkarpą.

Image

3.2.   Bendrieji simboliai

| Simbolis | Vienetas | Terminas |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regresijos kreivės krypties koeficientas |
| a
  0 | — | Regresijos kreivės atkarpa y ašyje |
| A/F
  st | — | Stechiometrinis oro ir degalų santykis |
| c | ppm/tūrio % | Koncentracija |
| c
  d | ppm/tūrio % | Sausoji koncentracija |
| c
  w | ppm/tūrio % | Drėgnoji koncentracija |
| c
  b | ppm/tūrio % | Koncentracija aplinkoje |
| C
  d | — | Ištekėjimo koeficientas |
| c
  gas | ppm/tūrio % | Dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija |
| d | m | Skersmuo |
| d
  V | m | Difuzoriaus angos skersmuo |
| D
  0 | m3/s | Tūrinio siurblio (PDP) kalibravimo atidėjimas |
| D | — | Skiedimo koeficientas |
| Δt | s | Laiko atkarpa |
| e
  gas | g/kWh | Išmetamųjų dujinių teršalų savitoji masė |
| e
  PM | g/kWh | Išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų savitoji masė |
| e
  r | g/kWh | Išmetamųjų teršalų savitoji masė regeneracijos metu |
| e
  w | g/kWh | Svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė |
| E
  CO2 | % | NOx analizatoriaus gesinimas CO2 |
| E
  E | % | Veiksmingumas pagal etaną |
| E
  H2O | % | NOx analizatoriaus gesinimas vandeniu |
| E
  M | % | Veiksmingumas pagal metaną |
| E
  NOx | % | NOx analizatoriaus veiksmingumas |
| f | Hz | Duomenų fiksavimo dažnis |
| f
  a | — | Laboratorijos atmosferos koeficientas |
| F
  s | — | Stechiometrinis koeficientas |
| H
  a | g/kg | Įsiurbiamo oro absoliutusis drėgnis |
| H
  d | g/kg | Skiediklio absoliutusis drėgnis |
| i | — | Akimirkinį matą žymintis indeksas (pvz., 1 Hz) |
| k
  c | — | Anglies koeficientas |
| k
  f,d | m3/kg degalų | Papildomas sausų išmetamųjų teršalų degimo tūris |
| k
  f,w | m3/kg degalų | Papildomas drėgnų išmetamųjų teršalų degimo tūris |
| k
  h,D | — | SU variklių NOx drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  h,G | — | PU variklių NOx drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  r,u | — | Regeneracijos perskaičiavimo (didinimo) koeficientas |
| k
  r,d | — | Regeneracijos perskaičiavimo (mažinimo) koeficientas |
| k
  w,a | — | Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  w,d | — | Skiediklio drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  w,e | — | Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas |
| k
  w,r | — | Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas |
| K
  V | — | Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija |
| λ | — | Oro pertekliaus koeficientas |
| m
  b | mg | Surinktų skiediklio kietųjų dalelių mėginio masė |
| m
  d | kg | Per kietųjų dalelių mėginio ėmimo filtrus pratekėjusio skiediklio mėginio masė |
| m
  ed | kg | Visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą |
| m
  edf | kg | Visa lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą |
| m
  ew | kg | Visa išmetamųjų teršalų masė per ciklą |
| m
  gas | g | Dujinių išmetamųjų teršalų masė per bandymo ciklą |
| m
  f | mg | Kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtro masė |
| m
  p | mg | Surinktų kietųjų dalelių mėginio masė |
| m
  PM | g | Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų masė per bandymo ciklą |
| m
  se | kg | Išmetamųjų teršalų mėginio masė per bandymo ciklą |
| m
  sed | kg | Skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė |
| m
  sep | kg | Per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė |
| m
  ssd | kg | Antrinio skiediklio masė |
| M | Nm | Sukamasis momentas |
| M
  a | g/mol | Įsiurbiamo oro molinė masė |
| M
  d | g/mol | Skiediklio molinė masė |
| M
  e | g/mol | Išmetamųjų teršalų molinė masė |
| M
  f | Nm | Sukamasis momentas, kurį suvartoja primontuotina pagalbinė įranga |
| M
  gas | g/mol | Dujinių sudedamųjų dalių molinė masė |
| M
  r | Nm | Sukamasis momentas, kurį suvartoja išmontuotina pagalbinė įranga |
| n | — | Matavimų skaičius |
| nr | — | Matavimų skaičius regeneracijos metu |
| n | min–1 | Variklio sukimosi dažnis |
| n
  hi | min–1 | Didelis variklio sukimosi dažnis |
| n
  lo | min–1 | Mažas variklio sukimosi dažnis |
| n
  pref | min–1 | Tinkamiausias variklio sukimosi dažnis |
| n
  p | r/s | PDP siurblio sukimosi dažnis |
| p
  a | kPa | Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis |
| p
  b | kPa | Bendras atmosferinis slėgis |
| p
  d | kPa | Skiediklio sočiųjų garų slėgis |
| P
  f | kW | Pagalbinės įrangos, kuri turi būti primontuota, suvartojama galia |
| p
  p | kPa | Absoliutusis slėgis |
| p
  r | kW | Vandens garų slėgis po aušinimo vonelės |
| p
  s | kPa | Sauso oro atmosferinis slėgis |
| P | kW | Galia |
| P
  r | kW | Pagalbinės įrangos, kuri turi būti išmontuota, suvartojama galia |
| q
  mad | kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui |
| q
  maw | kg/s | Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| q
  mCe | kg/s | Anglies masės srautas nepraskiestose išmetamosiose dujose |
| q
  mCf | kg/s | Anglies masės srautas variklyje |
| q
  mCp | kg/s | Anglies masės srautas dalies srauto skiedimo sistemoje |
| q
  mdew | kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| q
  mdw | kg/s | Skiediklio masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui |
| q
  medf | kg/s | Praskiestų išmetamųjų dujų lygiavertis masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| q
  mew | kg/s | Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms |
| q
  mex | kg/s | Iš skiedimo tunelio ištraukiamo mėginio masės srautas |
| q
  mf | kg/s | Degalų masės srautas |
| q
  mp | kg/s | Išmetamųjų dujų mėginio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą |
| q
  vCVS | m3/s | CVS tūrio srautas |
| q
  vs | dm3/min | Išmetamųjų dujų analizatoriaus sistemos srautas |
| q
  vt | cm3/min | Bandymo dujų srautas |
| r2 | — | Nustatymo koeficientas |
| r
  d | — | Skiedimo santykis |
| r
  D | — | SSV skersmens santykis |
| r
  h | — | FID angliavandenilių atsako koeficientas |
| r
  m | — | FID metanolio atsako koeficientas |
| r
  p | — | SSV slėgio santykis |
| r
  s | — | Vidutinis mėginio santykis |
| ρ | kg/m3 | Tankis |
| ρ
  e | kg/m3 | Išmetamųjų dujų tankis |
| σ | — | Standartinis nuokrypis |
| s | | Standartinis nuokrypis |
| T | K | Absoliučioji temperatūra |
| T
  a | K | Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra |
| t | s | Laikas |
| t
  10 | s | Laikas nuo žingsnio įvesties iki 10 % galutinio rodmens |
| t
  50 | s | Laikas nuo žingsnio įvesties iki 50 % galutinio rodmens |
| t
  90 | s | Laikas nuo žingsnio įvesties iki 90 % galutinio rodmens |
| u | — | Dujų sudedamųjų dalių ir išmetamųjų dujų tankio (molinės masės) santykis, padalintas iš 1 000 |
| V
  0 | m3/r | Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris |
| V
  s | dm3 | Išmetamųjų dujų analizatoriaus stendo sistemos tūris |
| W
  act | kWh | Tikrasis vieno bandymo ciklo darbas |
| W
  ref | kWh | Etaloninis vieno bandymo ciklo darbas |
| X
  0 | m3/r | PDP kalibravimo funkcija |

Simbolis

Vienetas

Terminas

a
  1

—

Regresijos kreivės krypties koeficientas

a
  0

—

Regresijos kreivės atkarpa y ašyje

A/F
  st

—

Stechiometrinis oro ir degalų santykis

c

ppm/tūrio %

Koncentracija

c
  d

ppm/tūrio %

Sausoji koncentracija

c
  w

ppm/tūrio %

Drėgnoji koncentracija

c
  b

ppm/tūrio %

Koncentracija aplinkoje

C
  d

—

Ištekėjimo koeficientas

c
  gas

ppm/tūrio %

Dujinių išmetamųjų teršalų koncentracija

d

m

Skersmuo

d
  V

m

Difuzoriaus angos skersmuo

D
  0

m3/s

Tūrinio siurblio (PDP) kalibravimo atidėjimas

D

—

Skiedimo koeficientas

Δt

s

Laiko atkarpa

e
  gas

g/kWh

Išmetamųjų dujinių teršalų savitoji masė

e
  PM

g/kWh

Išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų savitoji masė

e
  r

g/kWh

Išmetamųjų teršalų savitoji masė regeneracijos metu

e
  w

g/kWh

Svertinė išmetamųjų teršalų savitoji masė

E
  CO2

%

NOx analizatoriaus gesinimas CO2

E
  E

%

Veiksmingumas pagal etaną

E
  H2O

%

NOx analizatoriaus gesinimas vandeniu

E
  M

%

Veiksmingumas pagal metaną

E
  NOx

%

NOx analizatoriaus veiksmingumas

f

Hz

Duomenų fiksavimo dažnis

f
  a

—

Laboratorijos atmosferos koeficientas

F
  s

—

Stechiometrinis koeficientas

H
  a

g/kg

Įsiurbiamo oro absoliutusis drėgnis

H
  d

g/kg

Skiediklio absoliutusis drėgnis

i

—

Akimirkinį matą žymintis indeksas (pvz., 1 Hz)

k
  c

—

Anglies koeficientas

k
  f,d

m3/kg degalų

Papildomas sausų išmetamųjų teršalų degimo tūris

k
  f,w

m3/kg degalų

Papildomas drėgnų išmetamųjų teršalų degimo tūris

k
  h,D

—

SU variklių NOx drėgnio pataisos koeficientas

k
  h,G

—

PU variklių NOx drėgnio pataisos koeficientas

k
  r,u

—

Regeneracijos perskaičiavimo (didinimo) koeficientas

k
  r,d

—

Regeneracijos perskaičiavimo (mažinimo) koeficientas

k
  w,a

—

Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos koeficientas

k
  w,d

—

Skiediklio drėgnio pataisos koeficientas

k
  w,e

—

Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas

k
  w,r

—

Nepraskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos koeficientas

K
  V

—

Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija

λ

—

Oro pertekliaus koeficientas

m
  b

mg

Surinktų skiediklio kietųjų dalelių mėginio masė

m
  d

kg

Per kietųjų dalelių mėginio ėmimo filtrus pratekėjusio skiediklio mėginio masė

m
  ed

kg

Visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą

m
  edf

kg

Visa lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą

m
  ew

kg

Visa išmetamųjų teršalų masė per ciklą

m
  gas

g

Dujinių išmetamųjų teršalų masė per bandymo ciklą

m
  f

mg

Kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtro masė

m
  p

mg

Surinktų kietųjų dalelių mėginio masė

m
  PM

g

Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų masė per bandymo ciklą

m
  se

kg

Išmetamųjų teršalų mėginio masė per bandymo ciklą

m
  sed

kg

Skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė

m
  sep

kg

Per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė

m
  ssd

kg

Antrinio skiediklio masė

M

Nm

Sukamasis momentas

M
  a

g/mol

Įsiurbiamo oro molinė masė

M
  d

g/mol

Skiediklio molinė masė

M
  e

g/mol

Išmetamųjų teršalų molinė masė

M
  f

Nm

Sukamasis momentas, kurį suvartoja primontuotina pagalbinė įranga

M
  gas

g/mol

Dujinių sudedamųjų dalių molinė masė

M
  r

Nm

Sukamasis momentas, kurį suvartoja išmontuotina pagalbinė įranga

n

—

Matavimų skaičius

nr

—

Matavimų skaičius regeneracijos metu

n

min–1

Variklio sukimosi dažnis

n
  hi

min–1

Didelis variklio sukimosi dažnis

n
  lo

min–1

Mažas variklio sukimosi dažnis

n
  pref

min–1

Tinkamiausias variklio sukimosi dažnis

n
  p

r/s

PDP siurblio sukimosi dažnis

p
  a

kPa

Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis

p
  b

kPa

Bendras atmosferinis slėgis

p
  d

kPa

Skiediklio sočiųjų garų slėgis

P
  f

kW

Pagalbinės įrangos, kuri turi būti primontuota, suvartojama galia

p
  p

kPa

Absoliutusis slėgis

p
  r

kW

Vandens garų slėgis po aušinimo vonelės

p
  s

kPa

Sauso oro atmosferinis slėgis

P

kW

Galia

P
  r

kW

Pagalbinės įrangos, kuri turi būti išmontuota, suvartojama galia

q
  mad

kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui

q
  maw

kg/s

Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

q
  mCe

kg/s

Anglies masės srautas nepraskiestose išmetamosiose dujose

q
  mCf

kg/s

Anglies masės srautas variklyje

q
  mCp

kg/s

Anglies masės srautas dalies srauto skiedimo sistemoje

q
  mdew

kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

q
  mdw

kg/s

Skiediklio masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui

q
  medf

kg/s

Praskiestų išmetamųjų dujų lygiavertis masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

q
  mew

kg/s

Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojamas drėgnoms dujoms

q
  mex

kg/s

Iš skiedimo tunelio ištraukiamo mėginio masės srautas

q
  mf

kg/s

Degalų masės srautas

q
  mp

kg/s

Išmetamųjų dujų mėginio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą

q
  vCVS

m3/s

CVS tūrio srautas

q
  vs

dm3/min

Išmetamųjų dujų analizatoriaus sistemos srautas

q
  vt

cm3/min

Bandymo dujų srautas

r2

—

Nustatymo koeficientas

r
  d

—

Skiedimo santykis

r
  D

—

SSV skersmens santykis

r
  h

—

FID angliavandenilių atsako koeficientas

r
  m

—

FID metanolio atsako koeficientas

r
  p

—

SSV slėgio santykis

r
  s

—

Vidutinis mėginio santykis

ρ

kg/m3

Tankis

ρ
  e

kg/m3

Išmetamųjų dujų tankis

σ

—

Standartinis nuokrypis

s

Standartinis nuokrypis

T

K

Absoliučioji temperatūra

T
  a

K

Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra

t

s

Laikas

t
  10

s

Laikas nuo žingsnio įvesties iki 10 % galutinio rodmens

t
  50

s

Laikas nuo žingsnio įvesties iki 50 % galutinio rodmens

t
  90

s

Laikas nuo žingsnio įvesties iki 90 % galutinio rodmens

u

—

Dujų sudedamųjų dalių ir išmetamųjų dujų tankio (molinės masės) santykis, padalintas iš 1 000

V
  0

m3/r

Vienu PDP sūkiu perpumpuojamas dujų tūris

V
  s

dm3

Išmetamųjų dujų analizatoriaus stendo sistemos tūris

W
  act

kWh

Tikrasis vieno bandymo ciklo darbas

W
  ref

kWh

Etaloninis vieno bandymo ciklo darbas

X
  0

m3/r

PDP kalibravimo funkcija

3.3.   Degalų sudėties simboliai ir santrumpos

| wALF | vandenilio kiekis degaluose, masės % |
| --- | --- |
| wBET | anglies kiekis degaluose, masės % |
| wGAM | sieros kiekis degaluose, masės % |
| wDEL | azoto kiekis degaluose, masės % |
| wEPS | deguonies kiekis degaluose, masės % |
| α | molinis vandenilio santykis (H/C) |
| γ | molinis sieros santykis (S/C) |
| δ | molinis azoto santykis (N/C) |
| ε | molinis deguonies santykis (O/C) |

wALF

vandenilio kiekis degaluose, masės %

wBET

anglies kiekis degaluose, masės %

wGAM

sieros kiekis degaluose, masės %

wDEL

azoto kiekis degaluose, masės %

wEPS

deguonies kiekis degaluose, masės %

α

molinis vandenilio santykis (H/C)

γ

molinis sieros santykis (S/C)

δ

molinis azoto santykis (N/C)

ε

molinis deguonies santykis (O/C)

skirta degalams CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Cheminių sudedamųjų dalių simboliai ir santrumpos

| C1 | 1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis |
| --- | --- |
| CH4 | Metanas |
| C2H6 | Etanas |
| C3H8 | Propanas |
| CO | Anglies monoksidas |
| CO2 | Anglies dvideginis |
| DOP | Dioktilftalatas |
| HC | Angliavandeniliai |
| H2O | Vanduo |
| NMHC | Angliavandeniliai be metano |
| NOx | Azoto oksidai |
| NO | Azoto monoksidas |
| NO2 | Azoto dioksidas |
| KD | Kietosios dalelės |

C1

1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis

CH4

Metanas

C2H6

Etanas

C3H8

Propanas

CO

Anglies monoksidas

CO2

Anglies dvideginis

DOP

Dioktilftalatas

HC

Angliavandeniliai

H2O

Vanduo

NMHC

Angliavandeniliai be metano

NOx

Azoto oksidai

NO

Azoto monoksidas

NO2

Azoto dioksidas

KD

Kietosios dalelės

3.5.   Santrumpos

| CFV | Ribinio srauto Venturi debitmatis |
| --- | --- |
| CLD | Chemiliuminescencinis detektorius |
| CVS | Pastovus tūrio mėginio ėmimas |
| deNOx | NOx papildomo valymo sistema |
| EGR | Išmetamųjų dujų recirkuliacija |
| FID | Liepsnos jonizacinis detektorius |
| GC | Dujų chromatografas |
| HCLD | Šildomas chemiliuminescencinis detektorius |
| HFID | Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius |
| SND | Suskystintosios naftos dujos |
| NDIR | Nedisperguojantis infraraudonųjų spindulių analizatorius |
| NG | Gamtinės dujos |
| NMC | Metano atskyriklis |
| PDP | Tūrinis siurblys |
| % FS | Procentų didžiausiosios skalės vertės |
| PFS | Dalies srauto sistema |
| SSV | Ikigarsinis Venturi debitmatis |
| VGT | Kintamosios geometrijos turbina |

CFV

Ribinio srauto Venturi debitmatis

CLD

Chemiliuminescencinis detektorius

CVS

Pastovus tūrio mėginio ėmimas

deNOx

NOx papildomo valymo sistema

EGR

Išmetamųjų dujų recirkuliacija

FID

Liepsnos jonizacinis detektorius

GC

Dujų chromatografas

HCLD

Šildomas chemiliuminescencinis detektorius

HFID

Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius

SND

Suskystintosios naftos dujos

NDIR

Nedisperguojantis infraraudonųjų spindulių analizatorius

NG

Gamtinės dujos

NMC

Metano atskyriklis

PDP

Tūrinis siurblys

% FS

Procentų didžiausiosios skalės vertės

PFS

Dalies srauto sistema

SSV

Ikigarsinis Venturi debitmatis

VGT

Kintamosios geometrijos turbina

4.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

Variklio sistema turi būti suprojektuota, pagaminta ir sumontuota taip, kad įprastai naudojamas variklis (taip pat ir įmontuotas transporto priemonėje) visą eksploatavimo trukmę atitiktų šio priedo sąlygas, kaip apibrėžta šioje taisyklėje.

5.   Eksploataciniai REIKALAVIMAI

5.1.   Dujinių ir kietųjų dalelių teršalų išmetimas

Variklio išmetami dujiniai ir kietųjų dalelių teršalai nustatomi WHTC ir WHSC bandymų ciklais, kaip aprašyta 7 punkte. Matavimo sistemos turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus ir 9.3 punkto (dujinių išmetamųjų teršalų matavimas), 9.4 punkto (kietųjų dalelių matavimas) ir 3 priedo specifikacijas.

Tipo patvirtinimo institucija gali patvirtinti kitas sistemas ar analizatorius, jei nustatoma, kad su jais pagal 5.1.1 punktą gaunami lygiaverčiai rezultatai.

5.1.1.   Lygiavertiškumas

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas grindžiamas septynių (ar daugiau) mėginių porų koreliacijos tarp nagrinėjamos sistemos ir vienos iš šiame priede nurodytų sistemų tyrimu.

„Rezultatai“ yra ciklo išmetamųjų teršalų kiekio savitoji svertinė vertė. Koreliacijos bandymas turi būti daromas vienoje laboratorijoje, vienoje bandymų patalpoje ir su tuo pačiu varikliu, o dar geriau, jei bandymas daromas vienu metu. Mėginių porų vidutinių verčių lygiavertiškumas nustatomas naudojant F kriterijaus ir t kriterijaus statistiką, kaip aprašyta 4 priedėlio A.4.3 punkte, parengtą laboratorijos bandymų patalpoje ir esant pirmiau aprašytoms variklio sąlygoms. Išskirtys nustatomos pagal standartą ISO 5725 ir neįtraukiamos į duomenų bazę. Koreliacijos bandymui naudotinas sistemas turi būti patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija.

5.2.   Variklių šeima

5.2.1.   Bendrosios nuostatos

Variklių šeimą apibūdina konstrukcijos parametrai. Jie turi būti bendri visiems šeimai priklausantiems varikliams. Variklio gamintojas gali nuspręsti, kurie 5.2.3 punkte išvardytus narystės kriterijus atitinkantys varikliai priklauso variklių šeimai. Variklių šeimą turi patvirtinti tipo patvirtinimo institucija. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijai pateikia reikiamą informaciją, susijusią su variklių šeimos narių išmetamųjų teršalų lygiais.

5.2.2.   Ypatingi atvejai

Kai kuriais atvejais parametrai gali būti susiję tarpusavyje. Į tai taip pat turi būti atsižvelgiama siekiant, kad į variklių šeimą būtų įtraukti tik varikliai su panašiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis. Gamintojas nustato šiuos atvejus ir praneša apie juos tipo patvirtinimo institucijai. Tai laikoma kriterijumi naujai variklių šeimai kurti.

Kai išmetamųjų teršalų lygiui didelį poveikį turi 5.2.3 punkte neišvardyti prietaisai arba funkcijos, gamintojas, remdamasis nusistovėjusia inžinerine praktika, nustato šią įrangą ir informuoja apie ją tipo patvirtinimo instituciją. Tai laikoma kriterijumi naujai variklių šeimai kurti.

Be 5.2.3 punkte išvardytų parametrų, gamintojas gali įtraukti papildomų kriterijų, leidžiančių apibrėžti mažesnio dydžio šeimas. Šie parametrai nebūtinai turi poveikį išmetamųjų teršalų lygiui.

5.2.3.   Variklių šeimą apibrėžiantys parametrai

5.2.3.1.   Degimo ciklas

| a) | 2 taktų ciklas |
| --- | --- |

a)

2 taktų ciklas

| b) | 4 taktų ciklas |
| --- | --- |

b)

4 taktų ciklas

| c) | Rotorinio variklio |
| --- | --- |

c)

Rotorinio variklio

| d) | Kiti |
| --- | --- |

d)

Kiti

5.2.3.2.   Cilindrų konfigūracija

5.2.3.2.1.   Cilindrų išdėstymas bloke

| a) | V formos |
| --- | --- |

a)

V formos

| b) | Linijinis |
| --- | --- |

b)

Linijinis

| c) | Spindulinis |
| --- | --- |

c)

Spindulinis

| d) | Kitoks (F, W ir kt.) |
| --- | --- |

d)

Kitoks (F, W ir kt.)

5.2.3.2.2.   Santykinė cilindrų padėtis

Tokį patį bloką turintys varikliai gali priklausyti tai pačiai šeimai, jeigu atstumai tarp jų cilindrams skirtų kiaurymių centrų yra vienodi.

5.2.3.3.   Pagrindinė aušinimo terpė

| a) | Oras |
| --- | --- |

a)

Oras

| b) | Vanduo |
| --- | --- |

b)

Vanduo

| c) | Alyva |
| --- | --- |

c)

Alyva

5.2.3.4.   Atskiro cilindro tūris

5.2.3.4.1.   Variklis, kurio cilindro tūris ≥ 0,75 dm3

Kad varikliai, kurių cilindro tūris ≥ 0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais tai pačiai variklių šeimai, jų atskirų cilindrų tūris neturi viršyti didžiausio atskiro šeimos cilindro tūrio daugiau kaip 15 %.

5.2.3.4.2.   Variklis, kurio cilindro tūris < 0,75 dm3

Kad varikliai, kurių cilindro tūris < 0,75 dm3, būtų laikomi priklausančiais tai pačiai variklių šeimai, jų atskirų cilindrų tūris neturi viršyti didžiausio atskiro šeimos cilindro tūrio daugiau kaip 30 %.

5.2.3.4.3.   Varikliai, kuriems taikomi kiti cilindrų tūrio apribojimai

Varikliai, kurių atskiro cilindro tūris viršija 5.2.3.4.1 ir 5.2.3.4.2 punktuose nustatytas ribas, patvirtinus tipo patvirtinimo institucijai gali būti laikomi priklausančiais tai pačiai šeimai. Patvirtinimas turi būti pagrįstas techniniais elementais (skaičiavimais, imitavimu, eksperimentiniais rezultatais ir kt.), įrodančiais, kad apribojimų viršijimas neturi esminio poveikio išmetamiesiems teršalams.

5.2.3.5.   Oro įsiurbimo metodas

| a) | Be pripūtimo |
| --- | --- |

a)

Be pripūtimo

| b) | Su turbopripūtimu |
| --- | --- |

b)

Su turbopripūtimu

| c) | Su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu |
| --- | --- |

c)

Su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu

5.2.3.6.   Degalų tipas

| a) | Dyzelinas |
| --- | --- |

a)

Dyzelinas

| b) | Gamtinės dujos (GD) |
| --- | --- |

b)

Gamtinės dujos (GD)

| c) | Suskystintosios naftos dujos (SND) |
| --- | --- |

c)

Suskystintosios naftos dujos (SND)

| d) | Etanolis |
| --- | --- |

d)

Etanolis

5.2.3.7.   Degimo kameros tipas

| a) | Tiesioginio įpurškimo kamera |
| --- | --- |

a)

Tiesioginio įpurškimo kamera

| b) | Padalyta kamera |
| --- | --- |

b)

Padalyta kamera

| c) | Kiti tipai |
| --- | --- |

c)

Kiti tipai

5.2.3.8.   Uždegimo tipas

| a) | Priverstinis uždegimas |
| --- | --- |

a)

Priverstinis uždegimas

| b) | Slėginis uždegimas |
| --- | --- |

b)

Slėginis uždegimas

5.2.3.9.   Vožtuvai ir kanalų konfigūracija

| a) | Konfigūracija |
| --- | --- |

a)

Konfigūracija

| b) | Vožtuvų skaičius cilindre |
| --- | --- |

b)

Vožtuvų skaičius cilindre

5.2.3.10.   Degalų tiekimo tipas

| a) | Skystųjų degalų tiekimo tipas






  i) | Siurbliu ir (aukšto slėgio) linija ir purkštuvu |
| --- | --- | --- |

a)

Skystųjų degalų tiekimo tipas

i)

Siurbliu ir (aukšto slėgio) linija ir purkštuvu

| ii) | Sekcijiniu arba skirstomuoju siurbliu |
| --- | --- |

ii)

Sekcijiniu arba skirstomuoju siurbliu

| iii) | Siurblio arba purkštuvo sistema |
| --- | --- |

iii)

Siurblio arba purkštuvo sistema

| iv) | Bendrosios magistralės tiesioginio įpurškimo sistema |
| --- | --- |

iv)

Bendrosios magistralės tiesioginio įpurškimo sistema

| v) | Karbiuratoriumi (-iais) |
| --- | --- |

v)

Karbiuratoriumi (-iais)

| vi) | Kiti |
| --- | --- |

vi)

Kiti

| b) | Dujinių degalų tiekimo tipas






  i) | Dujinis |
| --- | --- | --- |

b)

Dujinių degalų tiekimo tipas

i)

Dujinis

| ii) | Skysčiu |
| --- | --- |

ii)

Skysčiu

| iii) | Maišymo įtaisais |
| --- | --- |

iii)

Maišymo įtaisais

| iv) | Kiti |
| --- | --- |

iv)

Kiti

| c) | Kiti tipai |
| --- | --- |

c)

Kiti tipai

5.2.3.11.   Įvairūs įrenginiai

| a) | Išmetamųjų dujų recirkuliacijos (EGR) |
| --- | --- |

a)

Išmetamųjų dujų recirkuliacijos (EGR)

| b) | Vandens įpurškimo |
| --- | --- |

b)

Vandens įpurškimo

| c) | Oro įpūtimo |
| --- | --- |

c)

Oro įpūtimo

| d) | Kiti |
| --- | --- |

d)

Kiti

5.2.3.12.   Elektroninio valdymo strategija

Elektroninio valdymo įrenginio (EVĮ) buvimas variklyje arba nebuvimas laikomas pagrindiniu šeimos parametru.

Jei varikliai valdomi elektroniniu būdu, gamintojas pateikia techninius elementus ir paaiškina šių variklių priskyrimą tai pačiai šeimai, t. y. priežastis, dėl kurių šie varikliai turėtų atitikti tokius pačius išmetamųjų teršalų reikalavimus.

Šie elementai gali būti skaičiavimai, imitavimas, apytikriai įvertinimai, įpurškimo parametrų aprašas, eksperimentiniai rezultatai ir kt.

Kontroliuojamų funkcijų pavyzdžiai:

| a) | Sinchronizavimas |
| --- | --- |

a)

Sinchronizavimas

| b) | Įpurškimo slėgis |
| --- | --- |

b)

Įpurškimo slėgis

| c) | Dauginis įpurškimas |
| --- | --- |

c)

Dauginis įpurškimas

| d) | Padidintasis įpurškimo slėgis |
| --- | --- |

d)

Padidintasis įpurškimo slėgis

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | EGR |
| --- | --- |

f)

EGR

5.2.3.13.   Išmetamųjų dujų papildomo valymo sistemos

Šių įrenginių veikimas ir derinimas laikomas priskyrimo variklių šeimai kriterijais:

| a) | Oksidavimo katalizatorius |
| --- | --- |

a)

Oksidavimo katalizatorius

| b) | Trigubo veikimo katalizatorius |
| --- | --- |

b)

Trigubo veikimo katalizatorius

| c) | DeNOx sistema su selektyviąja NOx redukcija (reduktoriaus pridėjimas) |
| --- | --- |

c)

DeNOx sistema su selektyviąja NOx redukcija (reduktoriaus pridėjimas)

| d) | Kitos DeNOx sistemos |
| --- | --- |

d)

Kitos DeNOx sistemos

| e) | Pasyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė |
| --- | --- |

e)

Pasyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė

| f) | Aktyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė |
| --- | --- |

f)

Aktyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė

| g) | Kitos kietųjų dalelių gaudyklės |
| --- | --- |

g)

Kitos kietųjų dalelių gaudyklės

| h) | Kiti prietaisai |
| --- | --- |

h)

Kiti prietaisai

Jei variklis sertifikuotas be papildomo valymo sistemos, kaip pirminis variklis arba kaip šeimos narys, šis variklis, kai jame įtaisytas oksidavimo katalizatorius, gali būti įtrauktas į tą pačią variklių šeimą, jeigu jo degalų charakteristikos yra tokios pačios.

Jeigu variklio degalų charakteristikos yra kitokios (pvz., kietųjų dalelių gaudyklės, kurioms reikia, kad degaluose būtų specialių priedų, siekiant užtikrinti regeneracijos procesą), sprendimas tokį variklį įtraukti į tą pačią šeimą turi būti pagrįstas gamintojo pateiktais techniniais elementais. Šie elementai turi rodyti, kad numatomas variklio su prietaisu išmetamųjų teršalų lygis atitinka tokią pačią ribinę vertę, kaip variklio be prietaiso.

Jei variklis sertifikuotas su papildomo valymo sistema, kaip pirminis variklis arba kaip šeimos, kurios pirminiame variklyje įtaisyta tokia pati papildomo valymo sistema, narys, šis variklis, kai jame neįrengiama papildomo valymo sistema, neturi būti įtrauktas į tą pačią variklių šeimą.

5.2.4.   Pirminio variklio pasirinkimas

5.2.4.1.   Slėginio uždegimo varikliai

Kai variklių šeimą patvirtino tipo patvirtinimo institucija, pirminis šeimos variklis atrenkamas pagal didžiausio degalų tiekimo vienam taktui, esant deklaruotam didžiausiojo sukamojo momento variklio sukimosi dažniui, pirminį kriterijų. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį taikomas antrinis kriterijus – didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis esant vardiniam sukimosi dažniui.

5.2.4.2.   Priverstinio uždegimo varikliai

Kai variklių šeimą patvirtino tipo patvirtinimo institucija, pirminis šeimos variklis atrenkamas taikant pirminį didžiausio darbinio tūrio kriterijų. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį antrinis kriterijus taikomas tokia tvarka:

| a) | didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis esant deklaruotos vardinės galios sukimosi dažniui; |
| --- | --- |

a)

didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis esant deklaruotos vardinės galios sukimosi dažniui;

| b) | didžiausia priverstinio uždegimo skuba; |
| --- | --- |

b)

didžiausia priverstinio uždegimo skuba;

| c) | mažiausias EGR laipsnis. |
| --- | --- |

c)

mažiausias EGR laipsnis.

5.2.4.3.   Pastabos dėl pirminio variklio pasirinkimo

Tipo patvirtinimo institucija gali nuspręsti, kad šeimai išmetamųjų teršalų kiekio atžvilgiu blogiausias atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant papildomus variklius. Šiuo atveju variklio gamintojas pateikia atitinkamą informaciją, kad būtų nustatyti šeimos varikliai, kurių išmetamųjų teršalų lygis gali būti didžiausias.

Jei šeimai priklausantys varikliai gali turėti kitų savybių, kurios galėtų būti laikomos turinčiomis poveikį išmetamųjų teršalų susidarymui, šios savybės taip pat turi būti nustatomos ir į jas atsižvelgiama renkantis pirminį variklį.

Jeigu šeimai priklausantys varikliai tokias pačias teršalų išmetimo vertes atitinka skirtingais eksploatavimo trukmės laikotarpiais, į tai atsižvelgiama renkantis pirminį variklį.

6.   BANDYMŲ SĄLYGOS

6.1.   Laboratorinių bandymų sąlygos

Matuojama į variklį įleidžiamo oro absoliučioji temperatūra (T
  a), išreikšta Kelvino laipsniais, ir sauso oro atmosferinis slėgis (p
  s), išreikštas kPa, ir toliau nurodytomis sąlygomis nustatomas f
  a dydis. Jei tai kelias cilindrų grupes ir skirtingus įleidimo kolektorius turintys varikliai, pvz., varikliai, kurių cilindrai išdėstyti V forma, naudojama vidutinė skirtingų grupių temperatūra. Apie f
  a dydį pranešama su bandymo rezultatais. Dėl geresnio bandymų rezultatų pakartojamumo ir atkuriamumo rekomenduojama, jog f
  a dydis būtų toks, kad: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Slėginio uždegimo varikliai:
  Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu:

   (1)
  Varikliai su turbokompresoriumi ir su įsiurbiamo oro aušinimu arba be jo:

   (2) |
| --- | --- |

a)

Slėginio uždegimo varikliai:

Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu:

Formula (1)

Varikliai su turbokompresoriumi ir su įsiurbiamo oro aušinimu arba be jo:

Formula (2)

| b) | Priverstinio uždegimo varikliai:

   (3) |
| --- | --- |

b)

Priverstinio uždegimo varikliai:

Formula (3)

6.2.   Varikliai su pripučiamo oro aušinimu

Registruojama pripučiamo oro temperatūra, kuri vardinio sukimosi dažnio ir visiškosios apkrovos sąlygomis nuo gamintojo nustatytos didžiausios pripučiamo oro temperatūros neturi skirtis daugiau kaip ± 5 K. Aušinimo terpės temperatūra turi būti bent 293 K (20 °C).

Jei naudojama bandymų laboratorijos sistema arba išorinis pūstuvas, vardinio sukimosi dažnio ir visiškosios apkrovos sąlygomis pripučiamo oro temperatūra nuo gamintojo nustatytos didžiausios pripučiamo oro temperatūros neturi skirtis daugiau kaip ± 5 K. Pripučiamo oro aušintuvo aušinimo skysčio temperatūra ir aušinimo skysčio srautas pirmiau nurodytame nustatytajame taške neturi būti keičiamas per visą bandymo ciklą, nebent dėl to būtų neįprastai daug atvėsinamas pripučiamas oras. Pripučiamo oro aušintuvo tūris turi būti pagrįstas nusistovėjusia inžinerine praktika ir turi būti būdingas gaminamam varikliui, įrengtam naudojimo vietoje. Laboratorijos sistema turi būti suprojektuota taip, kad kuo mažiau kauptųsi kondensatas. Prieš pradedant išmetamųjų teršalų bandymus visas susikaupęs kondensatas turi nutekėti, o visi nuotakai visiškai uždaryti.

Jei variklio gamintojas nustato slėgio kryčio pripučiamo oro aušinimo sistemoje ribas, turi būti užtikrinama, kad slėgio krytis pripučiamo oro aušinimo sistemoje, esant gamintojo nustatytoms variklio sąlygoms, atitiktų gamintojo nustatytą (-as) ribą (-as). Slėgio krytis matuojamas gamintojo nustatytose vietose.

6.3.   Variklio galia

Išmetamųjų teršalų savitosios masės matavimo pagrindas yra variklio galia ir ciklo darbas, apibrėžti pagal 6.3.1–6.3.5 punktus.

6.3.1.   Bendrasis variklio įrengimas

Variklis turi būti bandomas su 7 priedėlyje nurodyta pagalbine įranga.

Jei reikiama pagalbinė įranga nėra sumontuota, į jos galią turi būti atsižvelgiama pagal 6.3.2–6.3.5 punktus.

6.3.2.   Pagalbinė įranga, kuri turi būti sumontuota atliekant išmetamųjų teršalų bandymą

Jei bandymų stende sumontuoti 7 priedėlyje išvardytos pagalbinės įrangos neįmanoma, jos suvartojama galia turi būti nustatyta ir atimta iš išmatuotos variklio galios (etaloninės ir tikrosios) per visą WTHC variklio sukimosi dažnio intervalą ir visais WHSC bandomaisiais sukimosi dažniais.

6.3.3.   Pagalbinė įranga, kurią atliekant bandymą reikia išmontuoti

Jei pagal 7 priedėlį nereikalingos pagalbinės įrangos išmontuoti neįmanoma, jos suvartojama galia gali būti nustatyta ir pridėta prie išmatuotos variklio galios (etaloninės ir tikrosios) per visą WTHC variklio sukimosi dažnio intervalą ir visais WHSC bandomaisiais sukimosi dažniais. Jei ši vertė didesnė kaip 3 % didžiausiosios galios esant bandomajam sukimosi dažniui, tai turi būti įrodyta tipo patvirtinimo institucijai.

6.3.4.   Pagalbinės galios nustatymas

Pagalbinės įrangos suvartojamą galią reikia nustatyti tik tuomet, jei:

| a) | prie variklio nėra primontuota 7 priedėlyje reikalaujama pagalbinė įranga;
  ir (arba) |
| --- | --- |

a)

prie variklio nėra primontuota 7 priedėlyje reikalaujama pagalbinė įranga;

ir (arba)

| b) | prie variklio yra primontuota 7 priedėlyje nereikalaujama pagalbinė įranga. |
| --- | --- |

b)

prie variklio yra primontuota 7 priedėlyje nereikalaujama pagalbinė įranga.

Variklio gamintojas turi nurodyti, o tipo patvirtinimo institucija – patvirtinti visų bandymo ciklų eksploatavimo intervalo pagalbinės galios vertes ir matavimo ar skaičiavimo būdą, naudotą joms nustatyti.

6.3.5.   Variklio ciklo darbas

Etaloninio ir tikrojo ciklo darbo skaičiavimas (žr. 7.4.8 ir 7.8.6 punktus) turi būti grindžiamas variklio galia laikantis 6.3.1 punkto. Šiuo atveju P
  f ir P
  r vertės 4 lygtyje lygios nuliui, o P = P
  m.

Jei pagalbinė įranga įrengta, kaip nurodyta 6.3.2 ir (arba) 6.3.3 punktuose, jų suvartojama galia turi būti taikoma kiekvienai akimirkinei ciklo galios vertei P
  m,i perskaičiuoti taip:

Formula (4)

čia:

| P
  m,i | išmatuotoji variklio galia, kW; |
| --- | --- |
| P
  f,i | pagalbinės įrangos, kuri turi būti primontuota, suvartojama galia, kW; |
| P
  r,i | pagalbinės įrangos, kuri turi būti išmontuota, suvartojama galia, kW. |

P
  m,i

išmatuotoji variklio galia, kW;

P
  f,i

pagalbinės įrangos, kuri turi būti primontuota, suvartojama galia, kW;

P
  r,i

pagalbinės įrangos, kuri turi būti išmontuota, suvartojama galia, kW.

6.4.   Variklio oro įsiurbimo sistema

Naudojama variklio oro įsiurbimo sistema arba bandymų laboratorijos sistema, kurioje įsiurbimas ribojamas didžiausia gamintojo nustatyta ± 300 Pa verte, taikoma švariam oro filtrui, esant vardiniam sukimosi dažniui ir visiškajai apkrovai. Statinis skirtuminis ribojimo slėgis turi būti matuojamas gamintojo nurodytoje vietoje.

6.5.   Variklio dujų išmetimo sistema

Naudojama variklio dujų išmetimo sistema arba bandymų laboratorijos sistema, kuriose išmetamųjų dujų priešslėgis atitiktų 80 %–100 % gamintojo nustatytos didžiausios vertės, esant vardiniam sukimosi dažniui ir visiškajai apkrovai. Jei didžiausiasis apribojimas yra ≤ 5 kPa, nustatytoji vertė turi skirtis nuo didžiausiosios ne mažiau kaip 1,0 kPa. Išmetimo sistema turi atitikti išmetamųjų dujų mėginių ėmimo reikalavimus, kaip nustatyta 9.3.10 ir 9.3.11 punktuose.

6.6.   Variklis su išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistema

Jei variklyje yra išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistema, išmetimo vamzdis turi būti tokio paties skersmens, koks iš tiesų naudojamas arba kokį nurodo gamintojas, bent keturgubo vamzdžio skersmens atstumu aukštyn nuo plečiamosios dalies, kurioje įtaisytas papildomas valymo įtaisas, įtekėjimo angos. Atstumas nuo išmetimo kolektoriaus flanšo ar nuo turbokompresoriaus išleidžiamosios angos iki išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemos turi būti toks pat, koks yra transporto priemonės konstrukcijoje arba gamintojo pateiktose atstumų specifikacijose. Pirmiau nurodyti kriterijai taikomi išmetamųjų dujų priešslėgiui ar srauto ribojimui, ir jie gali būti reguliuojami sklende. Kintamo apribojimo papildomo valymo įtaisų didžiausiasis išmetimo ribojimas apibrėžiamas gamintojo nurodytai papildomo valymo būsenai (nužalinimo / senėjimo ir regeneravimo / apkrovos lygiui). Jei didžiausiasis apribojimas yra ≤ 5 kPa, nustatytoji vertė turi skirtis nuo didžiausiosios ne mažiau kaip 1,0 kPa. Fiktyviuose bandymuose ir atliekant variklio charakteristikų grafikų sudarymą papildomo valymo talpykla gali būti išimta ir pakeista tokia pačia talpykla, užpildyta neaktyviu katalizatoriaus nešikliu.

Per bandymo ciklą išmatuojami išmetamieji teršalai turi atitikti lauko sąlygomis išmetamus teršalus. Jei variklyje yra išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistema, su kuria būtina naudoti reagentą, per visus bandymus naudojamas gamintojo nurodytas reagentas.

Varikliams, kuriuose įrengta nenutrūkstamojo regeneravimo išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistema, speciali bandymų procedūra nebūtina, tačiau regeneravimo procesas turi būti parodytas pagal 6.6.1 punktą.

Variklių, kuriuose įrengta periodinio regeneravimo išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistema, aprašyta 6.6.2 punkte, išmetamų teršalų rezultatai turi būti perskaičiuoti atsižvelgiant į regeneravimo ciklus. Šiuo atveju vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis priklauso nuo regeneravimo ciklų dažnio, išreiškiamo dalimi bandymų, kurių metu vyksta regeneracija.

6.6.1.   Nenutrūkstamasis regeneravimas

Išmetamųjų teršalų kiekis turi būti matuojamas papildomo valymo sistemoje, kuri yra stabilizuota taip, kad teršalų išmetimo elgsena būtų pakartojama. Regeneravimo procesas turi vykti bent kartą per karšto variklio užvedimo WHTC bandymą ir gamintojas turi nurodyti įprastas regeneravimo proceso sąlygas (suodžių kiekį, temperatūrą, išmetamųjų dujų priešslėgį ir t. t.).

Siekiant parodyti, kad regeneravimo procesas yra nenutrūkstamas, atliekami bent trys karšto variklio užvedimo WHTC bandymai. Šiuo tikslu variklis turi būti įšildytas pagal 7.4.1 punktą, sušildytas pagal 7.6.3 punktą, ir atliekamas pirmasis WHTC karšto variklio užvedimo bandymas. Paskesni karšto variklio užvedimo bandymai atliekami po sušildymo pagal 7.6.3 punktą. Atliekant bandymus yra registruojama išmetamųjų teršalų temperatūra ir slėgis (temperatūra prieš išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemą ir už jos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Jei bandymų metu susidaro gamintojo deklaruotos sąlygos ir trijų (ar daugiau) WHTC karšto variklio užvedimo bandymų rezultatai neišsiskiria daugiau kaip ± 25 % arba 0,005 g/kWh (taikant didesnę vertę), papildomo valymo sistema laikoma nenutrūkstamojo tipo ir taikomos bendrosios bandymų nuostatos iš 7.6 (WHTC) ir 7.7 (WHSC) punktų.

Jeigu išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistema gali veikti saugiuoju režimu, iš kurio periodiškai persijungia veikti regeneravimo režimu, ji turi būti patikrinta pagal 6.6.2 punktą. Tuo konkrečiu atveju taikomus išmetamųjų teršalų kiekius galima viršyti ir jų nereikėtų perskaičiuoti naudojant svertinius koeficientus.

6.6.2.   Periodinis regeneravimas

Jei papildomas išmetamųjų teršalų valymas pagrįstas periodiniu regeneravimo procesu, išmetamųjų teršalų kiekis, stabilizavus išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemą, matuojamas bent per tris karšto variklio užvedimo WHTC bandymus: vieną kartą – taikant regeneravimo procesą, du kartus – be šio proceso, ir rezultatai perskaičiuojami taikant svertinius koeficientus pagal 5 lygtį.

Regeneravimo procesas turi vykti bent kartą per karšto variklio užvedimo WHTC bandymą. Galima įrengti varikliui skirtą jungiklį, kuriuo būtų galima pradėti arba užbaigti regeneravimo procesą, jeigu ši operacija neturi poveikio pirminiam variklio kalibravimui.

Gamintojas nurodo įprastų regeneravimo sąlygų parametrus, kurie taikomi pradėjus regeneravimo procesą (suodžių kiekį, temperatūrą, išmetamųjų dujų priešslėgį ir t. t.), ir jo trukmę. Gamintojas taip pat nurodo regeneravimo ciklų dažnumą, išreikštą bandymų, kurių metu regeneracija vyksta, skaičiaus santykiu su bandymų be regeneracijos skaičiumi. Tiksli šio dažnio nustatymo procedūra turi būti pagrįsta naudojimo duomenimis, remiantis nusistovėjusia inžinerine praktika, ir jai turi pritarti tipo pavirtinimo arba sertifikavimo institucija.

Gamintojas pateikia išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemą su išmetamaisiais teršalais, kad atliekant WHTC bandymą būtų galima taikyti regeneraciją. Šiuo tikslu variklis turi būti įšildytas pagal 7.4.1 punktą, sušildytas pagal 7.6.3 punktą, ir atliekamas pirmasis WHTC karšto variklio užvedimo bandymas. Regeneravimo procesas netaikomas įšildant variklį.

Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis tarp dviejų regeneravimo proceso etapų nustatomas pagal kelių WHTC karšto variklio užvedimo bandymų, kurie buvo atlikti maždaug vienodais laiko tarpais, aritmetinį vidurkį (g/kWh). Bent vienas WHTC karšto variklio užvedimo bandymas atliekamas prieš pat regeneravimo bandymo pradžią, o kitas – iš karto po regeneravimo bandymo. Taip pat gamintojas gali pateikti duomenų, kuriais parodoma, kad išmetamųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etapų išlieka nepakitęs (±25 % arba 0,005 g/kWh, imant didesnę vertę). Šiuo atveju galima taikyti tik vieno WHTC karšto variklio užvedimo bandymo išmetamųjų teršalų kiekį.

Atliekant regeneravimo bandymą registruojami visi duomenys, reikalingi regeneravimo procesui nustatyti (išmetamas CO arba NOx kiekis, temperatūra, registruojama prieš išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemą ir už jos, išmetamųjų dujų priešslėgis ir t. t.).

Per regeneravimo procesą taikomi išmetamųjų teršalų apribojimai gali būti viršyti.

Bandymo procedūros schema parodyta 2 paveiksle.

Image

WHTC karšto variklio užvedimo išmetamųjų teršalų kiekis perskaičiuojamas taikant svertinius koeficientus:

Formula (5)

čia:

| n | WHTC karšto variklio užvedimo bandymų skaičius be regeneracijos; |
| --- | --- |
| nr | WHTC karšto variklio užvedimo bandymų skaičius su regeneracija (bent vienas bandymas); |
| | vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė be regeneracijos, g/kWh; |
| | vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė su regeneracija, g/kWh. |

n

WHTC karšto variklio užvedimo bandymų skaičius be regeneracijos;

nr

WHTC karšto variklio užvedimo bandymų skaičius su regeneracija (bent vienas bandymas);

Formula

vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė be regeneracijos, g/kWh;

Formula

vidutinė išmetamųjų teršalų savitoji masė su regeneracija, g/kWh.

Formula nustatoma laikantis šių nuostatų:

| a) | jei regeneracijai reikia daugiau kaip vieno karšto variklio užvedimo WHTC bandymo, karšto variklio užvedimo WHTC bandymai turi būti atliekami vienas paskui kitą ir išmetamųjų teršalų kiekis toliau matuojamas be sušildymo ir neišjungiant variklio tol, kol regeneracijai baigiama, o po to apskaičiuojamas karšto variklio užvedimo WHTC bandymų rezultatų vidurkis; |
| --- | --- |

a)

jei regeneracijai reikia daugiau kaip vieno karšto variklio užvedimo WHTC bandymo, karšto variklio užvedimo WHTC bandymai turi būti atliekami vienas paskui kitą ir išmetamųjų teršalų kiekis toliau matuojamas be sušildymo ir neišjungiant variklio tol, kol regeneracijai baigiama, o po to apskaičiuojamas karšto variklio užvedimo WHTC bandymų rezultatų vidurkis;

| b) | jei regeneracija baigiama per vieną karšto variklio užvedimo WHTC, bandymas tęsiamas visą jo trukmę. |
| --- | --- |

b)

jei regeneracija baigiama per vieną karšto variklio užvedimo WHTC, bandymas tęsiamas visą jo trukmę.

Tipo patvirtinimo institucijai pritarus, regeneracijos perskaičiavimo koeficientai gali būti daugikliniai (c) arba pridedamieji (d), pagrįsti tinkama inžinerine analize.

| c) | Daugikliniai perskaičiavimo koeficientai apskaičiuojami taip:

  (didinimo) (6)

  (mažinimo) (6a) |
| --- | --- |

c)

Daugikliniai perskaičiavimo koeficientai apskaičiuojami taip:

Formula (didinimo) (6)

Formula (mažinimo) (6a)

| d) | Pridedamieji perskaičiavimo koeficientai apskaičiuojami taip:

   (didinimo) (7)

   (mažinimo) (8) |
| --- | --- |

d)

Pridedamieji perskaičiavimo koeficientai apskaičiuojami taip:

Formula (didinimo) (7)

Formula (mažinimo) (8)

Atliekant išmetamųjų teršalų savitosios masės skaičiavimus pagal 8.6.3 punktą, regeneracijos perskaičiavimo koeficientai taikomi taip:

| e) | atliekant bandymą be regeneracijos, k
  r,u turi būti atitinkamai padauginamas iš išmetamųjų teršalų savitosios masės e arba pridedamas prie jos 69 arba 70 lygtyje; |
| --- | --- |

e)

atliekant bandymą be regeneracijos, k
  r,u turi būti atitinkamai padauginamas iš išmetamųjų teršalų savitosios masės e arba pridedamas prie jos 69 arba 70 lygtyje;

| f) | atliekant bandymą su regeneracija, k
  r,d turi būti atitinkamai padauginamas iš išmetamųjų teršalų savitosios masės e arba atimamas iš jos 69 arba 70 lygtyje. |
| --- | --- |

f)

atliekant bandymą su regeneracija, k
  r,d turi būti atitinkamai padauginamas iš išmetamųjų teršalų savitosios masės e arba atimamas iš jos 69 arba 70 lygtyje.

Gamintojo prašymu regeneracijos perskaičiavimo koeficientai:

| g) | gali būti taikomi ir kitiems tos pačios variklių šeimos nariams; |
| --- | --- |

g)

gali būti taikomi ir kitiems tos pačios variklių šeimos nariams;

| h) | gali būti taikomi kitoms variklių šeimoms, naudojančioms tokią pačią papildomo valymo sistemą ir turinčioms ankstesnį tipo patvirtinimo ar sertifikavimo institucijos patvirtinimą, pagrįstą techniniu gamintojo įrodymu, kad išmetamieji teršalai yra panašūs. |
| --- | --- |

h)

gali būti taikomi kitoms variklių šeimoms, naudojančioms tokią pačią papildomo valymo sistemą ir turinčioms ankstesnį tipo patvirtinimo ar sertifikavimo institucijos patvirtinimą, pagrįstą techniniu gamintojo įrodymu, kad išmetamieji teršalai yra panašūs.

6.7.   Aušinimo sistema

Turi būti naudojama pakankamo tūrio variklio aušinimo sistema, užtikrinanti gamintojo nustatytą įprastinę variklio eksploatavimo temperatūrą.

6.8.   Tepimo alyva

Tepimo alyvą nurodo gamintojas, ir tai turi būti tipiška rinkoje parduodama tempimo alyva; per bandymą naudotos tepimo alyvos specifikacijos užregistruojamos ir pateikiamos su bandymo rezultatais.

6.9.   Etaloninių degalų specifikacijos

SU variklių etaloniniai degalai nurodyti šio priedo 2 priedėlyje, o SGD ir SND degalus naudojančių variklių – 6 ir 7 prieduose.

Degalų temperatūra turi atitikti gamintojų rekomendacijas.

6.10.   Karterio dujų išmetimas

Karterio dujos neturi būti išmetamos tiesiogiai į aplinkos atmosferą; taikoma tik ši išimtis: iš variklių su turbokompresoriais, siurbliais, pūstuvais ar kompresoriais, skirtais orui tiekti, karterio dujos gali būti išmetamos į aplinkos atmosferą, jei atliekant visų išmetamųjų teršalų bandymus šie teršalai pridedami prie išmetamųjų teršalų (fiziškai arba matematiškai). Gamintojai, kurie pasinaudoja šia išimtimi, turi įrengti variklius taip, kad karterio dujas būtų galima nukreipti į išmetamųjų dujų mėginių ėmimo sistemą.

Šiame punkte karterio dujos, kurios viso veikimo metu nukreipiamos į išmetimo sistemą po išmetamųjų dujų papildomo valymo, nelaikomos išmetamomis tiesiog į aplinkos atmosferą.

Atvirai išmetamos karterio dujos nukreipiamos į išmetimo sistemą išmetamiesiems teršalams matuoti taip:

| a) | Vamzdžių medžiaga turi būti lygiomis sienelėmis, laidi elektrai ir nereaguoti su karterio dujomis. Vamzdžiai turi būti kuo trumpesni. |
| --- | --- |

a)

Vamzdžių medžiaga turi būti lygiomis sienelėmis, laidi elektrai ir nereaguoti su karterio dujomis. Vamzdžiai turi būti kuo trumpesni.

| b) | Laboratorinio karterio vamzdyno linkių skaičius turi būti kuo mažesnis, o būtinų linkių spindulys – kuo didesnis. |
| --- | --- |

b)

Laboratorinio karterio vamzdyno linkių skaičius turi būti kuo mažesnis, o būtinų linkių spindulys – kuo didesnis.

| c) | Laboratorinio karterio dujų išmetimo vamzdynas turi būti šildomas, plonasienis arba izoliuotas ir turi atitikti variklio gamintojo pateiktas karterio priešslėgio specifikacijas. |
| --- | --- |

c)

Laboratorinio karterio dujų išmetimo vamzdynas turi būti šildomas, plonasienis arba izoliuotas ir turi atitikti variklio gamintojo pateiktas karterio priešslėgio specifikacijas.

| d) | Karterio dujų išmetimo vamzdynas turi būti sujungtas su nepraskiestų išmetamųjų dujų kanalu žemiau bet kurios papildomo valymo sistemos, išmetamųjų teršalų ribotuvo ir pakankamu atstumu – prieš visus mėginių ėmimo zondus, kad prieš imant mėginius išmetamosios dujos visiškai susimaišytų. Karterio dujų vamzdis turi išeiti į laisvąjį išmetamųjų dujų srautą, kad būtų išvengta pasienio sluoksnio efektų ir dujos geriau maišytųsi. Karterio dujų vamzdžio išleidimo anga gali būti nukreipta bet kuria kryptimi nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto atžvilgiu. |
| --- | --- |

d)

Karterio dujų išmetimo vamzdynas turi būti sujungtas su nepraskiestų išmetamųjų dujų kanalu žemiau bet kurios papildomo valymo sistemos, išmetamųjų teršalų ribotuvo ir pakankamu atstumu – prieš visus mėginių ėmimo zondus, kad prieš imant mėginius išmetamosios dujos visiškai susimaišytų. Karterio dujų vamzdis turi išeiti į laisvąjį išmetamųjų dujų srautą, kad būtų išvengta pasienio sluoksnio efektų ir dujos geriau maišytųsi. Karterio dujų vamzdžio išleidimo anga gali būti nukreipta bet kuria kryptimi nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto atžvilgiu.

7.   BANDYMO PROCEDŪROS

7.1.   Išmetamųjų teršalų matavimo principai

Norint išmatuoti išmetamųjų teršalų savitąją masę, variklis turi būti išbandytas 7.2.1 ir 7.2.2 punktuose nustatytais bandymo ciklais. Išmetamųjų teršalų savitajai masei išmatuoti būtina nustatyti išmetamųjų dujų sudedamųjų dalių masę ir atitinkamą variklio ciklo darbą. Sudedamųjų dalių kiekis nustatomas 7.7.1 ir 7.1.2 punktuose aprašytais mėginių ėmimo būdais.

7.1.1.   Nenutrūkstamasis mėginių ėmimas

Imant mėginius nenutrūkstamuoju būdu, sudedamųjų dalių koncentracija nenutrūkstamai matuojama nepraskiestose arba praskiestose išmetamosiose dujose. Ši koncentracija dauginama iš nenutrūkstamo (nepraskiestų ar praskiestų) išmetamųjų dujų srauto mėginių ėmimo vietoje ir nustatomas sudedamosios dalies masės srautas. Išmetamas sudedamosios dalies kiekis nenutrūkstamai sumuojamas per visą bandymo ciklą. Gauta suma yra bendra išmestos sudedamosios dalies masė.

7.1.2.   Periodinis mėginių ėmimas

Imant mėginius periodiniu būdu, nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų mėginys yra nenutrūkstamai imamas ir kaupiamas, kad vėliau būtų išmatuotas. Imamas mėginys turi būti proporcingas nepraskiestų arba praskiestų išmetamųjų dujų srautui. Periodinio mėginių ėmimo pavyzdys yra praskiestų dujinių sudedamųjų dalių surinkimas maiše ir kietųjų dalelių (KD) surinkimas ant filtro. Periodiniu būdu surinktų mėginių koncentracija dauginama iš bendros išmetamųjų dujų masės arba masės srauto (nepraskiesto arba praskiesto), iš kurio mėginys buvo imamas bandymo ciklo metu. Rezultatas yra bendra išmestos sudedamosios dalies masė arba masės srautas. KD koncentracijai apskaičiuoti ant filtro nusėdusių KD kiekis iš proporcingai paimto išmetamųjų dujų kiekio turi būti padalytas iš filtruotų išmetamųjų dujų kiekio.

7.1.3.   Matavimo procedūros

Šis priedas taikomas dviem matavimo procedūroms, kurios yra funkciškai lygiavertės. Abu principai gali būti taikomi WHTC ir WHSC bandymo ciklui:

| a) | dujinių sudedamųjų dalių mėginiai nenutrūkstamai imami iš nepraskiestų išmetamųjų dujų, o kietųjų dalelių kiekis nustatomas taikant dalies srauto skiedimo sistemą; |
| --- | --- |

a)

dujinių sudedamųjų dalių mėginiai nenutrūkstamai imami iš nepraskiestų išmetamųjų dujų, o kietųjų dalelių kiekis nustatomas taikant dalies srauto skiedimo sistemą;

| b) | dujinių sudedamųjų dalių ir kietųjų dalelių kiekis nustatomas taikant viso srauto skiedimo sistemą (CVS sistemą). |
| --- | --- |

b)

dujinių sudedamųjų dalių ir kietųjų dalelių kiekis nustatomas taikant viso srauto skiedimo sistemą (CVS sistemą).

Leidžiamas bet koks abiejų principų derinys (pvz., nepraskiestų išmetamųjų dujų ir viso kietųjų dalelių srauto matavimas).

7.2.   Bandymo ciklai

7.2.1.   Pereinamųjų režimų bandymo ciklas WHTC

Pereinamųjų režimų bandymo ciklas WHTC 1 priedėlyje nurodytas kaip normalizuoto sukimosi dažnio ir sukamojo momento verčių sekundinė seka. Norint atlikti bandymą variklio bandymų patalpoje, normalizuotos vertės perskaičiuojamos į tikrąsias atskiro bandomo variklio vertes, remiantis variklio charakteristikų kreive. Perskaičiavimas vadinamas denormalizacija, o toks bandymo ciklas – bandomojo variklio etaloniniu ciklu. Taikant tas etalonines sukimosi dažnio ir sukamojo momento vertes, ciklas atliekamas bandymų patalpoje ir registruojamos tikrosios sukimosi dažnio, sukamojo momento ir galios vertės. Kad bandymas būtų patvirtintas, po jo atliekama etaloninių ir tikrųjų sukimosi dažnio, sukamojo momento ir galios verčių regresijos analizė.

Skaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį, tikrasis ciklo darbas apskaičiuojamas integruojant tikrąją variklio galią per ciklą. Kad ciklas būtų patvirtintas, tikrasis ciklo darbas turi atitikti nustatytas etaloninio ciklo darbo ribas.

Dujinių teršalų mėginiai gali būti imami nenutrūkstamuoju (nepraskiestų ar praskiestų išmetamųjų dujų) arba periodiniu (praskiestų išmetamųjų dujų) būdu. Kietųjų dalelių mėginys praskiedžiamas kondicionuotu aplinkos oru ir surenkamas vienu tinkamu filtru. WHTC schematiškai parodytas 3 paveiksle.

Image

7.2.2.   Nuolydinis pastovios būsenos bandymo ciklas WHSC

Nuolydinis pastovios būsenos bandymo ciklas WHSC susideda iš keleto normalizuoto sukimosi dažnio ir apkrovos režimų, kurie turi būti perskaičiuojami į atskiro bandomo variklio etalonines vertes remiantis variklio charakteristikų kreive. Variklis kiekvienu režimu turi veikti nustatytą laiką, variklio sukimosi dažnis ir apkrova nuosekliai pakeičiami per 20 s ± 1 s. Kad bandymas būtų patvirtintas, po jo turi būti atliekama etaloninių ir tikrųjų sukimosi dažnio, sukamojo momento ir galios verčių regresijos analizė.

Bandymo ciklo metu turi būti nustatyta kiekvieno dujinio teršalo koncentracija, išmetamųjų dujų srautas ir galia. Dujiniai teršalai gali būti registruojami nenutrūkstamai arba jų mėginiai paimami į mėginių maišą. Kietųjų dalelių mėginys praskiedžiamas kondicionuotu skiedikliu (pvz., aplinkos oru). Per visą bandymo procedūrą paimamas vienas mėginys, jis surenkamas ant vieno tinkamo filtro.

Skaičiuojant su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį, tikrasis ciklo darbas apskaičiuojamas integruojant tikrąją variklio galią per ciklą.

WHSC parodytas 1 lentelėje. Išskyrus 1 režimą, kiekvieno režimo pradžia apibrėžiama kaip nuolydžio nuo ankstesnio režimo pradžia.

1 lentelė

WHSC bandymo ciklas

| Reži-mas | Normalizuotas sukimosi dažnis
  (%) | Normalizuotas sukamasis momentas
  (%) | Režimo trukmė,
  įskaitant 20 s nuolydį |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Suma | 1 895 |

Reži-mas

Normalizuotas sukimosi dažnis

(%)

Normalizuotas sukamasis momentas

(%)

Režimo trukmė,

įskaitant 20 s nuolydį

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Suma

1 895

7.3.   Bendroji bandymo seka

Pateikta darbo eiga yra bendrosios rekomendacijos, kurių reikėtų laikytis atliekant bandymą. Išsamiau kiekvienas etapas yra aprašytas susijusiuose punktuose. Tam tikrais atvejais leidžiama nukrypti nuo rekomendacijų, bet specialūs susijusių punktų reikalavimai yra privalomi.

WHTC bandymo procedūrą sudaro šalto variklio užvedimo bandymas, atliekamas po natūralaus arba dirbtinio variklio atvėsinimo, sušildymo laikotarpis ir karšto variklio užvedimo bandymas.

WHSC bandymo procedūrą sudaro karšto variklio užvedimo bandymas, atliekamas po variklio kondicionavimo WHSC 9 režimu.

Image

7.4.   Variklio charakteristikų grafikų sudarymas ir etaloninis ciklas

Prieš variklio charakteristikų grafikų sudarymą, taikant 7.3 punkte pateiktą bendrąją seką, atliekami variklio matavimai, variklio veikimo patikrinimai ir sistemos kalibravimas.

WHTC ir WHSC etaloniniam ciklui sudaryti variklio charakteristikų grafikai turi būti sudaryti veikiant visiškajai apkrovai ir nustatant sukimosi dažnio sąryšio su didžiausiuoju sukamuoju momentu ir sukimosi dažnio sąryšio su didžiausiąja galia kreives. Charakteristikų kreivė turi būti taikoma variklio sukimosi dažniui (7.4.6 punktas) ir sukamajam momentui (7.4.7 punktas) denormalizuoti.

7.4.1.   Variklio įšildymas

Norint variklio parametrus stabilizuoti pagal gamintojo rekomendaciją ir nusistovėjusią inžinerinę praktiką, variklis turi būti įšildomas esant 75 %–100 % didžiausiosios galios. Baigiantis įšildymui variklis turi būti įjungiamas, kad aušalo ir tepimo alyvos temperatūra nusistovėtų ± 2 % ribose nuo vidutinių verčių bent 2 minutėms arba kol variklio termostatas ima valdyti variklio temperatūrą.

7.4.2.   Į charakteristikų grafiką įtraukiamo sukimosi dažnio intervalo nustatymas

Mažiausiasis ir didžiausiasis charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažniai apibrėžiami taip:

| mažiausiasis charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnis | = | sukimosi dažnis tuščiąja eiga |
| --- | --- | --- |
| didžiausiasis charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnis | = | n
  hi × 1,02 arba sukimosi dažnis, kuriuo sukamasis momentas esant visiškajai apkrovai sumažėja iki nulio (taikoma mažesnė vertė). |

mažiausiasis charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnis

=

sukimosi dažnis tuščiąja eiga

didžiausiasis charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnis

=

n
  hi × 1,02 arba sukimosi dažnis, kuriuo sukamasis momentas esant visiškajai apkrovai sumažėja iki nulio (taikoma mažesnė vertė).

7.4.3.   Variklio charakteristikų kreivė

Kai variklis stabilizuotas pagal 7.4.1 punktą, variklio charakteristikų grafikai sudaromi šia tvarka:

| a) | variklis turi veikti neapkrautas esant tuščiosios eigos sukimosi dažniui; |
| --- | --- |

a)

variklis turi veikti neapkrautas esant tuščiosios eigos sukimosi dažniui;

| b) | variklis turi veikti didžiausiuoju valdymo poreikiu esant mažiausiajam charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažniui; |
| --- | --- |

b)

variklis turi veikti didžiausiuoju valdymo poreikiu esant mažiausiajam charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažniui;

| c) | variklio greitis nuo mažiausiojo iki didžiausiojo charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnio turi būti didinamas vidutine 8 ± 1 min–1/s sparta arba pastovia sparta, kad pasiekti didžiausiajam sukimosi dažniui nuo mažiausiojo prireiktų nuo 4 min iki 6 min. Variklio sukimosi dažnio ir sukamojo momento taškai turi būti registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu. |
| --- | --- |

c)

variklio greitis nuo mažiausiojo iki didžiausiojo charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnio turi būti didinamas vidutine 8 ± 1 min–1/s sparta arba pastovia sparta, kad pasiekti didžiausiajam sukimosi dažniui nuo mažiausiojo prireiktų nuo 4 min iki 6 min. Variklio sukimosi dažnio ir sukamojo momento taškai turi būti registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu.

7.4.7 punkte pasirinkus b) variantą neigiamajam etaloniniam sukamajam momentui nustatyti, charakteristikų kreivė nuo didžiausiojo iki mažiausiojo charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnio gali tiesiogiai tęstis mažiausiuoju valdymo poreikiu.

7.4.4.   Kiti charakteristikų grafikų sudarymo būdai

Jei gamintojas mano, kad pirmiau nurodyti charakteristikų grafikų sudarymo metodai yra nepatikimi ar nėra tipiniai kuriam nors konkrečiam varikliui, galima taikyti kitus charakteristikų grafikų sudarymo metodus. Šie kiti metodai turi atitikti nurodytų charakteristikų grafikų sudarymo procedūrų tikslą – nustatyti didžiausią įmanomą sukamąjį momentą visais variklio sukimosi dažniais, kurie būna per bandymo ciklus. Metodus, kurie dėl patikimumo ar tipiškumo skiriasi nuo šiame punkte nurodytų charakteristikų grafikų sudarymo metodų, turi patvirtinti tipo patvirtinimo institucija, be to, jų taikymas turi būti pagrįstas. Tačiau varikliams su reguliatoriumi arba su turbokompresoriumi jokiu būdu negalima taikyti mažėjančio variklio sukimosi dažnio sukamojo momento kreivės.

7.4.5.   Bandymų kartojimas

Variklio charakteristikų grafikų nereikia sudaryti prieš kiekvieną bandymo ciklą. Šie grafikai prieš bandymo ciklą sudaromi iš naujo, jei:

| a) | vertinant inžineriniu požiūriu, nuo paskutinio charakteristikų grafikų sudarymo praėjo pernelyg daug laiko arba |
| --- | --- |

a)

vertinant inžineriniu požiūriu, nuo paskutinio charakteristikų grafikų sudarymo praėjo pernelyg daug laiko arba

| b) | variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, nes tai gali turėti poveikį variklio darbui. |
| --- | --- |

b)

variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, nes tai gali turėti poveikį variklio darbui.

7.4.6.   Variklio sukimosi dažnio denormalizavimas

Etaloniniams ciklams sudaryti 1 priedėlyje (WHTC) ir 1 lentelėje (WHSC) nurodyti normalizuoti sukimosi dažniai turi būti denormalizuoti taikant šią lygtį:

Formula (9)

n
  pref nustatyti didžiausiojo sukamojo momento integralas turi būti apskaičiuotas nuo n
  idle iki n
  95h variklio charakteristikų kreivėje, gautoje pagal 7.4.3 punktą.

4 ir 5 paveiksluose pavaizduoti variklio sukimosi dažniai apibrėžiami taip:

| n
  lo | mažiausias sukimosi dažnis, kai galia siekia 55 % didžiausiosios galios; |
| --- | --- |
| n
  pref | variklio sukimosi dažnis, kai didžiausiojo sukamojo momento iš charakteristikų grafiko integralas lygus 51 % viso integralo nuo n
  idle iki n
  95h; |
| n
  hi | didžiausias sukimosi dažnis, kai galia siekia 70 % didžiausiosios galios; |
| n
  idle | tuščiosios eigos sukimosi dažnis; |
| n
  95h | didžiausias sukimosi dažnis, kai galia siekia 95 % didžiausiosios galios. |

n
  lo

mažiausias sukimosi dažnis, kai galia siekia 55 % didžiausiosios galios;

n
  pref

variklio sukimosi dažnis, kai didžiausiojo sukamojo momento iš charakteristikų grafiko integralas lygus 51 % viso integralo nuo n
  idle iki n
  95h;

n
  hi

didžiausias sukimosi dažnis, kai galia siekia 70 % didžiausiosios galios;

n
  idle

tuščiosios eigos sukimosi dažnis;

n
  95h

didžiausias sukimosi dažnis, kai galia siekia 95 % didžiausiosios galios.

Varikliams (daugiausia priverstinio uždegimo), kurių reguliatoriaus nusvirimo kreivė staigi ir kurie dėl degalų tiekimo nutraukimo negali išvystyti n
  hi arba n
  95h, taikomos šios nuostatos:

| n
  hi | 9 lygtyje pakeičiamas į n
  Pmax × 1,02; |
| --- | --- |
| n
  95h | pakeičiamas į n
  Pmax × 1,02. |

n
  hi

9 lygtyje pakeičiamas į n
  Pmax × 1,02;

n
  95h

pakeičiamas į n
  Pmax × 1,02.

Image

Image

7.4.7.   Variklio sukamojo momento denormalizavimas

1 priedėlio variklio dinamometriniame grafike (WHTC) ir 1 lentelėje (WHSC) pateiktos sukamojo momento vertės normalizuojamos iki atitinkamo sukimosi dažnio didžiausio sukamojo momento. Etaloniniams ciklams sudaryti kiekvieną atskirą etaloninio sukimosi dažnio vertę, nurodytą 7.4.6 punkte, atitinkančios sukamojo momento vertės turi būti denormalizuotos taikant charakteristikų kreivę, sudarytą pagal 7.4.3 punktą:

Formula (10)

čia:

| M
  norm,i | normalizuotas sukamasis momentas, %; |
| --- | --- |
| M
  max,i | didžiausiasis sukamasis momentas iš charakteristikų kreivės, Nm; |
| M
  f,i | sukamasis momentas, kurį suvartoja primontuotina pagalbinė įranga, Nm; |
| M
  r,i | sukamasis momentas, kurį suvartoja išmontuotina pagalbinė įranga, Nm. |

M
  norm,i

normalizuotas sukamasis momentas, %;

M
  max,i

didžiausiasis sukamasis momentas iš charakteristikų kreivės, Nm;

M
  f,i

sukamasis momentas, kurį suvartoja primontuotina pagalbinė įranga, Nm;

M
  r,i

sukamasis momentas, kurį suvartoja išmontuotina pagalbinė įranga, Nm.

Jei pagalbinė įranga primontuota pagal 6.3.1 punktą ir 7 priedėlį, M
  f ir M
  r lygūs nuliui.

Kad būtų galima sukurti etaloninių verčių ciklą, neigiamoms sukamo variklio taškų (1 priedėlyje pažymėtų „m“) sukamojo momento vertėms suteikiamos pakeistos vertės, nustatytos vienu iš šių būdų:

| a) | neigiama vertė suteikiama 40 % teigiamo sukamojo momento, atitinkančio tą patį sukimosi dažnio tašką, vertei; |
| --- | --- |

a)

neigiama vertė suteikiama 40 % teigiamo sukamojo momento, atitinkančio tą patį sukimosi dažnio tašką, vertei;

| b) | neigiamo sukamojo momento, kuris reikalingas varikliui įsibėgėti nuo mažiausiojo iki didžiausiojo charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnio, charakteristikų grafikų sudarymu; |
| --- | --- |

b)

neigiamo sukamojo momento, kuris reikalingas varikliui įsibėgėti nuo mažiausiojo iki didžiausiojo charakteristikų grafikų sudarymo sukimosi dažnio, charakteristikų grafikų sudarymu;

| c) | nustatomas neigiamas sukamasis momentas, kurio reikia, kad variklį būtų galima sukti tuščiosios eigos ir n
  hi sukimosi dažniu, ir tarp šių dviejų taškų tiesiškai interpoliuojama. |
| --- | --- |

c)

nustatomas neigiamas sukamasis momentas, kurio reikia, kad variklį būtų galima sukti tuščiosios eigos ir n
  hi sukimosi dažniu, ir tarp šių dviejų taškų tiesiškai interpoliuojama.

7.4.8.   Etaloninio ciklo darbo skaičiavimas

Etaloninis ciklo darbas turi būti nustatytas ciklo metu sinchroniškai skaičiuojant akimirkines variklio galios vertes pagal etaloninį sukimosi dažnį ir sukamąjį momentą, nustatytus pagal 7.4.6 ir 7.4.7 punktus. Akimirkinės variklio galios vertės integruojamos per bandymo ciklą ir apskaičiuojamas etaloninis ciklo darbas W
  ref (kWh). Jei pagalbinė įranga neprimontuota pagal 6.3.1 punktą, akimirkinės galios vertės turi būti perskaičiuotos pagal 6.3.5 punkto (4) lygtį.

Tas pat metodas taikomas integruojant etaloninę ir tikrąją variklio galią. Jei reikia nustatyti vertes tarp gretimų etaloninių ar gretimų išmatuotų verčių, taikoma tiesinė interpoliacija. Integruojant tikrąjį ciklo darbą, visos neigiamos sukamojo momento vertės turi būti prilygintos nuliui ir įtrauktos. Jei integruojama, kai dažnis mažesnis kaip 5 Hz, ir jei per nustatytą laiko atkarpą sukamojo momento vertė pasikeičia iš teigiamos į neigiamą arba iš neigiamos į teigiamą, neigiamoji dalis turi būti apskaičiuota ir prilyginta nuliui. Teigiamoji dalis įtraukiama į integruotą vertę.

7.5.   Prieš bandymą atliekamos procedūros

7.5.1.   Matavimo įrangos įrengimas

Bandymų įranga ir mėginių zondai turi būti įrengti pagal reikalavimus. Išmetimo vamzdis prijungiamas prie viso srauto skiedimo sistemos, jeigu ji naudojama.

7.5.2.   Matavimo įrangos parengimas mėginiams imti

Prieš pradedant imti išmetamų teršalų mėginius turi būti atliekami šie veiksmai:

| a) | nuotėkio patikrinimai turi būti atlikti ne anksčiau kaip prieš 8 valandas iki imant mėginius pagal 9.3.4 punktą; |
| --- | --- |

a)

nuotėkio patikrinimai turi būti atlikti ne anksčiau kaip prieš 8 valandas iki imant mėginius pagal 9.3.4 punktą;

| b) | jei mėginiai imami periodiniu būdu, turi būti prijungtos švarios kaupimo priemonės, pvz., ištuštinti maišai; |
| --- | --- |

b)

jei mėginiai imami periodiniu būdu, turi būti prijungtos švarios kaupimo priemonės, pvz., ištuštinti maišai;

| c) | visi matavimo prietaisai įjungiami pagal jų gamintojų instrukcijas ir nusistovėjusią inžinerinę praktiką; |
| --- | --- |

c)

visi matavimo prietaisai įjungiami pagal jų gamintojų instrukcijas ir nusistovėjusią inžinerinę praktiką;

| d) | įjungiamos skiedimo sistemos, mėginių siurbliai, aušinimo ventiliatoriai ir duomenų rinkimo sistema; |
| --- | --- |

d)

įjungiamos skiedimo sistemos, mėginių siurbliai, aušinimo ventiliatoriai ir duomenų rinkimo sistema;

| e) | mėginių srautai nustatomi norimo lygio, jei reikia, panaudojant apylankinį srautą; |
| --- | --- |

e)

mėginių srautai nustatomi norimo lygio, jei reikia, panaudojant apylankinį srautą;

| f) | mėginių ėmimo sistemos šilumokaičiai pašildomi arba atvėsinami iki darbinės temperatūros iš bandymui skirto intervalo; |
| --- | --- |

f)

mėginių ėmimo sistemos šilumokaičiai pašildomi arba atvėsinami iki darbinės temperatūros iš bandymui skirto intervalo;

| g) | šildomiems arba šaldomiems įtaisams, pvz., mėginio linijoms, filtrams, aušintuvams ir siurbliams leidžiama stabilizuotis darbinėje temperatūroje; |
| --- | --- |

g)

šildomiems arba šaldomiems įtaisams, pvz., mėginio linijoms, filtrams, aušintuvams ir siurbliams leidžiama stabilizuotis darbinėje temperatūroje;

| h) | išmetamųjų dujų skiedimo sistemos srautas įjungiamas ne vėliau kaip 10 min iki bandymo sekos; |
| --- | --- |

h)

išmetamųjų dujų skiedimo sistemos srautas įjungiamas ne vėliau kaip 10 min iki bandymo sekos;

| i) | prieš pradedant bet kurį bandymo intervalą, visų elektroninių integravimo prietaisų rodmenys grąžinami į nulį arba pakartotinai grąžinami į nulį. |
| --- | --- |

i)

prieš pradedant bet kurį bandymo intervalą, visų elektroninių integravimo prietaisų rodmenys grąžinami į nulį arba pakartotinai grąžinami į nulį.

7.5.3.   Dujų analizatorių tikrinimas

Turi būti pasirenkami dujų analizatoriaus intervalai. Leidžiama naudoti automatinio arba rankinio intervalo keitimo išmetamųjų dujų analizatorius. Bandymo ciklo metu išmetamųjų dujų analizatoriaus intervalas neturi būti keičiamas. Tuo metu taip pat neturi būti keičiamas analizatoriaus analoginio veikimo stiprintuvo (-ų) stiprinimo koeficientas.

Naudojant 9.3.3 punkto specifikacijas atitinkančias tarptautiniu mastu atsekamas dujas turi būti nustatytas visų analizatorių nulinis ir matavimo intervalo atsakas. FID analizatorių matavimo intervalas turi būti nustatytas vieną anglies atomą turinčios medžiagos pagrindu (C1).

7.5.4.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtro paruošimas

Likus bent valandai iki bandymo pradžios, filtras turi būti įdedamas į nuo dulkių apsaugotą Petrio lėkštelę, kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, o lėkštelė įdedama į svėrimo kamerą stabilizuoti. Pasibaigus stabilizavimo laikui, kiekvienas filtras sveriamas ir užregistruojama tuščio filtro masė. Tada filtras laikomas uždarytoje Petrio lėkštelėje ar užsandarintame filtro laikiklyje, kol bus panaudotas atliekant bandymą. Filtras turi būti panaudotas per aštuonias valandas nuo jo išėmimo iš svėrimo kameros.

7.5.5.   Skiedimo sistemos nustatymas

Nustatomas viso srauto skiedimo sistemos praskiestų išmetamųjų dujų srautas arba srauto dalies skiedimo sistemos praskiestų išmetamųjų dujų srautas, kad iš sistemos būtų pašalintas vandens kondensatas, o filtro paviršiaus temperatūra būtų nuo 315 K (42 °C) iki 325 K (52 °C).

7.5.6.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos paleidimas

Paleidžiama kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema ir jai leidžiama veikti per apylankos grandinę. Kietųjų dalelių fono lygį skiediklyje galima nustatyti paimant skiediklio mėginį prieš išmetamosioms dujoms patenkant į skiedimo tunelį. Matuoti galima prieš bandymą arba po jo. Jeigu matuojama ciklo pradžioje ir pabaigoje, gali būti apskaičiuotas verčių vidurkis. Jei matuojant fono koncentraciją naudojamos skirtingos mėginių ėmimo sistemos, matavimas atliekamas bandymo metu.

7.6.   WHTC ciklo eiga

7.6.1.   Variklio atvėsinimas

Gali būti taikomas natūralus arba dirbtinis atvėsinimas. Naudojant dirbtinį atvėsinimą, taikoma nusistovėjusi inžinerinė praktika konfigūruojant sistemas tiekti orą varikliui aušinti, o aušinimo alyvą – variklio tepimo sistemai aušinti, kad būtų pašalintas karštis iš variklio aušinimo sistemos ir išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemos. Taikant dirbtinį papildomos valymo sistemos vėsinimą, aušinimo oras netiekiamas tol, kol papildomo valymo sistema atvėsta iki žemesnės nei katalizinio suaktyvinimo temperatūra. Neleidžiama taikyti jokios aušinimo procedūros, kuri sukelia nebūdingą teršalų išmetimą.

7.6.2.   Šalto variklio užvedimo bandymas

Šalto variklio užvedimo bandymas pradedamas, kai variklio tepalo, aušinimo skysčio ir papildomo valymo sistemų temperatūra yra nuo 293 K iki 303 K (20 °C–30 °C). Variklis užvedamas vienu iš šių būdų:

| a) | pagal naudotojo instrukcijos rekomendacijas, naudojant starterį ir tinkamai įkrautą akumuliatorių, tinkamą maitinimo tiekimą; arba |
| --- | --- |

a)

pagal naudotojo instrukcijos rekomendacijas, naudojant starterį ir tinkamai įkrautą akumuliatorių, tinkamą maitinimo tiekimą; arba

| b) | naudojant dinamometrą. Variklis sukamas būdingu jo sukimosi dažniu, nenukrypstant daugiau kaip ± 25 %. Sukimas sustabdomas per 1 s nuo variklio užvedimo. Jei variklis neužsiveda per 15 sukimo sekundžių, sukimas nutraukiamas ir nustatoma nesėkmės priežastis; to nepaisoma, jei naudotojo instrukcijoje arba techninės priežiūros ir remonto instrukcijoje nurodyta ilgesnė nei įprasta sukimo trukmė. |
| --- | --- |

b)

naudojant dinamometrą. Variklis sukamas būdingu jo sukimosi dažniu, nenukrypstant daugiau kaip ± 25 %. Sukimas sustabdomas per 1 s nuo variklio užvedimo. Jei variklis neužsiveda per 15 sukimo sekundžių, sukimas nutraukiamas ir nustatoma nesėkmės priežastis; to nepaisoma, jei naudotojo instrukcijoje arba techninės priežiūros ir remonto instrukcijoje nurodyta ilgesnė nei įprasta sukimo trukmė.

7.6.3.   Sušildymo laikotarpis

Iš karto po šalto variklio užvedimo bandymo per 10 ± 1 minučių sušildymo laikotarpį variklis kondicionuojamas karštam užvedimui.

7.6.4.   Karšto variklio užvedimo bandymas

Variklis užvedamas pasibaigus 7.6.3 punkte apibrėžtam sušildymo laikotarpiui, taikant vieną iš 7.6.2 punkte nustatytų būdų.

7.6.5.   Bandymo seka

Tiek šalto, tiek karšto variklio užvedimo bandymo seka prasideda užvedus variklį. Varikliui veikiant įjungiamas ciklo valdymas, kad variklio veikimas atitiktų pirmąjį ciklo nustatytąjį tašką.

WHTC atliekamas taikant 7.4 punkte aprašytą etaloninį ciklą. Variklio sukimosi dažnio ir sukamojo momento reguliavimo komandos duodamos ne mažesniu kaip 5 Hz dažniu (rekomenduojama 10 Hz). Nustatytieji taškai apskaičiuojami taikant tiesinį interpoliavimą tarp etaloninio ciklo 1 Hz dažniu nustatytų taškų. Tikrosios variklio sukimosi dažnio ir sukamojo momento vertės visą bandymo ciklą registruojamos bent kartą per sekundę (1 Hz), ir signalai gali būti elektroniniu būdu filtruojami.

7.6.6.   Išmetamųjų dujų duomenų rinkimas

Bandymo sekos pradžioje vienu metu paleidžiama matavimo įranga:

| a) | pradedanti rinkti arba analizuoti skiediklį, jei naudojama viso srauto skiedimo sistema; |
| --- | --- |

a)

pradedanti rinkti arba analizuoti skiediklį, jei naudojama viso srauto skiedimo sistema;

| b) | pradedanti rinkti arba analizuoti nepraskiestas arba praskiestas išmetamąsias dujas – tai priklauso nuo taikomo būdo; |
| --- | --- |

b)

pradedanti rinkti arba analizuoti nepraskiestas arba praskiestas išmetamąsias dujas – tai priklauso nuo taikomo būdo;

| c) | pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį ir reikiamą temperatūrą bei slėgį; |
| --- | --- |

c)

pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį ir reikiamą temperatūrą bei slėgį;

| d) | pradedanti registruoti išmetamųjų dujų srautą, jei taikoma nepraskiestų išmetamųjų dujų analizė; |
| --- | --- |

d)

pradedanti registruoti išmetamųjų dujų srautą, jei taikoma nepraskiestų išmetamųjų dujų analizė;

| e) | pradedanti registruoti dinamometro sukimosi dažnio ir sukamojo momento išmatuotus duomenis. |
| --- | --- |

e)

pradedanti registruoti dinamometro sukimosi dažnio ir sukamojo momento išmatuotus duomenis.

Jei taikomas nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas, išmetamųjų teršalų ((NM)HC, CO ir NOx) koncentracijos bei išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas nenutrūkstamai ir bent 2 Hz dažniu išsaugomas kompiuteryje. Visi kiti duomenys registruojami bent 1 Hz dažniu. Registruojamas analoginio tipo analizatorių atsakas, o kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, atliekant duomenų įvertinimą.

Jei naudojama viso srauto skiedimo sistema, HC ir NOx kiekis skiedimo tunelyje matuojamas nenutrūkstamai bent 2 Hz dažniu. Vidutinės koncentracijos nustatomos integruojant viso bandymo ciklo analizatoriaus signalus. Sistemos atsako trukmė turi būti ne didesnė kaip 20 s ir prireikus turi būti derinama su CVS srauto svyravimais bei mėginio ėmimo trukmės / bandymo ciklo nukrypimais. CO, CO2 ir NMHC turi būti nustatytos integruojant nenutrūkstamo matavimo signalus arba analizuojant į mėginių ėmimo maišą per ciklą surinktų dujų koncentracijas. Skiediklyje esančių dujinių teršalų koncentracija turi būti nustatyta pirmiau tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; tai atliekama integruojant arba surenkant dujas į foninį maišą. Visi kiti matuotini parametrai registruojami bent vieno matavimo per sekundę dažniu (1 Hz).

7.6.7.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimas

Pradedant bandymo seką, kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema perjungiama iš apylankos grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę.

Jei naudojama srauto dalies skiedimo sistema, mėginių ėmimo siurblys (-iai) valdomas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį tekantis srautas būtų proporcingas išmetamųjų dujų masės srautui pagal 9.4.6.1 punktą.

Jei naudojama viso srauto skiedimo sistema, mėginių ėmimo siurblys (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį tekančio srauto vertė nuo nustatytosios srauto vertės neskirtų daugiau kaip ±2,5 %. Jei taikomas srauto kompensavimas (t. y. mėginio srauto proporcinis reguliavimas), turi būti įrodyta, kad pagrindinio tunelio srauto ir kietųjų dalelių mėginių ėmimo srauto santykis nesikeičia daugiau kaip , % nustatytos vertės (išskyrus pirmąsias 10 mėginio ėmimo sekundžių). Užregistruojama vidutinė temperatūra ir slėgis dujų matuoklio (-ių) ar srauto matavimo prietaisų įleidžiamosiose angose. Jei nustatyto dydžio srautas dėl didelio kietųjų dalelių kiekio ant filtro visą ciklo laiką negali būti palaikomas ±2,5 % tikslumu, bandymas anuliuojamas. Bandymas pakartojamas taikant mažesnį mėginių srautą.

7.6.8.   Variklio gesimas ir įrangos triktis

Jei bet kuriuo šalto variklio WHTC bandymo metu variklis užgęsta, bandymas anuliuojamas. Variklis kondicionuojamas, vėl užvedamas vienu iš 7.6.2 punkte nurodytų užvedimo būdų ir bandymas kartojamas.

Jei bet kuriuo karšto variklio WHTC bandymo metu variklis užgęsta, bandymas anuliuojamas. Variklis sušildomas, kaip nurodyta 7.6.3 punkte, ir pakartojamas karšto variklio užvedimo bandymas. Šiuo atveju šalto variklio užvedimo bandymo nereikia kartoti.

Jei per bandymo ciklą sugenda kuri nors reikalinga bandymo įranga, bandymas anuliuojamas ir pakartojamas pagal pirmiau išdėstytas sąlygas.

7.7.   WHSC ciklo eiga

7.7.1.   Skiedimo sistemos ir variklio kondicionavimas prieš bandymą

Skiedimo sistema ir variklis paleidžiami ir įšildomi pagal 7.4.1 punktą. Po įšildymo variklis ir mėginių ėmimo sistema kondicionuojami varikliui veikiant 9 režimu (žr. 7.2.2 punktą, 1 lentelę) ne trumpiau kaip 10 minučių ir kartu naudojant skiedimo sistemą. Galima paimti fiktyvių kietųjų dalelių teršalų mėginius. Tie mėginių filtrai neturi būti stabilizuojami arba sveriami, juos galima išmesti. Nustatomi bandymui pasirinkti apytikriai srauto greičiai. Po kondicionavimo variklis išjungiamas.

7.7.2.   Variklio užvedimas

Praėjus 5 ± 1 min po kondicionavimo 9 režimu, kaip aprašyta 7.7.1 punkte, variklis užvedamas taikant gamintojo rekomenduojamą naudotojo instrukcijoje aprašytą užvedimo tvarką, naudojant arba starterį, arba dinamometrą, kaip nurodyta 7.6.2 punkte.

7.7.3.   Bandymo seka

Bandymo seka turi prasidėti varikliui veikiant ir ne vėliau kaip per vieną minutę po to, kai variklio veikimas imamas valdyti, kad atitiktų pirmąjį ciklo režimą (tuščiosios eigos).

WHSC atliekamas eilės tvarka taikant 7.2.2 punkto 1 lentelėje išvardytus bandymo režimus.

7.7.4.   Išmetamųjų dujų duomenų rinkimas

Bandymo sekos pradžioje vienu metu paleidžiama matavimo įranga:

| a) | pradedanti rinkti arba analizuoti skiediklį, jei naudojama viso srauto skiedimo sistema; |
| --- | --- |

a)

pradedanti rinkti arba analizuoti skiediklį, jei naudojama viso srauto skiedimo sistema;

| b) | pradedanti rinkti arba analizuoti nepraskiestas arba praskiestas išmetamąsias dujas – tai priklauso nuo taikomo būdo; |
| --- | --- |

b)

pradedanti rinkti arba analizuoti nepraskiestas arba praskiestas išmetamąsias dujas – tai priklauso nuo taikomo būdo;

| c) | pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį ir reikiamą temperatūrą bei slėgį; |
| --- | --- |

c)

pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį ir reikiamą temperatūrą bei slėgį;

| d) | pradedanti registruoti išmetamųjų dujų srautą, jei taikoma nepraskiestų išmetamųjų dujų analizė; |
| --- | --- |

d)

pradedanti registruoti išmetamųjų dujų srautą, jei taikoma nepraskiestų išmetamųjų dujų analizė;

| e) | pradedanti registruoti dinamometro sukimosi dažnio ir sukamojo momento išmatuotus duomenis. |
| --- | --- |

e)

pradedanti registruoti dinamometro sukimosi dažnio ir sukamojo momento išmatuotus duomenis.

Jei taikomas nepraskiestų išmetamųjų dujų matavimas, išmetamųjų teršalų ((NM)HC, CO ir NOx) koncentracijos bei išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas nenutrūkstamai ir bent 2 Hz dažniu išsaugomas kompiuteryje. Visi kiti duomenys registruojami bent 1 Hz dažniu. Registruojamas analoginio tipo analizatorių atsakas, o kalibravimo duomenys gali būti taikomi tiesiogiai arba autonomiškai, atliekant duomenų įvertinimą.

Jei naudojama viso srauto skiedimo sistema, HC ir NOx kiekis skiedimo tunelyje matuojamas nenutrūkstamai bent 2 Hz dažniu. Vidutinės koncentracijos nustatomos integruojant viso bandymo ciklo analizatoriaus signalus. Sistemos atsako trukmė turi būti ne didesnė kaip 20 s ir prireikus turi būti derinama su CVS srauto svyravimais bei mėginio ėmimo trukmės / bandymo ciklo nukrypimais. CO, CO2 ir NMHC turi būti nustatytos integruojant nenutrūkstamo matavimo signalus arba analizuojant į mėginių ėmimo maišą per ciklą surinktų dujų koncentracijas. Skiediklyje esančių dujinių teršalų koncentracija turi būti nustatyta pirmiau tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; tai atliekama integruojant arba surenkant dujas į foninį maišą. Visi kiti matuotini parametrai registruojami bent vieno matavimo per sekundę dažniu (1 Hz).

7.7.5.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimas

Pradedant bandymo seką, kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema perjungiama iš apylankos grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę. Jei naudojama srauto dalies skiedimo sistema, mėginių ėmimo siurblys (-iai) valdomas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį tekantis srautas būtų proporcingas išmetamųjų dujų masės srautui pagal 9.4.6.1 punktą.

Jei naudojama viso srauto skiedimo sistema, mėginių ėmimo siurblys (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, kad per kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį tekančio srauto vertė nuo nustatytosios srauto vertės neskirtų daugiau kaip ±2,5 %. Jei taikomas srauto kompensavimas (t. y. mėginio srauto proporcinis reguliavimas), turi būti įrodyta, kad pagrindinio tunelio srauto ir kietųjų dalelių mėginių ėmimo srauto santykis nesikeičia daugiau kaip , % nustatytos vertės (išskyrus pirmąsias 10 mėginio ėmimo sekundžių). Užregistruojama vidutinė temperatūra ir slėgis dujų matuoklio (-ių) ar srauto matavimo prietaisų įleidžiamosiose angose. Jei nustatyto dydžio srautas dėl didelio kietųjų dalelių kiekio ant filtro visą ciklo laiką negali būti palaikomas ±2,5 % tikslumu, bandymas anuliuojamas. Bandymas pakartojamas taikant mažesnį mėginių srautą.

7.7.6.   Variklio gesimas ir įrangos triktis

Jei bet kuriuo ciklo metu variklis užgęsta, bandymas anuliuojamas. Variklis kondicionuojamas pagal 7.7.1 punktą, vėl užvedamas vienu iš 7.7.2 punkte nurodytų užvedimo būdų ir bandymas kartojamas.

Jei per bandymo ciklą sugenda kuri nors reikalinga bandymo įranga, bandymas anuliuojamas ir pakartojamas pagal pirmiau išdėstytas sąlygas.

7.8.   Procedūros po bandymo

7.8.1.   Veiksmai po bandymo

Atlikus bandymą sustabdomas išmetamųjų dujų masės srauto, praskiestų išmetamųjų dujų tūrio matavimas, dujų srauto rinkimas į mėginių ėmimo maišus ir išjungiamas kietųjų dalelių mėginių ėmimo siurblys. Integruojančiojo analizatoriaus sistemoje mėginio ėmimas turi tęstis, kol baigiasi sistemos atsako laikas.

7.8.2.   Proporcinio mėginių ėmimo patikra

Turi būti patikrinama, ar kiekvienas proporcinis periodinis mėginys, pvz., maiše surinktas arba KD mėginys, buvo paimtas laikantis 7.6.7 ir 7.7.5 punktų. Visi reikalavimų neatitinkantys mėginiai turi būti anuliuojami.

7.8.3.   KD kondicionavimas ir svėrimas

Dalelių filtrai turi būti sudedami į uždengtas ar sandarias talpyklas arba uždaromi filtrų laikikliai, kad mėginių filtrai būtų apsaugoti nuo aplinkos teršalų. Taip apsaugoti filtrai grąžinami į svėrimo kamerą. Jie turi būti kondicionuojami bent vieną valandą ir po to pasveriami pagal 9.4.5 punktą. Užregistruojamas bendrasis filtro svoris.

7.8.4.   Slinkio patikra

Kai tik įmanoma, bet ne vėliau kaip 30 minučių po bandymo ciklo pabaigos arba sušildymo laikotarpio turi būti nustatyti taikomų dujų analizatorių intervalų nulinis ir matavimo intervalo atsakai. Šiame punkte bandymo ciklas apibrėžiamas taip:

| a) | WHTC: visa seka šaltas–sušildymas–karštas; |
| --- | --- |

a)

WHTC: visa seka šaltas–sušildymas–karštas;

| b) | dauginės regeneracijos WHTC karšto variklio užvedimo bandymas (6.6 punktas): seka sušildymas–karštas; |
| --- | --- |

b)

dauginės regeneracijos WHTC karšto variklio užvedimo bandymas (6.6 punktas): seka sušildymas–karštas;

| c) | dauginės regeneracijos WHTC karšto variklio užvedimo bandymas (6.6 punktas): bendras karšto variklio užvedimo bandymų skaičius; |
| --- | --- |

c)

dauginės regeneracijos WHTC karšto variklio užvedimo bandymas (6.6 punktas): bendras karšto variklio užvedimo bandymų skaičius;

| d) | WHSC: bandymo ciklas. |
| --- | --- |

d)

WHSC: bandymo ciklas.

Analizatoriaus slinkiui taikomos šios nuostatos:

| a) | prieš bandymą nustatyti nulinis ir matavimo intervalo atsakai gali būti tiesiogiai įterpti į 8.6.1 punkto lygtį, nenustatinėjant slinkio; |
| --- | --- |

a)

prieš bandymą nustatyti nulinis ir matavimo intervalo atsakai gali būti tiesiogiai įterpti į 8.6.1 punkto lygtį, nenustatinėjant slinkio;

| b) | jei slinkio skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra mažesnis kaip 1 % didžiausiosios skalės vertės, išmatuotos koncentracijos vertės gali būti taikomos neperskaičiuotos arba su slinkio pataisa, kaip nurodyta 8.6.1 punkte; |
| --- | --- |

b)

jei slinkio skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra mažesnis kaip 1 % didžiausiosios skalės vertės, išmatuotos koncentracijos vertės gali būti taikomos neperskaičiuotos arba su slinkio pataisa, kaip nurodyta 8.6.1 punkte;

| c) | jei slinkio skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra ne mažesnis kaip 1 % didžiausiosios skalės vertės, bandymas anuliuojamas arba išmatuotoms koncentracijos vertėms pritaikoma slinkio pataisa, kaip nurodyta 8.6.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

jei slinkio skirtumas tarp prieš bandymą ir po jo gautų rezultatų yra ne mažesnis kaip 1 % didžiausiosios skalės vertės, bandymas anuliuojamas arba išmatuotoms koncentracijos vertėms pritaikoma slinkio pataisa, kaip nurodyta 8.6.1 punkte.

7.8.5.   Dujų maišuose surinktų mėginių analizė

Kai tik įmanoma, turi būti atliekami šie veiksmai:

| a) | dujų maišuose surinkti mėginiai išanalizuojami ne vėliau kaip praėjus 30 minučių po karšto variklio užvedimo bandymo pabaigos arba šalto variklio užvedimo bandymo sušildymo laikotarpio metu; |
| --- | --- |

a)

dujų maišuose surinkti mėginiai išanalizuojami ne vėliau kaip praėjus 30 minučių po karšto variklio užvedimo bandymo pabaigos arba šalto variklio užvedimo bandymo sušildymo laikotarpio metu;

| b) | foniniai mėginiai išanalizuojami ne vėliau kaip praėjus 60 minučių po karšto variklio užvedimo bandymo pabaigos. |
| --- | --- |

b)

foniniai mėginiai išanalizuojami ne vėliau kaip praėjus 60 minučių po karšto variklio užvedimo bandymo pabaigos.

7.8.6.   Ciklo darbo patvirtinimas

Prieš skaičiuojant ciklo darbo vertę pašalinami visi taškai, užregistruoti užvedant variklį. Tikrasis ciklo darbas per bandymo ciklą nustatomas sinchroniškai taikant tikrąsias sukimosi dažnio ir sukamojo momento vertes variklio galios akimirkinėms vertėms nustatyti. Akimirkinės variklio galios vertės integruojamos per visą bandymo ciklą ir apskaičiuojamas tikrasis ciklo darbas W
  act (kWh). Jei pagalbinė įranga neprimontuota pagal 6.3.1 punktą, akimirkinės galios vertės turi būti perskaičiuotos taikant 6.3.5 punkto (4) lygtį.

Tikrajai variklio galiai integruoti taikoma 7.4.8 punkte aprašyta tokia pati metodika.

Tikroji ciklo darbo vertė W
  act yra taikoma norint palyginti su etalonine ciklo darbo verte W
  ref ir apskaičiuoti su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį (žr. 8.6.3 punktą).

W
  act vertė turi būti nuo 85 % iki 105 % W
  ref vertės.

7.8.7.   Bandymo ciklo tinkamumo patvirtinimo statistika

Turi būti gautos tiek WHTC, tiek WHSC tikrųjų verčių (n
  act, M
  act, P
  act) bei jų etaloninių verčių (n
  ref, M
  ref, P
  ref) tiesinės regresijos lygtys.

Norint sumažinti paklaidą dėl ciklo matavimo ir etaloninių verčių signalų tarpusavio delsos, visa variklio sukimosi dažnio ir sukamojo momento išmatuotų signalų seka gali būti paskubinta ar uždelsta etaloninių sukimosi dažnio ir sukamojo momento sekos atžvilgiu. Jei daromas tikrųjų signalų poslinkis, sukimosi dažnio ir sukamojo momento vertės turi būti paslinktos tuo pačiu dydžiu ir ta pačia kryptimi.

Taikant mažiausių kvadratų metodą gaunama tokia geriausios sutapties lygtis:

Formula (11)

čia:

| y | tikroji sukimosi dažnio (min–1), sukamojo momento (Nm) arba galios (kW) vertė; |
| --- | --- |
| a1 | regresijos kreivės krypties koeficientas; |
| x | sukimosi dažnio (min–1), sukamojo momento (Nm) ar galios (kW) etaloninė vertė; |
| a0 | regresijos kreivės atkarpa y ašyje. |

y

tikroji sukimosi dažnio (min–1), sukamojo momento (Nm) arba galios (kW) vertė;

a1

regresijos kreivės krypties koeficientas;

x

sukimosi dažnio (min–1), sukamojo momento (Nm) ar galios (kW) etaloninė vertė;

a0

regresijos kreivės atkarpa y ašyje.

Apskaičiuojama kiekvienos regresijos kreivės standartinė įverčio y pagal x paklaida (SEE) ir mišriosios koreliacijos koeficientas (r
  2).

Rekomenduojama šią analizę daryti 1 Hz dažniu. Kad bandymas būtų laikomas galiojančiu, turi būti laikomasi 2 lentelės (WHTC) arba 3 lentelės (WHSC) kriterijų.

2 lentelė

WHTC regresijos kreivės leidžiamosios nuokrypos

| | Sukimosi dažnis | Sukamasis momentas | Galia |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pagal x įverčio standartinė paklaida (SEE) | ≤ 5 % didžiausiojo bandymo sukimosi dažnio | ≤ 10 % variklio didžiausiojo sukamojo momento | ≤ 10 % variklio didžiausiosios galios |
| Regresijos kreivės krypties koeficientas, m | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2 | ≥ 0,97 | ≥ 0,85 | ≥ 0,91 |
| Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, a0 | ≤ 10 % tuščiosios eigos sukimosi dažnio | ± 20 Nm arba ± 2 % didžiausiojo sukamojo momento (taikoma didesnė vertė) | ± 4 kW arba ± 2 % didžiausiosios galios (taikoma didesnė vertė) |

Sukimosi dažnis

Sukamasis momentas

Galia

Y pagal x įverčio standartinė paklaida (SEE)

≤ 5 % didžiausiojo bandymo sukimosi dažnio

≤ 10 % variklio didžiausiojo sukamojo momento

≤ 10 % variklio didžiausiosios galios

Regresijos kreivės krypties koeficientas, m

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2

≥ 0,97

≥ 0,85

≥ 0,91

Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, a0

≤ 10 % tuščiosios eigos sukimosi dažnio

± 20 Nm arba ± 2 % didžiausiojo sukamojo momento (taikoma didesnė vertė)

± 4 kW arba ± 2 % didžiausiosios galios (taikoma didesnė vertė)

3 lentelė

WHSC regresijos kreivės leidžiamosios nuokrypos

| | Sukimosi dažnis | Sukamasis momentas | Galia |
| --- | --- | --- | --- |
| Y pagal x įverčio standartinė paklaida (SEE) | ≤ 1 % didžiausiojo bandymo sukimosi dažnio | ≤ 2 % variklio didžiausiojo sukamojo momento | ≤ 2 % variklio didžiausiosios galios |
| Regresijos kreivės krypties koeficientas, m | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2 | ≥ 0,99 | ≥ 0,95 | ≥ 0,95 |
| Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, a0 | ≤ 1 % tuščiosios eigos sukimosi dažnio | ± 20 Nm arba ± 2 % didžiausiojo sukamojo momento (taikoma didesnė vertė) | ± 4 kW arba ± 2 % didžiausiosios galios (taikoma didesnė vertė) |

Sukimosi dažnis

Sukamasis momentas

Galia

Y pagal x įverčio standartinė paklaida (SEE)

≤ 1 % didžiausiojo bandymo sukimosi dažnio

≤ 2 % variklio didžiausiojo sukamojo momento

≤ 2 % variklio didžiausiosios galios

Regresijos kreivės krypties koeficientas, m

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2

≥ 0,99

≥ 0,95

≥ 0,95

Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, a0

≤ 1 % tuščiosios eigos sukimosi dažnio

± 20 Nm arba ± 2 % didžiausiojo sukamojo momento (taikoma didesnė vertė)

± 4 kW arba ± 2 % didžiausiosios galios (taikoma didesnė vertė)

Tik regresijos tikslais prieš apskaičiuojant regresiją leidžiama pašalinti taškus, jeigu jie pažymėti 4 lentelėje. Tačiau šie taškai neturi būti šalinami apskaičiuojant ciklo darbą ir teršalų išmetimą. Taško šalinimas gali būti taikomas visam ciklui arba bet kuriai jo daliai.

4 lentelė

Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės

| Įvykis | Sąlygos | Leidžiami pašalinti taškai |
| --- | --- | --- |
| Mažiausiasis valdymo poreikis (tuščiosios eigos taškas) | n
  ref = 0 %
  ir

  M
  ref = 0 %
  ir

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max, mapped torque)
  ir

  M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max, mapped torque) | sukimosi dažnio ir galios |
| Mažiausiasis valdymo poreikis (važiavimo taškas) | M
  ref < 0 % | galios ir sukamojo momento |
| Mažiausiasis valdymo poreikis | n
  act ≤ 1,02 n
  ref ir M
  act > M
  ref

  arba

  n
  act > n
  ref ir M
  act ≤ M
  ref'
  arba

  n
  act > 1,02 n
  ref ir M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max, mapped torque) | galios ir sukamojo momento arba sukimosi dažnio |
| Didžiausias valdymo poreikis | n
  act < n
  ref ir M
  act ≥ M
  ref

  arba

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ir M
  act < M
  ref

  arba

  n
  act < 0,98 n
  ref ir M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max, mapped torque) | galios ir sukamojo momento arba sukimosi dažnio |

Įvykis

Sąlygos

Leidžiami pašalinti taškai

Mažiausiasis valdymo poreikis (tuščiosios eigos taškas)

n
  ref = 0 %

ir

M
  ref = 0 %

ir

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max, mapped torque)

ir

M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max, mapped torque)

sukimosi dažnio ir galios

Mažiausiasis valdymo poreikis (važiavimo taškas)

M
  ref < 0 %

galios ir sukamojo momento

Mažiausiasis valdymo poreikis

n
  act ≤ 1,02 n
  ref ir M
  act > M
  ref

arba

n
  act > n
  ref ir M
  act ≤ M
  ref'

arba

n
  act > 1,02 n
  ref ir M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max, mapped torque)

galios ir sukamojo momento arba sukimosi dažnio

Didžiausias valdymo poreikis

n
  act < n
  ref ir M
  act ≥ M
  ref

arba

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ir M
  act < M
  ref

arba

n
  act < 0,98 n
  ref ir M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max, mapped torque)

galios ir sukamojo momento arba sukimosi dažnio

8.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ SKAIČIAVIMAS

Galutinis rezultatas suapvalinamas iki taikomame išmetamųjų teršalų standarte nurodyto į dešinę nuo dešimtainio skaičiaus kablelio esančių skaitmenų skaičiaus ir vieno papildomo reikšminio skaičiaus pagal ASTM E 29-06. Neleidžiama apvalinti tarpinių verčių, pagal kurias bus gautas galutinis su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų rezultatas.

Skaičiavimo būdų pavyzdys pateiktas 6 priedėlyje.

Skaičiuoti išmetamuosius teršalus moliniu pagrindu, kaip nurodyta visame pasaulyje suderintoje techninėje taisyklėje Nr. [xx] dėl ne keliams skirtų mobiliųjų mašinų (NRMM) išmetamųjų teršalų bandymo protokolo 7 priede, leidžiama pritarus tipo patvirtinimo institucijai.

8.1.   Sausumo arba drėgnumo pataisa

Jeigu teršalų išmetimas išmatuotas pagal sausas dujas, išmatuotos koncentracijos drėgnoms dujoms perskaičiuojamos pagal šią lygtį:

Formula (12)

čia:

| c
  d | sausų dujų koncentracija, išreikšta milijoninėmis dalimis (pmm) arba tūrio procentais; |
| --- | --- |
| k
  w | sausumo arba drėgnumo pataisos koeficientas (k
  w,a, k
  w,e arba k
  w,d, atsižvelgiant į atitinkamą taikomą lygtį). |

c
  d

sausų dujų koncentracija, išreikšta milijoninėmis dalimis (pmm) arba tūrio procentais;

k
  w

sausumo arba drėgnumo pataisos koeficientas (k
  w,a, k
  w,e arba k
  w,d, atsižvelgiant į atitinkamą taikomą lygtį).

8.1.1.   Nepraskiestos išmetamosios dujos

Formula (13)

arba

Formula (14)

arba

Formula (15)

čia:

Formula (16)

ir

Formula (17)

čia:

| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro; |
| --- | --- |
| w
  ALF | vandenilio kiekis degaluose, masės %; |
| q
  mf,i | akimirkinis degalų masės srautas, kg/s; |
| q
  mad,I | akimirkinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s; |
| p
  r | vandens garų slėgis po aušinimo vonios, kPa; |
| p
  b | bendras atmosferinis slėgis, kPa; |
| w
  DEL | azoto kiekis degaluose, masės %; |
| w
  EPS | deguonies kiekis degaluose, masės %; |
| α | degalų molinis vandenilio santykis; |
| c
  CO2 | sauso CO2 koncentracija, %; |
| c
  CO | sauso CO koncentracija, %. |

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro;

w
  ALF

vandenilio kiekis degaluose, masės %;

q
  mf,i

akimirkinis degalų masės srautas, kg/s;

q
  mad,I

akimirkinis sauso įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s;

p
  r

vandens garų slėgis po aušinimo vonios, kPa;

p
  b

bendras atmosferinis slėgis, kPa;

w
  DEL

azoto kiekis degaluose, masės %;

w
  EPS

deguonies kiekis degaluose, masės %;

α

degalų molinis vandenilio santykis;

c
  CO2

sauso CO2 koncentracija, %;

c
  CO

sauso CO koncentracija, %.

(13) ir (14) lygtys iš esmės vienodos, tik (13) ir (15) lygtyse taikomas koeficientas 1,008 yra apytikrė tikslesnio (14) lygties vardiklio reikšmė.

8.1.2.   Praskiestos išmetamosios dujos

Formula (18)

arba

Formula (19)

čia:

Formula (20)

čia:

| α | degalų molinis vandenilio santykis; |
| --- | --- |
| c
  CO2w | drėgno CO2 koncentracija, %; |
| c
  CO2d | sauso CO2 koncentracija, %; |
| H
  d | skiediklio drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro; |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro; |
| D | skiedimo koeficientas (žr. 8.5.2.3.2 punktą). |

α

degalų molinis vandenilio santykis;

c
  CO2w

drėgno CO2 koncentracija, %;

c
  CO2d

sauso CO2 koncentracija, %;

H
  d

skiediklio drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro;

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro;

D

skiedimo koeficientas (žr. 8.5.2.3.2 punktą).

8.1.3.   Skiediklis

Formula (21)

čia:

Formula (22)

čia:

| H
  d | skiediklio drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro. |
| --- | --- |

H
  d

skiediklio drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro.

8.2.   NOx drėgnio pataisa

Kadangi išmetamas NOx kiekis priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracija turi būti perskaičiuota atsižvelgiant į drėgnį, taikant 8.2.1 arba 8.2.2 punkte nurodytus koeficientus. Įsiurbiamo oro drėgnį H
  a galima išvesti iš santykinio drėgnio, rasos taško, garų slėgio arba sausojo (drėgnojo) termometro rodmenų, taikant visuotinai pripažintą lygtį.

8.2.1.   Slėginio uždegimo varikliai

Formula (23)

čia:

| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro. |
| --- | --- |

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro.

8.2.2.   Priverstinio uždegimo varikliai

Formula (24)

čia:

| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro. |
| --- | --- |

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro.

8.3.   Dalelių filtro plūdrumo pataisa

Mėginių ėmimo filtro masė turi būti perskaičiuota atsižvelgiant į jo plūdrumą ore. Plūdrumo pataisa priklauso nuo mėginių ėmimo filtro tankio, oro tankio ir svarstyklių kalibravimo svorio tankio, bet neatsižvelgiama į pačių KD plūdrumą. Plūdrumo pataisa taikoma tiek tuščio filtro, tiek filtro su dalelėmis masei.

Jei filtro medžiagos tankis nežinomas, taikomi tokie tankiai:

| a) | teflonu padengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

a)

teflonu padengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m3;

| b) | teflono membranos filtras: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

b)

teflono membranos filtras: 2 144 kg/m3;

| c) | teflono membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

teflono membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 920 kg/m3.

Nerūdijančiojo plieno kalibravimo svarmenims taikomas 8 000 kg/m3 tankis. Jei kalibravimo svarmens medžiaga kitokia, reikia žinoti jos tankį.

Taikoma ši lygtis:

Formula (25)

čia:

Formula (26)

čia:

| m
  uncor | neperskaičiuota kietųjų dalelių mėginio masė, mg; |
| --- | --- |
| ρ
  a | oro tankis, kg/m3; |
| ρ
  w | svarstyklių kalibravimo svarmens tankis, kg/m3; |
| ρ
  f | kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtro tankis, kg/m3; |
| p
  b | bendras atmosferinis slėgis, kPa; |
| T
  a | oro temperatūra svarstyklių aplinkoje, K; |
| 28,836 | molinė oro masė esant etaloniniam drėgniui (282,5 K), g/mol; |
| 8,3144 | molinė dujų konstanta. |

m
  uncor

neperskaičiuota kietųjų dalelių mėginio masė, mg;

ρ
  a

oro tankis, kg/m3;

ρ
  w

svarstyklių kalibravimo svarmens tankis, kg/m3;

ρ
  f

kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtro tankis, kg/m3;

p
  b

bendras atmosferinis slėgis, kPa;

T
  a

oro temperatūra svarstyklių aplinkoje, K;

28,836

molinė oro masė esant etaloniniam drėgniui (282,5 K), g/mol;

8,3144

molinė dujų konstanta.

Dalelių mėginio masė m
  p, taikoma 8.4.3 ir 8.5.3 punktuose, apskaičiuojama taip:

Formula (27)

čia:

| m
  f,G | pagal plūdrumą perskaičiuota bendra filtro su dalelėmis masė, mg; |
| --- | --- |
| m
  f,T | pagal plūdrumą perskaičiuota tuščio filtro masė, mg. |

m
  f,G

pagal plūdrumą perskaičiuota bendra filtro su dalelėmis masė, mg;

m
  f,T

pagal plūdrumą perskaičiuota tuščio filtro masė, mg.

8.4.   Dalies srauto skiedimas (PFS) ir nepraskiestų dujų matavimas

Dujinių sudedamųjų dalių akimirkinės koncentracijos signalai naudojami išmetamųjų teršalų masei apskaičiuoti dauginant iš akimirkinės išmetamųjų teršalų masės srauto. Išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas tiesiogiai arba apskaičiuojamas taikant įsiurbiamo oro ir degalų srauto rodmenis, bandymo dujų būdą arba įsiurbiamo oro ir oro bei degalų santykio matavimą. Ypatingas dėmesys turi būti atkreiptas į skirtingų prietaisų atsako trukmę. Į šiuos skirtumus turi būti atsižvelgiama lyginant signalus. Kietųjų dalelių atveju išmetamųjų dujų masės srauto signalai naudojami dalies srauto skiedimo sistemai valdyti, kad būtų paimtas išmetamųjų dujų masės srautui proporcingas mėginys. Proporcingumo kokybė patikrinama taikant mėginio ir išmetamųjų dujų srauto regresijos analizę pagal 9.4.6.1 punktą. Visas bandymas schematiškai parodytas 6 paveiksle.

Image

8.4.1.   Išmetamųjų dujų srauto masės nustatymas

8.4.1.1.   Įvadas

Apskaičiuojant teršalų kiekį nepraskiestose išmetamosiose dujose ir valdant dalies srauto skiedimo sistemą, būtina žinoti išmetamųjų dujų masės srautą. Išmetamųjų dujų masės srautą galima nustatyti bet kuriuo iš 8.3.1.3–8.4.1.7 punktuose aprašytų būdų.

8.4.1.2.   Atsako trukmė

Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį bet kurio iš 8.3.1.3–8.4.1.7 punktuose aprašytų būdų, atsako trukmė turi būti ne trumpesnė kaip analizatoriaus atsako trukmė (≤ 10 s), kaip reikalaujama 9.3.5 punkte.

Norint valdyti dalies srauto skiedimo sistemą, būtina taikyti trumpo atsako sistemą. Tinkle valdomų dalies srauto skiedimo sistemų atsako trukmė turi būti ≤ 0,3 s. Dalies srauto skiedimo sistemų, jeigu taikoma išankstinė kontrolė, pagrįsta etaloninio bandymo duomenimis, išmetamųjų dujų srauto matavimo sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 5 s, o kilimo trukmė – ≤ 1 s. Sistemos atsako trukmę nustato prietaiso gamintojas. Išmetamųjų dujų srautui ir dalies srauto skiedimo sistemai taikomos bendros atsako trukmės reikalavimai yra nurodyti 9.4.6.1 punkte.

8.4.1.3.   Tiesioginio matavimo metodas

Akimirkinį išmetamųjų dujų srautą galima tiesiogiai matuoti šiomis sistemomis:

| a) | prietaisais, kuriais matuojamas slėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo tūta (informacijos žr. ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

prietaisais, kuriais matuojamas slėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo tūta (informacijos žr. ISO 5167);

| b) | ultragarsiniu srauto matavimo prietaisu; |
| --- | --- |

b)

ultragarsiniu srauto matavimo prietaisu;

| c) | sūkuriniu debitmačiu. |
| --- | --- |

c)

sūkuriniu debitmačiu.

Privaloma imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta matavimo paklaidų, galinčių turėti poveikį išmatuotos išmetamųjų teršalų vertės paklaidoms. Minėtos priemonės – tai kruopštus įtaiso įmontavimas variklio išmetamųjų dujų sistemoje pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į nusistovėjusią inžinerijos praktiką. Ypač turi būti atkreipiamas dėmesys į tai, kad įmontavus įtaisą nebūtų daroma poveikio variklio darbui ir išmetamųjų teršalų kiekiui.

Debitmačiai turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus.

8.4.1.4.   Oro ir degalų matavimo metodas

Tinkamais debitmačiais matuojamas oro ir degalų srautas. Akimirkinis išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

Formula (28)

čia:

| q

  mew,i | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  maw,i | akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s; |
| q

  mf,i | akimirkinis degalų masės srautas, kg/s. |

q

  mew,i

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

q

  maw,i

akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s;

q

  mf,i

akimirkinis degalų masės srautas, kg/s.

Debitmačiai turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus, bet turi būti pakankamai tikslūs, kad taip pat atitiktų ir išmetamųjų dujų srauto tiesiškumo reikalavimus.

8.4.1.5.   Bandomųjų dujų matavimo metodas

Pagal šį metodą išmetamosiose dujose matuojama bandomųjų dujų koncentracija.

Žinomas kiekis inertinių dujų (pvz., gryno helio) įpurškiamas į išmetamąsias dujas kaip bandomosios dujos. Dujos sumaišomos ir praskiedžiamos išmetamosiomis dujomis, tačiau neturi reaguoti išmetimo vamzdyje. Po to išmetamųjų dujų mėginyje matuojama dujų koncentracija.

Siekiant visiškai sumaišyti bandomąsias dujas, išmetamųjų dujų ėmimo zondas turi būti įrengtas bent 1 m arba 30 išmetimo vamzdžio skersmenų atstumu (taikoma didesnė vertė) pasroviui nuo bandomųjų dujų įpurškimo vietos. Mėginių ėmimo zondas gali būti įrengtas arčiau įpurškimo vietos, jei visiškas sumaišymas tikrinamas lyginant bandomųjų dujų koncentraciją ir etaloninę koncentraciją, kai bandomosios dujos įpurškiamos prieš variklį.

Bandomųjų dujų srautas turi būti tokio dydžio, kad po sumaišymo bandomųjų dujų koncentracija varikliui veikiant tuščiąja eiga būtų mažesnė negu bandomųjų dujų analizatoriaus skalės didžiausia vertė.

Išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

Formula (29)

čia:

| q
  mew,i | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| --- | --- |
| q
  vt | bandomųjų dujų srautas, cm3/min; |
| c
  mix,i | akimirkinė bandymo dujų koncentracija po sumaišymo; |
| ρ
  e | išmetamųjų dujų tankis, kg/m3 (plg. su 4 lentele); |
| c
  b | bandomųjų dujų foninė koncentracija įleidžiamame ore, ppm. |

q
  mew,i

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

q
  vt

bandomųjų dujų srautas, cm3/min;

c
  mix,i

akimirkinė bandymo dujų koncentracija po sumaišymo;

ρ
  e

išmetamųjų dujų tankis, kg/m3 (plg. su 4 lentele);

c
  b

bandomųjų dujų foninė koncentracija įleidžiamame ore, ppm.

Bandomųjų dujų fono koncentracija (c
  b) gali būti nustatyta apskaičiuojant foninę koncentraciją, išmatuotą iš karto prieš bandymą ir po bandymo.

Kai foninė koncentracija sudaro mažiau kaip 1 % bandomųjų dujų po sumaišymo koncentracijos (c
  mix,i) esant didžiausiam išmetamųjų dujų srautui, į foninę koncentraciją galima neatsižvelgti.

Visa sistema turi atitikti 9.2 punkto išmetamųjų dujų srauto tiesiškumo reikalavimus.

8.4.1.6.   Oro srauto ir oro bei degalų santykio matavimo metodas

Pagal šį metodą išmetamųjų dujų masės srautas apskaičiuojamas pagal oro srautą ir oro bei degalų santykį. Akimirkinis išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

Formula (30)

čia:

Formula (31)

Formula (32)

čia:

| q
  maw,i | akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s; |
| --- | --- |
| A/F
  st | stechiometrinis oro ir degalų santykis, kg/kg; |
| λ
  i | akimirkinio perteklinio oro koeficientas; |
| c
  CO2d | sauso CO2 koncentracija, %; |
| c
  COd | sauso CO koncentracija, ppm; |
| c
  HCw | drėgnų HC koncentracija, ppm. |

q
  maw,i

akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, kg/s;

A/F
  st

stechiometrinis oro ir degalų santykis, kg/kg;

λ
  i

akimirkinio perteklinio oro koeficientas;

c
  CO2d

sauso CO2 koncentracija, %;

c
  COd

sauso CO koncentracija, ppm;

c
  HCw

drėgnų HC koncentracija, ppm.

Oro debitmatis ir analizatoriai turi atitikti 9.2 punkto tiesiškumo reikalavimus, o visa sistema turi atitikti 9.2 punkto išmetamųjų dujų srauto tiesiškumo reikalavimus.

Jeigu perteklinio oro koeficientui matuoti naudojama oro ir degalų santykio matavimo įranga, pvz., cirkonio tipo jutiklis, ji turi atitikti 9.3.2.7 punkto reikalavimus.

8.4.1.7.   Anglies balanso metodas

Šiuo metodu išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama iš degalų srauto ir dujinių išmetamųjų teršalų sudedamųjų dalių, kuriuose yra anglies. Akimirkinis išmetamųjų dujų srautas apskaičiuojamas taip:

Formula (33)

čia:

Formula (34)

ir

Formula (35)

čia:

| q
  mf,i | akimirkinis degalų masės srautas, kg/s; |
| --- | --- |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro; |
| w
  BET | deguonies kiekis degaluose, masės %; |
| w
  ALF | vandenilio kiekis degaluose, masės %; |
| w
  DEL | azoto kiekis degaluose, masės %; |
| w
  EPS | deguonies kiekis degaluose, masės %; |
| c
  CO2d | sauso CO2 koncentracija, %; |
| c
  CO2d,a | sauso CO2 koncentracija įsiurbiame ore, %; |
| c
  CO | sauso CO koncentracija, ppm; |
| c
  HCw | drėgnų HC koncentracija, ppm. |

q
  mf,i

akimirkinis degalų masės srautas, kg/s;

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro;

w
  BET

deguonies kiekis degaluose, masės %;

w
  ALF

vandenilio kiekis degaluose, masės %;

w
  DEL

azoto kiekis degaluose, masės %;

w
  EPS

deguonies kiekis degaluose, masės %;

c
  CO2d

sauso CO2 koncentracija, %;

c
  CO2d,a

sauso CO2 koncentracija įsiurbiame ore, %;

c
  CO

sauso CO koncentracija, ppm;

c
  HCw

drėgnų HC koncentracija, ppm.

8.4.2.   Dujinių sudedamųjų dalių nustatymas

8.4.2.1.   Įvadas

Bandyti pateikto variklio išmetamose nepraskiestose dujose esančios dujinės sudedamosios dalys matuojamos 9.3 punkte ir 3 priedėlyje aprašytomis matavimo ir mėginių ėmimo sistemomis. Duomenų įvertinimas aprašytas 8.4.2.2 punkte.

8.4.2.3 ir 8.4.2.4 punktuose aprašytos dvi skaičiavimo metodikos, kurios yra lygiavertės 2 priedėlyje nurodytiems etaloniniams degalams. 8.4.2.3 punkte aprašyta metodika yra paprastesnė, nes sudedamosios dalies ir išmetamųjų dujų tankio santykiui naudojamos lentelėse pateikiamos u vertės. 8.4.2.4 punkto metodika galima tiksliau nustatyti degalų savybes, kurios skiriasi nuo 2 priedėlio specifikacijų, tačiau tada reikalinga pirminė degalų sudėties analizė.

8.4.2.2.   Duomenų įvertinimas

Išmetamųjų teršalų duomenys užregistruojami ir saugomi pagal 7.6.6 punktą.

Dujinių sudedamųjų dalių masės srautui apskaičiuoti užregistruotų koncentracijų kreivės ir išmetamųjų dujų masės srauto kreivė sulygiuojama laiko atžvilgiu pagal transformacijos trukmę, kaip apibrėžta 3.1.30 punkte. Dėl to kiekvieno išmetamųjų dujų kiekį nustatančio analizatoriaus ir išmetamųjų dujų masės srauto sistemos atsako trukmė nustatoma atitinkamai pagal 8.4.1.2 ir 9.3.5 punktų nuostatas bei užregistruojama.

8.4.2.3.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas remiantis lentelėse pateikiamomis vertėmis

Teršalų masė (g/per bandymą) nustatoma akimirkinę išmetamųjų teršalų masę apskaičiuojant iš teršalų ir išmetamųjų dujų masės srauto nepraskiestų koncentracijų, pritaikytų pagal transformacijos trukmę, kaip nustatyta remiantis 8.4.2.2 punktu, integruojant akimirkines ciklo vertes ir integruotas vertes padauginant iš 5 lentelėje pateiktų u verčių. Jei matuojamos sausos dujos, prieš tolesnius skaičiavimus akimirkinėms koncentracijos vertėms pagal 8.1 punktą taikomas sausumo arba drėgnumo pataisos koeficientas.

Apskaičiuojant NOx, išmetamųjų teršalų masė padauginama iš drėgnio pataisos koeficiento k
  h,D arba k
  h,G, kaip nustatyta 8.2 punkte.

Taikoma ši lygtis:

Formula (36)

čia:

| u
  gas | atitinkama išmetamųjų dujų sudedamosios dalies vertė iš 5 lentelės; |
| --- | --- |
| c
  gas,i | išmetamųjų dujų sudedamosios dalies akimirkinė koncentracija, ppm; |
| q

  mew,i | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| f | duomenų rinkimo dažnis, Hz; |
| n | matavimų skaičius. |

u
  gas

atitinkama išmetamųjų dujų sudedamosios dalies vertė iš 5 lentelės;

c
  gas,i

išmetamųjų dujų sudedamosios dalies akimirkinė koncentracija, ppm;

q

  mew,i

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

f

duomenų rinkimo dažnis, Hz;

n

matavimų skaičius.

5 lentelė.

Nepraskiestų išmetamųjų dujų u vertės ir sudedamųjų dalių tankis

| Degalai | ρ
  e | Dujos |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Dyzelinas | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanolis | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| SGD (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propanas | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butanas | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| SND (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Degalai

ρ
  e

Dujos

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Dyzelinas

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanolis

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

SGD (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propanas

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butanas

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

SND (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas remiantis tiksliomis lygtimis

Teršalų masė (g/per bandymą) nustatoma akimirkinę išmetamųjų teršalų masę apskaičiuojant iš teršalų nepraskiestų koncentracijų, u verčių ir išmetamųjų dujų masės srauto, atsižvelgiant į transformacijos trukmę, kaip nustatyta pagal 8.4.2.2 punktą, integruojant akimirkines ciklo vertes. Jei matuojamos sausos dujos, prieš tolesnius skaičiavimus akimirkinėms koncentracijos vertėms pagal 8.1 punktą taikomas sausumo arba drėgnumo pataisos koeficientas.

Apskaičiuojant NOx, išmetamųjų teršalų masė padauginama iš drėgnio pataisos koeficiento k
  h,D arba k
  h,G, kaip nustatyta 8.2 punkte.

Taikoma ši lygtis:

Formula (g/per bandymą) (37)

čia:

| u
  gas,i | apskaičiuojamas pagal (38) ir (39) lygtis; |
| --- | --- |
| c
  gas,i | išmetamųjų dujų sudedamosios dalies akimirkinė koncentracija, ppm; |
| q
  mew,i | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| f | duomenų rinkimo dažnis, Hz; |
| n | matavimų skaičius. |

u
  gas,i

apskaičiuojamas pagal (38) ir (39) lygtis;

c
  gas,i

išmetamųjų dujų sudedamosios dalies akimirkinė koncentracija, ppm;

q
  mew,i

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

f

duomenų rinkimo dažnis, Hz;

n

matavimų skaičius.

Akimirkinės u vertės apskaičiuojamos pagal šias lygtis:

Formula) (38)

arba

Formula (39)

čia:

Formula (40)

čia:

| M
  gas | dujų sudedamosios dalies molinė masė (plg. su 6 priedėliu); |
| --- | --- |
| M
  e,i | išmetamųjų dujų akimirkinė molinė masė, g/mol; |
| ρ
  gas | dujų sudedamosios dalies tankis, kg/m3; |
| ρ
  e,i | išmetamųjų dujų akimirkinis tankis, kg/m3. |

M
  gas

dujų sudedamosios dalies molinė masė (plg. su 6 priedėliu);

M
  e,i

išmetamųjų dujų akimirkinė molinė masė, g/mol;

ρ
  gas

dujų sudedamosios dalies tankis, kg/m3;

ρ
  e,i

išmetamųjų dujų akimirkinis tankis, kg/m3.

Išmetamųjų dujų molinė masė, M
  e, gaunama bendrajai degalų sudėčiai CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
   taikant prielaidą, kad sudega viskas:

Formula (41)

čia:

| q

  maw,i | akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  mf,i | akimirkinis degalų masės srautas, kg/s; |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro; |
| M
  a | molinė sauso įsiurbiamo oro masė = 28,965 g/mol. |

q

  maw,i

akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas drėgnam orui, kg/s;

q

  mf,i

akimirkinis degalų masės srautas, kg/s;

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro;

M
  a

molinė sauso įsiurbiamo oro masė = 28,965 g/mol.

Išmetamųjų dujų tankis ρ
  e gaunamas taip:

Formula (42)

čia:

| q

  mad,i | akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  mf,i | akimirkinis degalų masės srautas, kg/s; |
| H
  a | įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro; |
| k
  fw | specialus degalų koeficientas pagal 8.1.1 punkto (16) lygtį. |

q

  mad,i

akimirkinis įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojamas sausam orui, kg/s;

q

  mf,i

akimirkinis degalų masės srautas, kg/s;

H
  a

įsiurbiamo oro drėgnis, vandens kiekis (g) kilograme sauso oro;

k
  fw

specialus degalų koeficientas pagal 8.1.1 punkto (16) lygtį.

8.4.3.   Kietųjų dalelių kiekio nustatymas

8.4.3.1.   Duomenų įvertinimas

Kietųjų dalelių masė skaičiuojama pagal 8.3 punkto (27) lygtį. Siekiant nustatyti kietųjų dalelių koncentraciją, užregistruojama bendra filtro mėginio masė (m
  sep) per bandymo ciklą.

Turint ankstesnį tipo patvirtinimo institucijos patvirtinimą, kietųjų dalelių masė gali būti perskaičiuota atsižvelgiant į skiediklio kietųjų dalelių lygį, kaip nustatyta 7.5.6 punkte, taikant nusistovėjusią inžinerinę praktiką ir specialias naudojamos kietųjų dalelių matavimo sistemos konstrukcijos ypatybes.

8.4.3.2.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas

Atsižvelgiant į sistemos konstrukciją, kietųjų dalelių masė (g/per bandymą) apskaičiuojama taikant 8.4.3.2.1 arba 8.4.3.2.2 punkto metodus po kietųjų dalelių mėginio masės plūdrumo pataisos pagal 8.3 punktą.

8.4.3.2.1.   Skaičiavimas, pagrįstas mėginio santykiu

Formula (43)

čia:

| m
  p | ciklo kietųjų dalelių mėginio masė, mg; |
| --- | --- |
| r
  s | vidutinis mėginio santykis per bandymo ciklą; |

m
  p

ciklo kietųjų dalelių mėginio masė, mg;

r
  s

vidutinis mėginio santykis per bandymo ciklą;

čia:

Formula (44)

čia:

| m
  se | mėginio masė per ciklą, kg; |
| --- | --- |
| m
  ew | visas išmetamųjų teršalų masės srautas per ciklą, kg; |
| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg; |
| m
  sed | skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg. |

m
  se

mėginio masė per ciklą, kg;

m
  ew

visas išmetamųjų teršalų masės srautas per ciklą, kg;

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg;

m
  sed

skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg.

Jei tai viso mėginio ėmimo sistema, m
  sep ir m
  sed yra vienodi.

8.4.3.2.2.   Skaičiavimas, pagrįstas skiedimo santykiu

Formula (45)

čia:

| m
  p | ciklo kietųjų dalelių mėginio masė, mg; |
| --- | --- |
| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg; |
| m
  edf | lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg. |

m
  p

ciklo kietųjų dalelių mėginio masė, mg;

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg;

m
  edf

lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg.

Bendra lygiaverčių praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą apskaičiuojama taip:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

čia:

| q
  medf,i | akimirkinis lygiavertis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| --- | --- |
| q
  mew,i | akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| r
  d,i | akimirkinio praskiedimo santykis; |
| q
  mdew,i | akimirkinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| q
  mdw,i | akimirkinis skiediklio masės srautas, kg/s; |
| f | duomenų rinkimo dažnis, Hz; |
| n | matavimų skaičius. |

q
  medf,i

akimirkinis lygiavertis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

q
  mew,i

akimirkinis išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

r
  d,i

akimirkinio praskiedimo santykis;

q
  mdew,i

akimirkinis praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

q
  mdw,i

akimirkinis skiediklio masės srautas, kg/s;

f

duomenų rinkimo dažnis, Hz;

n

matavimų skaičius.

8.5.   Viso srauto skiedimo matavimas (CVS)

Dujinių sudedamųjų dalių koncentracijos signalai, integruojant ciklui arba kaupiant mėginį maiše, naudojami apskaičiuoti išmetamųjų teršalų masę dauginant iš praskiesto išmetamųjų teršalų masės srauto. Išmetamųjų dujų masės srautas matuojamas pastovaus tūrio mėginio ėmimo (CVS) sistema, kuri gali naudoti tūrinį siurblį (PDP), ribinio srauto Venturi debitmatį (CFV) arba ikigarsinį Venturi debitmatį (SSV) su srauto kompensavimu arba be kompensavimo.

Imant mėginius į maišą ir imant kietųjų dalelių mėginius, proporcingas mėginys paimamas iš CVS sistemos praskiestų išmetamųjų dujų. Sistemoje be srauto kompensavimo mėginio srauto ir CVS srauto santykis nuo bandymo nustatytojo taško turi skirtis ne daugiau kaip ±2,5 %. Sistemoje su srauto kompensavimu kiekvienas atskiras srautas nuo savo atitinkamo tikslinio srauto gali skirtis ne daugiau kaip ±2,5 %.

Visas bandymas schematiškai parodytas 7 paveiksle.

Image

8.5.1.   Praskiestų išmetamųjų dujų srauto nustatymas

8.5.1.1.   Įvadas

Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį praskiestose išmetamosiose dujose, būtina žinoti praskiestų išmetamųjų dujų masės srautą. Visas ciklo praskiestų išmetamųjų dujų srautas (kg/per bandymą) apskaičiuojamas remiantis per ciklą atliktais matavimais ir atitinkamais srauto matavimo įtaiso kalibravimo duomenimis (V
  0, jei tai PDP (tūrinis siurblys), K
  V, jei tai CFV (ribinio srauto Venturi debitmatis), C
  d, jei tai SSV), bet kuriuo 8.5.1.2–8.5.1.4 punktuose apibrėžtu metodu. Jei bendras mėginio kietųjų dalelių mėginio srautas (m
  sep) didesnis kaip 0,5 % viso CVS (pastovaus tūrio mėginio ėmimas) srauto (m
  ed), CVS srautui padaroma m
  sep pataisa arba kietųjų dalelių mėginio srautas sugrąžinamas į CVS prieš srauto matavimo įtaisą.

8.5.1.2.   PDP-CVS sistema

Ciklo masės srauto skaičiavimas, jei praskiestų išmetamųjų teršalų temperatūra cikle svyruoja ne daugiau kaip ± 6 K naudojant šilumokaitį, atliekamas taip:

Formula (49)

čia:

| V
  0 | dujų, bandymo sąlygomis perpumpuojamų per vieną apsisukimą, tūris, m3/per apsisukimą; |
| --- | --- |
| n
  P | bendras siurblio sukimosi dažnis per bandymą; |
| p
  p | absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje, kPa; |
| T | vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įtekėjimo angoje, K. |

V
  0

dujų, bandymo sąlygomis perpumpuojamų per vieną apsisukimą, tūris, m3/per apsisukimą;

n
  P

bendras siurblio sukimosi dažnis per bandymą;

p
  p

absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje, kPa;

T

vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įtekėjimo angoje, K.

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama akimirkinė išmetamųjų teršalų masė ir ji integruojama per ciklą. Šiuo atveju akimirkinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Formula (50)

čia:

| n
  P,i | bendras siurblio apsisukimų skaičius per laiko atkarpą. |
| --- | --- |

n
  P,i

bendras siurblio apsisukimų skaičius per laiko atkarpą.

8.5.1.3.   CFV-CVS sistema

Jei praskiestų išmetamųjų teršalų temperatūra per ciklą naudojant šilumokaitį svyruoja ne daugiau kaip ± 11 K, ciklo masės srauto skaičiavimas atliekamas taip:

Formula (51)

čia:

| t | ciklo trukmė, s; |
| --- | --- |
| K
  V | ribinio srauto Venturi debitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis; |
| p
  p | absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, kPa; |
| T | absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K. |

t

ciklo trukmė, s;

K
  V

ribinio srauto Venturi debitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis;

p
  p

absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, kPa;

T

absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K.

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama akimirkinė išmetamųjų teršalų masė ir ji integruojama per ciklą. Šiuo atveju akimirkinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Formula (52)

čia:

| Δti | laiko atkarpa, s. |
| --- | --- |

Δti

laiko atkarpa, s.

8.5.1.4.   SSV-CVS sistema

Jei praskiestų išmetamųjų teršalų temperatūra per ciklą naudojant šilumokaitį svyruoja ne daugiau kaip ± 11 K, ciklo masės srauto skaičiavimas atliekamas taip:

Formula (53)

čia:

Formula (54)

čia:

| A0 | = 0,006111 SI vienetais; |
| --- | --- |
| d
  V | SSV tūtos skersmuo, m; |
| C
  d | SSV ištekėjimo koeficientas; |
| p
  p | absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, kPa; |
| T | temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K; |
| r
  p | SSV tūtos ir įtekėjimo angos absoliučiojo statinio slėgio santykis |
| r
  D | SSV tūtos skersmens d ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis. |

A0

= 0,006111 SI vienetais; Formula

d
  V

SSV tūtos skersmuo, m;

C
  d

SSV ištekėjimo koeficientas;

p
  p

absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, kPa;

T

temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K;

r
  p

SSV tūtos ir įtekėjimo angos absoliučiojo statinio slėgio santykis Formula

r
  D

SSV tūtos skersmens d ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis.

Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama akimirkinė išmetamųjų teršalų masė ir ji integruojama per ciklą. Šiuo atveju akimirkinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Formula (55)

čia:

| Δt
  i | laiko atkarpa, s. |
| --- | --- |

Δt
  i

laiko atkarpa, s.

Skaičiavimas tikruoju laiku pradedamas taikant pagrįstą C
  d vertę, pvz., 0,98, arba pagrįstą Q
  ssv vertę. Jei skaičiavimas pradedamas taikant Q
  ssv, pradinė Q
  ssv vertė naudojama Reinoldso skaičiui įvertinti.

Atliekant visus išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymus, srauto prie SSV tūtos Reinoldso skaičius turi atitikti Reinoldso skaičių intervalą, naudojamą kalibravimo kreivei pagal 9.5.4 punktą gauti.

8.5.2.   Dujinių sudedamųjų dalių nustatymas

8.5.2.1.   Įvadas

Praskiestose bandyti pateikto variklio išmetamosiose dujose esančios dujinės sudedamosios dalys matuojamos 3 priedėlyje aprašytais būdais. Išmetamosios dujos skiedžiamos filtruotu aplinkos oru, sintetiniu oru arba azotu. Viso srauto sistemos pralaidumas turi būti pakankamai didelis, kad skiedimo ir mėginių ėmimo sistemose būtų visiškai užkirstas kelias susidaryti vandens kondensatui. Duomenų vertinimo ir skaičiavimo procedūros aprašytos 8.5.2.2 ir 8.5.2.3 punktuose.

8.5.2.2.   Duomenų įvertinimas

Išmetamųjų teršalų duomenys užregistruojami ir saugomi pagal 7.6.6 punktą.

8.5.2.3.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas

8.5.2.3.1.   Pastovaus masės srauto sistemos

Sistemoms su šilumokaičiu teršalų masė nustatoma pagal šią lygtį:

Formula (g/per bandymą) (56)

čia:

| u
  gas | atitinkama išmetamųjų dujų sudedamosios dalies vertė iš 6 lentelės; |
| --- | --- |
| c
  gas | vidutinė išmetamųjų dujų sudedamųjų dalių koncentracija su fono pataisa, ppm; |
| m
  ed | visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą, kg. |

u
  gas

atitinkama išmetamųjų dujų sudedamosios dalies vertė iš 6 lentelės;

c
  gas

vidutinė išmetamųjų dujų sudedamųjų dalių koncentracija su fono pataisa, ppm;

m
  ed

visa praskiestų išmetamųjų teršalų masė per ciklą, kg.

Jei matuojamos sausos dujos, pagal 8.1 punktą taikomas sausumo / drėgnumo pataisos koeficientas.

Apskaičiuojant NOx išmetamųjų teršalų masė padauginama iš drėgnio pataisos koeficiento k
  h,D arba k
  h,G, kaip nustatyta 8.2 punkte.

u vertės pateiktos 6 lentelėje. Skaičiuojant u
  gas vertes praskiestų išmetamųjų dujų tankis laikomas lygiu oro tankiui. Todėl u
  gas vertės yra vienodos atskirų dujų sudedamosioms dalims, bet skiriasi HC atveju.

6 lentelė

Praskiestų išmetamųjų dujų u vertės ir sudedamųjų dalių tankis

| Degalai | ρ
  e | Dujos |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Dyzelinas | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanolis | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| SGD (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propanas | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butanas | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| SND (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Degalai

ρ
  e

Dujos

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Dyzelinas

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanolis

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

SGD (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propanas

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butanas

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

SND (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Kitaip u vertės gali būti apskaičiuojamos taikant tikslaus skaičiavimo metodą, bendrai aprašytą 8.4.2.4 punkte:

Formula (57)

čia:

| m
  gas | dujų sudedamosios dalies molinė masė (plg. su 6 priedėliu); |
| --- | --- |
| M
  e | išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol; |
| M
  d | molinė skiediklio masė = 28,965 g/mol; |
| D | skiedimo koeficientas (žr. 8.5.2.3.2 punktą). |

m
  gas

dujų sudedamosios dalies molinė masė (plg. su 6 priedėliu);

M
  e

išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol;

M
  d

molinė skiediklio masė = 28,965 g/mol;

D

skiedimo koeficientas (žr. 8.5.2.3.2 punktą).

8.5.2.3.2.   Koncentracijų su foninės koncentracijos pataisa nustatymas

Norint gauti tikrąsias teršalų koncentracijas, iš išmatuotos koncentracijos atimama vidutinė dujinių teršalų foninė koncentracija skiediklyje. Vidutinės foninių koncentracijų vertės gali būti nustatytos taikant mėginio rinkimo maiše metodą ar nenutrūkstamu matavimu ir integravimu. Taikoma ši lygtis:

Formula (58)

čia:

| c
  gas,e | išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm; |
| --- | --- |
| c
  d | išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota skiediklyje, ppm; |
| D | skiedimo koeficientas. |

c
  gas,e

išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm;

c
  d

išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota skiediklyje, ppm;

D

skiedimo koeficientas.

Skiedimo koeficientas apskaičiuojamas pagal šias lygtis:

| a) | dyzeliniams ir SND degalams naudojantiems dujiniams varikliams:

   (59) |
| --- | --- |

a)

dyzeliniams ir SND degalams naudojantiems dujiniams varikliams:

Formula (59)

| b) | GD degalams naudojantiems dujiniams varikliams

   (60) |
| --- | --- |

b)

GD degalams naudojantiems dujiniams varikliams

Formula (60)

čia:

| c
  CO2,e | drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, tūrio %; |
| --- | --- |
| c
  HC,e | drėgnų HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1; |
| c
  NMHC,e | drėgnų HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1; |
| c
  CO,e | drėgno CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm; |
| F
  S | stechiometrinis koeficientas. |

c
  CO2,e

drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, tūrio %;

c
  HC,e

drėgnų HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1;

c
  NMHC,e

drėgnų HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1;

c
  CO,e

drėgno CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm;

F
  S

stechiometrinis koeficientas.

Stechiometrinis koeficientas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula (61)

čia:

| α | degalų molinis vandenilio santykis (H/C). |
| --- | --- |

α

degalų molinis vandenilio santykis (H/C).

Antraip, jei sudėtis yra nežinoma, galima taikyti šiuos stechiometrinius koeficientus:

| FS (dyzelinas) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (SND) | = | 11,6 |
| FS (NG) | = | 9,5 |

FS (dyzelinas)

=

13,4

F
  S (SND)

=

11,6

FS (NG)

=

9,5

8.5.2.3.3.   Sistemos su srauto kompensavimu

Sistemoms be šilumokaičio teršalų masė (g/per bandymą) nustatoma apskaičiuojant akimirkines išmetamųjų teršalų mases ir akimirkines vertes integruojant visam ciklui. Be to, akimirkinei koncentracijos vertei taikoma foninės koncentracijos pataisa. Taikoma ši lygtis:

Formula (62)

čia:

| c
  gas,e | išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm; |
| --- | --- |
| c
  d | išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota skiediklyje, ppm; |
| m
  ed,i | praskiestų išmetamųjų dujų akimirkinė masė, kg; |
| m
  ed | visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg; |
| u
  gas | vertė iš 6 lentelės; |
| D | skiedimo koeficientas. |

c
  gas,e

išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm;

c
  d

išmetamųjų dujų sudedamosios dalies koncentracija, išmatuota skiediklyje, ppm;

m
  ed,i

praskiestų išmetamųjų dujų akimirkinė masė, kg;

m
  ed

visa praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg;

u
  gas

vertė iš 6 lentelės;

D

skiedimo koeficientas.

8.5.3.   Kietųjų dalelių kiekio nustatymas

8.5.3.1.   Išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas

Kietųjų dalelių masė (g/per bandymą) po kietųjų dalelių mėginio masės plūdrumo pataisos apskaičiuojama pagal 8.3 punktą:

Formula (63)

čia:

| m
  p | ciklo kietųjų dalelių mėginio masė, mg; |
| --- | --- |
| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg; |
| m
  ed | praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg; |

m
  p

ciklo kietųjų dalelių mėginio masė, mg;

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg;

m
  ed

praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg;

čia:

Formula (64)

čia:

| m
  set | kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg; |
| --- | --- |
| m
  ssd | antrinio skiediklio masė, kg. |

m
  set

kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg;

m
  ssd

antrinio skiediklio masė, kg.

Jei kietųjų dalelių kiekis skiediklyje nustatomas pagal 7.5.6 punktą, kietųjų dalelių masei gali būti padaryta foninės koncentracijos pataisa. Šiuo atveju kietųjų dalelių masė (g/per bandymą) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Formula (65)

čia:

| m
  sep | per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg; |
| --- | --- |
| m
  ed | praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg; |
| m
  sd | skiediklio, mėginių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui nustatyti, masė, kg; |
| m
  b | skiediklio surinktų kietųjų dalelių masė, mg; |
| D | skiedimo koeficientas, nustatytas 8.5.2.3.2 punkte. |

m
  sep

per kietųjų dalelių surinkimo filtrus tekančių praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg;

m
  ed

praskiestų išmetamųjų dujų masė per ciklą, kg;

m
  sd

skiediklio, mėginių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui nustatyti, masė, kg;

m
  b

skiediklio surinktų kietųjų dalelių masė, mg;

D

skiedimo koeficientas, nustatytas 8.5.2.3.2 punkte.

8.6.   Bendro pobūdžio skaičiavimai

8.6.1.   Slinkio pataisa

Atliekant slinkio patikrą pagal 7.8.4 punktą, perskaičiuotoji koncentracijos vertė turi būti apskaičiuojama taip:

Formula (66)

čia:

| c
  ref,z | nulinės vertės nustatymo dujų etaloninė koncentracija (paprastai lygi nuliui), ppm; |
| --- | --- |
| c
  ref,s | patikros dujų etaloninė koncentracija, ppm; |
| c
  pre,z | prieš bandymą analizatoriumi nustatyta nulinės vertės nustatymo dujų koncentracija, ppm; |
| c
  pre,s | prieš bandymą analizatoriumi nustatyta patikros dujų koncentracija, ppm; |
| c
  post,z | po bandymo analizatoriumi nustatyta nulinės vertės nustatymo dujų koncentracija, ppm; |
| c
  post,s | po bandymo analizatoriumi nustatyta patikros dujų koncentracija, ppm; |
| c
  gas | mėginio dujų koncentracija, ppm. |

c
  ref,z

nulinės vertės nustatymo dujų etaloninė koncentracija (paprastai lygi nuliui), ppm;

c
  ref,s

patikros dujų etaloninė koncentracija, ppm;

c
  pre,z

prieš bandymą analizatoriumi nustatyta nulinės vertės nustatymo dujų koncentracija, ppm;

c
  pre,s

prieš bandymą analizatoriumi nustatyta patikros dujų koncentracija, ppm;

c
  post,z

po bandymo analizatoriumi nustatyta nulinės vertės nustatymo dujų koncentracija, ppm;

c
  post,s

po bandymo analizatoriumi nustatyta patikros dujų koncentracija, ppm;

c
  gas

mėginio dujų koncentracija, ppm.

Apskaičiuojama po du kiekvienos sudedamosios dalies išmetamųjų teršalų savitosios masės rezultatų rinkinius pagal 8.6.3 punktą, pritaikius visas kitas pataisas. Vienas rinkinys apskaičiuojamas taikant neperskaičiuotą koncentraciją, o kitas – koncentraciją, perskaičiuotą taikant slinkio pataisą pagal 66 lygtį.

Atsižvelgiant į naudojamą matavimo sistemą ir taikomą skaičiavimo metodą, neperskaičiuotieji išmetamųjų teršalų rezultatai turi būti apskaičiuojami atitinkamai 36, 37, 56, 57 arba 62 lygtimis. Perskaičiuotosioms vertėms nustatyti atitinkamai 36, 37, 56, 57 arba 62 lygtyje c
  gas pakeičiamas į c
  cor iš 66 lygties. Jei atitinkamoje lygtyje taikomos akimirkinės koncentracijos vertės c
  gas,i, perskaičiuotoji vertė turi būti taikoma taip pat akimirkinė – c
  cor,i. 57 lygtyje pataisa taikoma tiek išmatuotajai, tiek foninei koncentracijai.

Palyginimo rezultatas apskaičiuojamas kaip neperskaičiuotųjų rezultatų procentinė vertė. Skirtumas tarp neperskaičiuotosios ir perskaičiuotosios su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų verčių neturi skirtis daugiau kaip ± 4 % nuo neperskaičiuotosios su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų vertės arba atitinkamos ribinės vertės, imant didesnę iš jų. Jei slinkis didesnis kaip 4 %, bandymas anuliuojamas.

Jei taikoma slinkio pataisa, pranešant išmetamųjų teršalų rezultatus turi būti pateikiami tik rezultatai su slinkio pataisa.

8.6.2.   NMHC ir CH4 skaičiavimas

NMHC ir CH4 skaičiavimas priklauso nuo taikyto kalibravimo metodo. FID, skirtas matuoti be NMC (3 priedėlio 11 paveikslo apatinis maršrutas), turi būti kalibruojamas propanu. Kai FID jungiamas nuosekliai su NMC (3 priedėlio 11 paveikslo viršutinis maršrutas), leidžiami šie metodai:

| a) | kalibravimo dujos – propanas; propanas apeina NMC; |
| --- | --- |

a)

kalibravimo dujos – propanas; propanas apeina NMC;

| b) | kalibravimo dujos – metanas; metanas prateka per NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibravimo dujos – metanas; metanas prateka per NMC.

atveju NMHC ir CH4 koncentracija apskaičiuojama taip:

Formula (67)

Formula (68)

atveju NMHC ir CH4 koncentracija apskaičiuojama taip:

Formula (67a)

Formula (68a)

čia:

| c
  HC(w/NMC) | HC koncentracija, kai mėginio srautas teka per NMC, ppm; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | HC koncentracija, kai mėginio srautas apeina NMC, ppm; |
| r
  h | metano atsako koeficientas, nustatytas pagal 9.3.7.2 punktą; |
| E
  M | metano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.1 punktą; |
| E
  E | etano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.2 punktą. |

c
  HC(w/NMC)

HC koncentracija, kai mėginio srautas teka per NMC, ppm;

c
  HC(w/oNMC)

HC koncentracija, kai mėginio srautas apeina NMC, ppm;

r
  h

metano atsako koeficientas, nustatytas pagal 9.3.7.2 punktą;

E
  M

metano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.1 punktą;

E
  E

etano veiksmingumas, nustatytas pagal 9.3.8.2 punktą.

Jei r
  h < 1,05, 67, 67a ir 68a lygtyse jį galima praleisti.

8.6.3.   Savitosios išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas

Savitoji išmetamųjų teršalų masė e
  gas arba e
  PM (g/kWh) kiekvienai atskirai sudedamajai daliai apskaičiuojama nurodytais būdais, atsižvelgiant į bandymo ciklo tipą.

WHSC, karšto variklio WHTC arba šalto variklio WHTC bandymams taikoma tokia lygtis:

Formula (69)

čia:

| m | išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies masė, g/per bandymą; |
| --- | --- |
| W
  act | tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 7.8.6 punktą, kWh. |

m

išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies masė, g/per bandymą;

W
  act

tikrasis ciklo darbas, nustatytas pagal 7.8.6 punktą, kWh.

WHTC atveju galutinis bandymo rezultatas yra šalto variklio užvedimo bandymo ir karšto variklio užvedimo bandymo svertinis vidurkis pagal šią lygtį:

Formula (70)

čia:

| m
  cold | išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies masė per šalto variklio užvedimo bandymą, g/per bandymą; |
| --- | --- |
| m
  hot | išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies masė per karšto variklio užvedimo bandymą, g/per bandymą; |
| W
  act,cold | šalto variklio užvedimo bandymo tikrojo ciklo darbas, kWh; |
| W
  act,hot | karšto variklio užvedimo bandymo tikrojo ciklo darbas, kWh. |

m
  cold

išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies masė per šalto variklio užvedimo bandymą, g/per bandymą;

m
  hot

išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies masė per karšto variklio užvedimo bandymą, g/per bandymą;

W
  act,cold

šalto variklio užvedimo bandymo tikrojo ciklo darbas, kWh;

W
  act,hot

karšto variklio užvedimo bandymo tikrojo ciklo darbas, kWh.

Jeigu taikomas periodinis regeneravimas pagal 6.6.2 punktą, regeneracijos perskaičiavimo koeficientai k
  r,u arba k
  r,d atitinkamai padauginami iš išmetamųjų teršalų savitosios masės rezultato e, nustatyto 69 ir 70 lygtyse, arba prie jo pridedami.

9.   ĮRANGOS SPECIFIKACIJA IR PATIKRA

Šiame priede nėra informacijos apie srauto, slėgio ir temperatūros matavimo įrangą arba sistemas. 9.2 punkte yra pateikti tik tokiai įrangai arba sistemoms taikomi tiesiškumo reikalavimai, būtini atliekant išmetamųjų teršalų bandymus.

9.1.   Dinamometro specifikacija

Turi būti naudojamas variklio dinamometras, kurio charakteristikos tinka 7.2.1 ir 7.2.2 punktuose aprašytam bandymų ciklui atlikti.

Sukamojo momento ir sukimosi dažnio matavimo įranga turi užtikrinti veleno galios matavimo tikslumą, būtiną norint įvykdyti ciklo pripažinimo tinkamu kriterijus. Gali būti reikalingi papildomi skaičiavimai. Matavimo įrangos tikslumas turi būti toks, kad nebūtų pažeisti 9.2 punkto 7 lentelėje pateikti tiesiškumo reikalavimai.

9.2.   Tiesiškumo reikalavimai

Visos matavimo įrangos ir sistemų kalibravimas patikrinamas pagal nacionalinius (tarptautinius) standartus. Matavimo įranga ir sistemos turi atitikti 7 lentelėje pateiktus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo patikra pagal 9.2.1 punktą dujų analizatoriams atliekama bent kas 3 mėnesius arba atlikus sistemos remontą ar pakeitimą, kuris gali turėti poveikį kalibravimui. Kitiems prietaisams ir sistemoms tiesiškumo patikrą prietaiso gamintojas atlieka pagal vidaus audito tvarką arba pagal ISO 9000 reikalavimus.

7 lentelė

Prietaisams ir matavimo sistemoms taikomi tiesiškumo reikalavimai

| Matavimo sistema | | Kreivės nuolydis:
  a1 | Standartinė paklaida
  SEE | Mišriosios koreliacijos koeficientas
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Variklio sukimosi dažnis | ≤ 0,05 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Variklio sukamasis momentas | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Degalų srautas | ≤1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Oro srautas | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Išmetamųjų dujų srautas | ≤1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Skiediklio srautas | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Praskiestų išmetamųjų dujų srautas | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Mėginio srautas | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Dujų analizatoriai | ≤0,5 % | 0,99–1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Dujų dozatoriai | ≤ 0,5 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Temperatūra | ≤ 1 % | 0,99–1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Slėgis | ≤ 1 % | 0,99–1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| KD likutis | ≤ 1 % | 0,99–1,01 | ≤ 1 % | ≥ 0,998 |

Matavimo sistema

Formula

Kreivės nuolydis:

a1

Standartinė paklaida

SEE

Mišriosios koreliacijos koeficientas

r2

Variklio sukimosi dažnis

≤ 0,05 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Variklio sukamasis momentas

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Degalų srautas

≤1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Oro srautas

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Išmetamųjų dujų srautas

≤1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Skiediklio srautas

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Mėginio srautas

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Dujų analizatoriai

≤0,5 %

0,99–1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

Dujų dozatoriai

≤ 0,5 %

0,98–1,02

≤ 2 %

≥ 0,990

Temperatūra

≤ 1 %

0,99–1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

Slėgis

≤ 1 %

0,99–1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

KD likutis

≤ 1 %

0,99–1,01

≤ 1 %

≥ 0,998

9.2.1.   Tiesiškumo patikra

9.2.1.1.   Įvadas

Tiesiškumo patikra atliekama kiekvienai 7 lentelėje nurodytai matavimo sistemai. Į matavimo sistemą įtraukiama bent 10 arba kitoks nustatytas skaičius etaloninių verčių, ir išmatuotos vertės palyginamos su etaloninėmis vertėmis taikant mažiausių kvadratų tiesinę regresiją pagal 11 lygtį. Didžiausios 6 lentelėje nurodytos ribos rodo didžiausias vertes, kurių tikimasi per bandymą.

9.2.1.2.   Bendrieji reikalavimai

Matavimo sistemos įšildomos pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas. Matavimo sistemos naudojamos taikant jų nustatytąją temperatūrą, slėgį ir srautą.

9.2.1.3.   Procedūra

Tiesiškumo patikra atliekama kiekvienam įprastai naudojamam veikimo intervalui šiais etapais:

| a) | siunčiant nulio signalą nustatoma nulinė prietaiso vertė. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamas išgrynintas sintetinis oras (arba azotas); |
| --- | --- |

a)

siunčiant nulio signalą nustatoma nulinė prietaiso vertė. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamas išgrynintas sintetinis oras (arba azotas);

| b) | siunčiant matavimo intervalo signalą nustatomas prietaiso matavimo intervalas. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos patikros dujos; |
| --- | --- |

b)

siunčiant matavimo intervalo signalą nustatomas prietaiso matavimo intervalas. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos patikros dujos;

| c) | pakartojama a) papunktyje nurodyta nulinės vertės nustatymo procedūra; |
| --- | --- |

c)

pakartojama a) papunktyje nurodyta nulinės vertės nustatymo procedūra;

| d) | patikra atliekama įtraukiant bent 10 etaloninių verčių (įskaitant nulį), kurių intervalas nuo nulio iki didžiausios vertės, kurios tikimasi per išmetamųjų dujų bandymą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos žinomos koncentracijos dujos, kaip nurodyta 9.3.3.2 punkte; |
| --- | --- |

d)

patikra atliekama įtraukiant bent 10 etaloninių verčių (įskaitant nulį), kurių intervalas nuo nulio iki didžiausios vertės, kurios tikimasi per išmetamųjų dujų bandymą. Į dujų analizatoriaus prievadą tiesiogiai tiekiamos žinomos koncentracijos dujos, kaip nurodyta 9.3.3.2 punkte;

| e) | etaloninės vertės matuojamos ir registruojamos 30 s, bent 1 Hz dažniu; |
| --- | --- |

e)

etaloninės vertės matuojamos ir registruojamos 30 s, bent 1 Hz dažniu;

| f) | mažiausių kvadratų tiesinės regresijos parametrams apskaičiuoti pagal 7.8.7 punkto 11 lygtį naudojamos 30 s laikotarpio aritmetinės vidutinės vertės; |
| --- | --- |

f)

mažiausių kvadratų tiesinės regresijos parametrams apskaičiuoti pagal 7.8.7 punkto 11 lygtį naudojamos 30 s laikotarpio aritmetinės vidutinės vertės;

| g) | tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 9.2 punkto 7 lentelės reikalavimus. |
| --- | --- |

g)

tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 9.2 punkto 7 lentelės reikalavimus.

| h) | turi būti pakartotinai patikrintas nulio nustatymas ir, jei būtina, pakartota patikros procedūra. |
| --- | --- |

h)

turi būti pakartotinai patikrintas nulio nustatymas ir, jei būtina, pakartota patikros procedūra.

9.3.   Išmetamųjų dujų kiekio nustatymo ir mėginių ėmimo sistema

9.3.1.   Analizatoriaus specifikacijos

9.3.1.1.   Bendrosios nuostatos

Analizatorių matavimo intervalas ir atsako trukmė turi būti tam tikro tikslumo, kuris reikalingas matuojant išmetamųjų dujų sudedamųjų dalių koncentraciją pereinamosios ir nusistovėjusios būsenos sąlygomis.

Įrangos elektromagnetinis suderinamumas (EMS) turi būti tokio lygio, kad būtų kiek įmanoma sumažintos papildomos paklaidos.

9.3.1.2.   Tikslumas

Tikslumas, apibrėžiamas kaip analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo etaloninės vertės, neturi viršyti ±2 % rodmens arba ±0,3 % didžiausiosios skalės vertės, taikant didesnę vertę.

9.3.1.3.   Rezultatų glaudumas

Rezultatų glaudumas, apibrėžiamas kaip 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas 10 pakartotinių atsako į naudojamas kalibravimo ar patikros dujas matavimų, neturi būti didesnis nei ± 1 % didžiausiosios skalės vertės kiekviename naudojamame didesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale arba ± 2 % didžiausiosios skalės vertės kiekviename naudojamame mažesnės nei 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos intervale.

9.3.1.4.   Triukšmas

Visuose taikomuose intervaluose analizatoriaus dvigubos amplitudės atsakas į nulio ir kalibravimo ar patikros dujų koncentraciją per bet kurį 10 s laikotarpį turi būti ne didesnis kaip 2 % didžiausiosios skalės vertės.

9.3.1.5.   Nulio slinkis

Nulinio atsako slinkį nustato prietaiso gamintojas.

9.3.1.6.   Matavimo intervalo slinkis

Matavimo intervalo atsako slinkį nustato prietaiso gamintojas.

9.3.1.7.   Signalo kilimo trukmė

Matavimo sistemoje įrengto analizatoriaus signalo kilimo trukmė neturi būti ilgesnė kaip 2,5 sekundės.

9.3.1.8.   Dujų džiovinimas

Išmetamosios dujos gali būti matuojamos drėgnos arba sausos. Jei naudojamas koks nors dujų džiovinimo įtaisas, jis turi kiek įmanoma mažiau veikti matuojamų dujų sudėtį. Cheminės džiovinimo priemonės nėra priimtinas metodas vandeniui iš mėginio šalinti.

9.3.2.   Dujų analizatoriai

9.3.2.1.   Įvadas

9.3.2.2–9.3.2.7 punktuose yra aprašyti taikytini matavimo principai. Išsamus matavimo sistemų aprašas pateiktas 3 priedėlyje. Išmatuotinos dujos analizuojamos toliau nurodytais prietaisais. Netiesinio atsako analizatoriams leidžiama taikyti tiesinimo grandines.

9.3.2.2.   Anglies monoksido (CO) analizė

Anglies monoksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR).

9.3.2.3.   Anglies dioksido (CO2) analizė

Anglies dioksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR).

9.3.2.4.   Angliavandenilių (HC) analizė

Angliavandenilių analizatorius turi būti šildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (HFID) tipo su detektoriumi, sklendėmis, vamzdynu ir pan., šildomas tiek, kad dujų temperatūra būtų 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). Dujiniams varikliams, degalams naudojantiems GD, ir priverstinio uždegimo varikliams angliavandenilių analizatorius dar gali būti nešildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) tipo, atsižvelgiant į taikomą metodą (žr. 3 priedėlį, A.3.1.3 punktą).

9.3.2.5.   Metano (CH4) ir angliavandenilių be metano (NMHC), analizė

Metano ir angliavandenilių be metano frakcija nustatoma naudojant šildomą metano atskyriklį (NMC) ir du FID, kaip nurodyta 3 priedėlyje, A.3.1.4 ir A.3.1.5 punktuose. Sudedamųjų dalių koncentracija nustatoma pagal 8.6.2 punktą.

9.3.2.6.   Azoto oksidų (NOx) analizė

NOx matuoti skirti du prietaisai, iš kurių gali būti naudojamas bet kuris, jei atitinka jam skirto 9.3.2.6.1 arba 9.3.2.6.2 punkto reikalavimus. Alternatyvios matavimo procedūros sistemos lygiavertiškumui nustatyti pagal 5.1.1 punktą leidžiama naudoti tik CLD.

9.3.2.6.1.   Chemiliuminescencinis detektorius (CLD)

Jei matuojamos sausos dujos, azoto oksidų analizatorius turi būti chemiliuminescencinio detektoriaus (CLD) arba šildomo chemiliuminescencinio detektoriaus (HCLD) tipo su NO2/NO keitikliu. Jei matuojamos drėgnos dujos, HCLD naudojamas su keitikliu, kurio temperatūra būtų aukštesnė kaip 328 K (55 °C), jei atitinka gesinimo vandeniu tikrinimo reikalavimus (žr. 9.3.9.2.2 punktą). Naudojant CLD ir HCLD, sienelių temperatūra mėginio kelyje turi būti 328 K–473 K (55 °C–200 °C) iki keitiklio, jei matuojamos sausos dujos, ir iki analizatoriaus, jei matuojamos drėgnos dujos.

9.3.2.6.2.   Nedispersinis ultravioletinių spindulių aptiktuvas (NDUV)

Nedispersinis ultravioletinių spindulių (NDUV) analizatorius gali būti naudojamas NOx koncentracijai matuoti. Jei NDUV analizatorius matuoja tik NO, už NDUV analizatoriaus turi būti įrengtas NO2/NO keitiklis. NDUV temperatūra turi būti palaikoma, kad nesusidarytų vandens kondensatas, nebent už NO2/NO keitiklio, jei jis naudojamas, arba už analizatoriaus įrengiamas mėginio džiovintuvas.

9.3.2.7.   Oro ir degalų santykio matavimas

Oro ir degalų santykio matavimo įranga, naudojama išmetamųjų dujų srautui nustatyti, kaip nurodyta 8.4.1.6 punkte, turi būti plataus intervalo oro ir degalų santykio matavimo jutiklis arba cirkonio tipo lambda jutiklis. Jutiklis pritvirtinamas tiesiogiai prie tos išmetimo vamzdžio vietos, kurioje išmetamųjų dujų temperatūra yra pakankamai aukšta, kad būtų neleidžiama atsirasti vandens kondensatui.

Jutiklio su įmontuotais elektroniniais įtaisais tikslumas turi būti:

| ± 3 % rodmens, | skirti | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % rodmens, | skirti | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % rodmens, | skirti | 5 ≤ λ |

± 3 % rodmens,

skirti

λ < 2

± 5 % rodmens,

skirti

2 ≤ λ < 5

± 10 % rodmens,

skirti

5 ≤ λ

Kad būtų laikomasi pirmiau nurodytų tikslumo reikalavimų, jutiklis kalibruojamas pagal gamintojo nurodymus.

9.3.3.   Dujos

Būtina atsižvelgti į kalibravimo dujų tinkamumo naudoti trukmę.

9.3.3.1.   Dujų grynumas

Reikiamą dujų grynumą apibrėžia toliau pateiktos priemaišų kiekio ribinės vertės. Darbui reikia turėti šias dujas:

| a) | nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:
  Išgrynintas azotas
  (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Išgrynintas deguonis
  (Grynumas > 99,5 tūrio % O2)
  Vandenilio ir helio mišinys (FID degiklio kuras)
  (40 ± 1 % vandenilio, visa kita – helis)
  (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Išgrynintas sintetinis oras
  (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Deguonies kiekis – 18 %–21 % tūrio) |
| --- | --- |

a)

nepraskiestoms išmetamosioms dujoms:

Išgrynintas azotas

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Išgrynintas deguonis

(Grynumas > 99,5 tūrio % O2)

Vandenilio ir helio mišinys (FID degiklio kuras)

(40 ± 1 % vandenilio, visa kita – helis)

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Išgrynintas sintetinis oras

(Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Deguonies kiekis – 18 %–21 % tūrio)

| b) | praskiestoms išmetamosioms dujoms (pasirinktinai – ir nepraskiestoms išmetamosioms dujoms)
  Išgrynintas azotas
  (Priemaišų kiekis: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Išgrynintas deguonis
  (Grynumas > 99,5 tūrio % O2)
  Vandenilio ir helio mišinys (FID degiklio kuras)
  (40 ± 1 % vandenilio, visa kita – helis)
  (Priemaišų kiekis: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Išgrynintas sintetinis oras
  (Priemaišų kiekis: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Deguonies kiekis –20,5 %–21,5 % tūrio)
  Jei dujų butelių neturima, gali būti naudojamas dujų valytuvas, jei galima įrodyti užterštumo lygį. |
| --- | --- |

b)

praskiestoms išmetamosioms dujoms (pasirinktinai – ir nepraskiestoms išmetamosioms dujoms)

Išgrynintas azotas

(Priemaišų kiekis: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Išgrynintas deguonis

(Grynumas > 99,5 tūrio % O2)

Vandenilio ir helio mišinys (FID degiklio kuras)

(40 ± 1 % vandenilio, visa kita – helis)

(Priemaišų kiekis: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Išgrynintas sintetinis oras

(Priemaišų kiekis: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Deguonies kiekis –20,5 %–21,5 % tūrio)

Jei dujų butelių neturima, gali būti naudojamas dujų valytuvas, jei galima įrodyti užterštumo lygį.

9.3.3.2.   Kalibravimo ir patikros dujos

Reikia turėti toliau nurodytos cheminės sudėties dujų mišinius. Leidžiama naudoti kitus dujų mišinius, jei dujos tarpusavyje nereaguoja. Registruojama gamintojo nurodyta kalibravimo dujų naudojimo laiko pabaigos data.

C3H8 ir išgrynintas sintetinis oras (žr. 9.3.3.1 punktą);

CO ir išgrynintas azotas;

CO ir išgrynintas azotas;

NO2 ir išgrynintas sintetinis oras;

CO2 ir išgrynintas azotas;

CH4 ir išgrynintas sintetinis oras;

C2H6 ir išgrynintas sintetinis oras.

Tikroji kalibravimo ir patikros dujų koncentracija nuo vardinės vertės turi skirtis ne daugiau kaip ± 1 % ir turi būti susieta su nacionaliniais ir tarptautiniais standartais. Visos kalibravimo dujų koncentracijos pateiktos nurodant jų tūrinę dalį (tūrio procentai arba tūrio ppm).

9.3.3.3.   Dujų dozatoriai

Be to, kalibravimui ir patikrai naudojamos dujos gali būti gautos dujų dozatoriais (tikslaus maišymo įtaisais), skiedžiant jas išgrynintu N2 arba išgrynintu sintetiniu oru. Dujų dozatoriaus tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentraciją galima būtų nustatyti ± 2 % tikslumu. Toks tikslumas reiškia, kad maišymui naudojamų pradinių dujų tūris turi būti žinomas bent ± 1 % tikslumu, susietu su nacionaliniais arba tarptautiniais dujų standartais. Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas dujų dozatorius, tikrinamas nuo 15 % iki 50 % didžiausiosios skalės vertės. Jeigu pirmoji patikra nesėkminga, gali būti atliekama papildoma patikra naudojant kitas kalibravimo dujas.

Pasirinktinai maišymo įtaisas gali būti tikrinamas iš esmės tiesiniu prietaisu, pvz., CLD, naudojant NO dujas. Prietaiso intervalas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai prijungtomis prie prietaiso. Dujų dozatorius tikrinamas esant naudojamiems nustatymams, o vardinė vertė turi būti lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekviename taške turi būti ne didesnis kaip ± 1 % vardinės vertės.

Norint atlikti tiesiškumo patikrą pagal 9.2.1 punktą, dujų dozatorius turi veikti ± 1 % tikslumu.

9.3.3.4.   Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujos

Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujos yra propano, deguonies ir azoto mišinys. Jame turi būti propano su 350 ppm C ± 75 ppm C angliavandenilio. Koncentracijos vertė taikant kalibravimo dujų leidžiamąsias nuokrypas nustatoma darant bendro angliavandenilių kiekio ir priemaišų chromatografinę analizę arba dinaminį maišymą. Priverstinio ir slėginio uždegimo varikliams bandyti reikalingos deguonies koncentracijos pateiktos 8 lentelėje, kita dalis yra išgrynintas azotas.

8 lentelė

Deguonies kiekio poveikio tikrinimo dujos

| Variklio tipas | O2 koncentracija (%) |
| --- | --- |
| slėginio uždegimo | 21 (20–22) |
| slėginio ir priverstinio uždegimo | 10 (9–11) |
| slėginio ir priverstinio uždegimo | 5 (4–6) |
| priverstinio uždegimo | 0 (0–1) |

Variklio tipas

O2 koncentracija (%)

slėginio uždegimo

21 (20–22)

slėginio ir priverstinio uždegimo

10 (9–11)

slėginio ir priverstinio uždegimo

5 (4–6)

priverstinio uždegimo

0 (0–1)

9.3.4.   Nuotėkio tikrinimas

Turi būti atliktas sistemos nuotėkio patikrinimas. Zondas atjungiamas nuo išmetimo sistemos ir jo galas užkemšamas. Įjungiamas analizatoriaus siurblys. Jei nėra nuotėkio, po pradinio stabilizavimo laikotarpio visi debitmačiai rodo maždaug nulį. Jei taip nėra, tikrinamos mėginio ėmimo linijos ir šalinamas defektas.

Didžiausioji leistina nuotėkio norma vakuumo pusėje turi būti 0,5 % srauto, naudojamo toje tikrinamos sistemos dalyje. Naudojamiems srautams įvertinti galima taikyti srautus per analizatorių ir per apylankinius kanalus.

Kitu būdu sistema gali būti vakuumuojama pasiekiant bent 20 kPa vakuumą (80 kPa absoliučiojo slėgio). Po pradinio stabilizavimo tarpsnio slėgio padidėjimas Δp (kPa/min.) sistemoje neturi viršyti:

Formula (71)

čia:

| V
  s | sistemos tūris, l; |
| --- | --- |
| q
  vs | sistemos srautas, l/min. |

V
  s

sistemos tūris, l;

q
  vs

sistemos srautas, l/min.

Kitas metodas yra pakopinis koncentracijos keitimas mėginio ėmimo linijos pradžioje, perjungiant nuo nulinės vertės nustatymo dujų į patikros dujas. Jei tinkamai sukalibruotas analizatorius po tam tikro laikotarpio rodo ≤ 99 %, palyginti su įleistų dujų koncentracija, vadinasi yra nuotėkio problema, kurią reikia išspręsti.

9.3.5.   Analizės sistemos atsako trukmės patikra

Nustatomieji parametrai atsako trukmei įvertinti turi būti tokie patys, kaip taikytieji atliekant matavimus per bandymą (t. y. slėgis, srautai, nustatomieji analizatoriaus filtro parametrai ir visi kiti atsako trukmei galintys turėti poveikį parametrai). Atsako trukmė nustatoma dujoms pasikeičiant tiesiog mėginių ėmimo zondo įleidimo angoje. Dujos turi pasikeisti greičiau nei per 0,1 s. Bandymui naudojamos dujos koncentracijos vertę turi pakeisti bent 60 % didžiausiosios skalės vertės.

Nubraižomos visų dujinių sudedamųjų dalių koncentracijos kreivės. Atsako trukmė – tai laiko atkarpa nuo dujų pasikeitimo ir atitinkamo užregistruotos koncentracijos pokyčio. Sistemos atsako trukmė (t
  90) susideda iš matavimo detektoriaus delsos trukmės ir detektoriaus signalo kilimo laiko. Delsos trukmė – tai laiko skirtumas nuo pokyčio (t
  0) pradžios ir kol atsakas sudaro 10 % galutinio rodmens (t
  10). Kilimo trukmė – tai laikas, kol išmatuota vertė pasiekia nuo 10 % iki 90 % galutinio rodmens vertės (t
  90 – t
  10).

Reguliuojant analizatoriaus ir išmetamųjų dujų srauto signalus, transformacijos trukmė apibrėžiama kaip laikas nuo pokyčio (t
  0), kol atsakas pasiekia 50 % galutinio rodmens vertės (t
  50).

Sistemos atsako trukmė turi būti ≤ 10 s, jeigu visų apribotų sudedamųjų dalių (CO, NOx, HC arba NMHC) ir visų naudojamų intervalų signalo kilimo trukmė pagal 9.3.1.7 punktą yra ≤ 2,5 s. Kai NMHC matuoti naudojama NMC, sistemos atsako trukmė gali būti didesnė kaip 10 s.

9.3.6.   NOx keitiklio veiksmingumo bandymas

Keitiklio, naudojamo NO2 paversti į NO, veiksmingumas tikrinamas taip, kaip nurodyta 9.3.6.1–9.3.6.8 punktuose (žr. 8 paveikslą).

Image

9.3.6.1.   Bandymo sąranka

Keitiklio veiksmingumas patikrinamas ozonatoriumi, taikant 8 paveiksle pateiktą bandymo sąrankos schemą ir toliau aprašytą metodiką.

9.3.6.2.   Kalibravimas

CLD ir HCLD kalibruojami pagal gamintojo specifikacijas dažniausiai taikomame darbiniame intervale, naudojant nulinės vertės nustatymo ir patikros dujas (kur NO kiekis turi būti apie 80 % darbinio intervalo, o NO2 koncentracija dujų mišinyje turi sudaryti mažiau kaip 5 % NO koncentracijos). NOx analizatorius nustatomas matuoti NO režimu, kad patikros dujos netekėtų per keitiklį. Nustatyta koncentracija turi būti užregistruojama.

9.3.6.3.   Skaičiavimas

Keitiklio veiksmingumas procentais apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula (72)

čia:

| a | NOx koncentracija pagal 9.3.6.6 punktą; |
| --- | --- |
| b | NOx koncentracija pagal 9.3.6.7 punktą; |
| c | NO koncentracija pagal 9.3.6.4 punktą; |
| d | NO koncentracija pagal 9.3.6.5 punktą. |

a

NOx koncentracija pagal 9.3.6.6 punktą;

b

NOx koncentracija pagal 9.3.6.7 punktą;

c

NO koncentracija pagal 9.3.6.4 punktą;

d

NO koncentracija pagal 9.3.6.5 punktą.

9.3.6.4.   Deguonies tiekimas

Per trišakę jungtį į kalibravimo dujų srautą nuolat leidžiamas deguonis arba nulinės vertės nustatymo oras, kol rodoma koncentracija tampa maždaug 20 % mažesnė už 9.3.6.2 punkte nurodytą kalibravimo koncentraciją (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

Registruojama rodoma koncentracija (c). Ozonatorius šio proceso metu neveikia.

9.3.6.5.   Ozonatoriaus įjungimas

Įjungiamas ozonatorius, kad sukurtų pakankamai ozono NO koncentracijai sumažinti iki 20 % (mažiausiai – iki 10 %) 9.3.6.2 punkte nurodytos kalibravimo koncentracijos. Registruojama rodoma koncentracija (d) (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

9.3.6.6.   NOx režimas

NO analizatorius įjungiamas matuoti NOx režimu, taigi dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO2, O2 ir N2) dabar teka per keitiklį. Registruojama rodoma koncentracija (a) (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu).

9.3.6.7.   Ozonatoriaus išjungimas

Ozonatorius išjungiamas. 9.3.6.6 punkte aprašytas dujų mišinys per keitiklį leidžiamas į detektorių. Registruojama rodoma koncentracija (b) (analizatorius nustatytas matuoti NOx režimu).

9.3.6.8.   NO režimas

Įjungiamas NO režimas esant išjungtam ozonatoriui, deguonies arba sintetinio oro srautas taip pat išjungiamas. Analizatoriaus NOx rodmuo nuo gauto pagal 9.3.6.2 punktą rodmens turi nesiskirti daugiau kaip ± 5 % (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu).

9.3.6.9.   Tikrinimo dažnis

Keitiklio veiksmingumas tikrinamas bent kartą per mėnesį.

9.3.6.10.   Veiksmingumo reikalavimas

Keitiklio našumas E
  NOx turi būti ne mažesnis kaip 95 %.

Jei ozonatorius pagal 9.3.6.5 punktą negali užtikrinti koncentracijos sumažėjimo nuo 80 % iki 20 %, kai analizatorius yra nustatytas dažniausiai taikomam intervalui, tada taikomas didžiausias intervalas, kuriam esant būtų užtikrinamas minėtas sumažėjimas.

9.3.7.   FID reguliavimas

9.3.7.1.   Detektoriaus atsako trukmės optimizavimas

FID nustatomas taip, kaip nurodo prietaiso gamintojas. Siekiant optimizuoti atsaką dažniausiai taikomame intervale, kaip patikros dujas reikėtų naudoti propaną.

Degalų ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendaciją, į analizatorių tiekiamos patikros dujos, turinčios 350 ppm ± 75 ppm C. Atsakas esant šiam degalų srautui nustatomas iš skirtumo tarp atsako į patikros dujas ir atsako į nulinės vertės nustatymo dujas. Degalų srautas po truputį pakopomis didinamas ir mažinamas lyginant su gamintojo specifikacija. Registruojamas patikros ir nulinės vertės nustatymo dujų atsakas esant šiems degalų srautams. Nubraižomas skirtumo tarp atsako į patikros ir nulinės vertės nustatymo dujas grafikas, o degalų srautas nustatomas pagal kreivės tašką su didesniu degalų srautu. Tai yra pradinis degalų srauto nustatymas, kurį gali tekti toliau optimizuoti atsižvelgiant į angliavandenilių atsako koeficiento ir deguonies kiekio poveikio patikros pagal 9.3.7.2 ir 9.3.7.3 punktus rezultatus. Jei deguonies kiekio poveikio patikra arba angliavandenilių atsako koeficientai neatitinka toliau pateiktų specifikacijų, oro srautas pakopomis didinamas ir mažinamas lyginant su gamintojo specifikacijomis, ir kiekvienam srautui turėtų būti kartojami 9.3.7.2 ir 9.3.7.3 punktų veiksmai.

Galima papildomai optimizuoti taikant SAE dokumente Nr. 770141 nurodytas procedūras.

9.3.7.2.   Angliavandenilių atsako koeficientai

Analizatoriaus tiesiškumo patikra atliekama naudojant propaną su oru ir išgrynintą sintetinį orą pagal 9.2.1.3 punktą.

Atsako koeficientai nustatomi pradedant naudoti analizatorių ir po ilgesnių laiko tarpų. Atsako koeficientas (r
  h) konkrečiam angliavandeniliui yra FID C1 rodmens santykis su dujų koncentracija balione, išreikšta C1, ppm.

Bandymo dujų koncentracija turi būti tokio lygio, kad atsakas sudarytų maždaug 80 % didžiausiosios skalės vertės. Koncentracija turi būti žinoma ± 2 % tikslumu pagal gravimetrinį etaloną, išreikštą tūrio vienetais. Be to, dujų balionas prieš tai 24 valandas kondicionuojamas esant 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) temperatūrai.

Naudotinų bandymo dujų ir santykinių atsako koeficientų intervalai:

| a) | metanas ir išgrynintas sintetinis oras: | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| b) | propilenas ir išgrynintas sintetinis oras | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| c) | toluolas ir išgrynintas sintetinis oras: | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |

a)

metanas ir išgrynintas sintetinis oras:

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

b)

propilenas ir išgrynintas sintetinis oras

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

c)

toluolas ir išgrynintas sintetinis oras:

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Šie dydžiai rodo santykį su propano ir išgryninto sintetinio oro atsako koeficientu r
  h = 1.

9.3.7.3.   Deguonies kiekio poveikio tikrinimas

Nepraskiestų išmetamųjų dujų analizatorių atveju deguonies kiekio poveikis nustatomas pradedant naudoti analizatorių ir po ilgesnių naudojimo tarpsnių.

Pasirenkamas matavimo intervalas, kuriame deguonies kiekio poveikiui tikrinti pasirinktų dujų koncentracija patenka į viršutinę 50 % dalį. Bandymas daromas esant reikiamai krosnies temperatūrai. Deguonies kiekio poveikio patikrinimo dujų specifikacijos pateiktos 9.3.3.4 punkte.

| a) | Nustatoma analizatoriaus nulinė vertė. |
| --- | --- |

a)

Nustatoma analizatoriaus nulinė vertė.

| b) | Priverstinio uždegimo variklių atveju analizatorius kalibruojamas su 0 % deguonies mišiniu. Slėginio uždegimo variklių prietaisai kalibruojami su 21 % deguonies mišiniu. |
| --- | --- |

b)

Priverstinio uždegimo variklių atveju analizatorius kalibruojamas su 0 % deguonies mišiniu. Slėginio uždegimo variklių prietaisai kalibruojami su 21 % deguonies mišiniu.

| c) | Nulinis atskas tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip 0,5 % didžiausiosios skalės vertės, pakartojami šio punkto a ir b etapų veiksmai. |
| --- | --- |

c)

Nulinis atskas tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip 0,5 % didžiausiosios skalės vertės, pakartojami šio punkto a ir b etapų veiksmai.

| d) | Įleidžiamos deguonies kiekio poveikio patikros dujos, turinčios 5 % ir 10 % deguonies. |
| --- | --- |

d)

Įleidžiamos deguonies kiekio poveikio patikros dujos, turinčios 5 % ir 10 % deguonies.

| e) | Nulinis atsakas tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip ± 1 % didžiausiosios skalės vertės, bandymas kartojamas. |
| --- | --- |

e)

Nulinis atsakas tikrinamas dar kartą. Jei jis pasikeitė daugiau kaip ± 1 % didžiausiosios skalės vertės, bandymas kartojamas.

| f) | Kiekvieno d etapo mišinio deguonies kiekio poveikis E
  O2 apskaičiuojamas taip:

   (73)
  čia analizatoriaus rodmenys:

   (74)
  čia:







  c
  ref,b | etaloninė HC koncentracija b etapu, ppm C; |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | etaloninė HC koncentracija d etapu, ppm C; |
| c
  FS,b | didžiausiosios skalės vertės HC koncentracija b etapu, ppm C; |
| c
  FS,d | didžiausiosios skalės vertės HC koncentracija d etapu, ppm C; |
| c
  m,b | b etapu išmatuota HC koncentracija, ppm C; |
| c
  m,b | d etapu išmatuota HC koncentracija, ppm C. |

f)

Kiekvieno d etapo mišinio deguonies kiekio poveikis E
  O2 apskaičiuojamas taip:

Formula (73)

čia analizatoriaus rodmenys:

Formula (74)

čia:

c
  ref,b

etaloninė HC koncentracija b etapu, ppm C;

c
  ref,d

etaloninė HC koncentracija d etapu, ppm C;

c
  FS,b

didžiausiosios skalės vertės HC koncentracija b etapu, ppm C;

c
  FS,d

didžiausiosios skalės vertės HC koncentracija d etapu, ppm C;

c
  m,b

b etapu išmatuota HC koncentracija, ppm C;

c
  m,b

d etapu išmatuota HC koncentracija, ppm C.

| g) | Prieš bandymą deguonies kiekio poveikis E
  O2 visoms reikalingoms deguonies kiekio poveikio patikros dujoms turi būti mažesnis kaip ±1,5 %. |
| --- | --- |

g)

Prieš bandymą deguonies kiekio poveikis E
  O2 visoms reikalingoms deguonies kiekio poveikio patikros dujoms turi būti mažesnis kaip ±1,5 %.

| h) | Jei deguonies kiekio poveikis E
  O2 yra didesnis kaip ±1,5 %, reikia patikslinti, laipsniškai gamintojo specifikacijų atžvilgiu didinant ir mažinant oro srautą, degalų srautą ir mėginio srautą. |
| --- | --- |

h)

Jei deguonies kiekio poveikis E
  O2 yra didesnis kaip ±1,5 %, reikia patikslinti, laipsniškai gamintojo specifikacijų atžvilgiu didinant ir mažinant oro srautą, degalų srautą ir mėginio srautą.

| i) | Deguonies kiekio poveikio patikra kartojama kiekvienam naujam nustatymui. |
| --- | --- |

i)

Deguonies kiekio poveikio patikra kartojama kiekvienam naujam nustatymui.

9.3.8.   Metano atskyriklio (NMC) veiksmingumas

NMC naudojamas angliavandeniliams be metano atskirti iš mėginio dujų oksiduojant juos visus, išskyrus metaną. Geriausia būtų, kad metano virsmas būtų lygus 0 %, o visų kitų angliavandenilių, kuriems atstovauja etanas, virsmas būtų 100 %. Norint tiksliai išmatuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vertės, kurios būtų taikomos skaičiuojant NMHC teršalų masės srautą (žr. 8.5.2 punktą).

9.3.8.1.   Veiksmingumas pagal metaną

Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID aplenkiant NMC ir jo neaplenkiant, ir registruojamos dvi koncentracijos vertės. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:

Formula (75)

čia:

| c
  HC(w/NMC) | HC koncentracija, kai CH4 leidžiamas per NMC; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | HC koncentracija, kai CH4 aplenkia NMC. |

c
  HC(w/NMC)

HC koncentracija, kai CH4 leidžiamas per NMC;

c
  HC(w/o NMC)

HC koncentracija, kai CH4 aplenkia NMC.

9.3.8.2.   Veiksmingumas pagal etaną

Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID aplenkiant NMC ir jo neaplenkiant, ir registruojamos dvi koncentracijos. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:

Formula (76)

čia:

| c
  HC(w/NMC) | HC koncentracija, kai C2H6 leidžiamas per NMC; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | HC koncentracija, kai C2H6 aplenkia NMC. |

c
  HC(w/NMC)

HC koncentracija, kai C2H6 leidžiamas per NMC;

c
  HC(w/o NMC)

HC koncentracija, kai C2H6 aplenkia NMC.

9.3.9.   Trukdžių poveikis

Išmetamosiose dujose esančios kitos, ne analizuojamosios, dujos prietaiso rodmenis gali veikti keliais būdais. NDIR prietaisai rodo daugiau kaip yra iš tikrųjų, jei į trukdančias dujas prietaisas reaguoja kaip ir į nustatomas dujas, tik mažesniu laipsniu. Mažesni rodmenys gaunami, kai naudojant NDIR prietaisus trukdančios dujos platina nustatomų dujų absorbcijos juostą, o naudojant CLD prietaisus trukdančios dujos gesina reakciją. Trukdžių tikrinimo bandymai, aprašyti 9.3.9.1 ir 9.3.9.3 punktuose, turi būti atliekami prieš pradedant naudoti analizatorių ir po ilgiau trunkančių jo naudojimo tarpsnių.

9.3.9.1.   CO analizatoriaus trukdžių tikrinimas

Vandens garai ir CO2 gali trukdyti CO analizatoriui veikti. Todėl CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 % iki 100 % visos bandymo metu naudojamos didžiausio darbinio koncentracijos intervalo, barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje ir registruojamas analizatoriaus atsakas. Analizatoriaus atsakas turi būti ne didesnis kaip 2 % vidutinės CO koncentracijos, numatomos per bandymą.

CO2 ir H2O trukdžių procedūros gali būti atliekamos ir atskirai. Jei naudojamų CO2 ir H2O lygiai aukštesni nei didžiausieji lygiai, numatomi per bandymą, kiekviena gauta trukdžių vertė turi būti proporcingai sumažinta padauginant ją iš numatomos didžiausiosios koncentracijos vertės ir tikrosios per šią procedūrą taikomos vertės santykio. Gali būti atliekamos atskiros trukdžių procedūros, taikant mažesnę H2O koncentraciją nei didžiausiasis per bandymą numatomas lygis, bet gauta H2O trukdžių vertė turi būti proporcingai padidinta padauginant ją iš numatomos didžiausiosios H2O koncentracijos vertės ir tikrosios per šią procedūrą taikomos vertės santykio. Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti šiame punkte nustatytą leidžiamąją nuokrypą.

9.3.9.2.   CLD analizatoriaus NOx gesinimo patikrinimai

Dvejos dujos, turinčios poveikį CLD (ir HCLD) analizatoriams, yra CO2 ir vandens garai. Atsakas į šiomis dujomis sukeliamą gesinimą yra proporcingas jų koncentracijai, todėl reikalingi bandymo metodai, kurie leistų nustatyti gesinimą esant didžiausioms numatomoms koncentracijoms, kurios gali būti bandymų metu. Jei CLD analizatoriuje taikomi gesinimo kompensavimo algoritmai, kuriems reikalingi H2O ir (arba) CO2 matavimo prietaisai, gesinimas turi būti įvertinamas šiems prietaisams veikiant ir taikant kompensavimo algoritmus.

9.3.9.2.1.   Gesinimo CO2 tikrinimas

CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 % iki 100 % visos didžiausio darbinio intervalo skalės, leidžiamos per NDIR analizatorių, o CO2 koncentracijos vertė registruojama kaip A. Paskui jos maždaug 50 % skiedžiamos NO patikros dujomis, leidžiamos per NDIR bei CLD, o CO2 bei NO koncentracijų vertės registruojamos atitinkamai kaip B ir C. Tuomet CO2 tiekimas nutraukiamas, per (H)CLD leidžiamos tik NO patikros dujos ir NO vertė registruojama kaip D.

Procentinis gesinimas apskaičiuojamas taip:

Formula (77)

čia:

| A | neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %; |
| --- | --- |
| B | praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %; |
| C | praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm; |
| D | neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm. |

A

neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %;

B

praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %;

C

praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm;

D

neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm.

Tipo patvirtinimo institucijai patvirtinus, galima taikyti alternatyvius CO2 ir NO patikros dujų skiedimo ir verčių skaičiavimo metodus, pvz., dinaminio maišymo ar mišinių darymo metodus.

9.3.9.2.2.   Gesinimo vandeniu tikrinimas

Šis tikrinimas taikomas matuojant tik drėgnų dujų koncentraciją. Apskaičiuojant gesinimą vandeniu, atsižvelgiama į NO patikros dujų skiedimą vandens garais ir į vandens garų koncentracijos mišinyje perskaičiavimą pagal bandymo metu numatomą koncentraciją.

NO matuojamas dujų mišinys, kurio koncentracija sudaro 80 %–100 % didžiausiosios įprasto darbinio intervalo skalės vertės, leidžiamas per (H)CLD, o NO vertė registruojama kaip D. NO kalibravimo dujos barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje ir leidžiamos per (H)CLD, o NO vertė registruojama kaip C. Nustatoma vandens temperatūra ir registruojama kaip F. Nustatomas mišinio sočiųjų garų slėgis, kuris turi atitikti barboterio vandens temperatūrą (F), ir registruojamas kaip G.

Vandens garų koncentracija mišinyje (%) apskaičiuojama pagal šią lygtį:

Formula (78)

ir registruojama kaip H. Numatyta praskiestų NO matuojamųjų dujų mišinio (vandens garuose) koncentracija apskaičiuojama taip:

Formula (79)

ir registruojama kaip D
  e. Dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų atveju didžiausia atliekant bandymą numatoma išmetamų vandens garų koncentracija (%), padarius prielaidą, kad degalų H/C atomų santykis yra 1,8/1, įvertinama pagal didžiausią CO2 koncentraciją išmetamosiose dujose A:

Formula (80)

ir registruojama kaip H
  m.

Procentinis gesinimas vandeniu apskaičiuojamas taip:

Formula (81)

čia:

| D
  e | numatoma praskiesto NO koncentracija, ppm; |
| --- | --- |
| C | išmatuota praskiesto NO koncentracija, ppm; |
| H
  m | didžiausia vandens garų koncentracija, %; |
| H | tikroji vandens garų koncentracija, %. |

D
  e

numatoma praskiesto NO koncentracija, ppm;

C

išmatuota praskiesto NO koncentracija, ppm;

H
  m

didžiausia vandens garų koncentracija, %;

H

tikroji vandens garų koncentracija, %.

9.3.9.2.3.   Didžiausiasis leidžiamas gesinimas

Suminis gesinimas CO2 ir vandeniu neturi viršyti 2 % didžiausiosios skalės vertės.

9.3.9.3.   NDUV analizatoriaus NOx gesinimo patikrinimas

Angliavandeniliai ir H2O gali sukelti teigiamuosius NDUV analizatoriaus trukdžius ir sukelti atsaką, panašų į NOx. Jei NDUV analizatoriuje taikomi kompensavimo algoritmai, kuriems daromi kitų dujų matavimai tų trukdžių patikrai atlikti, tokie matavimai turi būti daromi tuo pačiu metu, siekiant patikrinti algoritmus analizatoriui atliekant trukdžių patikrą.

9.3.9.3.1.   Procedūra

NDUV analizatorius turi būti įjungiamas, naudojamas, nulinė ir viso intervalo vertės nustatomos pagal prietaiso gamintojo instrukcijas. CLD naudojamas NOx kiekiui išmetamosiose dujose nustatyti. CLD atsakas naudojamas kaip etaloninė vertė. FID analizatoriumi išmatuojamas HC kiekis išmetamosiose dujose. FID atsakas taikomas kaip etaloninė angliavandenilių vertė.

Prieš bet kurį mėginio džiovintuvą, jei jis naudojamas bandymo metu, variklio išmetamosios dujos nukreipiamos į NDUV analizatorių. Turi būti suteikta laiko analizatoriaus atsakui stabilizuotis. Į stabilizavimo laiką gali būti įtrauktas perdavimo linijos ištuštinimo laikas ir sureagavimo į analizatoriaus atsaką laikas. Kai visi analizatoriai matuoja mėginio koncentraciją, turi būti užregistruojami 30 s trukmės mėginio duomenys ir apskaičiuojami trijų analizatorių aritmetiniai vidurkiai.

CLD vidutinė vertė atimama iš NDUV vidutinės vertės. Šis skirtumas padauginamas iš numatomos vidutinės HC koncentracijos ir patikros metu išmatuotos HC koncentracijos santykio:

Formula (82)

čia:

| c
  NOx,CLD | CLD išmatuota NOx koncentracija, ppm; |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | NDUV išmatuota NOx koncentracija, ppm; |
| c
  HC,e | numatoma didžiausioji HC koncentracija, ppm; |
| c
  HC,m | išmatuota HC koncentracija, ppm. |

c
  NOx,CLD

CLD išmatuota NOx koncentracija, ppm;

c
  NOx,NDUV

NDUV išmatuota NOx koncentracija, ppm;

c
  HC,e

numatoma didžiausioji HC koncentracija, ppm;

c
  HC,m

išmatuota HC koncentracija, ppm.

9.3.9.3.2.   Didžiausiasis leidžiamas gesinimas

Suminis gesinimas HC ir vandeniu neturi viršyti 2 % numatytos NOx koncentracijos bandymo metu.

9.3.9.4.   Mėginio džiovintuvas

Mėginio džiovintuvas pašalina vandenį, kuris gali trukdyti matuoti NOx.

9.3.9.4.1.   Mėginio džiovintuvo veiksmingumas

Naudojant sausų CLD analizatorius turi būti įrodoma, kad didžiausiai numatomai vandens garų koncentracijai H
  m (žr. 9.3.9.2.2 punktą) skirta vandens pašalinimo metodika išlaiko CLD drėgnį ≤ 5 g vandens/kg sauso oro (arba apie 0,008 % H2O), kuris yra 100 % santykinis drėgnis esant 3,9 °C temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. Drėgnio specifikacija taip pat yra lygiavertė apie 25 % santykinio drėgnio esant 25 °C temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui. Tai galima parodyti matuojant temperatūrą šiluminio džiovintuvo išleidimo angoje arba matuojant drėgnį prieš CLD. CLD išleidimo srauto drėgnis taip pat gali būti matuojamas tol, kol į CLD eis tik srautas iš džiovintuvo.

9.3.9.4.2.   NO2 patekimas į mėginio džiovintuvą

Netinkamai suprojektuotame mėginio džiovintuve likęs skystas vanduo gali iš mėginio pašalinti NO2. Jei mėginio džiovintuvas naudojamas su NDUV analizatoriumi, už kurio nėra NO2/NO keitiklio, vanduo gali pašalinti NO2 iš mėginio prieš atliekant NOx matavimą.

Mėginio džiovintuvas turi užtikrinti ne mažiau kaip 95 % viso NO2 kiekio išmatavimą esant didžiausiajai numatomai NO2 koncentracijai.

9.3.10.   Neatskiestų išmetamųjų dujinių teršalų mėginių ėmimas, jei taikoma

Išmetamųjų dujinių teršalų mėginių ėmimo zondai įrengiami bent 0,5 m arba 3 kartus didesniu nei išmetimo vamzdžio skersmuo atstumu (atsižvelgiant į tai, kuris atstumas didesnis) iki išmetamųjų dujų išmetimo sistemos išleidžiamosios angos ir pakankamai arti variklio, kad zonde būtų užtikrinta bent 343 K (70 °C) išmetamųjų dujų temperatūra.

Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, mėginio ėmimo vieta turi būti pakankamai toli pasroviui, kad paimtas mėginys atitiktų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Jei tai daug cilindrų ir skirtingas kolektorių grupes turintys varikliai, pvz., V formos varikliai, kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš mėginių ėmimo zondą. Jei šio reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias CO2 kiekis. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas išmetamųjų teršalų masės srautas.

Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo valymo sistemą, išmetamųjų teršalų mėginys imamas pasroviui nuo papildomo išmetamųjų teršalų valymo sistemos.

9.3.11.   Atskiestų išmetamųjų dujinių teršalų mėginių ėmimas, jei taikoma

Išmetimo vamzdis nuo variklio iki viso srauto skiedimo sistemos turi atitikti 3 priedėlio reikalavimus. Dujinių teršalų mėginių ėmimo zondas (-ai) įrengiamas (-i) skiedimo tunelio vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos gerai sumaišomi, ir visiškai arti kietųjų dalelių mėginio ėmimo zondo.

Mėginius galima imti šiais dviem būdais:

| a) | ciklo metu išmetamųjų teršalų mėginiai renkami į mėginių maišą ir išmatuojami atlikus bandymą; HC mėginių ėmimo maišas įkaitinamas iki 464 K ± 11 K (191 °C ± 11 °C), NOx mėginių ėmimo maišo temperatūra turi viršyti rasos taško temperatūrą; |
| --- | --- |

a)

ciklo metu išmetamųjų teršalų mėginiai renkami į mėginių maišą ir išmatuojami atlikus bandymą; HC mėginių ėmimo maišas įkaitinamas iki 464 K ± 11 K (191 °C ± 11 °C), NOx mėginių ėmimo maišo temperatūra turi viršyti rasos taško temperatūrą;

| b) | išmetamieji teršalai imami nenutrūkstamai ir jų kiekis integruojamas per visą ciklą. |
| --- | --- |

b)

išmetamieji teršalai imami nenutrūkstamai ir jų kiekis integruojamas per visą ciklą.

Foninės koncentracijos mėginiai į mėginių maišą imami prieš skiedimo tunelį ir vertės atimamos iš išmetamųjų teršalų koncentracijos pagal 8.5.2.3.2 punktą.

9.4.   Kietųjų dalelių matavimo ir mėginių ėmimo sistema

9.4.1.   Bendrosios specifikacijos

Kietųjų dalelių masei nustatyti reikia turėti kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemą, kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtrą, mikrogramines svarstykles ir valdomos temperatūros bei drėgnio svėrimo kamerą. Kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema turi būti sukurta taip, kad būtų užtikrinamas išmetamųjų teršalų srautui proporcingas reprezentatyvus kietųjų dalelių mėginys.

9.4.2.   Skiedimo sistemos bendrieji reikalavimai

Norint nustatyti kietųjų dalelių kiekį, reikia praskiesti mėginį filtruotu aplinkos oru, sintetiniu oru arba azotu. Skiedimo sistema turi būti parengta taip:

| a) | iš skiedimo ir mėginių ėmimo sistemų pašalinamas visas vandens kondensatas; |
| --- | --- |

a)

iš skiedimo ir mėginių ėmimo sistemų pašalinamas visas vandens kondensatas;

| b) | 20 cm atstumu prieš filtro (-ų) laikiklį (-ius) arba už jo (jų) atskiestų išmetamųjų dujų temperatūra palaikoma nuo 315 K (42 °C) iki 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

20 cm atstumu prieš filtro (-ų) laikiklį (-ius) arba už jo (jų) atskiestų išmetamųjų dujų temperatūra palaikoma nuo 315 K (42 °C) iki 325 K (52 °C);

| c) | prie pat skiedimo tunelio įleidimo angos skiediklio temperatūra turi būti nuo 293 K iki 325 K (nuo 20 °C iki 52 °C); |
| --- | --- |

c)

prie pat skiedimo tunelio įleidimo angos skiediklio temperatūra turi būti nuo 293 K iki 325 K (nuo 20 °C iki 52 °C);

| d) | mažiausiasis skiedimo santykis turi būti nuo 5:1 iki 7:1, o pradiniu skiedimo etapu – ne mažesnis kaip 2:1, atsižvelgiant į didžiausiąjį variklio išmetamųjų dujų srautą; |
| --- | --- |

d)

mažiausiasis skiedimo santykis turi būti nuo 5:1 iki 7:1, o pradiniu skiedimo etapu – ne mažesnis kaip 2:1, atsižvelgiant į didžiausiąjį variklio išmetamųjų dujų srautą;

| e) | dalies srauto skiedimo sistemoje buvimo joje laikas nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro (-ų) laikiklio (-ių) turi būti nuo 0,5 s iki 5 s; |
| --- | --- |

e)

dalies srauto skiedimo sistemoje buvimo joje laikas nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro (-ų) laikiklio (-ių) turi būti nuo 0,5 s iki 5 s;

| f) | viso srauto skiedimo sistemoje bendras buvimo joje laikas nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro (-ų) laikiklio (-ių) turi būti nuo 1 s iki 5 s, o buvimo antrinio skiedimo sistemoje (jei naudojama) laikas nuo antrinio skiediklio įleidimo vietos iki filtro (-ų) laikiklio (-ių) turi būti ne trumpesnis kaip 0,5 s. |
| --- | --- |

f)

viso srauto skiedimo sistemoje bendras buvimo joje laikas nuo skiediklio įleidimo vietos iki filtro (-ų) laikiklio (-ių) turi būti nuo 1 s iki 5 s, o buvimo antrinio skiedimo sistemoje (jei naudojama) laikas nuo antrinio skiediklio įleidimo vietos iki filtro (-ų) laikiklio (-ių) turi būti ne trumpesnis kaip 0,5 s.

Iš skiediklio leidžiama pašalinti drėgmę prieš jam patenkant į skiedimo sistemą, o tai ypač naudinga, kai oro drėgnis yra didelis.

9.4.3.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimas

9.4.3.1.   Dalies srauto skiedimo sistema

Kietųjų dalelių ėmimo zondas turi būti įmontuojamas arti išmetamųjų dujų mėginio ėmimo zondo, tačiau pakankamai toli, kad tie abu zondai neturėtų vienas kitam poveikio. Dėl to 9.3.10 punkte nurodytos montavimo nuostatos taip pat taikomos imant kietųjų dalelių mėginius. Mėginių ėmimo linija turi atitikti 3 priedėlio reikalavimus.

Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, mėginio ėmimo vieta turi būti pakankamai toli pasroviui, kad paimtas mėginys atitiktų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Jei tai daug cilindrų ir skirtingas kolektorių grupes turintys varikliai, pvz., V formos varikliai, kolektorius rekomenduojama grupuoti prieš mėginių ėmimo zondą. Jei šio reikalavimo neįmanoma laikytis, leidžiama paimti mėginį iš tos grupės, kurioje išmetamas didžiausias kietųjų dalelių kiekis. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti naudojamas visas kolektoriaus išmetamųjų teršalų masės srautas.

9.4.3.2.   Viso srauto skiedimo sistema

Kietųjų dalelių ėmimo zondas įmontuojamas gana arti išmetamųjų dujų mėginio ėmimo zondo, tačiau pakankamai toli, kad tie abu zondai neturėtų vienas kitam poveikio skiedimo tunelyje. Dėl to 9.3.11 punkte nurodytos montavimo nuostatos taip pat taikomos imant kietųjų dalelių mėginius. Mėginių ėmimo linija turi atitikti 3 priedėlio reikalavimus.

9.4.4.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimo filtrai

Praskiestų išmetamųjų dujų mėginiai per bandymo seką imami 9.4.2.1–9.4.2.3 punktų reikalavimus atitinkančiu filtru.

9.4.4.1.   Filtrų specifikacijos

Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) sulaikymo veiksmingumas turi būti bent 99 %. Filtras turi būti iš:

| a) | anglies fluoridu (PTFE) padengto stiklo pluošto arba |
| --- | --- |

a)

anglies fluoridu (PTFE) padengto stiklo pluošto arba

| b) | anglies fluorido (PTFE) membranos. |
| --- | --- |

b)

anglies fluorido (PTFE) membranos.

9.4.4.2.   Filtrų dydis

Filtras turi būti apskritas, 47 mm (leidžiamoji nuokrypa: 46,50 mm ± 0,6 mm) vardinio skersmens, o naudojamas skersmuo (filtro dėmės skersmuo) – ne mažesnis kaip 38 mm.

9.4.4.3.   Per filtrą tekančio srauto greitis

Per filtrą tekančio srauto greitis turi būti nuo 0,90 m/s iki 1,00 m/s, o į šias ribas nepatenkančio srauto verčių turi būti ne daugiau kaip 5 %. Jei bendra KD ant filtro masė viršija 400 μg, per filtrą tekančio srauto greitis gali būti nuo 0,50 m/s. Per filtrą tekančio srauto greitis skaičiuojamas kaip mėginio tūrinis srautas, esant slėgiui prieš filtrą ir temperatūrai filtro paviršiuje, padalytas iš naudojamo filtro paviršiaus.

9.4.5.   Svėrimo kameros ir analizinių svarstyklių specifikacijos

Kameros (arba patalpos) aplinkoje neturi būti jokių aplinkos teršalų (pvz., dulkių, purškalų ar pusiau lakių medžiagų), kurie galėtų užteršti kietųjų dalelių filtrus. Svėrimo patalpa turi atitikti reikiamas specifikacijas bent prieš 60 min iki filtrų svėrimo.

9.4.5.1.   Sąlygos svėrimo kameroje

Kameroje (arba kambaryje), kurioje dalelių filtrai kondicionuojami ir sveriami, visą kondicionavimo ir svėrimo laiką turi būti užtikrinama 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) temperatūra. Drėgnis turi būti palaikomas rasos taško: 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Jei stabilizavimo ir svėrimo aplinkos yra atskiros, temperatūra stabilizavimo aplinkoje turi būti palaikoma 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), bet rasos taško reikalavimai išlieka 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Drėgnis ir aplinkos temperatūra turi būti registruojami.

9.4.5.2.   Etaloninio filtro svėrimas

Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 12 valandų po mėginių filtrų svėrimo, bet geriau tai daryti vienu laiku. Jie turi būti tokio paties dydžio ir iš tokios pačios medžiagos, kaip ir mėginių filtrai. Svėrimo rezultatams taikoma plūdrumo pataisa.

Jeigu, kol pasveriamas mėginių filtras, vidutinė etaloninių filtrų masė pasikeičia daugiau kaip 10 μg, visi mėginių filtrai išmetami ir išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymas kartojamas.

Etaloniniai filtrai reguliariai keičiami pagal nusistovėjusią inžinerinę praktiką arba ne rečiau kaip kartą per metus.

9.4.5.3.   Analizinės svarstyklės

Analizinės svarstyklės, kuriomis nustatoma filtro masė, turi atitikti 9.2 punkto 7 lentelės tiesiškumo patikros kriterijų. Rezultatų glaudumas (standartinis nuokrypis) turi būti bent 2 μg, o skiriamoji geba – bent 1 μg (1 skaitmuo = 1 μg).

Siekiant užtikrinti tikslų filtrų svėrimą, svarstykles rekomenduojama įrengti taip:

| a) | padėti ant nuo virpesių apsaugotos platformos, kad jų neveiktų išorinis triukšmas r virpesiai; |
| --- | --- |

a)

padėti ant nuo virpesių apsaugotos platformos, kad jų neveiktų išorinis triukšmas r virpesiai;

| b) | apsaugoti nuo konvekcinių oro srautų statiškai išsklaidančiu ir elektriškai įžemintu apsaugu nuo oro judėjimo. |
| --- | --- |

b)

apsaugoti nuo konvekcinių oro srautų statiškai išsklaidančiu ir elektriškai įžemintu apsaugu nuo oro judėjimo.

9.4.5.4.   Statinio elektros krūvio poveikio panaikinimas

Filtras neutralizuojamas prieš svėrimą, pvz., polonio neutralizatoriumi arba panašiai veikiančiu prietaisu. Jei naudojamas filtras su PTFE membrana, statinis elektros krūvis turi būti išmatuojamas ir neviršyti ±2,0 V neutralaus krūvio.

Svarstyklių aplinkoje statinis elektros krūvis turi būti kuo labiau sumažintas. Galimi šie būdai:

| a) | svarstyklės elektriškai įžemintos; |
| --- | --- |

a)

svarstyklės elektriškai įžemintos;

| b) | jei KD mėginiai kilnojami rankiniu būdu, naudojamas nerūdijančiojo plieno pincetas; |
| --- | --- |

b)

jei KD mėginiai kilnojami rankiniu būdu, naudojamas nerūdijančiojo plieno pincetas;

| c) | pincetas turi būti įžemintas įžeminimo juosta arba tokia juosta turi būti prijungta prie dirbančiojo, kad juostos ir svarstyklių įžeminimas būtų bendras. Įžeminimo juostose turi būti tinkamas varžas, apsaugantis dirbančiuosius nuo atsitiktinio elektros smūgio. |
| --- | --- |

c)

pincetas turi būti įžemintas įžeminimo juosta arba tokia juosta turi būti prijungta prie dirbančiojo, kad juostos ir svarstyklių įžeminimas būtų bendras. Įžeminimo juostose turi būti tinkamas varžas, apsaugantis dirbančiuosius nuo atsitiktinio elektros smūgio.

9.4.5.5.   Papildomos specifikacijos

Visų skiedimo sistemos ir mėginių ėmimo sistemos dalių nuo išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio, kurios liečiasi su nepraskiestomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi kiek įmanoma mažinti kietųjų dalelių nusėdimą ar pakitimą. Visos dalys turi būti pagamintos iš elektrai laidžių medžiagų, kurios nereaguoja su išmetamųjų dujų sudedamosiomis dalimis, ir įžemintos, kad būtų išvengta elektrostatinių reiškinių.

9.4.5.6.   Srauto matavimo prietaisų kalibravimas

Kiekvienam kietųjų dalelių mėginių ėmimo ir dalies srauto skiedimo sistemos debitmačiui atliekama tiesiškumo patikra, aprašyta 9.2.1 punkte; patikros dažnumas toks, koks yra būtinas norint laikytis šios techninės taisyklės tikslumo reikalavimų. Srauto etaloninių verčių atžvilgiu naudojamas tikslus debitmatis, atitinkantis tarptautinius ir (arba) nacionalinius standartus. Apie skirtuminio srauto matavimo kalibravimą žr. 9.4.6.2 punktą.

9.4.6.   Specialūs dalies srauto skiedimo sistemos reikalavimai

Dalies srauto skiedimo sistema turi būti suprojektuota imti proporcingą neatskiestų išmetamųjų dujų mėginį iš variklio išmetamųjų dujų srauto, reaguojant į to srauto svyravimus. Dėl to svarbu, kad būtų nustatytas toks skiedimo santykis arba imties santykis r
  d arba r
  s, kad būtų laikomasi 9.4.6.2 punkto tikslumo reikalavimų.

9.4.6.1.   Sistemos atsako trukmė

Siekiant valdyti dalies srauto skiedimo sistemą, būtina taikyti trumpo atsako sistemą. Sistemos transformacijos trukmė nustatoma 9.4.6.6 punkte nustatyta tvarka. Jeigu išmetamųjų teršalų srauto matavimo (žr. 8.3.1.2 punktą) ir dalies srauto skiedimo sistemos bendra transformacijos trukmė yra < 0,3 s, galima taikyti tiesioginį valdymą Jeigu transformacijos trukmė ilgesnė nei 0,3 s, remiantis etaloniniu bandymu taikomas išankstinis valdymas. Šiuo atveju suminė didėjimo trukmė turi būti ≤ 1 s, o suminė delsos trukmė – ≤ 10 s.

Nustatoma tokia visos sistemos atsako trukmė, kad būtų užtikrinamas išmetamųjų teršalų masei proporcingas reprezentatyvus kietųjų dalelių mėginys q
  mp,i. Nustatant proporcingumą, palyginamoji q
  mp,i ir q
  mew,i regresijos analizė atliekama ne mažesniu nei 5 Hz duomenų rinkimo dažniu ir turi būti laikomasi šių kriterijų:

| a) | q
  mp,i ir q
  mew,i tiesinės regresijos mišriosios koreliacijos koeficientas r
  2 neturi būti mažesnis kaip 0,95; |
| --- | --- |

a)

q
  mp,i ir q
  mew,i tiesinės regresijos mišriosios koreliacijos koeficientas r
  2 neturi būti mažesnis kaip 0,95;

| b) | standartinė paklaida apskaičiuojant q
  mp,i, jeigu atsižvelgiama į q
  mew,i, neturi viršyti 5 % didžiausios q
  mp vertės; |
| --- | --- |

b)

standartinė paklaida apskaičiuojant q
  mp,i, jeigu atsižvelgiama į q
  mew,i, neturi viršyti 5 % didžiausios q
  mp vertės;

| c) | q
  mp vertė regresijos tiesėje neturi viršyti daugiau kaip ± 2 % didžiausiosios q
  mp. |
| --- | --- |

c)

q
  mp vertė regresijos tiesėje neturi viršyti daugiau kaip ± 2 % didžiausiosios q
  mp.

Išankstinis valdymas būtinas, jei kietųjų dalelių sistemos bendra transformacijos trukmė t
  50,P, o išmetamųjų dujų masės srauto signalas t
  50,F yra > 0,3 s. Šiuo atveju atliekamas išankstinis bandymas ir per jį gautas išmetamųjų dujų masės srauto signalas naudojamas mėginio srautui į kietųjų dalelių sistemą valdyti. Dalies srauto skiedimo sistema valdoma pagal nustatytus reikalavimus, jeigu per pradinį bandymą nustatytą q
  mew,pre trukmę, į kurią atsižvelgiant valdoma q
  mp, galima paslinkti t
  50,P + t
  50,F verte.

Nustatant koreliaciją tarp q
  mp,i ir q
  mew,i, naudojami atliekant tikrąjį bandymą užregistruoti duomenys, q
  mew,i trukmę, palyginti su q
  mp,i, reguliuojant t
  50,F (t
  50,P nenaudojama laikui reguliuoti). Vadinasi, laiko poslinkis tarp q
  mew ir q
  mp – tai jų transformacijos trukmės skirtumas, kuris buvo nustatytas 9.4.6.6 punkte.

9.4.6.2.   Skirtuminio srauto matavimo specifikacijos

Jei tai dalies srauto skiedimo sistemos, ypatingas dėmesys skiriamas mėginio srautui q
  mp, jeigu jis nustatomas matuojant slėgių skirtumą, o ne matuojamas tiesiogiai:

Formula (83)

Šiuo atveju didžiausia skirtumo paklaida turi būti tokia, kad q
  mp tikslumas būtų ne didesnis kaip ± 5 %, kai skiedimo santykis yra mažesnis kaip 15. Jis gali būti apskaičiuojamas imant kiekvieno prietaiso vidutines kvadratines pataisas.

Priimtiną q
  mp tikslumą galima užtikrinti vienu iš toliau nurodytų būdų:

| a) | q
  mdew ir q
  mdw absoliutusis tikslumas yra ±0,2 %, užtikrinantis, kad q
  mp tikslumas būtų ≤ 5 %, jeigu skiedimo santykis yra 15. Tačiau paklaida padidėtų, jeigu būtų taikomas didesnis skiedimo santykis; |
| --- | --- |

a)

q
  mdew ir q
  mdw absoliutusis tikslumas yra ±0,2 %, užtikrinantis, kad q
  mp tikslumas būtų ≤ 5 %, jeigu skiedimo santykis yra 15. Tačiau paklaida padidėtų, jeigu būtų taikomas didesnis skiedimo santykis;

| b) | q
  mdw kalibravimas, atsižvelgiant į q
  mdew, atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks pats q
  mp tikslumas, koks nurodytas a papunktyje. Išsamios informacijos žr. 9.4.6.2 punkte; |
| --- | --- |

b)

q
  mdw kalibravimas, atsižvelgiant į q
  mdew, atliekamas taip, kad būtų užtikrinamas toks pats q
  mp tikslumas, koks nurodytas a papunktyje. Išsamios informacijos žr. 9.4.6.2 punkte;

| c) | q
  mp tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas bandymo dujomis, pvz., CO2. Šiuo atveju q
  mp vėl privaloma taikyti lygiavertį tikslumą, kuris buvo taikytas a papunktyje nurodytam metodui. |
| --- | --- |

c)

q
  mp tikslumas nustatomas netiesiogiai, atsižvelgiant į skiedimo santykio tikslumą, kuris nustatomas bandymo dujomis, pvz., CO2. Šiuo atveju q
  mp vėl privaloma taikyti lygiavertį tikslumą, kuris buvo taikytas a papunktyje nurodytam metodui.

| d) | q
  mdew ir q
  mdw absoliutusis tikslumas yra ± 2 % didžiausiosios skalės vertės, didžiausioji q
  mdew ir q
  mdw skirtumo paklaida –0,2 %, o tiesiškumo paklaida – ±0,2 % didžiausios q
  mdew vertės, kuri buvo užregistruota per bandymą. |
| --- | --- |

d)

q
  mdew ir q
  mdw absoliutusis tikslumas yra ± 2 % didžiausiosios skalės vertės, didžiausioji q
  mdew ir q
  mdw skirtumo paklaida –0,2 %, o tiesiškumo paklaida – ±0,2 % didžiausios q
  mdew vertės, kuri buvo užregistruota per bandymą.

9.4.6.3.   Skirtuminio srauto matavimo kalibravimas

Debitmatis arba srauto matavimo prietaisai kalibruojami taikant vieną iš toliau nurodytų procedūrų taip, kad srautas q
  mp per zondą į tunelį atitiktų 9.4.4 punkto tikslumo reikalavimus:

| a) | q
  mdw skirtas debitmatis nuosekliai sujungiamas su q
  mdew skirtu debitmačiu, abiejų debitmačių skirtumas kalibruojamas bent 5 taškuose srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios q
  mdw vertės, kuri buvo naudota per bandymą, ir per bandymą naudotos q
  mdew vertės. Skiedimo tunelį galima aplenkti; |
| --- | --- |

a)

q
  mdw skirtas debitmatis nuosekliai sujungiamas su q
  mdew skirtu debitmačiu, abiejų debitmačių skirtumas kalibruojamas bent 5 taškuose srauto vertes tolygiai paskirstant nuo mažiausios q
  mdw vertės, kuri buvo naudota per bandymą, ir per bandymą naudotos q
  mdew vertės. Skiedimo tunelį galima aplenkti;

| b) | kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su q
  mdew debitmačiu ir tikrinamas bandyme naudojamos vertės tikslumas. Kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su q
  mdw debitmačiu ir tikrinamas tikslumas bent pagal penkis nustatymo taškus, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 50, palyginti su bandymui naudojamu q
  mdew; |
| --- | --- |

b)

kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su q
  mdew debitmačiu ir tikrinamas bandyme naudojamos vertės tikslumas. Kalibruotas srauto įtaisas nuosekliai sujungiamas su q
  mdw debitmačiu ir tikrinamas tikslumas bent pagal penkis nustatymo taškus, atitinkančius skiedimo santykį nuo 3 iki 50, palyginti su bandymui naudojamu q
  mdew;

| c) | tiekimo vamzdis TT atjungiamas nuo išmetimo vamzdžio ir prie tiekimo vamzdžio prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, kurio intervalas tinka matuoti q
  mp. Tuomet nustatoma bandymui naudojama q
  mdew vertė, ir paeiliui nustatomos bent penkios q
  mdw vertės, atitinkančios skiedimo santykį nuo 3 iki 50. Arba galima naudoti kalibruotą srauto kanalą ir apeiti tunelį, tačiau per atitinkamus matuoklius užtikrinamas visas srautas ir skiedimo oro srautas, kaip darant tikrąjį bandymą; |
| --- | --- |

c)

tiekimo vamzdis TT atjungiamas nuo išmetimo vamzdžio ir prie tiekimo vamzdžio prijungiamas kalibruotas srauto matavimo įtaisas, kurio intervalas tinka matuoti q
  mp. Tuomet nustatoma bandymui naudojama q
  mdew vertė, ir paeiliui nustatomos bent penkios q
  mdw vertės, atitinkančios skiedimo santykį nuo 3 iki 50. Arba galima naudoti kalibruotą srauto kanalą ir apeiti tunelį, tačiau per atitinkamus matuoklius užtikrinamas visas srautas ir skiedimo oro srautas, kaip darant tikrąjį bandymą;

| d) | bandomosios dujos tiekiamos į tiekimo vamzdį TT. Šios bandomosios dujos gali būti išmetamųjų dujų sudedamoji dalis, pvz., CO2 arba NOx. Praskiedus tunelyje, matuojama bandomųjų dujų sudedamoji dalis. Tai daroma penkiems skiedimo santykiams nuo 3 iki 50. Mėginio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį r
  d:

   (84)
  Norint garantuoti q
  mp tikslumą, reikia atsižvelgti į dujų analizatorių tikslumą. |
| --- | --- |

d)

bandomosios dujos tiekiamos į tiekimo vamzdį TT. Šios bandomosios dujos gali būti išmetamųjų dujų sudedamoji dalis, pvz., CO2 arba NOx. Praskiedus tunelyje, matuojama bandomųjų dujų sudedamoji dalis. Tai daroma penkiems skiedimo santykiams nuo 3 iki 50. Mėginio srauto tikslumas nustatomas pagal skiedimo santykį r
  d:

Formula (84)

Norint garantuoti q
  mp tikslumą, reikia atsižvelgti į dujų analizatorių tikslumą.

9.4.6.4.   Anglies srauto patikra

Matavimo ir kontrolės nesklandumams nustatyti ir tinkamam dalies srauto skiedimo sistemos veikimui patikrinti labai rekomenduojama tikrinti anglies srautą naudojant tikrąsias išmetamąsias dujas. Anglies srauto patikrinimas turėtų būti atliekamas bent tada, kai įrengiamas naujas variklis arba padaromas koks nors reikšmingas bandymo patalpos konfigūracijos pakeitimas.

Variklis turi veikti esant apkrovai, atitinkančiai didžiausią sukamąjį momentą ir variklio sukimosi dažnį, arba kokiu nors kitu pastoviu režimu, kuriuo dirbant gaunama ≥ 5 % CO2. Dalies srauto skiedimo sistema turi veikti naudojant skiedimo koeficientą maždaug nuo 15 iki 1.

Jeigu atliekama anglies srauto patikra, taikoma 5 priedėlyje nustatyta procedūra. Anglies srauto vertės apskaičiuojamos pagal 5 priedėlio 80–82 lygtis. Visi anglies srautai vienas nuo kito neturėtų skirtis daugiau kaip 3 %.

9.4.6.5.   Patikra prieš bandymą

Ši patikra atliekama dvi valandos prieš bandymą.

Kalibravimui (žr. 9.4.6.2 punktą) taikytu metodu tikrinamas debitmačių tikslumas bent dviejuose taškuose, įskaitant srauto q
  mdw vertes, kurios atitinka skiedimo santykį nuo 5 iki 15 bandyme naudotai q
  mdew vertei.

Jei pagal 9.4.6.2 punkte nurodytos kalibravimo metodikos duomenis galima įrodyti, kad debitmačio kalibravimas yra pastovus ilgesnį laiką, patikros prieš bandymą galima nedaryti.

9.4.6.6.   Transformacijos trukmės nustatymas

Sistemos nustatymai transformacijos trukmei įvertinti turi būti tokie patys, kaip matavimų darant bandymą nustatymai. Transformacijos trukmė nustatoma toliau aprašytu metodu.

Nepriklausomas etaloninis debitmatis, kurio matavimo intervalas atitinka srautą per zondą, nuosekliai ir arti sujungiamas su zondu. Šio debitmačio transformacijos trukmė turi būti mažesnė nei 100 ms esant srauto pokyčio dydžiui, naudojamam atsako trukmei matuoti, ir debitmatis turi pakankamai mažai riboti srautą, kad nebūtų jaučiamas poveikis dinaminėms dalies srauto skiedimo sistemos charakteristikoms, ir atitikti gerą inžinerinę praktiką.

Į dalies srauto skiedimo sistemą įleidžiamas išmetamųjų dujų srautas (arba oro srautas, jei skaičiuojamas išmetamųjų dujų srautas) pakopomis keičiamas nuo mažo srauto iki bent 90 % didžiausiosios skalės vertės. Pakopinio keitimo paleidimo įtaisas turėtų atitikti įtaisą, naudojamą išankstiniam reguliavimui pradėti darant tikrąjį bandymą. Išmetamųjų dujų srauto pakopinio keitimo impulsas ir debitmačio atsakas registruojamas ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.

Pagal šiuos duomenis apskaičiuojama dalies srauto skiedimo sistemos transformacijos trukmė, kuri apibrėžiama kaip laikas nuo pakopinio keitimo impulso pradžios iki taško, atitinkančio 50 % debitmačio atsako. Panašiu būdu turi būti nustatoma dalies srauto praskiedimo sistemos q
  mp signalo ir išmetamųjų dujų debitmačio q
  mew,i signalo transformacijos trukmė. Šie signalai yra naudojami regresijos analizei po kiekvieno bandymo (žr. 9.4.6.1 punktą).

Skaičiavimas kartojamas bent penkiems didėjimo ir mažėjimo impulsams, o rezultatai suvidurkinami. Iš šios vertės atimama etaloninio debitmačio vidinės transformacijos trukmė (< 100 ms). Tai yra dalies srauto skiedimo sistemos „išankstinė“ vertė, kuri taikoma pagal 9.4.6.1 punktą.

9.5.   CVS sistemos kalibravimas

9.5.1.   Bendrosios nuostatos

CVS sistema kalibruojama naudojant tikslų debitmatį ir ribojimo įtaisą. Srautas per sistemą matuojamas esant skirtingam srauto ribojimo nustatymui, o sistemos kontroliniai dydžiai išmatuojami ir susiejami su srautu.

Galima naudoti įvairių tipų debitmačius, pvz., kalibruotą Venturi debitmatį, kalibruotą laminarinio srauto debitmatį ar kalibruotą turbininį matuoklį.

9.5.2.   Tūrinio siurblio (PDP) kalibravimas

Visi su siurbliu susiję parametrai matuojami vienu metu su kalibravimo debitmačio, kuris su siurbliu sujungtas nuosekliai, parametrais. Braižoma apskaičiuoto srauto (m3/s siurblio įtekėjimo angoje absoliučiojo slėgio ir temperatūros sąlygomis) priklausomybė nuo koreliacinės funkcijos, kuri yra tam tikro siurblio parametrų derinio vertė. Sudaroma tiesinė lygtis, kuri susieja siurblio srautą ir koreliacinę funkciją. Jei siurblio pavaros sukimosi dažnis gali būti skirtingas, ji kalibruojama kiekvienam naudojamam intervalui.

Kalibruojant turi būti užtikrinta pastovi temperatūra.

Nuotėkiai visose jungtyse ir vamzdžiuose tarp kalibravimo debitmačio ir CVS siurblio turi būti mažesni kaip 0,3 % žemiausio srauto taško (didžiausias apribojimas ir mažiausias PDP greičio taškas).

9.5.2.1.   Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 6 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (q
  vCVS) m3/s standartinėmis sąlygomis. Oro srauto greitis toliau verčiamas siurblio srautu (V
  0), kuris apskaičiuojamas m3/sūkiui, esant absoliučiajam slėgiui ir absoliučiajai temperatūrai siurblio įtekėjimo angoje, pagal šią lygtį:

Formula (85)

čia:

| q
  vCVS | oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- |
| T | temperatūra siurblio įtekėjimo angoje, K; |
| p
  p | absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje, kPa; |
| n | siurblio sukimosi dažnis, s–1. |

q
  vCVS

oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

temperatūra siurblio įtekėjimo angoje, K;

p
  p

absoliutusis slėgis siurblio įtekėjimo angoje, kPa;

n

siurblio sukimosi dažnis, s–1.

Siekiant įvertinti slėgio kitimo siurblyje ir siurblio slysties greičio poveikį, apskaičiuojama koreliacijos funkcija (X
  0), susiejanti siurblio sukimosi dažnių, slėgių siurblio įleidimo ir išleidimo angose skirtumą ir absoliutųjį slėgį siurblio išleidimo angoje:

Formula (86)

čia:

| Δp
  p | slėgio siurblio įtekėjimo ir išleidimo angose skirtumas, kPa; |
| --- | --- |
| p
  p | absoliutusis slėgis siurblio išleidimo angoje, kPa. |

Δp
  p

slėgio siurblio įtekėjimo ir išleidimo angose skirtumas, kPa;

p
  p

absoliutusis slėgis siurblio išleidimo angoje, kPa.

Taikant mažiausių kvadratų metodą, gaunama ši kalibravimo lygtis:

Formula (87)

D
  0 ir m yra atitinkamai atkarpa koordinačių ašyje ir krypties koeficientas, apibūdinantys regresijos tieses.

Jei CVS sistemos siurblys gali veikti skirtingu sukimosi dažniu, kalibravimo kreivės, gautos skirtingiems siurblio srautams, turi būti apytikriai lygiagrečios, o atkarpos koordinačių ašyje vertės (D
  0) mažėjant siurblio srautui turi didėti.

Pagal lygtį apskaičiuotos vertės turi būti lygios išmatuotai V
  0 vertei ±0,5 %. Skirtingų siurblių m vertės skiriasi. Kietųjų dalelių srautas per tam tikrą laiką sumažina siurblio slystį, tai atspindi m vertės mažėjimas. Todėl siurblys kalibruojamas prieš pradedant jį naudoti, po didesnio taisymo ir tuomet, kai visos sistemos tikrinimas rodo, kad pakito slysties greitis.

9.5.3.   Ribinio srauto Venturi debitmačio (CFV) kalibravimas

CFV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas – tai Venturi debitmačio įtekėjimo angos slėgio ir temperatūros funkcija.

Norint nustatyti ribinio srauto intervalą, braižomas K
  v priklausomybės nuo slėgio Venturi debitmačio įtekėjimo angoje grafikas. Ribiniam (su uždaryta sklende) srautui K
  v vertė yra palyginti pastovi. Kai slėgis mažėja (vakuumas didėja), srautas per Venturi neribojamas, K
  v mažėja, ir tai rodo, kad CFV naudojamas už leistino intervalo ribų.

9.5.3.1.   Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 8 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (q
  vCVS) m3/s standartinėmis sąlygomis. Kalibravimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal šią lygtį:

Formula (88)

čia:

| q
  vCVS | oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- |
| T | temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K; |
| p
  p | absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, kPa. |

q
  vCVS

oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K;

p
  p

absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, kPa.

Apskaičiuojamas vidutinis K
  V ir standartinis nuokrypis. Standartinis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip ±0,3 % vidutinės K
  V vertės.

9.5.4.   Ikigarsinio Venturi debitmačio (SSV) kalibravimas

SSV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas yra slėgio įtekėjimo angoje ir temperatūros, slėgio sumažėjimo tarp SSV įtekėjimo angos ir tūtos funkcija, kaip parodyta 43 lygtyje (žr. 8.5.1.4 punktą).

9.5.4.1.   Duomenų analizė

Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 16 padėčių) apskaičiuojamas oro srautas (Q
  SSV) m3/s standartinėmis sąlygomis. Ištekėjimo koeficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis naudojant pagal šią lygtį:

Formula (89)

čia:

| Q
  SSV | oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| --- | --- |
| T | temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K; |
| d
  V | SSV tūtos skersmuo, m; |
| r
  p | SSV tūtos ir įtekėjimo angos absoliučiojo statinio slėgio santykis = |
| r
  D | SSV tūtos skersmens d
  V ir įtekėjimo vamzdžio vidinio skersmens D santykis. |

Q
  SSV

oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

T

temperatūra Venturi debitmačio įtekėjimo angoje, K;

d
  V

SSV tūtos skersmuo, m;

r
  p

SSV tūtos ir įtekėjimo angos absoliučiojo statinio slėgio santykis =Formula

r
  D

SSV tūtos skersmens d
  V ir įtekėjimo vamzdžio vidinio skersmens D santykis.

Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto intervalą braižomas C
  d priklausomybės nuo Reinoldso skaičiaus Re SSV tūtoje grafikas. Re ikigarsinio Venturi debitmačio tūtoje apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula (90)

čia:

Formula (91)

čia:

| A1 | SI vienetais; |
| --- | --- |
| Q
  SSV | oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s; |
| d
  V | SSV tūtos skersmuo, m; |
| μ | absoliučioji arba dinaminė dujų klampa, kg/ms; |
| b | = 1,458 × 106 (empirinė konstanta), kg/ms K0,5; |
| S | = 110,4 (empirinė konstanta), K. |

A1

Formula SI vienetais;

Q
  SSV

oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s;

d
  V

SSV tūtos skersmuo, m;

μ

absoliučioji arba dinaminė dujų klampa, kg/ms;

b

= 1,458 × 106 (empirinė konstanta), kg/ms K0,5;

S

= 110,4 (empirinė konstanta), K.

Kadangi Q
  SSV – tai Re lygties įvestis, skaičiavimas turi būti pradėtas nustatant pirmines spėjamąsias Q
  SSV arba C
  d vertes kalibravimo debitmatyje ir iteruojama, kol Q
  SSV vertės sutaps. Konvergavimo metodas turi būti toks, kad kiekvienoje matavimo vietoje būtų užtikrinamas ne mažesnis nei 0,1 % arba dar didesnis matavimo vertės tikslumas.

Ne mažiau kaip 16 ikigarsinio srauto intervalo taškų, pagal kalibravimo kreivių sutapties lygtį apskaičiuotos C
  d vertės, turi būti ±0,5 % kiekviename taške išmatuotos C
  d vertės.

9.5.5.   Bendroji sistemos patikra

Bendras CVS mėginio ėmimo ir analizės sistemos tikslumas nustatomas į įprastu režimu veikiančią sistemą įleidžiant tam tikrą išmetamųjų dujų kiekį. Teršalas yra analizuojamas ir masė apskaičiuojama pagal 8.4.2.4 punktą, išskyrus propaną, kuriam vietoj HC atveju taikomo koeficiento 0,000480 taikomas u koeficientas 0,000472. Taikomas vienas iš toliau aprašytų metodų.

9.5.5.1.   Matavimas su ribinio srauto tūta

Žinomas grynųjų dujų (anglies monoksido arba propano) kiekis per kalibruotą ribinio srauto tūtą įleidžiamas į CVS sistemą. Jei įtekėjimo angoje slėgis pakankamai didelis, srautas, reguliuojamas ribinio srauto tūta, nepriklauso nuo slėgio tūtos išleidimo angoje (ribinis srautas). CVS sistema naudojama maždaug 5–10 min., t. y. taip, kaip ir atliekant įprastą išmetamųjų dujų bandymą. Dujų mėginys analizuojamas įprasta įranga (mėginio ėmimo maišas arba integravimo metodas) ir apskaičiuojama dujų masė.

Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei.

9.5.5.2.   Matavimas taikant gravimetrinį metodą

±0,01 g tikslumu nustatoma nedidelio cilindro, pripildyto anglies viendeginio arba propano, masė. CVS sistema naudojama taip pat, kaip ir per įprastą išmetamųjų dujų kiekio bandymą, maždaug 5–10 minučių į sistemą leidžiant anglies monoksidą arba propaną. Išleistų grynųjų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Dujų mėginys analizuojamas įprasta įranga (mėginio ėmimo maiše arba integravimo metodu) ir apskaičiuojama dujų masė.

Tokiu būdu nustatyta masė turi būti 3 % tikslumu lygi žinomai įleistų dujų masei.

1 PRIEDĖLIS

WHTC VARIKLIŲ DINAMOMETRINIS GRAFIKAS

| Laikas | Vardinis sukimosi dažnis | Vardinis sukamasis momentas |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = variklio sukimas |

Laikas

Vardinis sukimosi dažnis

Vardinis sukamasis momentas

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = variklio sukimas

2 PRIEDĖLIS

ETALONINIAI DYZELINIAI DEGALAI

| Rodiklis | Vienetas | Ribos (12) | Bandymo metodas (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausioji | Didžiausioji |
| Cetaninis skaičius | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Tankis esant 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Distiliacijos charakteristikos: | | | | |
| — | 50 % tūrio |

Rodiklis

Vienetas

Ribos (12)

Bandymo metodas (16)

Mažiausioji

Didžiausioji

Cetaninis skaičius

52

54

ISO 5165

Tankis esant 15 °C

kg/m3

833

837

ISO 3675

Distiliacijos charakteristikos:

—

50 % tūrio

°C

245

ISO 3405

| — | 95 % tūrio |
| --- | --- |

—

95 % tūrio

°C

345

350

| — | virimo pabaigos temperatūra |
| --- | --- |

—

virimo pabaigos temperatūra

°C

370

Pliūpsnio temperatūra

°C

55

ISO 2719

Ribinė filtruojamumo temperatūra

°C

–5

EN 116

Kinematinė klampa esant 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Anglies likutis, nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliacijos likučio)

% m/m

0,2

ISO 10370

Pelenų kiekis

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vandens kiekis

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Sieros kiekis

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Vario korozija esant 50 °C

1

EN-ISO 2160

Tepalingumas (HFRR, 60 °C)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralizacijos skaičius

mg KOH/g

0,02

Atsparumas oksidacijai esant 110 °C (13)
   (14)

h

20

EN 14112

FAME (15)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

3 PRIEDĖLIS

MATAVIMO ĮRANGA

Šiame priede pateikiami mėginių ėmimo ir analizavimo sistemų, skirtų dujiniams ir kietųjų dalelių išmetamiesiems teršalams matuoti, pagrindiniai reikalavimai ir bendrieji aprašai. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai laikytis šiame priedėlyje pateikiamų paveikslų. Papildomai informacijai gauti ir sudedamųjų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus reikmenis, pvz., prietaisus, sklendes, solenoidus, siurblius ir jungiklius. Kitų sudedamųjų dalių, kurios nėra būtinos kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas pagrįstas nusistovėjusia inžinerine praktika.

A.3.1.1.   Analizės sistema

A.3.1.2.   Analizės sistemos aprašas

Aprašytoje analizės sistemoje dujiniams teršalams nustatyti nepraskiestose (9 paveikslas) ar praskiestose (10 paveikslas) išmetamosiose dujose naudojami:

| a) | HFID arba FID analizatorius angliavandenilių kiekiui matuoti; |
| --- | --- |

a)

HFID arba FID analizatorius angliavandenilių kiekiui matuoti;

| b) | NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti; |
| --- | --- |

b)

NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti;

| c) | HCLD arba CLD analizatorius azoto oksidų kiekiui matuoti. |
| --- | --- |

c)

HCLD arba CLD analizatorius azoto oksidų kiekiui matuoti.

Mėginiai visų sudedamųjų dalių analizei turėtų būti imami vienu mėginių ėmimo zondu ir viduje paskirstomi tarp įvairių analizatorių. Galima naudoti du arti esančius mėginių ėmimo zondus. Būtina tikrinti, kad išmetamųjų teršalų sudedamosios dalys nesikondensuotų (įskaitant vandenį ir sieros rūgštį) jokiame analizės sistemos taške.

Image

Image

A.3.1.3.   Sudedamosios dalys 9 ir 10 paveiksluose

| EP | Išmetimo vamzdis |
| --- | --- |
| SP | Nepraskiestų išmetamųjų dujų mėginių ėmimo zondas (tik 9 paveiksle) |

EP

Išmetimo vamzdis

SP

Nepraskiestų išmetamųjų dujų mėginių ėmimo zondas (tik 9 paveiksle)

Rekomenduojamas tiesus, daugiaskylis nerūdijančio plieno zondas uždaru galu. Vidinis skersmuo turi būti ne didesnis už vidinį mėginių ėmimo linijos skersmenį. Zondo sienelių storis turi būti ne didesnis kaip 1 mm. Turi būti ne mažiau kaip trys skylės trijose skirtingose spindulinėse plokštumose, per kurias galėtų tekėti maždaug toks pat srautas. Zondas savo pločiu turi užimti bent 80 % išmetimo vamzdžio skersmens. Galima naudoti vieną ar du mėginių ėmimo zondus.

| SP2 | HC mėginio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 paveiksle) |
| --- | --- |

SP2

HC mėginio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 paveiksle)

Zondas turi:

| a) | būti apibrėžtas kaip pirmoji 254 mm–762 mm ilgio šildomosios mėginių ėmimo linijos HSL1 dalis; |
| --- | --- |

a)

būti apibrėžtas kaip pirmoji 254 mm–762 mm ilgio šildomosios mėginių ėmimo linijos HSL1 dalis;

| b) | turėti bent 5 mm vidinį skersmenį; |
| --- | --- |

b)

turėti bent 5 mm vidinį skersmenį;

| c) | būti įrengtas toje skiedimo tunelio DT (15 paveiksle) vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį); |
| --- | --- |

c)

būti įrengtas toje skiedimo tunelio DT (15 paveiksle) vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį);

| d) | būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių poveikio; |
| --- | --- |

d)

būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūkurių poveikio;

| e) | būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra ties zondo išleidimo anga padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) arba iki 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C), jei tai priverstinio užvedimo varikliai; |
| --- | --- |

e)

būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra ties zondo išleidimo anga padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) arba iki 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C), jei tai priverstinio užvedimo varikliai;

| f) | būti nešildomas, jei matuojama FID (šaltuoju būdu). |
| --- | --- |

f)

būti nešildomas, jei matuojama FID (šaltuoju būdu).

| SP3 | CO, CO2, NOx mėginio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 paveiksle) |
| --- | --- |

SP3

CO, CO2, NOx mėginio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 10 paveiksle)

Zondas turi:

| a) | būti toje pat plokštumoje kaip ir SP2; |
| --- | --- |

a)

būti toje pat plokštumoje kaip ir SP2;

| b) | būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokio nors srovių ar sūkurių poveikio; |
| --- | --- |

b)

būti pakankamai toli nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokio nors srovių ar sūkurių poveikio;

| c) | būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne žemesnės kaip 328 K (55 °C) temperatūros, kad nesikondensuotų vanduo. |
| --- | --- |

c)

būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne žemesnės kaip 328 K (55 °C) temperatūros, kad nesikondensuotų vanduo.

| HF1 | Šildomas priešfiltris (pasirinktinai) |
| --- | --- |

HF1

Šildomas priešfiltris (pasirinktinai)

Jo temperatūra turi būti tokia pat, kaip HSL1.

| HF2 | Šildomas filtras |
| --- | --- |

HF2

Šildomas filtras

Filtras turi šalinti visas kietąsias daleles iš dujų mėginio prieš jam patenkant į analizatorių. Jo temperatūra turi būti tokia pat, kaip HSL1. Prireikus filtras pakeičiamas.

| HSL1 | Šildoma mėginių ėmimo linija |
| --- | --- |

HSL1

Šildoma mėginių ėmimo linija

Mėginių ėmimo linija dujų mėginys nuo atskiro zondo patenka į padalijimo tašką (-us) ir HC analizatorių.

Mėginių ėmimo linija turi:

| a) | būti ne mažesnio kaip 5 mm ir ne didesnio kaip 13,5 mm vidinio skersmens; |
| --- | --- |

a)

būti ne mažesnio kaip 5 mm ir ne didesnio kaip 13,5 mm vidinio skersmens;

| b) | būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE; |
| --- | --- |

b)

būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE;

| c) | užtikrinti 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai valdomoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra mėginių ėmimo zonde yra ≤ 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

c)

užtikrinti 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai valdomoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra mėginių ėmimo zonde yra ≤ 463 K (190 °C);

| d) | palaikyti aukštesnę kaip 453 K (180 °C) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra mėginių ėmimo zonde yra aukštesnė kaip 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

palaikyti aukštesnę kaip 453 K (180 °C) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra mėginių ėmimo zonde yra aukštesnė kaip 463 K (190 °C);

| e) | prieš pat šildomą filtrą HF2 ir HFID palaikyti 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) dujų temperatūrą. |
| --- | --- |

e)

prieš pat šildomą filtrą HF2 ir HFID palaikyti 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) dujų temperatūrą.

| HSL2 | Šildoma NOx mėginių ėmimo linija |
| --- | --- |

HSL2

Šildoma NOx mėginių ėmimo linija

Mėginių ėmimo linija turi:

| a) | išlaikyti 328 K–473 K (55 °C–200 °C) sienelių temperatūrą iki keitiklio, jei matuojamos sausos dujos, ir iki analizatoriaus, jei matuojamos drėgnos dujos; |
| --- | --- |

a)

išlaikyti 328 K–473 K (55 °C–200 °C) sienelių temperatūrą iki keitiklio, jei matuojamos sausos dujos, ir iki analizatoriaus, jei matuojamos drėgnos dujos;

| b) | būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE. |
| --- | --- |

b)

būti pagaminta iš nerūdijančio plieno arba PTFE.

| HP | Šildomas mėginių ėmimo siurblys |
| --- | --- |

HP

Šildomas mėginių ėmimo siurblys

Siurblys pašildomas iki HSL temperatūros.

| SL | CO ir CO2 mėginių ėmimo linija |
| --- | --- |

SL

CO ir CO2 mėginių ėmimo linija

Linija turi būti pagaminta iš PTFE arba nerūdijančio plieno. Ji gali būti šildoma ir nešildoma.

| HC | HFID analizatorius |
| --- | --- |

HC

HFID analizatorius

Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) arba liepsnos jonizacinis detektorius (FID) angliavandeniliams nustatyti. HFID temperatūra turi būti užtikrinama 453 K–473 K (180 °C–200 °C).

| CO, CO2 | NDIR analizatorius |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR analizatorius

NDIR analizatoriai anglies monoksidui ir anglies dioksidui nustatyti (gali būti naudojami skiedimo santykiui nustatyti matuojant kietųjų dalelių kiekį).

| NOx | CLD analizatorius arba NDUV analizatorius |
| --- | --- |

NOx

CLD analizatorius arba NDUV analizatorius

CLD ar HCLD analizatorius azoto oksidams nustatyti. Jei naudojamas HCLD, jo temperatūra turi būti palaikoma 328 K–473 K (55 °C–200 °C):

| B | Aušinimo vonia (pasirinktinai naudojama matuojant NO) |
| --- | --- |

B

Aušinimo vonia (pasirinktinai naudojama matuojant NO)

Vandeniui iš išmetamųjų dujų mėginio atšaldyti ir kondensuoti. Ji neprivaloma, jei analizatoriuje nėra vandens garų, kaip nustatyta 9.3.9.2.2 punkte. Jei vanduo pašalinamas jį kondensuojant, tai vandens gaudyklėje arba pasroviui nuo jos valdoma mėginio dujų temperatūra ar rasos taško temperatūra. Mėginio dujų temperatūra arba rasos taško temperatūra turi būti ne aukštesnė kaip 280 K (7 °C). Vandens negalima šalinti cheminėmis džiovinimo priemonėmis.

| BK | Foninių mėginių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 paveiksle) |
| --- | --- |

BK

Foninių mėginių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 paveiksle)

Skirtas foninei koncentracijai matuoti.

| BG | Mėginių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 paveiksle) |
| --- | --- |

BG

Mėginių ėmimo maišas (pasirinktinai; tik 10 paveiksle)

Skirtas foninei koncentracijai matuoti.

A.3.1.4.   Metano atskyriklio (NMC) metodas

Atskyriklyje visi angliavandeniliai, išskyrus CH4, oksiduojami į CO2 ir H2O, taigi, mėginiui perėjus NMC, HFID detektorius aptinka tik CH4. Greta įprasto HC mėginių ėmimo kelio (žr. 9 ir 10 paveikslus) įrengiamas antras HC mėginių ėmimo kelias su atskyrikliu, kaip parodyta 11 paveiksle. Tai leidžia vienu metu matuoti visus HC ir NMHC.

Prieš pradedant darbą 600 K (327 °C) ar aukštesnėje temperatūroje nustatomas atskyriklio katalizinis poveikis CH4 ir C2H6, kai vandens kiekis yra būdingas išmetamųjų teršalų srautų sąlygoms. Bandymui paimtame išmetamųjų dujų sraute turi būti žinoma rasos taško temperatūra ir O2 lygis. Santykinis FID atsakas į CH4 ir C2H6 nustatomas pagal 9.3.8 punktą.

Image

A.3.1.5.   Sudedamosios dalys 11 paveiksle

| NMC | Metano atskyriklis |
| --- | --- |

NMC

Metano atskyriklis

Skirtas visiems angliavandeniliams, išskyrus metaną, oksiduoti.

HC

Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) arba liepsnos jonizacinis detektorius (FID), skirtas HC ir CH4 koncentracijai matuoti. HFID temperatūra turi būti užtikrinama 453 K–473 K (180 °C–200 °C).

| V1 | Selektorinė sklendė |
| --- | --- |

V1

Selektorinė sklendė

Skirta nulinės vertės nustatymo ir patikros dujoms pasirinkti.

| R | Slėgio reguliatorius |
| --- | --- |

R

Slėgio reguliatorius

Skirtas slėgiui mėginio ėmimo linijoje ir srautui į HFID reguliuoti.

A.3.2.   Skiedimo ir kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema

A.3.2.1.   Dalies srauto sistemos aprašas

Aprašoma skiedimo sistema, pagrįsta dalies išmetamųjų teršalų srauto skiedimu. Išmetamųjų teršalų srauto padalijimas ir vėlesnis skiedimo procesas gali būti atliekamas skirtingų tipų skiedimo sistemose. Norint vėliau surinkti kietąsias daleles, visas praskiestų išmetamųjų teršalų srautas arba tik jo dalis leidžiami į kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemą. Pirmasis metodas vadinamas viso mėginių ėmimo tipu, antrasis metodas – dalies mėginio ėmimo tipu. Skiedimo santykio skaičiavimas priklauso nuo taikomos sistemos tipo.

Naudojant viso mėginio ėmimo sistemą, parodytą 12 paveiksle, nepraskiestos išmetamosios dujos tiekiamos iš išmetimo vamzdžio (EP) į skiedimo tunelį (DT) per mėginių ėmimo zondą (SP) ir tiekimo vamzdį (TT). Visas tuneliu tekantis srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC2 ir kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos mėginio ėmimo siurbliu (P) (žr. 16 paveikslą). Norint gauti pageidaujamą išmetamųjų dujų srauto padalijimą, skiedimo oro srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC1, kuris kaip valdymo signalus gali naudoti qm

  ew arba qm

  aw ir qm

  f. Mėginio srautas į DT yra skirtumas tarp viso srauto ir skiedimo oro srauto. Skiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos srauto matavimo įtaisu FM3 (žr. 16 paveikslą). Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus.

Image

Naudojant dalies mėginio ėmimo sistemą, parodytą 13 paveiksle, nepraskiestos išmetamosios dujos tiekiamos iš išmetimo vamzdžio EP į skiedimo tunelį DT per mėginių ėmimo zondą (SP) ir tiekimo vamzdį (TT). Visas tuneliu tekantis srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC1, prijungtu arba prie skiedimo oro srauto, arba prie įsiurbimo orpūtės visam tunelio srautui. Norint gauti pageidaujamą išmetamųjų dujų srauto padalijimą, srauto reguliatorius FC1 kaip valdymo signalus gali naudoti qm

  ew arba qm

  aw ir qm

  f. Mėginio srautas į DT yra skirtumas tarp viso srauto ir skiedimo oro srauto. Skiedimo oro srautas yra matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas – srauto matavimo įtaisu FM2. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus. Iš DT kietųjų dalelių mėginys paimamas kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema (žr. 16 paveikslą).

Image

A.3.2.2.   Sudedamosios dalys 12 ir 13 paveiksluose

| EP | Išmetimo vamzdis |
| --- | --- |

EP

Išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdis gali būti izoliuotas. Siekiant, kad išmetimo vamzdžio terminė inercija būtų mažesnė, rekomenduojama naudoti išmetimo vamzdžius, kurių storio ir skersmens santykis būtų ≤ 0,015. Lanksčiosios vamzdžio dalys gali būti naudojamos tik ne ilgesnės kaip 12 kartų didesnio už vamzdžio skersmenį ilgio. Sulenkimų turi būti kiek įmanoma mažiau, kad būtų sumažintas nuosėdis dėl inercijos. Jei sistema turi bandymų stendo duslintuvą, duslintuvas taip pat gali būti izoliuotas. Rekomenduojama, kad per 6 skersmens ilgius iki zondo viršaus ir tris skersmens ilgius pasroviui nuo jo būtų tiesios vamzdžio atkarpos.

| SP | Mėginių ėmimo zondas |
| --- | --- |

SP

Mėginių ėmimo zondas

Zondas turi būti vieno iš šių tipų:

| a) | atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija; |
| --- | --- |

a)

atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija;

| b) | atviru galu pasroviui nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija; |
| --- | --- |

b)

atviru galu pasroviui nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija;

| c) | daugiaskylis zondas, kaip aprašyta SP A.3.1.3 punkte; |
| --- | --- |

c)

daugiaskylis zondas, kaip aprašyta SP A.3.1.3 punkte;

| d) | prieš srovę nukreiptas zondas su stogeliu, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija, kaip parodyta 14 paveiksle. |
| --- | --- |

d)

prieš srovę nukreiptas zondas su stogeliu, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija, kaip parodyta 14 paveiksle.

Vidinis zondo viršaus skersmuo turi būti ne mažesnis kaip 4 mm. Išmetimo vamzdžio ir zondo skersmens santykis turi būti ne mažesnis kaip 4.

Kai naudojamas a papunktyje nurodyto tipo zondas, prieš pat filtro laikiklį galima įmontuoti 2,5 μm–10 μm skiriamosios ribos inercinį pirminį skirtuvą (cikloninis arba inercinis).

Image

| TT | Išmetimo tiekimo vamzdis |
| --- | --- |

TT

Išmetimo tiekimo vamzdis

Išmetimo tiekimo vamzdis turi būti kuo trumpesnis, bet:

| a) | ne ilgesnis kaip 0,26 m, jei yra izoliuotas 80 % viso ilgio, matuojant tarp zondo galo ir skiedimo pakopos;
  arba |
| --- | --- |

a)

ne ilgesnis kaip 0,26 m, jei yra izoliuotas 80 % viso ilgio, matuojant tarp zondo galo ir skiedimo pakopos;

arba

| b) | ne ilgesnis kaip 1 m, jei 90 % viso ilgio įkaitinamas per 150 °C, matuojant tarp zondo galo ir skiedimo pakopos. |
| --- | --- |

b)

ne ilgesnis kaip 1 m, jei 90 % viso ilgio įkaitinamas per 150 °C, matuojant tarp zondo galo ir skiedimo pakopos.

Jis turi būti ne mažesnis už zondo skersmenį, bet ne didesnis kaip 25 mm, išeiti ties skiedimo tunelio vidurio linija ir būti nukreiptas pasroviui.

Vamzdis (a atvejis) turi būti izoliuotas medžiaga, kurios šilumos laidumas būtų ne didesnis kaip 0,05 W/mK ir kurios spindulinis izoliuojančio sluoksnio storis atitiktų zondo skersmenį.

| FC1 | Srauto reguliatorius |
| --- | --- |

FC1

Srauto reguliatorius

Srauto reguliatorius naudojamas pūtimo orpūtės PB ir (arba) įsiurbimo orpūtės SB skiedimo oro srautui reguliuoti. Jį galima jungti prie išmetimo srauto jutiklio signalų, nustatytų 8.4.1 punkte. Srauto reguliatorius gali būti įtaisytas prieš atitinkamą orpūtę arba pasroviui nuo jos. Tiekiant suslėgtąjį orą, FC1 tiesiogiai reguliuoja oro srautą.

| FM1 | Srauto matavimo įtaisas |
| --- | --- |

FM1

Srauto matavimo įtaisas

Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas skiedimo oro srautui matuoti. FM1 nėra būtinas, jei pūtimo orpūtė PB yra sukalibruota srautui matuoti.

| DAF | Skiediklio filtras |
| --- | --- |

DAF

Skiediklio filtras

Skiediklis (aplinkos oras, sintetinis oras arba azotas) turi būti filtruojamas didelio veiksmingumo (HEPA) filtru, kurio pradinis mažiausiasis filtravimo veiksmingumas pagal EN 1822-1 (H14 ar aukštesnės klasės filtrai), ASTM F 1471-93 ar lygiavertį standartą yra 99,97 %.

| FM2 | Srauto matavimo įtaisas (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle) |
| --- | --- |

FM2

Srauto matavimo įtaisas (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle)

Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti. FM2 nėra būtinas, jei įsiurbimo orpūtė SB yra sukalibruota srautui matuoti.

| PB | Slėginė orpūtė (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle) |
| --- | --- |

PB

Slėginė orpūtė (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle)

Skiedimo oro srautui reguliuoti PB gali būti prijungta prie srauto reguliatorių FC1 ar FC2. PB nereikalinga, jei naudojama droselinė sklendė. Sukalibruota PB gali būti naudojama skiedimo oro srautui matuoti.

| SB | Siurbiamoji orpūtė (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle) |
| --- | --- |

SB

Siurbiamoji orpūtė (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle)

Sukalibruota SB gali būti naudojama praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti.

| DT | Skiedimo tunelis (dalies srauto) |
| --- | --- |

DT

Skiedimo tunelis (dalies srauto)

Skiedimo tunelis:

| a) | turi būti pakankamo ilgio, kad turbulentinio srauto sąlygomis (Reinoldso skaičius Re didesnis kaip 4 000, Re skaičiuojant pagal skiedimo tunelio vidinį skersmenį) dalinėje mėginių ėmimo sistemoje visiškai susimaišytų išmetamosios dujos ir skiediklis, t. y. visiškas susimaišymas visoje mėginių ėmimo sistemoje nebūtinas; |
| --- | --- |

a)

turi būti pakankamo ilgio, kad turbulentinio srauto sąlygomis (Reinoldso skaičius Re didesnis kaip 4 000, Re skaičiuojant pagal skiedimo tunelio vidinį skersmenį) dalinėje mėginių ėmimo sistemoje visiškai susimaišytų išmetamosios dujos ir skiediklis, t. y. visiškas susimaišymas visoje mėginių ėmimo sistemoje nebūtinas;

| b) | turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno; |
| --- | --- |

b)

turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno;

| c) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

c)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros;

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

| PSP | Kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondas (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle) |
| --- | --- |

PSP

Kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondas (dalies mėginio ėmimo tipas, tik 13 paveiksle)

Kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondas yra pagrindinė kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT (žr. A.3.2.6 punktą) dalis ir:

| a) | turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; |
| --- | --- |

a)

turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį;

| b) | vidinis jo skersmuo turi būti bent 8 mm; |
| --- | --- |

b)

vidinis jo skersmuo turi būti bent 8 mm;

| c) | prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedikliu, jei skiediklio temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

prieš išmetamųjų dujų tiekimą į skiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą arba išankstinį pašildymą skiedikliu, jei skiediklio temperatūra ne aukštesnė kaip 325 K (52 °C);

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

A.3.2.3.   Viso srauto skiedimo sistemos aprašas

15 paveiksle parodyta skiedimo sistema pagrįsta viso nepraskiestų išmetamųjų dujų srauto skiedimu skiedimo tunelyje DT taikant pastovaus tūrio mėginio ėmimo principą.

Praskiestų išmetamųjų dujų srautas matuojamas tūriniu siurbliu (PDP) su ribinio srauto Venturi debitmačiu (CFV) arba su ikigarsiniu Venturi debitmačiu (SSV). Proporcingam kietųjų dalelių mėginiui imti ar srautui nustatyti gali būti naudojamas šilumokaitis (HE) ar elektroninis srauto kompensavimas (EFC). Kadangi kietųjų dalelių masė nustatoma visame praskiestų išmetamųjų dujų sraute, skiedimo santykio apskaičiuoti nereikia.

Praskiestų išmetamųjų dujų mėginys leidžiamas į dvigubo skiedimo kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemą (žr. 17 paveikslą), kurioje surenkamos kietosios dalelės. Nors būdama iš dalies skiedimo sistema, dvigubo skiedimo sistema apibūdinama kaip kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos modifikacija, kadangi dauguma jos ir tipinės kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos dalių yra tokios pat.

Image

A.3.2.4.   Sudedamosios dalys 15 paveiksle

| EP | Išmetimo vamzdis |
| --- | --- |

EP

Išmetimo vamzdis

Išmetimo vamzdžio ilgis nuo variklio išmetimo kolektoriaus išleidimo angos, turbokompresoriaus išleidimo angos ar nuo papildomo valymo įtaiso iki skiedimo tunelio turi būti ne didesnis kaip 10 m. Jei sistema ilgesnė kaip 4 m, tada visi 4 m ilgį viršijantys vamzdžiai turi būti izoliuoti, išskyrus linijinį dūmingumo matuoklį, jei jis naudojamas. Spindulinis izoliacijos storis turi būti bent 25 mm. Izoliavimo medžiagos šiluminio laidumo, išmatuoto 673 K temperatūroje, vertė turi būti ne didesnė kaip 0,1 W/mK. Siekiant, kad išmetimo vamzdžio terminė inercija būtų mažesnė, rekomenduojama naudoti išmetimo vamzdžius, kurių storio ir skersmens santykis būtų ≤ 0,015. Lanksčiosios vamzdžio dalys gali būti naudojamos tik ne ilgesnės kaip 12 kartų didesnio už vamzdžio skersmenį ilgio.

| PDP | Tūrinis siurblys |
| --- | --- |

PDP

Tūrinis siurblys

PDP matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą pagal siurblio sukimosi dažnį ir siurblio našumą. PDP ar skiediklio tiekimo sistema turi dirbtinai nemažinti išmetimo sistemos priešslėgio. Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant PDP sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išmatuotam neprijungus PDP ±1,5 kPa, kai variklio sukimosi dažnio ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat PDP turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbinei temperatūrai ±6 K, kai netaikomas srauto kompensavimas. Srauto kompensavimą leidžiama taikyti tik tuo atveju, kai temperatūra ties PDP įtekėjimo anga yra ne aukštesnė kaip 323 K (50 °C).

| CFV | Ribinio srauto Venturi debitmatis |
| --- | --- |

CFV

Ribinio srauto Venturi debitmatis

CFV matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą, jį palaikydamas soties sąlygomis (ribinis srautas). Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant CFV sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išmatuotam neprijungus CFV ±1,5 kPa, kai variklio sukimosi dažnio ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat CFV turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbinei temperatūrai ±11 K, kai netaikomas srauto kompensavimas.

| SSV | Ikigarsinis Venturi debitmatis |
| --- | --- |

SSV

Ikigarsinis Venturi debitmatis

SSV matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą naudodamas ikigarsinio Venturi debitmačio dujų srauto funkciją, priklausomą nuo įleidimo slėgio ir temperatūros bei slėgio sumažėjimo tarp Venturi debitmačio įtekėjimo angos ir žiočių. Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant SSV sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išmatuotam neprijungus SSV ±1,5 kPa, kai variklio sukimosi dažnio ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat SSV turi būti lygi per bandymą matuojamai vidutinei darbinei temperatūrai ±11 K, kai netaikomas srauto kompensavimas.

| HE | Šilumokaitis (pasirinktinai) |
| --- | --- |

HE

Šilumokaitis (pasirinktinai)

Šilumokaitis turi būti tinkamo galingumo, kad galėtų užtikrinti pirma nurodytų nustatytų ribų temperatūrą. Jei naudojamas EFC, šilumokaitis nereikalingas.

| EFC | Elektroninis srauto kompensavimas (pasirinktinai) |
| --- | --- |

EFC

Elektroninis srauto kompensavimas (pasirinktinai)

Jei PDP, CFV ar SSV įleidimo angoje temperatūra nėra palaikoma pagal pirma nurodytas ribas, nenutrūkstamam srauto matavimui ir proporcingojo mėginių ėmimo dvigubo skiedimo sistemoje kontrolei reikalinga srauto kompensavimo sistema. Šiuo tikslu nenutrūkstamai matuojamo srauto signalai naudojami mėginio srauto per dvigubo skiedimo sistemos kietųjų dalelių filtrus proporcingumui išlaikyti (žr. 17 paveikslą) ±2,5 %.

| DT | Skiedimo tunelis (viso srauto) |
| --- | --- |

DT

Skiedimo tunelis (viso srauto)

Skiedimo tunelis:

| a) | turi būti pakankamai mažas, kad srautas būtų turbulentinis (Reinoldso skaičius Re didesnis kaip 4 000, Re skaičiuojant pagal skiedimo tunelio vidinį skersmenį), ir pakankamo ilgio, kad visiškai susimaišytų išmetamosios dujos ir skiediklyje; |
| --- | --- |

a)

turi būti pakankamai mažas, kad srautas būtų turbulentinis (Reinoldso skaičius Re didesnis kaip 4 000, Re skaičiuojant pagal skiedimo tunelio vidinį skersmenį), ir pakankamo ilgio, kad visiškai susimaišytų išmetamosios dujos ir skiediklyje;

| b) | gali būti izoliuotas; |
| --- | --- |

b)

gali būti izoliuotas;

| c) | gali būti šildomas, kad sienelių temperatūra būtų pakankama vandens kondensatui nesusidaryti. |
| --- | --- |

c)

gali būti šildomas, kad sienelių temperatūra būtų pakankama vandens kondensatui nesusidaryti.

Variklio išmetamieji teršalai nukreipiami pasroviui toje vietoje, kur jie patenka į skiedimo tunelį, ir gerai sumaišomi. Galima naudoti maišymo diafragmą.

Dvigubo skiedimo sistemoje mėginys iš skiedimo tunelio yra tiekiamas į antrinio skiedimo tunelį, kuriame jis papildomai skiedžiamas ir po to leidžiamas per mėginių ėmimo filtrus (17 paveikslas). Antrinio skiedimo sistema turi tiekti reikiamą antrinio skiediklio kiekį, kad prieš pat pirminį kietųjų dalelių filtrą dvigubai praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų nuo 315 K (42 °C) iki 325 K (52 °C).

| DAF | Skiediklio filtras |
| --- | --- |

DAF

Skiediklio filtras

Skiediklis (aplinkos oras, sintetinis oras arba azotas) turi būti filtruojamas didelio veiksmingumo (HEPA) filtru, kurio pradinis mažiausiasis filtravimo veiksmingumas pagal EN 1822-1 (H14 ar aukštesnės klasės filtrai), ASTM F 1471-93 ar lygiavertį standartą yra 99,97 %.

| PSP | Kietųjų dalelių mėginio ėmimo zondas |
| --- | --- |

PSP

Kietųjų dalelių mėginio ėmimo zondas

Zondas yra pagrindinė PTT dalis ir

| a) | turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo sistemų skiedimo tunelio DT vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį; |
| --- | --- |

a)

turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje skiediklis ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. skiedimo sistemų skiedimo tunelio DT vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į skiedimo tunelį;

| b) | vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 8 mm; |
| --- | --- |

b)

vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 8 mm;

| c) | gali būti tiesiogiai šildomas arba skiedikliu iš anksto pašildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra prieš tiekiant išmetamąsias dujas į praskiedimo tunelį yra ne aukštesnė kaip 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

gali būti tiesiogiai šildomas arba skiedikliu iš anksto pašildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra prieš tiekiant išmetamąsias dujas į praskiedimo tunelį yra ne aukštesnė kaip 325 K (52 °C);

| d) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

d)

gali būti izoliuotas.

A.3.2.5.   Kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos aprašas

Kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema reikalinga kietosioms dalelėms jų filtre surinkti, kaip parodyta 16 ir 17 paveiksluose. Viso mėginio ėmimo ir dalies srauto skiedimo atveju, kai per filtrus leidžiamas visas praskiestų išmetamųjų teršalų mėginys, skiedimo ir mėginio ėmimo sistema paprastai sudaro vieną junginį (žr. 12 paveikslą). Dalies mėginio ėmimo ir dalies srauto ar viso srauto skiedimo atveju, kai per filtrus praleidžiama tik dalis praskiesto išmetamųjų teršalų srauto, skiedimo ir mėginių ėmimo sistemos paprastai yra atskiros.

Dalies srauto skiedimo sistemoje praskiestų išmetamųjų dujų mėginys paimamas iš skiedimo tunelio DT, leidžiamas per kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT naudojant mėginių ėmimo siurblį P, kaip parodyta 16 paveiksle. Mėginys perleidžiamas per filtro laikiklį (-ius) FH, kuriame (-iuose) yra kietųjų dalelių mėginio ėmimo filtrai. Mėginio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3.

Viso srauto skiedimo sistemoje naudojama dvigubo skiedimo kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema, kaip parodyta 17 paveiksle. Praskiestų išmetamųjų dujų mėginys iš skiedimo tunelio DT per kietųjų dalelių mėginių ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT tiekiamas į antrinio skiedimo tunelį SDT, kuriame mėginys skiedžiamas dar kartą. Po to mėginys perleidžiamas per filtro laikiklį (-ius) FH, kuriame (-iuose) yra kietųjų dalelių mėginio ėmimo filtrai. Skiedimo oro srautas paprastai yra pastovus, o mėginio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3. Jei taikomas elektroninis srauto kompensavimas EFC (žr. 15 paveikslą), visas praskiestų išmetamųjų dujų srautas naudojamas kaip FC3 valdymo signalas.

Image

Image

A.3.2.6.   Sudedamosios dalys 16 paveiksle (tik dalies srauto sistema) ir 17 paveiksle

| PTT | Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis |
| --- | --- |

PTT

Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis

Tiekimo vamzdis:

| a) | turi būti inertiškas KD atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

turi būti inertiškas KD atžvilgiu;

| b) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

b)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros;

| c) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

c)

gali būti izoliuotas.

| SDT | Antrinio skiedimo tunelis (tik 17 paveiksle) |
| --- | --- |

SDT

Antrinio skiedimo tunelis (tik 17 paveiksle)

Antrinio skiedimo tunelis:

| a) | turi būti pakankamo ilgio ir skersmens, kad atitiktų 9.4.2 punkto f papunkčio buvimo laiko reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

turi būti pakankamo ilgio ir skersmens, kad atitiktų 9.4.2 punkto f papunkčio buvimo laiko reikalavimus;

| b) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

b)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros;

| c) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

c)

gali būti izoliuotas.

| FH | Filtro laikiklis |
| --- | --- |

FH

Filtro laikiklis

Filtro laikiklis:

| a) | turi turėti 12,5° kampu (nuo centro) atsišakojantį kūginį atvamzdį, skirtą pereiti nuo perdavimo linijos skersmens prie naudojamo filtro paviršiaus skersmens; |
| --- | --- |

a)

turi turėti 12,5° kampu (nuo centro) atsišakojantį kūginį atvamzdį, skirtą pereiti nuo perdavimo linijos skersmens prie naudojamo filtro paviršiaus skersmens;

| b) | gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros; |
| --- | --- |

b)

gali būti šildomas iki ne aukštesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros;

| c) | gali būti izoliuotas. |
| --- | --- |

c)

gali būti izoliuotas.

Leidžiama naudoti kelis filtrų keitiklius (automatinius keitiklius), jei nėra sąveikos tarp mėginių ėmimo filtrų.

Filtrai su PTFE membrana turi būti dedami į specialią kasetę filtro laikiklyje.

Prieš pat filtro laikiklį galima įmontuoti 2,5 μm–10 μm skiriamosios ribos inercinį pirminį skirtuvą, jei naudojamas prieš srovę nukreiptas mėginių ėmimo zondas atviru galu.

| P | Mėginių ėmimo siurblys |
| --- | --- |
| FC2 | Srauto reguliatorius |

P

Mėginių ėmimo siurblys

FC2

Srauto reguliatorius

Srauto reguliatorius naudojamas kietųjų dalelių mėginių srautui reguliuoti.

| FM3 | Srauto matavimo įtaisas |
| --- | --- |

FM3

Srauto matavimo įtaisas

Dujų skaitiklis arba prietaisas kietųjų dalelių mėginio srautui kietųjų dalelių filtre matuoti. Gali būti įtaisomas prieš mėginių ėmimo siurblį P arba pasroviui nuo jo.

| FM4 | Srauto matavimo įtaisas |
| --- | --- |

FM4

Srauto matavimo įtaisas

Dujų skaitiklis ar prietaisas antrinio skiedimo oro srautui kietųjų dalelių filtre matuoti.

| BV | Rutulinė sklendė (pasirinktinai) |
| --- | --- |

BV

Rutulinė sklendė (pasirinktinai)

Rutulinės sklendės vidinis skersmuo neturi būti mažesnis už kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT vidinį skersmenį, ir perjungimo trukmė trumpesnė kaip 0,5 s.

4 PRIEDĖLIS

STATISTIKA

A.4.1.   Vidurkis ir standartinis nuokrypis

Aritmetinio vidurkio vertė apskaičiuojama taip:

Formula (92)

Standartinis nuokrypis apskaičiuojamas taip:

Formula (93)

A.4.2.   Regresinė analizė

Regresijos nuolydis apskaičiuojamas taip:

Formula (94)

Regresijos atkarpa y ašyje apskaičiuojama taip:

Formula (95)

Standartinė įverčio paklaida (SEE) apskaičiuojama taip:

Formula (96)

Mišriosios koreliacijos koeficientas apskaičiuojamas taip:

Formula (97)

A.4.3.   Sistemos lygiavertiškumo nustatymas

Sistemos lygiavertiškumo nustatymas pagal 5.1.1 punktą grindžiamas 7 (ar daugiau) mėginių porų koreliacijos tarp numatomos pasirinkti ir vienos iš šio priedo etaloninių sistemų tyrimu. Taikytini lygiavertiškumo kriterijai – tai F kriterijus ir abipusis Studento t kriterijus.

Statistiniu metodu tiriama hipotezė, ar numatoma pasirinkti sistema išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio standartinis nuokrypis ir vidutinė mėginio vertė nesiskiria nuo etalonine sistema išmatuoto išmetamųjų teršalų kiekio standartinio mėginio nuokrypio ir vidutinės mėginio vertės. Hipotezė tikrinama remiantis F ir t verčių 10 % reikšmingumo lygmeniu. 7–10 mėginių porų kritinės F ir t vertės yra nurodytos 8 lentelėje. Jeigu pagal toliau nurodomą lygtį apskaičiuotos F ir t vertės yra didesnės nei kritinės F ir t vertės, numatoma pasirinkti sistema nėra lygiavertė.

Taikoma toliau nurodoma metodika. Apatiniai indeksai R ir C žymi etaloninę bei numatomą pasirinkti sistemas.

| a) | Su etalonine bei numatoma pasirinkti sistemomis atliekami bent 7 bandymai (geriausia būtų juos atlikti vienu metu). Bandymų skaičius žymimas n
  R ir n
  C. |
| --- | --- |

a)

Su etalonine bei numatoma pasirinkti sistemomis atliekami bent 7 bandymai (geriausia būtų juos atlikti vienu metu). Bandymų skaičius žymimas n
  R ir n
  C.

| b) | Apskaičiuojamos vidutinės vertės

  ir

  bei standartiniai nuokrypiai s
  R ir s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Apskaičiuojama F vertė:

   (98)
  (didesnė iš dviejų standartinių nuokrypių s
  R arba s
  C vertė turi būti skaitiklyje) |
| --- | --- |

c)

Apskaičiuojama F vertė:

Formula (98)

(didesnė iš dviejų standartinių nuokrypių s
  R arba s
  C vertė turi būti skaitiklyje)

| d) | Apskaičiuojama t vertė:

   (99) |
| --- | --- |

d)

Apskaičiuojama t vertė:

Formula (99)

| e) | Apskaičiuotos F ir t vertės palyginamos su kritinėmis F ir t vertėmis, atitinkančiomis 9 lentelėje nurodytą bandymų skaičių. Jeigu pasirenkamos didesnės imtys, atsižvelgiama į lenteles su 10 % reikšmingumo lygmeniu (90 % pasikliautinumas). |
| --- | --- |

e)

Apskaičiuotos F ir t vertės palyginamos su kritinėmis F ir t vertėmis, atitinkančiomis 9 lentelėje nurodytą bandymų skaičių. Jeigu pasirenkamos didesnės imtys, atsižvelgiama į lenteles su 10 % reikšmingumo lygmeniu (90 % pasikliautinumas).

| f) | Laisvės laipsnis (df) nustatomas taip:







  jei tai F kriterijus: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| jei tai t kriterijus: | | (101) |

f)

Laisvės laipsnis (df) nustatomas taip:

jei tai F kriterijus:

Formula

Formula

(100)

jei tai t kriterijus:

Formula

(101)

| g) | Lygiavertiškumas nustatomas taip:






  i) | jeigu F < F
  crit ir t < t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema yra lygiavertė etaloninei šio priedo sistemai; |
| --- | --- | --- |

g)

Lygiavertiškumas nustatomas taip:

i)

jeigu F < F
  crit ir t < t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema yra lygiavertė etaloninei šio priedo sistemai;

| ii) | jeigu F ≥ F
  critt arba t ≥ t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema skiriasi nuo etaloninės šio priedo sistemos. |
| --- | --- |

ii)

jeigu F ≥ F
  critt arba t ≥ t
  crit, tada numatoma pasirinkti sistema skiriasi nuo etaloninės šio priedo sistemos.

9 lentelė

t ir F vertės pasirinktiems imties dydžiams

| Imties dydis: | F kriterijus | t kriterijus |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Imties dydis:

F kriterijus

t kriterijus

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

5 PRIEDĖLIS

ANGLIES SRAUTO PATIKRA

A.5.1.   Įvadas

Visa anglis, išskyrus nedidelį jos kiekį, į išmetamąsias dujas patenka iš degalų, ir visa anglis, išskyrus labai mažą jos dalį, išmetamosiose dujose išsiskiria CO2 pavidalu. Tuo remiamasi atliekant sistemos patikrą, pagrįstą CO2 matavimais.

Anglies srautas į išmetamųjų dujų sistemas nustatomas atsižvelgiant į degalų srautą. Anglies srautas dujinių teršalų mėginių ėmimo ir kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemų skirtingose mėginių ėmimo vietose nustatomas pagal CO2 koncentracijas ir dujų srautus tose mėginių ėmimo vietose.

Šia prasme variklis – tai žinomas anglies srauto šaltinis, ir kontroliuojant tą patį anglies srautą išmetimo vamzdyje bei dalies srauto kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistemos išleidimo angoje patikrinamas sandarumas ir srauto matavimo tikslumas. Šis patikrinimas pranašesnis dėl to, kad sudedamąsias dalis veikia tikrosios variklio bandymų sąlygos, t. y. temperatūra ir srautas.

18 paveiksle nurodomos mėginių ėmimo vietos, kuriose tikrinamas anglies srautas. Toliau nurodomos specialios lygtys kiekvienos mėginių ėmimo vietos anglies srautui apskaičiuoti.

Image

A.5.2.   Į variklį patenkantis anglies srautas (1 vieta)

Anglies masės srautas, patenkantis į variklį, jei tai CHαOε tipo degalai, apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula (102)

čia:

| qm

  f | degalų masės srautas, kg/s. |
| --- | --- |

qm

  f

degalų masės srautas, kg/s.

A.5.3.   Į išmetamųjų dujų srautą patenkantis anglies srautas (2 vieta)

Anglies masės srautas, patenkantis į variklio išmetimo vamzdį, nustatomas pagal nepraskiesto CO2 koncentraciją ir išmetamųjų dujų masės srautą:

Formula (103)

čia:

| c
  CO2,r | drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, %; |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, %; |
| qm

  ew | drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| M
  e | išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol. |

c
  CO2,r

drėgno CO2 koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose, %;

c
  CO2,a

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, %;

qm

  ew

drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

M
  e

išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol.

Jeigu CO2 išmatuotas sausoms dujoms, jis turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 8.1 punktą.

A.5.4.   Į skiedimo sistemą patenkantis anglies srautas (3 vieta)

Dalies srauto skiedimo sistemoje taip pat reikia atsižvelgti į padalijimo santykį. Anglies srautas nustatomas pagal praskiesto CO2 koncentraciją, išmetamųjų dujų srauto masę ir mėginio srautą:

Formula (104)

čia:

| c
  CO2,d | drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio išleidimo angoje, %; |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, %; |
| qm

  ew | drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s; |
| qm

  p | išmetamųjų dujų mėginio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą, kg/s; |
| M
  e | išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol. |

c
  CO2,d

drėgno CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose skiedimo tunelio išleidimo angoje, %;

c
  CO2,a

drėgno CO2 koncentracija aplinkos ore, %;

qm

  ew

drėgnų išmetamųjų dujų masės srautas, kg/s;

qm

  p

išmetamųjų dujų mėginio srautas į dalies srauto skiedimo sistemą, kg/s;

M
  e

išmetamųjų dujų molinė masė, g/mol.

Jeigu CO2 išmatuotas sausoms dujoms, jis turi būti perskaičiuotas drėgnoms dujoms pagal 8.1 punktą.

A.5.5.   Išmetamųjų dujų molinės masės skaičiavimas

Išmetamųjų dujų molinė masė apskaičiuojama pagal 41 lygtį (žr. 8.4.2.4 punktą).

Pasirinktinai galima naudoti šias išmetamųjų dujų molines mases:

| M
  e (dyzelinas) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (SND) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (NG) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (dyzelinas)

=

28,9 g/mol

M
  e (SND)

=

28,6 g/mol

M
  e (NG)

=

28,3 g/mol

6 PRIEDĖLIS

SKAIČIAVIMO METODIKOS PAVYZDYS

A.6.1.   Sukimosi dažnio ir sukamojo momento denormalizavimo procedūra

Pateikiamas šio bandymo taško denormalizavimo pavyzdys:

| sukimosi dažnio % | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| sukamojo momento % | = | 82 % |

sukimosi dažnio %

=

43 %

sukamojo momento %

=

82 %

Turint šias vertes:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

gaunama:

| tikrasis sukimosi dažnis | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

tikrasis sukimosi dažnis

Formula

= 1 178 min–1

Su didžiausiu 700 Nm sukamuoju momentu, nustatytu naudojant charakteristikų kreivę, kai sukimosi dažnis lygus 1 178 min–1.

tikrasis sukamasis momentas = Formula= 574 Nm

A.6.2.   Pagrindiniai stechiometrinių skaičiavimų duomenys

| Vandenilio atominė masė | 1,00794 g/atomas |
| --- | --- |
| Anglies atominė masė | 12,011 g/atomas |
| Sieros atominė masė | 32,065 g/atomas |
| Azoto atominė masė | 14,0067 g/atomas |
| Deguonies atominė masė | 15,9994 g/atomas |
| Argono atominė masė | 39,9 g/atomas |
| Vandens molinė masė | 18,01534 g/mol |
| Anglies dioksido molinė masė | 44,01 g/mol |
| Anglies monoksidas | 28,011 g/mol |
| Deguonies molinė masė | 31,9988 g/mol |
| Azoto molinė masė | 28,011 g/mol |
| Azoto oksido molinė masė | 30,008 g/mol |
| Azoto dioksido molinė masė | 46,01 g/mol |
| Sieros oksido molinė masė | 64,066 g/mol |
| Sauso oro molinė masė | 28,965 g/mol |

Vandenilio atominė masė

1,00794 g/atomas

Anglies atominė masė

12,011 g/atomas

Sieros atominė masė

32,065 g/atomas

Azoto atominė masė

14,0067 g/atomas

Deguonies atominė masė

15,9994 g/atomas

Argono atominė masė

39,9 g/atomas

Vandens molinė masė

18,01534 g/mol

Anglies dioksido molinė masė

44,01 g/mol

Anglies monoksidas

28,011 g/mol

Deguonies molinė masė

31,9988 g/mol

Azoto molinė masė

28,011 g/mol

Azoto oksido molinė masė

30,008 g/mol

Azoto dioksido molinė masė

46,01 g/mol

Sieros oksido molinė masė

64,066 g/mol

Sauso oro molinė masė

28,965 g/mol

Darant prielaidą, kad nėra spūdumo efekto, visos varikio įsiurbimo / degimo / išmetimo procese dalyvaujančios dujos laikomos idealiosiomis dujomis ir todėl visi tūrio skaičiavimai yra pagrįsti 22,414 l/mol moliniu tūriu pagal Avogadro hipotezę.

A.6.3.   Išmetamieji dujiniai teršalai (dyzelinas)

Atskiros bandymo ciklo vietos matavimo duomenys (duomenų rinkimo dažnis 1 Hz) išmetamųjų teršalų akimirkinei masei apskaičiuoti yra pateikti toliau. Šiame pavyzdyje CO ir NOx koncentracija yra matuojama sausose dujose, HC – drėgnose dujose. HC koncentracija pateikta propano ekvivalentu (C3), o siekiant gauti C1 ekvivalentišką kiekį, reikia dauginti iš 3. Skaičiavimo metodika kitoms ciklo vietoms yra tokia pati.

Skaičiavimo pavyzdyje, kad būtų aiškiau, parodyti suapvalinti tarpiniai įvairių etapų rezultatai. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad atliekant tikrus skaičiavimus tarpinių rezultatų apvalinti negalima (žr. 8 dalį).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Degalų sudėtis yra tokia:

| Sudedamoji dalis | Molinė koncentracija | % masės |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Sudedamoji dalis

Molinė koncentracija

% masės

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1 etapas: sausumo / drėgnumo pataisa (8.1 punktas):

(16) lygtis: k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

(13) lygtis: k
  w,a= Formula= 0,9331

| (12) lygtis: | c
  CO,i (drėgnos) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (drėgnos) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

(12) lygtis:

c
  CO,i (drėgnos)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (drėgnos)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

2 etapas: NOx skirta drėgnio ir temperatūros pataisa (8.2.1 punktas):

| (23) lygtis: | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

(23) lygtis:

Formula

= 0,9576

3 etapas: kiekvieno atskiro ciklo taško akimirkinio išmetamųjų teršalų kiekio skaičiavimas (8.4.2.3 punktas):

| (36) lygtis: | m
  HC, i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

(36) lygtis:

m
  HC, i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

4 etapas: ciklo teršalų masės skaičiavimas integruojant akimirkines išmetamųjų teršalų vertes ir u vertes iš 5 lentelės (8.4.2.3 punktas):

Pateiktas skaičiavimas taikomas WHTC ciklui (1 800 s) ir tokiems patiems teršalams kiekviename ciklo taške.

| (36) lygtis: | m
  HC | = | | = 4,01 g/per bandymą |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/per bandymą |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/per bandymą |

(36) lygtis:

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/per bandymą

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/per bandymą

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/per bandymą

5 etapas: savitosios išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas (8.6.3 punktas):

| (69) lygtis: | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72 / 40 | = 4,94 g/kWh |

(69) lygtis:

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

= 4,94 g/kWh

A.6.4.   Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai (dyzelinas)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

1 etapas: m
  edf skaičiavimas (8.4.3.2.2 punktas):

| (48) lygtis: | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (47) lygtis: | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| (46) lygtis: | m
  edf | = | | = 1,116 kg/per bandymą |

(48) lygtis:

r
  d,i

=

Formula

= 4

(47) lygtis:

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

(46) lygtis:

m
  edf

=

Formula

= 1,116 kg/per bandymą

2 etapas: kietųjų dalelių masei skirta plūdrumo pataisa (8.3 punktas)

Prieš bandymą:

| (26) lygtis: | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (25) lygtis: | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

(26) lygtis:

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

(25) lygtis:

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Po bandymo:

| (26) lygtis: | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (25) lygtis: | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| (27) lygtis: | m
  p | = | 91,7334 mg –90,0325 mg | = 1,7009 mg |

(26) lygtis:

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

(25) lygtis:

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

(27) lygtis:

m
  p

=

91,7334 mg –90,0325 mg

= 1,7009 mg

3 etapas: kietųjų dalelių masės skaičiavimas (8.4.3.2.2 punktas):

| (45) lygtis: | m
  PM | = | | = 1,253 g/per bandymą |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(45) lygtis:

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/per bandymą

4 etapas: savitosios išmetamųjų teršalų masės skaičiavimas (8.6.3 punktas):

| (69) lygtis: | e
  PM | = | 1,253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(69) lygtis:

e
  PM

=

1,253 / 40

= 0,031 g/kWh

7 PRIEDĖLIS

PAGALBINĖS ĮRANGOS SUMONTAVIMAS IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ BANDYMUI

| Kiekis | Pagalbinė įranga | Primontuota išmetimo bandymui |
| --- | --- | --- |
| 1 | Įleidimo sistema | |
| Įleidimo kolektorius | taip |
| Karterio išmetamųjų dujų kontrolės sistema | taip |
| Dvigubos indukcijos įleidimo kolektoriaus sistemos valdymo prietaisai | taip |
| Oro debitmatis | taip |
| Oro įleidimo kanalai | taip arba bandymo kameros įranga |
| Oro filtras | taip arba bandymo kameros įranga |
| Įleidimo duslintuvas | taip arba bandymo kameros įranga |
| Sukimosi dažnio ribotuvas | taip |
| 2 | Įleidimo kolektoriaus indukcinio kaitinimo įtaisas | jeigu įmanoma, turi būti nustatyta palankiausia padėtis |
| 3 | Dujų išmetimo sistema | |
| Išmetimo kolektorius | taip |
| Jungiamieji vamzdžiai | taip |
| Duslintuvas | taip |
| Duslintuvo išmetamasis vamzdis | taip |
| Išmetamųjų dujų stabdys | ne arba visiškai atdaras |
| Kompresorius | taip |
| 4 | Degalų siurblys | taip |
| 5 | Dujinių variklių įranga | |
| Elektroninė valdymo sistema, oro debitmatis ir kt. | taip |
| Slėgio reduktorius | taip |
| Garintuvas | taip |
| Maišyklė | taip |
| 6 | Degalų įpurškimo įranga | |
| Priešfiltris | taip |
| Filtras | taip |
| Siurblys | taip |
| Aukšto slėgio vamzdis | taip |
| Įpurškiklis | taip |
| Oro įleidimo sklendė | taip |
| Elektroninė valdymo sistema, jutikliai ir kt. | taip |
| Reguliatorius (valdymo sistema) | taip |
| Degalų siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas | taip |
| 7 | Aušinimo skysčiu įranga | |
| Radiatorius | ne |
| Ventiliatorius | ne |
| Ventiliatoriaus gaubtas | ne |
| Vandens siurblys | taip |
| Termostatas | taip, gali būti visiškai atdaras |
| 8 | Aušinimas oru | |
| Gaubtas | ne |
| Ventiliatorius arba orpūtė | ne |
| Temperatūros reguliatorius | ne |
| 9 | Elektros įranga | |
| Generatorius | ne |
| Ritė arba ritės | taip |
| Elektros laidų sistema | taip |
| Elektroninė valdymo sistema | taip |
| 10 | Įleidžiamo oro kompresijos įranga | |
| Kompresorius, tiesiogiai ar netiesiogiai varomas varikliu ir (arba) išmetamosiomis dujomis | taip |
| Tarpinis aušintuvas | taip arba bandymo kameros įranga |
| Aušalo siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu) | ne |
| Aušalo srauto reguliatorius | taip |
| 11 | Teršalų valymo įrenginys (papildomo teršalų valymo sistema) | taip |
| 12 | Užvedimo įranga | taip arba bandymo kameros įranga |
| 13 | Tepimo alyvos siurblys | taip |

Kiekis

Pagalbinė įranga

Primontuota išmetimo bandymui

1

Įleidimo sistema

Įleidimo kolektorius

taip

Karterio išmetamųjų dujų kontrolės sistema

taip

Dvigubos indukcijos įleidimo kolektoriaus sistemos valdymo prietaisai

taip

Oro debitmatis

taip

Oro įleidimo kanalai

taip arba bandymo kameros įranga

Oro filtras

taip arba bandymo kameros įranga

Įleidimo duslintuvas

taip arba bandymo kameros įranga

Sukimosi dažnio ribotuvas

taip

2

Įleidimo kolektoriaus indukcinio kaitinimo įtaisas

jeigu įmanoma, turi būti nustatyta palankiausia padėtis

3

Dujų išmetimo sistema

Išmetimo kolektorius

taip

Jungiamieji vamzdžiai

taip

Duslintuvas

taip

Duslintuvo išmetamasis vamzdis

taip

Išmetamųjų dujų stabdys

ne arba visiškai atdaras

Kompresorius

taip

4

Degalų siurblys

taip

5

Dujinių variklių įranga

Elektroninė valdymo sistema, oro debitmatis ir kt.

taip

Slėgio reduktorius

taip

Garintuvas

taip

Maišyklė

taip

6

Degalų įpurškimo įranga

Priešfiltris

taip

Filtras

taip

Siurblys

taip

Aukšto slėgio vamzdis

taip

Įpurškiklis

taip

Oro įleidimo sklendė

taip

Elektroninė valdymo sistema, jutikliai ir kt.

taip

Reguliatorius (valdymo sistema)

taip

Degalų siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas

taip

7

Aušinimo skysčiu įranga

Radiatorius

ne

Ventiliatorius

ne

Ventiliatoriaus gaubtas

ne

Vandens siurblys

taip

Termostatas

taip, gali būti visiškai atdaras

8

Aušinimas oru

Gaubtas

ne

Ventiliatorius arba orpūtė

ne

Temperatūros reguliatorius

ne

9

Elektros įranga

Generatorius

ne

Ritė arba ritės

taip

Elektros laidų sistema

taip

Elektroninė valdymo sistema

taip

10

Įleidžiamo oro kompresijos įranga

Kompresorius, tiesiogiai ar netiesiogiai varomas varikliu ir (arba) išmetamosiomis dujomis

taip

Tarpinis aušintuvas

taip arba bandymo kameros įranga

Aušalo siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu)

ne

Aušalo srauto reguliatorius

taip

11

Teršalų valymo įrenginys (papildomo teršalų valymo sistema)

taip

12

Užvedimo įranga

taip arba bandymo kameros įranga

13

Tepimo alyvos siurblys

taip

9B priedo pakeitimai

Pavadinimas iš dalies keičiamas ir išdėstomas taip:

1 dalis pakeičiama taip:

| „1. | TAIKOMUMAS
  Šis priedas taikomas dyzeliniams arba dujas (GD arba SND) degalams naudojantiems varikliams, skirtiems montuoti į transporto priemones, tačiau netaikomas dvejopų degalų varikliams. |
| --- | --- |

„1.

TAIKOMUMAS

Šis priedas taikomas dyzeliniams arba dujas (GD arba SND) degalams naudojantiems varikliams, skirtiems montuoti į transporto priemones, tačiau netaikomas dvejopų degalų varikliams.

Pastaba. Susitariančiųjų šalių sprendimu 9B priedas taikomas vietoj 9A priedo, jei kartu taikomas ir 4B priedas. Nepaisant to, jei susitariančioji šalis nusprendžia taikyti šį priedą, kai kurie 9A priedo reikalavimai lieka galioti aiškiu tos susitariančiosios šalies reikalavimu, jei tie reikalavimai neprieštarauja šio priedo nuostatoms.“

3.35 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „3.35. | „Įšildymo ciklas“ – toks pakankamas variklio veikimo laikas, per kurį aušinimo skysčio temperatūra nuo variklio užvedimo padidėja bent 22 K (22 °C / 40 °F) ir tas skystis įšyla iki ne žemesnės kaip 333 K (60 °C / 140 °F) temperatūros (2).“ |
| --- | --- |

„3.35.

„Įšildymo ciklas“ – toks pakankamas variklio veikimo laikas, per kurį aušinimo skysčio temperatūra nuo variklio užvedimo padidėja bent 22 K (22 °C / 40 °F) ir tas skystis įšyla iki ne žemesnės kaip 333 K (60 °C / 140 °F) temperatūros (2).“

3.36 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „3.36. | Santrumpos






  CV | Karterio vėdinimas |
| --- | --- | --- |
| DOC | Dyzelino oksidacijos katalizatoriaus |
| DPF | Dyzelino kietųjų dalelių filtras arba kietųjų dalelių gaudyklė, įskaitant katalizuojamus DPF ir nenutrūkstamai regeneruojamas gaudykles (CRT) |
| DTC | Diagnostinis trikties kodas |
| EGR | Išmetamųjų dujų recirkuliacija |
| HC | Angliavandenilis |
| LNT | Pasyvioji NOx gaudyklė (arba NOx sugėriklis) |
| SND | Suskystintosios naftos dujos |
| MECS | Gedimų išmetamųjų teršalų kontrolės strategija |
| GD | Gamtinės dujos |
| NOx | Azoto oksidai |
| OTL | TPD slenksčio riba |
| KD | Kietosios dalelės |
| SCR | Selektyvioji katalizinė redukcija |
| SW | Stiklo valytuvai |
| TFF | Visiškos veikimo trikties stebėjimas |
| VGT | Kintamosios geometrijos turbokompresorius |
| VVT | Reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimas“ |

„3.36.

Santrumpos

CV

Karterio vėdinimas

DOC

Dyzelino oksidacijos katalizatoriaus

DPF

Dyzelino kietųjų dalelių filtras arba kietųjų dalelių gaudyklė, įskaitant katalizuojamus DPF ir nenutrūkstamai regeneruojamas gaudykles (CRT)

DTC

Diagnostinis trikties kodas

EGR

Išmetamųjų dujų recirkuliacija

HC

Angliavandenilis

LNT

Pasyvioji NOx gaudyklė (arba NOx sugėriklis)

SND

Suskystintosios naftos dujos

MECS

Gedimų išmetamųjų teršalų kontrolės strategija

GD

Gamtinės dujos

NOx

Azoto oksidai

OTL

TPD slenksčio riba

KD

Kietosios dalelės

SCR

Selektyvioji katalizinė redukcija

SW

Stiklo valytuvai

TFF

Visiškos veikimo trikties stebėjimas

VGT

Kintamosios geometrijos turbokompresorius

VVT

Reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimas“

4.3 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „4.3. | TPD informacijos registravimo reikalavimai
  Kai nustatomas gedimas ...
  Kai sistema per visą veikimo seką daugiau nenustato patvirtinto ir aktyvaus gedimo, ankstesnė aktyvi būsena išlaikoma per visą kitą veikimo seką, kol su tuo gedimu susijusią TPD informaciją ištrina skaitymo priemonė arba ji ištrinama iš kompiuterio atminties pagal 4.4 punktą.“ |
| --- | --- |

„4.3.

TPD informacijos registravimo reikalavimai

Kai nustatomas gedimas ...

Kai sistema per visą veikimo seką daugiau nenustato patvirtinto ir aktyvaus gedimo, ankstesnė aktyvi būsena išlaikoma per visą kitą veikimo seką, kol su tuo gedimu susijusią TPD informaciją ištrina skaitymo priemonė arba ji ištrinama iš kompiuterio atminties pagal 4.4 punktą.“

4.7.1.2 punkto l papunktyje „aktyvūs DTC B1 klasės“ pakeičiama į „aktyvūs B1 klasės DTC“.

5.2.3 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „5.2.3. | Mažas degalų kiekis
  Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėjimo sistemas, kurioms daro poveikį mažas degalų kiekis / žemas slėgis arba tai, kad baigiasi degalai (pvz., degalų tiekimo sistemos gedimas arba uždegimo pertrūkiai): | Dyzelinas | DUJOS |
| --- | --- | --- | --- |
| GD | SND |
| a) | Mažas degalų kiekis tokio išjungimo atžvilgiu yra ne daugiau kaip 100 litrų degalų arba 20 % vardinės degalų bako talpos (taikomas mažesnis dydis). |

„5.2.3.

Mažas degalų kiekis

Gamintojai gali prašyti leidimo išjungti stebėjimo sistemas, kurioms daro poveikį mažas degalų kiekis / žemas slėgis arba tai, kad baigiasi degalai (pvz., degalų tiekimo sistemos gedimas arba uždegimo pertrūkiai):

Dyzelinas

DUJOS

GD

SND

a)

Mažas degalų kiekis tokio išjungimo atžvilgiu yra ne daugiau kaip 100 litrų degalų arba 20 % vardinės degalų bako talpos (taikomas mažesnis dydis).

X

X

| b) | Žemas degalų slėgis tokio išjungimo atžvilgiu yra ne daugiau kaip 20 % vardinio degalų slėgio bake. |
| --- | --- |

b)

Žemas degalų slėgis tokio išjungimo atžvilgiu yra ne daugiau kaip 20 % vardinio degalų slėgio bake.

X“

Įterpiamas toks naujas 5.2.8 punktas:

| „5.2.8. | Degalų pripildymas
  Po degalų pripildymo dujas degalams naudojančios transporto priemonės gamintojas gali laikinai išjungti TPD sistemą, jeigu būtina, jog ji prisitaikytų prie to, kad VEVĮ atpažįsta degalų kokybės ir sudėties pasikeitimą.
  TPD sistema turi būti vėl įjungta iškart, kai nauji degalai atpažįstami ir variklio parametrai pakoreguojami. Toks išjungimas gali trukti ne ilgiau kaip 10 minučių.“ |
| --- | --- |

„5.2.8.

Degalų pripildymas

Po degalų pripildymo dujas degalams naudojančios transporto priemonės gamintojas gali laikinai išjungti TPD sistemą, jeigu būtina, jog ji prisitaikytų prie to, kad VEVĮ atpažįsta degalų kokybės ir sudėties pasikeitimą.

TPD sistema turi būti vėl įjungta iškart, kai nauji degalai atpažįstami ir variklio parametrai pakoreguojami. Toks išjungimas gali trukti ne ilgiau kaip 10 minučių.“

6 punktas iš dalies keičiamas (pridedant naują d) papunktį) taip:

| „6. | ĮRODYMO REIKALAVIMAI
  ...






  d) | dujinių variklių etaloninių degalų pasirinkimo tvarka.“ |
| --- | --- | --- |

„6.

ĮRODYMO REIKALAVIMAI

...

d)

dujinių variklių etaloninių degalų pasirinkimo tvarka.“

6.3 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „6.3. | TPD eksploatacinių savybių patvirtinimo tvarka
  Gamintojas ...
  Pateiktuose punktuose išvardijami TPD eksploatacinių savybių patvirtinimo reikalavimai, įskaitant bandymo reikalavimus. Turi būti atliekami ne mažiau kaip keturi bandymai, o didžiausias bandymų skaičius gaunamas išmetamųjų teršalų TPD šeimos variklių šeimų skaičių padauginus iš keturių, bet neturi būti mažesnis nei 8.
  Pasirinkti kontrolės prietaisai turi subalansuotai atitikti įvairius 4.2 punkte paminėtus kontroliuojamus parametrus (t. y. išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimo, veikimo stebėjimo ir bendros veikimo trikties stebėjimo). Pasirinkti kontrolės prietaisai taip pat turi subalansuotai atitikti įvairius šio priedo 3 priedėlyje išvardytus punktus.“ |
| --- | --- |

„6.3.

TPD eksploatacinių savybių patvirtinimo tvarka

Gamintojas ...

Pateiktuose punktuose išvardijami TPD eksploatacinių savybių patvirtinimo reikalavimai, įskaitant bandymo reikalavimus. Turi būti atliekami ne mažiau kaip keturi bandymai, o didžiausias bandymų skaičius gaunamas išmetamųjų teršalų TPD šeimos variklių šeimų skaičių padauginus iš keturių, bet neturi būti mažesnis nei 8.

Pasirinkti kontrolės prietaisai turi subalansuotai atitikti įvairius 4.2 punkte paminėtus kontroliuojamus parametrus (t. y. išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimo, veikimo stebėjimo ir bendros veikimo trikties stebėjimo). Pasirinkti kontrolės prietaisai taip pat turi subalansuotai atitikti įvairius šio priedo 3 priedėlyje išvardytus punktus.“

6.3.2 punktas iš dalies keičiamas taip (kartu pataisant ir 10 išnašą):

| „6.3.2. | Defektinės sudedamosios dalies (arba sistemos) nustatymo tvarka
  Šis punktas taikomas tada, kai TPD patvirtinimo bandymui atrinktas gedimas stebimas išmetimo vamzdžio teršalų (17) (išmetamųjų teršalų apribojimo stebėjimas – žr. 4.2 punktą), išmetamųjų teršalų bandymo, defektinės sudedamosios dalies tinkamumo požiūriu. |
| --- | --- |

„6.3.2.

Defektinės sudedamosios dalies (arba sistemos) nustatymo tvarka

Šis punktas taikomas tada, kai TPD patvirtinimo bandymui atrinktas gedimas stebimas išmetimo vamzdžio teršalų (17) (išmetamųjų teršalų apribojimo stebėjimas – žr. 4.2 punktą), išmetamųjų teršalų bandymo, defektinės sudedamosios dalies tinkamumo požiūriu.

Įterpiama toks naujas 6.5 punktas:

| „6.5. | Dujinio variklio etaloninių degalų parinkimo tvarka
  TPD veiksmingumas ir trikčių klasifikavimas turi būti parodytas naudojant vienus iš 5 priede minimų etaloninių degalų, su kuriais variklis suprojektuotas veikti.
  Šiuos etaloninius degalus parenka tipo patvirtinimo institucija, kuri turi suteikti pakankamai laiko bandymų laboratorijai parinktiems etaloniniams degalams gauti.“ |
| --- | --- |

„6.5.

Dujinio variklio etaloninių degalų parinkimo tvarka

TPD veiksmingumas ir trikčių klasifikavimas turi būti parodytas naudojant vienus iš 5 priede minimų etaloninių degalų, su kuriais variklis suprojektuotas veikti.

Šiuos etaloninius degalus parenka tipo patvirtinimo institucija, kuri turi suteikti pakankamai laiko bandymų laboratorijai parinktiems etaloniniams degalams gauti.“

7.2 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „7.2. | Taikomi bandymai
  Šiame priede:






  a) | išmetamųjų teršalų bandymų ciklas – bandymų ciklas, taikomas reguliuojamiems išmetamiesiems teršalams matuoti vertinant defektuotą sudedamąją dalį ar sistemą; |
| --- | --- | --- |

„7.2.

Taikomi bandymai

Šiame priede:

a)

išmetamųjų teršalų bandymų ciklas – bandymų ciklas, taikomas reguliuojamiems išmetamiesiems teršalams matuoti vertinant defektuotą sudedamąją dalį ar sistemą;

| b) | TPD bandymų ciklas – bandymų ciklas, taikomas parodyti TPD kontrolės prietaisų gebėjimą aptikti triktis.“ |
| --- | --- |

b)

TPD bandymų ciklas – bandymų ciklas, taikomas parodyti TPD kontrolės prietaisų gebėjimą aptikti triktis.“

7.2.2 punktas iš dalies keičiamas taip (išbraukiant žodžius „visame pasaulyje suderintas“):

| „7.2.2. | TPD bandymų ciklas
  Šiame priede aptariamas TPD bandymų ciklas yra 4B priede aprašyto WHTC bandymų ciklo pagrindinė dalis.
  Gamintojo prašymu ir tipo patvirtinimo institucijai patvirtinus, konkrečiam kontrolės prietaisui gali būti taikomas alternatyvus TPD bandymų ciklas (pvz., WHTC ciklo šaltoji dalis). Prašyme turi būti pateikiami dokumentai (techniniai argumentai, imitavimas, bandymo rezultatai ir kt.), rodantys, kad:






  a) | prašomas bandymų ciklas tinka parodyti, kad stebėjimas vyksta realiomis važiavimo sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

„7.2.2.

TPD bandymų ciklas

Šiame priede aptariamas TPD bandymų ciklas yra 4B priede aprašyto WHTC bandymų ciklo pagrindinė dalis.

Gamintojo prašymu ir tipo patvirtinimo institucijai patvirtinus, konkrečiam kontrolės prietaisui gali būti taikomas alternatyvus TPD bandymų ciklas (pvz., WHTC ciklo šaltoji dalis). Prašyme turi būti pateikiami dokumentai (techniniai argumentai, imitavimas, bandymo rezultatai ir kt.), rodantys, kad:

a)

prašomas bandymų ciklas tinka parodyti, kad stebėjimas vyksta realiomis važiavimo sąlygomis, ir

| b) | WHTC ciklo karštoji dalis mažiau tinka atitinkamam stebėjimui (pvz., skysčio suvartojimo stebėjimui).“ |
| --- | --- |

b)

WHTC ciklo karštoji dalis mažiau tinka atitinkamam stebėjimui (pvz., skysčio suvartojimo stebėjimui).“

8.1.3 punktas iš dalies keičiamas taip:

| „8.1.3. | Su išmetamųjų teršalų TPD šeima susiję dokumentai
  ...
  Be to, gamintojas pateikia visų elektroninių įvesčių ir išvesčių sąrašą ir kiekvienos išmetamųjų teršalų TPD šeimos naudojamo ryšio protokolo duomenis.“ |
| --- | --- |

„8.1.3.

Su išmetamųjų teršalų TPD šeima susiję dokumentai

...

Be to, gamintojas pateikia visų elektroninių įvesčių ir išvesčių sąrašą ir kiekvienos išmetamųjų teršalų TPD šeimos naudojamo ryšio protokolo duomenis.“

9B priedo 2 priedėlyje pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Šiame priedėlyje siekiama iliustruoti šio priedo 4.3 ir 4.6.5 punktuose nurodytus reikalavimus.“

9B priedo 3 priedėlis iš dalies keičiamas taip (taip pat įrašant naują 15 punktą):

„STEBĖJIMO REIKALAVIMAI

Šio priedėlio punktuose išvardijamos sistemos arba sudedamosios dalys, kurias pagal 4.2 punktą turi stebėti TPD sistema. Jei nenurodyta kitaip, reikalavimai galioja tiek dyzeliniams, tiek dujiniams varikliams.

1 PUNKTAS

ELEKTRINIŲ / ELEKTRONINIŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ STEBĖJIMAS

Šiame priedėlyje aprašytoms išmetamųjų teršalų kontrolės sistemoms valdyti arba stebėti naudojamoms elektrinėms / elektroninėms sudedamosioms dalims pagal šio priedo 4.2 punktą taikomas sudedamųjų dalių stebėjimas. Jis apima (sąrašas neišsamus) slėgio jutiklius, temperatūros jutiklius, išmetamųjų dujų jutiklius, išmetimo sistemos degalų arba reagento purkštuvą (-us), išmetimo sistemos degiklius arba šildymo elementus, kaitinimo žvakes, įsiurbiamo oro šildytuvus.

Kai yra valdymo sistema su grįžtamuoju ryšiu, TPD sistema stebi sistemos gebėjimą išlaikyti grįžtamąjį ryšį (pvz., įjungti grįžtamojo ryšio valdymą per gamintojo nustatytą laiko intervalą, sistemai nepavyksta išlaikyti grįžtamojo ryšio valdymo, grįžtamojo ryšio valdymas atliko visus gamintojo leidžiamus reguliavimus); sudedamųjų dalių stebėjimas.

Pastaba. Šios nuostatos taikomas visoms elektrinėms / elektroninėms sudedamosioms dalims, net jei jos priklauso kuriems nors iš kituose šio priedo punktuose aprašytų kontrolės prietaisų.

2 PUNKTAS

DPF SISTEMA

TPD sistema turi stebėti varikliuose įtaisytų nurodytų DPF sistemos elementų veikimą:

| a) | DPF filtravimo elementas: DPF filtravimo elemento buvimas – bendros veikimo trikties stebėjimas; |
| --- | --- |

a)

DPF filtravimo elementas: DPF filtravimo elemento buvimas – bendros veikimo trikties stebėjimas;

| b) | DPF eksploatacinės savybės: DPF užsikimšimas – visiškoji veikimo triktis; |
| --- | --- |

b)

DPF eksploatacinės savybės: DPF užsikimšimas – visiškoji veikimo triktis;

| c) | DPF eksploatacinės savybės: filtravimo ir regeneravimo procesai (pvz., kietųjų dalelių kaupimasis filtravimo proceso metu ir kietųjų dalelių šalinimas dirbtinio regeneravimo proceso metu) – eksploatacinių savybių stebėjimas (pvz., matuotinų DPF savybių įvertinimas (priešslėgio arba slėgių skirtumo), per kurį gali būti nustatomi ne visi trikčių režimai, sumažinantys dalelių sulaikymo veiksmingumą). |
| --- | --- |

c)

DPF eksploatacinės savybės: filtravimo ir regeneravimo procesai (pvz., kietųjų dalelių kaupimasis filtravimo proceso metu ir kietųjų dalelių šalinimas dirbtinio regeneravimo proceso metu) – eksploatacinių savybių stebėjimas (pvz., matuotinų DPF savybių įvertinimas (priešslėgio arba slėgių skirtumo), per kurį gali būti nustatomi ne visi trikčių režimai, sumažinantys dalelių sulaikymo veiksmingumą).

3 PUNKTAS

SELEKTYVIOSIOS KATALIZINĖS REDUKCIJOS (SCR) STEBĖJIMAS

Šiame punkte SCR reiškia selektyviąją katalizinę redukciją arba kitokį pasyvų NOx katalizės įtaisą. TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų SCR sistemos elementų veikimą:

| a) | aktyvi / intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą, – eksploatacinių savybių stebėjimas; |
| --- | --- |

a)

aktyvi / intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą, – eksploatacinių savybių stebėjimas;

| b) | aktyvus / intruzinis reagentas: reagento buvimas transporto priemonėje, tinkamas reagento vartojimas, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas), – eksploatacinių savybių stebėjimas; |
| --- | --- |

b)

aktyvus / intruzinis reagentas: reagento buvimas transporto priemonėje, tinkamas reagento vartojimas, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas), – eksploatacinių savybių stebėjimas;

| c) | aktyvus / intruzinis reagentas: kiek įmanoma, reagento kokybė, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas), – eksploatacinių savybių stebėjimas; |
| --- | --- |

c)

aktyvus / intruzinis reagentas: kiek įmanoma, reagento kokybė, jeigu naudojamas bet koks reagentas, išskyrus degalus (pvz., šlapalas), – eksploatacinių savybių stebėjimas;

| d) | SCR katalizinės konversijos veiksmingumas: katalizatoriaus SCR gebėjimas atlikti NOx konversiją – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas. |
| --- | --- |

d)

SCR katalizinės konversijos veiksmingumas: katalizatoriaus SCR gebėjimas atlikti NOx konversiją – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.

4 PUNKTAS

PASYVIOJI NOx GAUDYKLĖ (LNT ARBA NOx SUGĖRIKLIS)

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų LNT sistemos elementų veikimą:

| a) | LNT pajėgumas: LNT sistemos gebėjimas adsorbuoti (saugoti) ir atlikti NOx konversiją – techninių eksploatacinių savybių stebėjimas; |
| --- | --- |

a)

LNT pajėgumas: LNT sistemos gebėjimas adsorbuoti (saugoti) ir atlikti NOx konversiją – techninių eksploatacinių savybių stebėjimas;

| b) | LNT aktyvi / intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą, – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

LNT aktyvi / intruzinė reagento įpurškimo sistema: sistemos gebėjimas tinkamai reguliuoti reagento tiekimą, kai tiekiamas įpurškiant į išmetimo sistemą arba į cilindrą, – eksploatacinių savybių stebėjimas.

5 PUNKTAS

OKSIDACINIŲ KATALIZATORIŲ (ĮSKAITANT DYZELINĮ OKSIDACINĮ KATALIZATORIŲ – DOC) STEBĖJIMAS

Šis punktas taikomas oksidaciniams katalizatoriams, kurie yra atskirti nuo kitų papildomo valymo sistemų. Sistemoms, kurios įtrauktos į papildomo valymo sistemos hermetizavimą, taikomi atitinkami šio priedėlio punktai.

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų LNT sistemos elementų veikimą:

| a) | HC konversijos veiksmingumas: oksidacinių katalizatorių gebėjimas konvertuoti HC prieš kitus papildomo valymo įtaisus – bendros veikimo trikties stebėjimas; |
| --- | --- |

a)

HC konversijos veiksmingumas: oksidacinių katalizatorių gebėjimas konvertuoti HC prieš kitus papildomo valymo įtaisus – bendros veikimo trikties stebėjimas;

| b) | HC konversijos veiksmingumas: oksidacinių katalizatorių gebėjimas konvertuoti HC už kitų papildomo valymo įtaisų – bendros veikimo trikties stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

HC konversijos veiksmingumas: oksidacinių katalizatorių gebėjimas konvertuoti HC už kitų papildomo valymo įtaisų – bendros veikimo trikties stebėjimas.

6 PUNKTAS

IŠMETAMŲJŲ DUJŲ RECIRKULIACIJOS (EGR) SISTEMOS STEBĖJIMAS

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų EGR sistemos elementų veikimą:

| | Dyzelinas | Dujos |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR mažas / didelis srautas: EGR sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą EGR srautą, nustatant sąlygas „per mažas srautas“ ir „per didelis srautas“, – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas. |

Dyzelinas

Dujos

a1)

EGR mažas / didelis srautas: EGR sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą EGR srautą, nustatant sąlygas „per mažas srautas“ ir „per didelis srautas“, – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.

X

| a2) | EGR mažas / didelis srautas: EGR sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą EGR srautą, nustatant sąlygas „per mažas srautas“ ir „per didelis srautas“, – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.
  (stebėjimo reikalavimas turi būti papildomai aptartas) |
| --- | --- |

a2)

EGR mažas / didelis srautas: EGR sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą EGR srautą, nustatant sąlygas „per mažas srautas“ ir „per didelis srautas“, – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.

(stebėjimo reikalavimas turi būti papildomai aptartas)

X

| b) | Lėtas EGR paleidiklio atsakas: EGR sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą srauto greitį per gamintojo nustatytą laiko tarpą po komandos – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

Lėtas EGR paleidiklio atsakas: EGR sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą srauto greitį per gamintojo nustatytą laiko tarpą po komandos – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

X

| c) | EGR aušintuvo atliekamas aušinimas: EGR aušintuvo sistemos gebėjimas pasiekti gamintojo nustatytą aušinimo veiksmingumą – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

c)

EGR aušintuvo atliekamas aušinimas: EGR aušintuvo sistemos gebėjimas pasiekti gamintojo nustatytą aušinimo veiksmingumą – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

X

7 PUNKTAS

DEGALŲ SISTEMOS STEBĖJIMAS

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų degalų sistemos elementų veikimą:

| | Dyzelinas | Dujos |
| --- | --- | --- |
| a) | Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje – eksploatacinių savybių stebėjimas. |

Dyzelinas

Dujos

a)

Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

| b) | Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje, kai sistema sukonstruota taip, kad slėgį būtų galima valdyti nepriklausomai nuo kitų parametrų, – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

Degalų sistemos slėgio kontrolė: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų slėgį uždaroje sistemoje, kai sistema sukonstruota taip, kad slėgį būtų galima valdyti nepriklausomai nuo kitų parametrų, – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

| c) | Degalų įpurškimo sinchronizavimas: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų tiekimo sinchronizavimą bent per vieną įpurškimą, kai variklyje įtaisyti tinkami jutikliai, – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

c)

Degalų įpurškimo sinchronizavimas: degalų sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą degalų tiekimo sinchronizavimą bent per vieną įpurškimą, kai variklyje įtaisyti tinkami jutikliai, – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

| d) | Degalų įpurškimo sinchronizavimas: gebėjimas išlaikyti norimą oro ir degalų santykį (įskaitant savaiminio prisitaikymo savybes, bet jomis neapsiribojant) – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

d)

Degalų įpurškimo sinchronizavimas: gebėjimas išlaikyti norimą oro ir degalų santykį (įskaitant savaiminio prisitaikymo savybes, bet jomis neapsiribojant) – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

8 PUNKTAS

ORO SRAUTO IR TURBOKOMPRESORIAUS (SLĖGIO PADIDINIMO) VALDYMO SISTEMA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytos oro srauto ir turbokompresoriaus (slėgio padidinimo) valdymo sistemos elementų veikimą:

| | Dyzelinas | Dujos |
| --- | --- | --- |
| a1) | Per žemas slėgis / per aukštas slėgis: slėgio padidinimo sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą padidintąjį slėgį ir nustatyti sąlygas „per žemas padidintasis slėgis“ ir „per aukštas padidintasis slėgis“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas. |

Dyzelinas

Dujos

a1)

Per žemas slėgis / per aukštas slėgis: slėgio padidinimo sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą padidintąjį slėgį ir nustatyti sąlygas „per žemas padidintasis slėgis“ ir „per aukštas padidintasis slėgis“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.

X

| a2) | Per žemas slėgis / per aukštas slėgis: slėgio padidinimo sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą padidintąjį slėgį ir nustatyti sąlygas „per žemas padidintasis slėgis“ ir „per aukštas padidintasis slėgis“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.
  (stebėjimo reikalavimas turi būti papildomai aptartas). |
| --- | --- |

a2)

Per žemas slėgis / per aukštas slėgis: slėgio padidinimo sistemos gebėjimas išlaikyti nurodytą padidintąjį slėgį ir nustatyti sąlygas „per žemas padidintasis slėgis“ ir „per aukštas padidintasis slėgis“ – išmetamųjų teršalų ribinių verčių stebėjimas.

(stebėjimo reikalavimas turi būti papildomai aptartas).

X

| b) | Lėtas kintamosios geometrijos turbininio kompresoriaus (VGT) atsakas: VGT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą geometriją per gamintojo nustatytą laiką – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

Lėtas kintamosios geometrijos turbininio kompresoriaus (VGT) atsakas: VGT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą geometriją per gamintojo nustatytą laiką – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X

X

| c) | Pripučiamo oro aušinimas: pripučiamo oro aušinimo sistemos veiksmingumas – visiškoji veikimo triktis. |
| --- | --- |

c)

Pripučiamo oro aušinimas: pripučiamo oro aušinimo sistemos veiksmingumas – visiškoji veikimo triktis.

X

X

9 PUNKTAS

REGULIUOJAMŲJŲ VOŽTUVŲ SINCHRONIZAVIMO (VVT) SISTEMA

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimo (VVT) sistemos elementų veikimą:

| a) | VVT tikslo klaida: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

a)

VVT tikslo klaida: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą – eksploatacinių savybių stebėjimas.

| b) | VVT lėtas atsakas: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą per gamintojo nustatytą laiko intervalą po komandos – eksploatacinių savybių stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

VVT lėtas atsakas: VVT sistemos gebėjimas pasiekti nurodytą vožtuvų sinchronizavimą per gamintojo nustatytą laiko intervalą po komandos – eksploatacinių savybių stebėjimas.

10 PUNKTAS

UŽDEGIMO PERTRŪKIŲ STEBĖJIMAS

| | Dyzelinas | Dujos |
| --- | --- | --- |
| a) | Nurodymų nėra. |

Dyzelinas

Dujos

a)

Nurodymų nėra.

X

| b) | Uždegimo pertrūkiai, dėl kurių gali būti sugadintas katalizatorius (pvz., stebint uždegimo pertrūkius per tam tikrą laikotarpį), – eksploatacinių savybių stebėjimas.
  (stebėjimo reikalavimas turi būti papildomai aptartas kartu su 6 ir 8 punktais). |
| --- | --- |

b)

Uždegimo pertrūkiai, dėl kurių gali būti sugadintas katalizatorius (pvz., stebint uždegimo pertrūkius per tam tikrą laikotarpį), – eksploatacinių savybių stebėjimas.

(stebėjimo reikalavimas turi būti papildomai aptartas kartu su 6 ir 8 punktais).

X

11 PUNKTAS

KARTERIO VĖDINIMO SISTEMOS STEBĖJIMAS

Nurodymų nėra.

12 PUNKTAS

VARIKLIO AUŠINIMO SISTEMOS STEBĖJIMAS

TPD sistema turi stebėti nurodytų variklio aušinimo sistemos elementų veikimą:

| a) | variklio aušalo temperatūra (termostatas): atviro termostato užstrigimas. Gamintojams nereikia stebėti termostato, jeigu dėl jo gedimo nebūtų išjungti jokie kiti TPD sistemos kontrolės prietaisai, – visiškoji veikimo triktis. |
| --- | --- |

a)

variklio aušalo temperatūra (termostatas): atviro termostato užstrigimas. Gamintojams nereikia stebėti termostato, jeigu dėl jo gedimo nebūtų išjungti jokie kiti TPD sistemos kontrolės prietaisai, – visiškoji veikimo triktis.

Gamintojams nereikia stebėti variklio aušalo temperatūros arba variklio aušalo temperatūros jutiklio, jeigu variklio aušalo temperatūra arba variklio aušalo temperatūros jutiklis nenaudojami jokios išmetamųjų teršalų valdymo sistemos uždarai sistemai / grįžtamajam ryšiui valdyti ir (arba) jeigu tai neišjungia jokio kito kontrolės prietaiso.

Gamintojai gali neleisti įjungti arba pristabdyti kontrolės prietaiso, kol bus pasiekta uždaros sistemos įjungimo temperatūra, jeigu variklį veikia sąlygos, dėl kurių galima klaidinga diagnostika (pvz., transporto priemonės veikimas tuščiąja eiga daugiau kaip 50 %–75 % įšilimo laiko).

13 PUNKTAS

IŠMETAMŲJŲ DUJŲ IR DEGUONIES JUTIKLIŲ STEBĖJIMAS

TPD sistema turi stebėti:

| | Dyzelinas | Dujos |
| --- | --- | --- |
| a) | varikliuose įtaisytų išmetamųjų dujų jutiklių elektrinių elementų veikimą pagal šio priedėlio 1 punktą – sudedamųjų dalių stebėjimas; |

Dyzelinas

Dujos

a)

varikliuose įtaisytų išmetamųjų dujų jutiklių elektrinių elementų veikimą pagal šio priedėlio 1 punktą – sudedamųjų dalių stebėjimas;

X

X

| b) | tiek pagrindinį, tiek pagalbinį (degalų valdymo) deguonies jutiklius. Šie jutikliai laikomi išmetamųjų dujų jutikliais, kurių tinkamą veikimą reikia stebėti pagal šio priedėlio 1 punktą, – sudedamųjų dalių stebėjimas. |
| --- | --- |

b)

tiek pagrindinį, tiek pagalbinį (degalų valdymo) deguonies jutiklius. Šie jutikliai laikomi išmetamųjų dujų jutikliais, kurių tinkamą veikimą reikia stebėti pagal šio priedėlio 1 punktą, – sudedamųjų dalių stebėjimas.

X

14 PUNKTAS

TUŠČIOSIOS EIGOS SUKIMOSI DAŽNIO VALDYMO SISTEMOS STEBĖJIMAS

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų tuščiosios eigos sukimosi dažnio valdymo sistemų elektrinių elementų veikimą pagal šio priedėlio 1 punktą.

15 PUNKTAS

TRIGUBO VEIKIMO KATALIZATORIUS

TPD sistema stebi varikliuose įtaisytų nurodytų DOC elementų veikimą:

| | Dyzelinas | Dujos |
| --- | --- | --- |
| a) | trigubo veikimo katalizatoriaus konversijos veiksmingumas: katalizatoriaus gebėjimas konvertuoti NOx ir CO – eksploatacinių savybių stebėjimas. |

Dyzelinas

Dujos

a)

trigubo veikimo katalizatoriaus konversijos veiksmingumas: katalizatoriaus gebėjimas konvertuoti NOx ir CO – eksploatacinių savybių stebėjimas.

X“

9B priedo 4 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

„Techninės atitikties ataskaita

Ši ataskaita ...

GALUTINĖ ATITIKTIES ATASKAITA

Dokumentų paketas ir kartu aprašyta TPD sistema / išmetamųjų teršalų TPD šeima atitinka šios taisyklės reikalavimus:

Taisyklė ... / versija ... / įsigaliojimo data ... / degalų tipas:

...“

9B priedo 4 priedėlio 4 punkto 1.1 papunktyje esančios lentelės eilutėje „Bandymo informacija“, žodžiai „bandomieji degalai“ pakeičiami į „etaloniniai degalai“.

9B priedo 5 priedėlio 3 lentelė iš dalies keičiama taip:

„3 lentelė

Papildoma informacija, jei išmetamųjų teršalų arba TPD sistema ją naudoja bet kokiai TPD informacijai suaktyvinti arba inaktyvinti

| | Variklio būklė | Duomenų srautas |
| --- | --- | --- |
| Degalų lygis arba degalų slėgis bake (atitinkamai) | X | X |
| Variklio alyvos temperatūra | X | X |
| Transporto priemonės greitis | X | X |
| Dujinių variklių prisitaikymo prie degalų kokybės būsena (aktyvi / neaktyvi) | | X |
| Variklio valdymo kompiuterio sistemos įtampa (pagrindinio valdymo lusto) | X | X“ |

Variklio būklė

Duomenų srautas

Degalų lygis arba degalų slėgis bake (atitinkamai)

X

X

Variklio alyvos temperatūra

X

X

Transporto priemonės greitis

X

X

Dujinių variklių prisitaikymo prie degalų kokybės būsena (aktyvi / neaktyvi)

X

Variklio valdymo kompiuterio sistemos įtampa (pagrindinio valdymo lusto)

X

X“

9B priedo 5 priedėlio 4 lentelė iš dalies keičiama taip:

„4 lentelė

Papildoma informacija, jei variklis turi įrangą tokiai informacijai matuoti arba apskaičiuoti

| | Variklio būklė | Duomenų srautas |
| --- | --- | --- |
| Absoliučioji droselio padėtis ... | X | X |
| ... | | |
| Deguonies jutiklio išvestis | | X |
| Pagalbinio deguonies jutiklio išvestis (jei jis yra) | | X |
| NOx jutiklio išvestis | | X“ |

Variklio būklė

Duomenų srautas

Absoliučioji droselio padėtis ...

X

X

...

Deguonies jutiklio išvestis

X

Pagalbinio deguonies jutiklio išvestis (jei jis yra)

X

NOx jutiklio išvestis

X“

Įterpiamas toks naujas 9C priedas:

9C PRIEDAS

Transporto priemonėse įrengtų diagnostikos sistemų (TPD) techniniai reikalavimai

1.   TAIKYMAS

Šios versijos šis priedas taikomas tik kelių transporto priemonėms su dyzeliniais varikliais

2.   (Rezervuota)

3.   APIBRĖŽTYS

3.1.   „Eksploatacinių savybių koeficientas“

TPD sistemos tam tikro kontrolės prietaiso m eksploatacinių savybių koeficientas (ESK): ESKm = Skaitiklism / Vardiklism

3.2.   „Skaitiklis“

Tam tikro kontrolės prietaiso m skaitiklis (Skaitiklism) yra rodmuo, rodantis, kiek kartų transporto priemonė buvo panaudota, kad būtų sudarytos visos stebėjimo sąlygos, būtinos trikčiai aptikti.

3.3.   „Vardiklis“

Tam tikro kontrolės prietaiso m skaitiklis (Vardiklism) yra rodmuo, rodantis transporto priemonės važiavimo įvykių skaičių, atsižvelgiant į tam konkrečiam kontrolės prietaisui tipines sąlygas.

3.4.   „Bendrasis vardiklis“

Bendrasis vardiklis yra rodmuo, rodantis, kiek kartų transporto priemonė buvo panaudota, atsižvelgiant į bendrąsias sąlygas.

3.5.   „Uždegimo ciklo skaitiklis“

Uždegimo ciklų skaitiklis rodo transporto priemonės variklio užvedimų skaičių.

3.6.   „Variklio užvedimas“

Variklio užvedimas susideda iš užvedimo įjungimo, įsukimo ir uždegimo pradžios ir pasibaigia, kai variklio sukimosi dažnis pasiekia 150 min–1 mažesnį už įprastą įšilusio variklio tuščiosios eigos sukimosi dažnį.

3.7.   „Važiavimo ciklas“

Važiavimo ciklas – tai seka, kurią sudaro variklio užvedimas, veikimo laikotarpis, variklio išjungimas ir laikas iki kito variklio užvedimo.

3.8.   Santrumpos

| ESK | Eksploatacinių savybių koeficientas |
| --- | --- |
| ESKm | Tam tikro kontrolės prietaiso eksploatacinių savybių koeficientas |

ESK

Eksploatacinių savybių koeficientas

ESKm

Tam tikro kontrolės prietaiso eksploatacinių savybių koeficientas

4.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

TPD sistema turi gebėti sekti ir registruoti šiame punkte nurodytų TPD kontrolės prietaisų siunčiamus eksploatacinių savybių duomenis (6 dalis), saugoti šiuos duomenis kompiuterio atmintyje ir, kai reikia, perduoti juos iš transporto priemonės (7 dalis).

Kontrolės prietaiso eksploatacinių savybių duomenis sudaro skaitiklis ir vardiklis, iš kurių galima apskaičiuoti ESK.

4.1.   ESK kontrolės prietaisai

4.1.1.   Kontrolės prietaisų grupės

Gamintojai turi įdiegti į TPD sistemą programinės įrangos algoritmus, kad būtų atskirai sekami ir pranešami eksploatacinių savybių duomenys, kuriuos siunčia šio priedo 1 priedėlyje minimos kontrolės prietaisų grupės.

Gamintojai neprivalo įdiegti į TPD sistemą programinės įrangos algoritmų, kad būtų atskirai sekami ir pranešami eksploatacinių savybių duomenys, kuriuos siunčia 9B priedo 4.2.3 punkte apibrėžti nenutrūkstamai veikiantys kontrolės prietaisai, jeigu jie priklauso vienai iš šio priedo 1 priedėlyje minimų kontrolės prietaisų grupių.

Su skirtingomis išmetamųjų dujų linijomis ar variklių grupėmis susijusių kontrolės prietaisų iš prietaisų grupės eksploataciniai duomenys turi būti sekami ir registruojami atskirai, kaip nurodyta 6 dalyje, o pranešami – kaip nurodyta 7 dalyje.

4.1.2.   Dauginiai kontrolės prietaisai

Kiekvienos kontrolės prietaisų grupės, kurios duomenys turi būti pranešami pagal 4.1.1 punktą, siunčiamus eksploatacinių savybių duomenis TPD sistema turi sekti atskirai iš kiekvieno konkretaus tai grupei priklausančio kontrolės prietaiso, kaip nurodyta 6 dalyje.

4.2.   Eksploatacinių savybių duomenų naudojimo apribojimas

Vienos transporto priemonės eksploatacinių savybių duomenys naudojami didesnės transporto priemonių grupės TPD sistemos eksploatacinių savybių duomenų statistiniam įvertinimui.

Skirtingai nei kiti TPD duomenys, eksploatacinių savybių duomenų negalima naudoti išvadoms apie atskiros transporto priemonės eksploatacinį tinkamumą daryti.

5.   EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ KOEFICIENTŲ SKAIČIAVIMO REIKALAVIMAI

5.1.   Eksploatacinių savybių koeficiento skaičiavimo

Kiekvieno šiame priede nagrinėjamo kontrolės prietaiso m eksploatacinių savybių koeficientas apskaičiuojamas taikant šią lygtį:

ESKm = Skaitiklism / Vardiklism

čia Skaitiklism ir Vardiklism didinami pagal šio punkto reikalavimus.

5.1.1.   Sistemos skaičiuojamo ir saugomo koeficiento reikalavimai

Kiekvieno ESKm koeficiento mažiausioji vertė yra 0, didžiausioji –7,99527, o skiriamoji geba –0,000122. (18)

Konkrečios sudedamosios dalies koeficientas laikomas lygiu nuliui, jei atitinkamas skaitiklis lygus nuliui, o vardiklis nelygus nuliui.

Konkrečios sudedamosios dalies koeficientas laikomas lygiu didžiausiajai vertei 7,99527, jei atitinkamas vardiklis lygus nuliui arba tikroji skaitiklio, padalyto iš vardiklio, vertė viršija didžiausiąją vertę 7,99527.

5.2.   Skaitiklio didinimo reikalavimai

Skaitiklis neturi būti didinamas daugiau kaip vieną kartą per važiavimo ciklą.

Vardiklio vertė padidinama per 10 sekundžių tiktai tuo atveju, jei laikomasi šių vieno važiavimo ciklo kriterijų:

| a) | Yra laikomasi visų stebėjimo sąlygų, būtinų konkrečiai sudedamajai daliai stebėti norint aptikti triktį ir išsaugoti galimą DTC, įskaitant suaktyvinimo kriterijus, susijusių DTC buvimą ar nebuvimą, pakankamą stebėjimo trukmę ir diagnostikos atlikimo prioritetų priskyrimus (pvz., „A“ diagnostika turi būti atlikta prieš „B“ diagnostiką).

  Pastaba. Konkretaus kontrolės prietaiso skaitikliui didinti gali nepakakti laikytis visų stebėjimo sąlygų, būtinų, kad tas kontrolės prietaisas aptiktų trikties nebuvimą. |
| --- | --- |

a)

Yra laikomasi visų stebėjimo sąlygų, būtinų konkrečiai sudedamajai daliai stebėti norint aptikti triktį ir išsaugoti galimą DTC, įskaitant suaktyvinimo kriterijus, susijusių DTC buvimą ar nebuvimą, pakankamą stebėjimo trukmę ir diagnostikos atlikimo prioritetų priskyrimus (pvz., „A“ diagnostika turi būti atlikta prieš „B“ diagnostiką).

Pastaba. Konkretaus kontrolės prietaiso skaitikliui didinti gali nepakakti laikytis visų stebėjimo sąlygų, būtinų, kad tas kontrolės prietaisas aptiktų trikties nebuvimą.

| b) | Kontrolės prietaisams, kuriems trikčiai aptikti būtini keli etapai arba įvykiai per vieną važiavimo ciklą, turi būti laikomasi visų stebėjimo sąlygų, būtinų visiems įvykiams. |
| --- | --- |

b)

Kontrolės prietaisams, kuriems trikčiai aptikti būtini keli etapai arba įvykiai per vieną važiavimo ciklą, turi būti laikomasi visų stebėjimo sąlygų, būtinų visiems įvykiams.

| c) | Kontrolės prietaisams, naudojamiems trikčiai nustatyti ir veikiantiems tik įrašius galimą DTC, skaitiklis ir vardiklis turi būti tokie patys, kaip pradinę triktį aptinkančio kontrolės prietaiso. |
| --- | --- |

c)

Kontrolės prietaisams, naudojamiems trikčiai nustatyti ir veikiantiems tik įrašius galimą DTC, skaitiklis ir vardiklis turi būti tokie patys, kaip pradinę triktį aptinkančio kontrolės prietaiso.

| d) | Kontrolės prietaisų, kuriems trikties buvimui toliau ištirti būtinas įsikišimas, gamintojas gali pateikti tipo patvirtinimo institucijai alternatyvų skaitiklio didinimo būdą. Tokia alternatyva turėtų būti lygiavertė tai, kuri, įvykus trikčiai, leistų padidinti skaitiklį. |
| --- | --- |

d)

Kontrolės prietaisų, kuriems trikties buvimui toliau ištirti būtinas įsikišimas, gamintojas gali pateikti tipo patvirtinimo institucijai alternatyvų skaitiklio didinimo būdą. Tokia alternatyva turėtų būti lygiavertė tai, kuri, įvykus trikčiai, leistų padidinti skaitiklį.

Kontrolės prietaisų, kurie veikia ar baigia veikti išjungiant variklį, skaitiklis turi būti padidintas per 10 s po to, kai kontrolės prietaisas baigė veikti išjungiant variklį, arba per pirmąsias paskesnio važiavimo ciklo variklio užvedimo 10 s.

5.3.   Vardiklio didinimo reikalavimai

5.3.1.   Bendrosios didinimo taisyklės

Vardiklis turi būti padidinamas vieną kartą per važiavimo ciklą, jei šio važiavimo ciklo metu:

| a) | bendrasis vardiklis yra padidinamas, kaip nurodyta 5.4 punkte; |
| --- | --- |

a)

bendrasis vardiklis yra padidinamas, kaip nurodyta 5.4 punkte;

| b) | vardiklis neuždraustas pagal 5.6 punktą; |
| --- | --- |

b)

vardiklis neuždraustas pagal 5.6 punktą;

| c) | laikomasi taikomų papildomų didinimo taisyklių, nurodytų 5.3.2 punkte. |
| --- | --- |

c)

laikomasi taikomų papildomų didinimo taisyklių, nurodytų 5.3.2 punkte.

5.3.2.   Papildomos konkrečiam kontrolės prietaisui skirtos didinimo taisyklės

5.3.2.1.   Specialus vardiklis garinimo sistemai (rezervuota)

5.3.2.2.   Specialus vardiklis pagalbinėms oro sistemoms (rezervuota)

5.3.2.3.   Specialus vardiklis sudedamosioms dalims / sistemoms, kurios veikia tik užvedant variklį

Be 5.3.1 punkto a) ir b) papunkčių reikalavimų, sudedamųjų dalių arba sistemų, kurios veikia užvedant variklį, kontrolinių prietaisų vardiklis (-iai) padidinamas (-i), jei duodama komanda „įjungti“ sudedamąją dalį ne trumpesniam kaip 10 s laikotarpiui arba taikyti tam tikrą strategiją ne trumpiau kaip 10 sekundžių;

TPD sistema, nustatydama komandos „įjungti“ vykdymo trukmę, gali neįskaičiuoti laiko, kurį bet kurios sudedamosios dalys ar strategijos vėliau to paties važiavimo ciklo metu įsikišdamos veikia vien stebėjimo tikslais.

5.3.2.4.   Specialus vardiklis sudedamosioms dalims ar sistemoms, kurioms nėra ištisai nurodoma veikti

Be 5.3.1 punkto a ir b papunkčių reikalavimų, sudedamųjų dalių arba sistemų, kurioms nėra ištisai nurodoma veikti (pvz., reguliuojamųjų vožtuvų sinchronizavimo sistemoms – VVT arba EGR vožtuvams), vardiklis (-iai) turi būti padidinamas (-i), jei tai sudedamajai daliai ar sistemai nurodoma veikti (pvz., nurodoma „įsijungti“, „atsidaryti“, „užsidaryti“, „užblokuoti“) du ar daugiau kartų per važiavimo ciklą arba kauptinę trukmę, ne trumpesnę kaip 10 s, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau.

5.3.2.5.   Specialus vardiklis DPF

Be 5.3.1 punkto a ir b papunkčių reikalavimų, bent vieno važiavimo ciklo metu DPF vardiklis (-iai) turi būti padidinamas (-i), jei po paskutinio vardiklio padidinimo momento susidarė bent 800 sukauptų transporto priemonės važiavimo kilometrų arba praėjo 750 min variklio veikimo laiko.

5.3.2.6.   Specialus vardiklis oksidacijos katalizatoriams

Be 5.3.1 punkto a ir b papunkčių reikalavimų, bent vieno važiavimo ciklo metu oksidacijos katalizatoriaus, naudojamo DPF aktyviajai regeneracijai, kontrolės prietaisų vardiklis (-iai) turi būti padidinamas (-i), jei ne trumpesniam kaip 10 s laikotarpiui nurodyta vykdyti regeneraciją.

5.3.2.7.   Specialus vardiklis hibridiniams varikliams (rezervuota)

5.4.   Bendrojo vardiklio didinimo reikalavimai

Bendrojo vardiklio vertė turi būti padidinta per 10 s tiktai tuo atveju, jei laikomasi visų šių vieno važiavimo ciklo kriterijų:

| a) | visuminis laikas nuo važiavimo ciklo pradžios yra ne trumpesnis kaip 600 s, būnant:






  i) | mažesniame kaip 2 500 m aukštyje virš jūros lygio; |
| --- | --- | --- |

a)

visuminis laikas nuo važiavimo ciklo pradžios yra ne trumpesnis kaip 600 s, būnant:

i)

mažesniame kaip 2 500 m aukštyje virš jūros lygio;

| ii) | ne žemesnėje kaip 266 K (–7 °C) temperatūroje; |
| --- | --- |

ii)

ne žemesnėje kaip 266 K (–7 °C) temperatūroje;

| iii) | žemesnėje kaip 308 K (35 °C) temperatūroje; |
| --- | --- |

iii)

žemesnėje kaip 308 K (35 °C) temperatūroje;

| b) | visuminė variklio veikimo 1 150 min–1 sukimosi dažniu trukmė a papunktyje nurodytomis sąlygomis yra ne mažesnė kaip 300 s; vietoj 1 150 min–1 sukimosi dažno kriterijaus gamintojas gali pasirinkti variklio veikimo pasiekus ne mažiau kaip 15 % apskaičiuotosios apkrovos arba važiavimo didesniu kaip 40 km/h greičiu trukmę; |
| --- | --- |

b)

visuminė variklio veikimo 1 150 min–1 sukimosi dažniu trukmė a papunktyje nurodytomis sąlygomis yra ne mažesnė kaip 300 s; vietoj 1 150 min–1 sukimosi dažno kriterijaus gamintojas gali pasirinkti variklio veikimo pasiekus ne mažiau kaip 15 % apskaičiuotosios apkrovos arba važiavimo didesniu kaip 40 km/h greičiu trukmę;

| c) | nenutrūkstamas transporto priemonės veikimas tuščiąja eiga (pvz., vairuotojui nespaudžiant akceleratoriaus pedalo ir transporto priemonei važiuojant ne didesniu kaip 1,6 km/h greičiu arba varikliui sukantis ne greičiau kaip įprastą įšilusio variklio tuščiosios eigos sukimosi dažnį 200 min–1 viršijančiu dažniu) a papunktyje nurodytomis sąlygomis ne trumpiau kaip 30 s. |
| --- | --- |

c)

nenutrūkstamas transporto priemonės veikimas tuščiąja eiga (pvz., vairuotojui nespaudžiant akceleratoriaus pedalo ir transporto priemonei važiuojant ne didesniu kaip 1,6 km/h greičiu arba varikliui sukantis ne greičiau kaip įprastą įšilusio variklio tuščiosios eigos sukimosi dažnį 200 min–1 viršijančiu dažniu) a papunktyje nurodytomis sąlygomis ne trumpiau kaip 30 s.

5.5.   Uždegimo ciklų skaitiklio rodmens padidinimo reikalavimai

Uždegimo ciklų skaitiklio rodmuo turi būti padidinamas tik vieną kartą kaskart, kai užvedamas variklis.

5.6.   Skaitiklių, vardiklių ir bendrojo vardiklio verčių didinimo uždraudimas

5.6.1.   Per 10 s nuo trikties, kuri inaktyvina kontrolės prietaisą, aptikimo (t. y. išsaugojus galimą arba patvirtintą ir aktyvų DTC), TPD sistema turi uždrausti tolesnį kiekvieno inaktyvinto kontrolės prietaiso skaitiklio ir vardiklio didinimą.

Jei veikimo trikties nebenustatoma (t. y. galimas DTC ištrinamas automatiškai arba taikant skaitytuvo komandą), per 10 s vėl turi būti leidžiama didinti visų atitinkamų skaitiklių ir vardiklių vertes.

5.6.2.   Per 10 s nuo energijos paėmimo įrenginio (angl. power take-off unit, PTO) veikimo pradžios, dėl ko inaktyvinamas kontrolės prietaisas, kaip leidžiama pagal 9B priedo 5.2.5 punktą, TPD sistema turi uždrausti tolesnį kiekvieno inaktyvinto kontrolės prietaiso skaitiklio ir vardiklio didinimą.

Pasibaigus PTO veikimui, per 10 s vėl turi būti leidžiama didinti visų atitinkamų skaitiklių ir vardiklių vertes.

5.6.3.   Aptikus triktį (t. y. išsaugojus galimą arba patvirtintą ir aktyvų DTC), neleidžiančią nustatyti, ar laikomasi 5.3 punkte nurodytų kontrolės prietaiso m Vardikliom kriterijų (19), TPD sistema per 10 s turi uždrausti toliau didinti Skaitiklįm ir Vardiklįm.

Jei veikimo trikties nebenustatoma (t. y. DTC ištrinamas automatiškai arba taikant skaitytuvo komandą), per 10 s vėl turi būti leidžiama didinti Skaitiklįm ir Vardiklįm.

5.6.4.   Aptikus triktį (t. y. išsaugojus galimą arba patvirtintą ir aktyvų DTC), neleidžiančią nustatyti, ar laikomasi 5.4 punkte nurodytų bendrojo vardiklio kriterijų (20), TPD sistema per 10 s turi uždrausti toliau didinti bendrąjį vardiklį.

Jei veikimo trikties nebenustatoma (t. y. DTC ištrinamas automatiškai arba pagal skaitytuvo komandą), per 10 s vėl turi būti leidžiama didinti bendrojo vardiklio vertę.

Jokiomis kitomis aplinkybėmis negalima uždrausti didinti bendrojo vardiklio vertės.

6.   EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ DUOMENŲ SEKIMO IR REGISTRAVIMO REIKALAVIMAI

TPD sistema turi atskirai sekti kiekvienos iš šio priedo 1 priedėlyje išvardytų grupių kiekvieno konkretaus kontrolės prietaiso, išvardyto 9B priedo 3 priedėlyje ir priklausančio tai grupei, skaitiklius ir vardiklius.

Ji turi pranešti tik konkretaus kontrolės prietaiso atitinkamą skaitiklį ir vardiklį, kurio skaitinis koeficientas mažiausias.

Jei dviejų ar daugiau konkrečių kontrolės prietaisų koeficientai yra vienodi, turi būti pranešami konkretaus kontrolės prietaiso iš konkrečios grupės, kurio vardiklis didžiausias, atitinkamas skaitiklis ir vardiklis.

Norint be paklaidos nustatyti žemiausią koeficientą grupėje, turi būti vertinami tik konkrečiai tai grupei priskirti kontrolės prietaisai (pvz., NOx jutiklis, naudojamas kaip vienas iš 9B priedo 3 priedėlyje išvardytų kontrolės prietaisų, 3 punktas „SCR“ vertinamas iš „išmetamųjų dujų jutiklių“ kontrolės prietaisų grupės, o ne iš „SCR“ kontrolės prietaisų grupės).

TPD sistema taip pat turi sekti ir pranešti uždegimo ciklų skaitiklio bendrąjį vardiklį.

Pastaba. Pagal 4.1.1 punktą gamintojai neprivalo į TPD sistemą įdiegti programinės įrangos algoritmų, skirtų atskirai sekti ir pranešti nenutrūkstamai veikiančių kontrolės prietaisų skaitiklius ir vardiklius.

7.   EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ DUOMENŲ SAUGOJIMO IR PRANEŠIMO REIKALAVIMAI

Eksploatacinių savybių duomenų pranešimas yra naujas eksploatavimo atvejis ir nėra įtrauktas į tris esamus eksploatavimo atvejus, skirtus galimų trikčių buvimui.

7.1.   Informacija apie eksploatacinių savybių duomenis

Informacija apie TPD sistemos užregistruotus eksploatacinių savybių duomenis turi būti pateikiama tik pateikus prašymą ne iš transporto priemonės, kaip nurodyta 7.2 punkte.

Šia informacija tipo patvirtinimo institucijoms pateikiami eksploatacinių savybių duomenys.

TPD sistema visą informaciją (pagal taikomus 6 priedėlyje nurodytus standartus) pateikia išorinei ESK bandymo įrangai, kad ši perimtų duomenis ir tikrintojui pateiktų tokią informaciją:

| a) | VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris); |
| --- | --- |

a)

VIN (transporto priemonės identifikavimo numeris);

| b) | kiekvienos kontrolės prietaisų grupės skaitiklį ir vardiklį, kuriuos sistema užregistravo pagal 6 punktą; |
| --- | --- |

b)

kiekvienos kontrolės prietaisų grupės skaitiklį ir vardiklį, kuriuos sistema užregistravo pagal 6 punktą;

| c) | bendrąjį vardiklį; |
| --- | --- |

c)

bendrąjį vardiklį;

| d) | uždegimo ciklų skaitiklio rodmenį; |
| --- | --- |

d)

uždegimo ciklų skaitiklio rodmenį;

| e) | bendrą variklio veikimo valandų skaičių. |
| --- | --- |

e)

bendrą variklio veikimo valandų skaičių.

Šią informaciją turi būti galima tik skaityti (t. y. ištrinti negalima).

7.2.   Prieiga prie eksploatacinių savybių duomenų

Prieiga prie eksploatacinių savybių duomenų suteikiama tik pagal 9B priedo 6 priedėlyje nurodytus standartus ir tolesnes pastraipas. (21)

Prieiga prie eksploatacinių savybių duomenų neturi priklausyti nuo kokio nors prieigos kodo arba kito įtaiso ar būdo, kurį turi tik gamintojas arba tiekėjai. Norint interpretuoti eksploatacinių savybių duomenis, neturi reikėti jokios unikalios dekodavimo informacijos, išskyrus atvejus, kai tokia informacija yra viešai platinama.

Prieigos prie eksploatacinių savybių duomenų būdas (t. y. prieigos vieta / punktas) turi būti toks pat, kaip ir naudojamas visai TPD informacijai gauti. Toks būdas turi suteikti galimybę gauti visus eksploatacinių savybių duomenis, kurių reikalaujama pagal šį priedą.

7.3.   Eksploatacinių savybių duomenų rinkimas iš naujo

7.3.1.   Grąžinimas į nulį

Kiekvienas skaičius turi būti grąžinamas į nulį tik atliekant neištrinamosios tiesioginės kreipties atminties (NVRAM) grįžtį (pvz., perprogramavimo atveju). Jokiomis kitomis aplinkybėmis skaičių negalima grąžinti į nulį, įskaitant atvejus, kai gaunama skenavimo priemonės komanda ištrinti trikčių kodus.

7.3.2.   Grįžtis atminties persipildymo atveju

Jei tam tikro kontrolės prietaiso skaitiklis arba vardiklis pasiekia skaičių 65 535 ± 2, prieš vėl padidinant kurį nors ir jų abu skaičiai turi būti padalyti iš dviejų, kad būtų išvengta persipildymo nesklandumų.

Jei uždegimo ciklų skaitiklis pasiekia didžiausiąją 65 535 ± 2 vertę, nuo kito uždegimo ciklo jis gali pradėti skaičiuoti nuo pradžių, t. y. nuo nulio, kad būtų išvengta persipildymo nesklandumų.

Jei bendrasis vardiklis pasiekia didžiausiąją 65 535 ± 2 vertę, nuo kito važiavimo ciklo, atitinkančio bendrojo vardiklio apibrėžtį, jis gali pradėti skaičiuoti nuo pradžių, t. y. nuo nulio, kad būtų išvengta persipildymo nesklandumų.

1 PRIEDĖLIS

KONTROLĖS PRIETAISŲ GRUPĖS

Šiame priede kalbama apie šias kontrolės prietaisų grupes:

| A. | Oksidacijos katalizatoriai
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 5 punkte. |
| --- | --- |

A.

Oksidacijos katalizatoriai

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 5 punkte.

| B. | Selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) sistemos
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 3 punkte. |
| --- | --- |

B.

Selektyviosios katalizinės redukcijos (SCR) sistemos

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 3 punkte.

| C. | Išmetamųjų dujų ir deguonies jutikliai
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 13 punkte. |
| --- | --- |

C.

Išmetamųjų dujų ir deguonies jutikliai

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 13 punkte.

| D. | EGR sistemos ir VVT
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 6 ir 9 punktuose. |
| --- | --- |

D.

EGR sistemos ir VVT

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 6 ir 9 punktuose.

| E. | DPF sistemos
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 2 punkte. |
| --- | --- |

E.

DPF sistemos

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 2 punkte.

| F. | Slėgio didinimo valdymo sistemos
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 8 punkte. |
| --- | --- |

F.

Slėgio didinimo valdymo sistemos

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 8 punkte.

| G. | NOx adsorberis
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 4 punkte. |
| --- | --- |

G.

NOx adsorberis

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 4 punkte.

| H. | Trigubo veikimo katalizatorius
  Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 15 punkte. |
| --- | --- |

H.

Trigubo veikimo katalizatorius

Šiai grupei priskiriami kontrolės prietaisai, išvardyti 9B priedo 3 priedėlio 15 punkte.

| I. | Garinimo sistemos (rezervuota) |
| --- | --- |

I.

Garinimo sistemos (rezervuota)

| J. | Pagalbinė oro sistema (rezervuota) |
| --- | --- |

J.

Pagalbinė oro sistema (rezervuota)

Konkretus kontrolės prietaisas turi priklausyti tik vienai iš šių grupių.

Įterpiamas toks naujas 10 priedas:

„10 PRIEDAS

TECHNINIAI REIKALAVIMAI DĖL NE CIKLO METU IŠMETAMŲ TERŠALŲ (OCE)

1.   TAIKOMUMAS

Šiame priede nustatomi eksploataciniai ne ciklo metu išmetamų teršalų reikalavimai ir draudimas taikyti nepakankamas strategijas, skirti didelio galingumo varikliams ir transporto priemonėms, kad išmetamieji teršalai būtų veiksmingai kontroliuojami labai įvairiomis variklio ir aplinkos eksploatacinėmis sąlygomis, susidarančiomis įprastai naudojant transporto priemonę.

2.   Rezervuota (22)

3.   APIBRĖŽTYS

3.1.   „Pagalbinė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija“ (PITKS) – tai išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri imama taikyti ir pakeičia arba iš dalies pakeičia pagrindinę išmetamųjų teršalų strategiją konkrečiai paskirčiai ar paskirtims, reaguojant į konkretų aplinkos ir (arba) eksploatavimo sąlygų rinkinį, ir taikoma tik tol, kol yra tos sąlygos.

3.2.   „Pagrindinė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (PGITKS)“ – išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri taikoma visam variklio sukimosi dažnio ir apkrovos intervalui, jeigu nėra taikoma pagalbinė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (PITKS).

3.3.   „Nepakankama strategija“ – išmetamųjų teršalų kontrolės strategija, kuri neatitinka pagrindinės arba pagalbinės išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos veiksmingumo reikalavimų.

3.4.   „Sistemos elementas“ –:

| a) | variklio sistema; |
| --- | --- |

a)

variklio sistema;

| b) | bet kuri valdymo sistema, įskaitant: kompiuterių programinę įrangą, elektronines valdymo sistemas ir kompiuterinę logiką; |
| --- | --- |

b)

bet kuri valdymo sistema, įskaitant: kompiuterių programinę įrangą, elektronines valdymo sistemas ir kompiuterinę logiką;

| c) | bet koks valdymo sistemos kalibravimas; arba |
| --- | --- |

c)

bet koks valdymo sistemos kalibravimas; arba

| d) | bet kokios sistemų sąveikos rezultatai. |
| --- | --- |

d)

bet kokios sistemų sąveikos rezultatai.

3.5.   „Išmetamųjų teršalų kontrolės strategija“ – sistemos elementas arba elementų rinkinys, įtrauktas į bendrą variklio arba transporto priemonės sistemą ir naudojamas išmetamiesiems teršalams kontroliuoti.

3.6.   „Išmetamųjų teršalų kontrolės sistema“ – sistemos elementai ir išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos, parengti arba sukalibruoti išmetamiesiems teršalams kontroliuoti.

3.7.   „Variklių šeima“ – gamintojo sudaryta variklių grupė, kaip apibrėžta techninėje taisyklėje Nr. 4. (23)

3.8.   „Variklio užvedimas“ – procesas nuo variklio sukimo pradžios iki varikliui pasiekiant sukimosi dažnį, 150 min–1 mažesnį už įprastą įšilusio variklio tuščiosios eigos sukimosi dažnį (transporto priemonėse su automatine transmisija nustatomą važiavimo pavara).

3.9.   „Variklio sistema“ – variklis, išmetamųjų teršalų kontrolės sistema ir ryšių sąsaja (techninė įranga ir pranešimai) tarp variklio sistemos elektroninio valdymo įtaiso (-ų) ir bet kokios galios sistemos arba transporto priemonės valdymo įtaiso.

3.10.   „Variklio įšildymas“ –tai transporto priemonės veikimas pakankamą laiką, kad aušalo temperatūra pasiektų bent 70 °C.

3.11.   „Periodinė regeneracija“ – papildomo išmetamųjų dujinių teršalų valymo sistemai ne rečiau nei kas 100 valandų variklio įprasto eksploatavimo taikomas regeneravimo procesas.

3.12.   „Vardinis sukimosi dažnis“ – didžiausias reguliatoriaus leidžiamas variklio sukimosi dažnis esant visiškajai apkrovai, nurodytai gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose, arba, jei tokio reguliatoriaus nėra, sukimosi dažnis, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią galią, nurodytą gamintojo pardavimo ir techninės priežiūros dokumentuose.

3.13.   „Reguliuojami išmetamieji teršalai“ – „dujiniai teršalai“, kuriems priskiriami anglies monoksidas, angliavandeniliai ir (arba) angliavandeniliai be metano (taikant CH1,85 santykį dyzelinui, CH2,525 – SND ir CH2,93 – GD, o etanolį degalams naudojantiems dyzeliniams varikliams taikant molekulę CH3O0,5), metanas (taikant CH4 santykį GD) bei azoto oksidai (išreikšti azoto dioksido (NO2) ekvivalentu), ir „kietosios dalelės“ (KD), kurioms priskiriamos visos medžiagos, surinktos ant nustatytos filtruojančios medžiagos, prieš filtravimą išmetamuosius teršalus atskiedus švariu filtruotu skiedikliu, kad temperatūra būtų nuo 315 K (42 °C) iki 325 K (52 °C); daugiausia tai anglis, kondensuoti angliavandeniliai ir sulfatai su susijusiu vandeniu.

4.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

Bet kuri variklio sistema ir sistemos elementas, galintys turėti poveikį reguliuojamų teršalų išmetimui, turi būti suprojektuoti, sukonstruoti ir įrengti taip, kad variklis ir transporto priemonės atitiktų šio priedo nuostatas.

4.1.   Nepakankamų strategijų draudimas

Variklių sistemoms ir transporto priemonėms draudžiama taikyti nepakankamą strategiją.

4.2.   Visame pasaulyje suderintas išmetamųjų teršalų kiekio neviršijimo reikalavimas

Šiame priede reikalaujama, kad variklių sistemos ir transporto priemonės atitiktų 5.2 punkte nurodytas WNTE išmetamųjų teršalų ribines vertes. Atliekant laboratorinius bandymus pagal 7.4 punktą, nė vieno bandymo rezultatai neturi viršyti 5.2 punkte nurodytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

5.   EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ REIKALAVIMAI

5.1.   Išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos

Išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos turi būti parengtos taip, kad variklio sistema įprastomis naudojimo sąlygomis atitiktų šio priedo nuostatas. Įprastos naudojimo sąlygos – tai ne vien 6 dalyje nustatytosios naudojimo sąlygos.

5.1.1.   Pagrindinių išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų (PITKS) reikalavimai

PITKS taikymas taikytinai tipo patvirtinimo arba sertifikavimo bandymui neturi skirtis nuo kitokio taikymo, o esant sąlygoms, įtrauktoms į taikytinus tipo patvirtinimo arba sertifikavimo bandymus, suteikti žemesnį išmetamųjų teršalų kontrolės lygį.

5.1.2.   Pagalbinių išmetamųjų teršalų kontrolės strategijų (PGITKS) reikalavimai

Sąlygomis, kurių galima pagrįstai tikėtis įprastai eksploatuojant ir naudojant transporto priemonę, PGITKS išmetamųjų teršalų kontrolės veiksmingumas neturi būti mažesnis kaip PITKS, nebent PGITKS atitinka šias specialias išimtis:

| a) | jos taikymas įtrauktas į taikytinus tipo patvirtinimo arba sertifikavimo bandymus, įskaitant 7 dalies nuostatas dėl WNTE; |
| --- | --- |

a)

jos taikymas įtrauktas į taikytinus tipo patvirtinimo arba sertifikavimo bandymus, įskaitant 7 dalies nuostatas dėl WNTE;

| b) | ji imama taikyti varikliui ir (arba) transporto priemonei apsaugoti nuo pažeidimo ar avarijos; |
| --- | --- |

b)

ji imama taikyti varikliui ir (arba) transporto priemonei apsaugoti nuo pažeidimo ar avarijos;

| c) | ji taikoma tik paleidžiant arba įšildant variklį, kaip apibrėžta šiame priede; |
| --- | --- |

c)

ji taikoma tik paleidžiant arba įšildant variklį, kaip apibrėžta šiame priede;

| d) | jos taikymas naudojamas kaip kompromisas sumažinant vieno tipo reguliuojamų išmetamųjų teršalų kontrolę, kad būtų galima išlaikyti kito tipo reguliuojamų išmetamųjų teršalų kontrolę savitomis aplinkos ar eksploatavimo sąlygomis, neįtrauktomis į taikytinus tipo patvirtinimo arba sertifikavimo bandymus. |
| --- | --- |

d)

jos taikymas naudojamas kaip kompromisas sumažinant vieno tipo reguliuojamų išmetamųjų teršalų kontrolę, kad būtų galima išlaikyti kito tipo reguliuojamų išmetamųjų teršalų kontrolę savitomis aplinkos ar eksploatavimo sąlygomis, neįtrauktomis į taikytinus tipo patvirtinimo arba sertifikavimo bandymus.

5.2.   Visame pasaulyje suderintos dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekio neviršijimo ribos

5.2.1.   Varikliui veikiant 6 ir 7 dalyse nurodytomis sąlygomis ir tvarka, išmetamųjų teršalų kiekis neturi viršyti 5.5.2 punkte nustatytų taikytinų WNTE išmetamųjų teršalų ribų.

5.2.2.   Taikytinos WNTE išmetamųjų teršalų ribos nustatomos taip:

WNTE išmetamųjų teršalų riba = WHTC išmetamųjų teršalų riba + WNTE sudedamoji dalis

čia:

| WHTC išmetamųjų teršalų riba | išmetamųjų teršalų riba (ITR), pagal kurią variklis sertifikuotas pagal WHDC techninę taisyklę; |
| --- | --- |
| WNTE sudedamoji dalis | nustatoma pagal 5.2.3 punkto 1–4 lygtis. |

WHTC išmetamųjų teršalų riba

išmetamųjų teršalų riba (ITR), pagal kurią variklis sertifikuotas pagal WHDC techninę taisyklę;

WNTE sudedamoji dalis

nustatoma pagal 5.2.3 punkto 1–4 lygtis.

5.2.3.   Taikytinos WNTE sudedamosios dalys turi būti nustatytos taikant šias lygtis, kai ITR išreiškiama g/kWh:

| NOx: | WNTE sudedamoji dalis = 0,25 × ITR + 0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| HC: | WNTE sudedamoji dalis = 0,15 × ITR + 0,07 | (2) |
| CO: | WNTE sudedamoji dalis = 0,20 × ITR + 0,2 | (3) |
| KD: | WNTE sudedamoji dalis = 0,25 × ITR + 0,003 | (4) |

NOx:

WNTE sudedamoji dalis = 0,25 × ITR + 0,1

(1)

HC:

WNTE sudedamoji dalis = 0,15 × ITR + 0,07

(2)

CO:

WNTE sudedamoji dalis = 0,20 × ITR + 0,2

(3)

KD:

WNTE sudedamoji dalis = 0,25 × ITR + 0,003

(4)

Kai taikytinos ITR išreiškiamos kitais vienetais, nei g/kWh, pridedamosios konstantos lygtyse turi būti perskaičiuotos iš g/kWh į atitinkamus vienetus.

WNTE sudedamosios dalies rezultatas suapvalinamas iki taikomos ITR nurodyto į dešinę nuo dešimtainio skaičiaus kablelio esančių skaitmenų skaičiaus pagal ASTM E 29-06 apvalinimo būdą.

6.   TAIKYTINOS APLINKOS IR EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS

WNTE išmetamųjų teršalų ribos taikomos:

| a) | esant bet kokiam didesniam kaip 82,5 kPa atmosferos slėgiui; |
| --- | --- |

a)

esant bet kokiam didesniam kaip 82,5 kPa atmosferos slėgiui;

| b) | bet kokioje temperatūroje:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  čia:






  T | aplinkos temperatūra, K; |
| --- | --- | --- |
| pb | atmosferos slėgis, kPa; |

b)

bet kokioje temperatūroje:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

čia:

T

aplinkos temperatūra, K;

pb

atmosferos slėgis, kPa;

| c) | variklio aušinimo skysčio temperatūrai esant aukštesnei kaip 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

variklio aušinimo skysčio temperatūrai esant aukštesnei kaip 343 K (70 °C).

Taikomos aplinkos atmosferos slėgio ir temperatūros sąlygos pavaizduotos 1 paveiksle.

WNTE atmosferos slėgio ir temperatūros intervalas

Image

7.   VISAME PASAULYJE SUDERINTA NEVIRŠIJIMO METODIKA

7.1.   Visame pasaulyje suderinta neviršijimo sritis

WNTE kontrolės sritį sudaro variklio sukimosi dažnio ir apkrovos taškai, apibrėžti 7.1.1–7.1.6 punktuose. 2 paveiksle pavaizduotas yra WNTE kontrolės srities pavyzdys.

7.1.1.   Variklio sukimosi dažnio intervalas

Į WNTE kontrolės sritį turi būti įtraukti visi eksploataciniai sukimosi dažniai nuo kauptinio sukimosi dažnio pasiskirstymo per WHTC bandymų ciklą 30-osios procentilės, įskaitant tuščiąją eigą, (n30) iki didžiausiojo sukimosi dažnio, kuriam esant pasiekiama 70 % didžiausiosios galios (nhi). 3 paveiksle pavaizduotas tam tikro variklio WNTE kauptinio sukimosi dažnio dažninio pasiskirstymo pavyzdys.

7.1.2.   Variklio sukamojo momento intervalas

Į WNTE kontrolės sritį turi būti įtraukti visi variklio apkrovos taškai, kuriuose sukamojo momento vertė ne mažesnė kaip 30 % variklio pasiekiamo didžiausiojo sukamojo momento.

7.1.3.   Variklio galios intervalas

Nepaisant 7.1.1 ir 7.1.2 punktų, į visų išmetamųjų teršalų WNTE kontrolės sritį neturi būti įtraukiami sukimosi dažnio ir apkrovos taškai, esantys žemiau 30 % variklio pasiekiamos didžiausiosios galios.

7.1.4.   Variklių šeimos sąvokos taikymas

Iš esmės bet kuris šeimos variklis, turintis savitą sukamojo momento ir galios kreivę, turi nuosavą WNTE kontrolės sritį. Eksploatavimo bandymams turi būti taikoma atitinkamo variklio konkreti WNTE kontrolės sritis. Atliekant tipo patvirtinimo (sertifikavimo) bandymus pagal WHDS techninės taisyklės variklių šeimos sąvoką, gamintojas gali pasirinktinai taikyti vieną WNTE kontrolės sritį variklių šeimai, laikydamasis šių nuostatų:

| a) | gali būti naudojamas vienas WNTE kontrolės srities variklio sukimosi dažnio intervalas, jei išmatuoti variklio sukimosi dažniai n30 ir nhi nuo gamintojo deklaruotų sukimosi dažnių nesiskiria daugiau kaip ±3 %. Jei kurio nors variklio sukimosi dažnio leidžiamosios nuokrypos ribos yra viršytos, WNTE kontrolės sričiai nustatyti taikomi išmatuoti variklio sukimosi dažniai; |
| --- | --- |

a)

gali būti naudojamas vienas WNTE kontrolės srities variklio sukimosi dažnio intervalas, jei išmatuoti variklio sukimosi dažniai n30 ir nhi nuo gamintojo deklaruotų sukimosi dažnių nesiskiria daugiau kaip ±3 %. Jei kurio nors variklio sukimosi dažnio leidžiamosios nuokrypos ribos yra viršytos, WNTE kontrolės sričiai nustatyti taikomi išmatuoti variklio sukimosi dažniai;

| b) | gali būti naudojamas vienas WNTE kontrolės srities variklio sukamojo momento / galios intervalas, jei jis aprėpia visą intervalą nuo didžiausiojo iki mažiausiojo šeimos našumo. Dar leidžiama sugrupuoti variklių našumus į atskiras WNTE kontrolės sritis. |
| --- | --- |

b)

gali būti naudojamas vienas WNTE kontrolės srities variklio sukamojo momento / galios intervalas, jei jis aprėpia visą intervalą nuo didžiausiojo iki mažiausiojo šeimos našumo. Dar leidžiama sugrupuoti variklių našumus į atskiras WNTE kontrolės sritis.

Image

Image

7.1.5.   Leidžiamas tam tikrų WNTE eksploatacinių taškų atmetimas

Gamintojas gali prašyti, kad sertifikuodama / tvirtindama tipą patvirtinimo institucija atmestų tam tikrus eksploatacinius taškus iš 7.1.1–7.1.4 punktuose apibrėžtos kontrolės srities. Patvirtinimo institucija gali suteikti šią išimtį, jei gamintojas gali įrodyti, kad variklis negali pasiekti tokių taškų naudojamas bet kurioje transporto priemonėje.

7.2.   Mažiausioji visame pasaulyje suderinto neviršijimo įvykio trukmė ir duomenų rinkimo dažnis

7.2.1.   Kad būtų galima nustatyti atitiktį 5.2 punkte nustatytoms WNTE išmetamųjų teršalų riboms, variklis turi būti panaudojamas 7.1 punkte apibrėžtoje WNTE kontrolės srityje, jo išmetami teršalai išmatuoti ir integruoti ne trumpesnį kaip 30 s laikotarpį. WNTE įvykis apibrėžiamas kaip vienas per laikotarpį integruotų išmetamųjų teršalų rinkinys. Pavyzdžiui, jei variklis 65 s iš eilės veikia WNTE kontrolės srityje ir nustatytomis aplinkos sąlygomis, tai sudarytų vieną WNTE įvykį ir išmetamieji teršalai suvidurkinami visam 65 s laikotarpiui. Jei bandymai atliekami laboratorijoje, taikomas 7,5 s trukmės integravimo laikotarpis.

7.2.2.   Kai varikliuose įrengti išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisai, kuriuose vyksta periodinės regeneracijos procesai, ir tie procesai įvyksta WNTE bandymo metu, tuomet vidurkinimo laikotarpis turi būti bent ne trumpesnis už laiką tarp regeneracijų, padaugintą iš visų per mėginių ėmimo laikotarpį įvykusių procesų skaičiaus. Šis reikalavimas taikomas tik varikliams, kurie siunčia elektroninį signalą, žymintį regeneracijos proceso pradžią.

7.2.3.   WNTE įvykis – tai ne mažiau kaip 1 Hz dažniu renkamų duomenų seka varikliui veikiant WNTE kontrolės srityje mažiausiąją įvykio trukmę ar ilgiau. Išmatuoti išmetamųjų teršalų duomenys turi būti suvidurkinti per kiekvieno WNTE įvykio trukmę.

7.3.   Visame pasaulyje suderinto neviršijimo bandymas realiomis sąlygomis

Kai šio priedo nuostatos taikomos kaip bandymo realiomis sąlygomis pagrindas, variklis turi būti naudojamas realiomis naudojimo sąlygomis. Atitikčiai 5.2 punkte nustatytoms WNTE išmetamųjų teršalų kiekio riboms nustatyti iš viso duomenų rinkinio turi būti imami 6, 7.1 ir 7.2 punktų nuostatas atitinkantys bandymų rezultatai. Suprantama, kad išmetamųjų teršalų kiekis kai kurių WNTE įvykių metu negali atitikti WNTE išmetamųjų teršalų kiekio ribų. Todėl atitikčiai nustatyti turėtų būti apibrėžti ir įgyvendinti statistiniai metodai, atitinkantys 7.2 ir 7.3 punktus.

7.4.   Visame pasaulyje suderinto neviršijimo bandymas laboratorinėmis sąlygomis

Kai šio priedo nuostatos taikomos kaip bandymo laboratorinėmis sąlygomis pagrindas, taikomos šios nuostatos:

7.4.1.   Reguliuojamų išmetamųjų teršalų savitoji masė turi būti nustatoma remiantis atsitiktinai parinktais bandymų taškais, pasiskirsčiusiais WNTE kontrolės srityje. Visi šie bandymų taškai turi būti trijose atsitiktinai parinktose kontrolės sritį dengiančio tinklelio langeliuose. Variklių, kurių vardinis sukimosi dažnis yra mažesnis kaip 3 000 min–1, tinklelį turi sudaryti 9 langeliai, o variklių, kurių vardinis sukimosi dažnis yra ne mažesnis kaip 3 000 min–1 – 12 langelių. Tinkleliai braižomi taip:

| a) | išorinės tinklelio ribos sutampa su WNTE kontrolės sritimi; |
| --- | --- |

a)

išorinės tinklelio ribos sutampa su WNTE kontrolės sritimi;

| b) | 9 langelių tinkleliuose dvi vertikaliosios linijos braižomos vienodais tarpais tarp variklio sukimosi dažnių n30 ir nhi, o 12 langelių tinkleliuose – trys vertikaliosios linijos; |
| --- | --- |

b)

9 langelių tinkleliuose dvi vertikaliosios linijos braižomos vienodais tarpais tarp variklio sukimosi dažnių n30 ir nhi, o 12 langelių tinkleliuose – trys vertikaliosios linijos;

| c) | dvi linijos braižomos per taškus, kurie ant kiekvienos vertikaliosios linijos WNTE kontrolės srityje žymi vienodas sukamojo momento intervalo atkarpas (1⁄3). |
| --- | --- |

c)

dvi linijos braižomos per taškus, kurie ant kiekvienos vertikaliosios linijos WNTE kontrolės srityje žymi vienodas sukamojo momento intervalo atkarpas (1⁄3).

Konkretiems varikliams taikomų tinklelių pavyzdžiai pavaizduoti 5 ir 6 paveiksluose.

7.4.2.   Kiekviename iš 3 pasirinktų tinklelio langelių turi būti po 5 atsitiktinius bandymų taškus, taigi, iš viso WNTE kontrolės srityje turi būti išbandyta 15 atsitiktinių taškų. Kiekvienas langelis turi būti išbandytas iš eilės: išbandomi visi 5 vieno langelio taškai, o tada pereinama prie kito langelio. Bandymų taškai turi būti susiejami į vieną nuolydinį pastovios būsenos bandymo ciklą.

7.4.3.   Tinklelio langelių bandymo eilės tvarka ir langelio taškų bandymo eilės tvarka turi būti nustatyta atsitiktinai. 3 bandomus tinklelio langelius, 15 bandymo taškų, langelių bandymo eilės tvarką ir langelio taškų eilės tvarką tipo patvirtinimo arba sertifikavimo institucija turi parinkti taikydama pripažintus statistinius atsitiktinio parinkimo metodus.

7.4.4.   Vidutinė reguliuojamų išmetamųjų dujinių teršalų savitoji masė neturi viršyti 5.2 punkte nustatytų WNTE ribinių verčių matuojant per bet kurį iš tinklelio langelių su 5 bandymo taškais ciklų.

7.4.5.   Vidutinė reguliuojamų išmetamųjų kietųjų dalelių teršalų savitoji masė neturi viršyti 5.2 punkte nustatytų WNTE ribinių verčių matuojant per visą 15 bandymo taškų ciklą.

7.5.   Laboratorinių bandymų tvarka

7.5.1.   Atlikus WHSC ciklą, variklis 9 minučių laikotarpį turi būti kondicionuojamas WHSC 9 režimu. Bandymo seka turi prasidėti iškart, kai pasibaigia kondicionavimo etapas.

7.5.2.   Kiekviename atsitiktiniame bandymo taške variklis turi paveikti 2 minutes. Į šį laiką įtraukiamas nuolydis nuo ankstesnio pastovios būsenos taško. Pereigos tarp bandymo taškų turi būti tiesinės pagal variklio sukimosi dažnio ir apkrovos parametrus ir turi trukti 20 s ± 1 s.

7.5.3.   Bendra bandymo trukmė nuo pradžios iki pabaigos turi būti 30 minučių. Kiekvieno 5 parinktų atsitiktinių tinklelio langelio taškų bandymas turi trukti 10 minučių matuojant nuo pradinės pakylos 1-ojo taško pradžios link iki pastovios būsenos matavimo pabaigos 5-ajame taške. Bandymo procedūros seka pavaizduota 5 paveiksle.

7.5.4.   WNTE laboratorinis bandymas turi atitikti WHDC techninės taisyklės 7.7.2 punkte nurodytą patvirtinimo statistiką.

7.5.5.   Išmetamieji teršalai turi būti matuojami pagal WHDC techninės taisyklės 7.8 punktą.

7.5.6.   Bandymo rezultatai turi būti skaičiuojami pagal WHDC techninės taisyklės 8 dalį.

Image

Image

Image

7.6.   Apvalinimas

Galutinis rezultatas vienu žingsniu suapvalinamas iki taikomame WHDC standarte nurodyto į dešinę nuo dešimtainio skaičiaus kablelio esančių skaitmenų skaičiaus ir vieno papildomo reikšminio skaičiaus pagal ASTM E 29-06. Neleidžiama apvalinti tarpinių verčių, nes bus gautas netikslus galutinis su stabdymu susijusių išmetamųjų teršalų rezultatas.

8.   VISAME PASAULYJE SUDERINTO NEVIRŠIJIMO TRŪKUMAI

Trūkumo sąvokos paskirtis – leisti sertifikuoti variklį arba transporto priemonę kaip atitinkančius taisyklę net tuomet, jei ne visiškai laikomasi tam tikrų reikalavimų, atsižvelgiant į nustatytąsias ribas. WNTE trūkumo nuostata leistų gamintojui prašyti atleisti jį nuo WNTE išmetamųjų teršalų reikalavimų laikymosi tam tikromis sąlygomis, pvz., esant kraštutinėms aplinkos temperatūroms ir (arba) sunkioms eksploatacijos sąlygoms, kuriomis transporto priemonė važinėja nedaug.

9.   VISAME PASAULYJE SUDERINTO NEVIRŠIJIMO IŠIMTYS

WNTE išimties sąvoka – tai rinkinys techninių sąlygų, kuriomis šiame priede nustatytos WNTE išmetamųjų teršalų kiekio ribos nėra taikomos. WNTE išimtis taikoma visiems variklių ir transporto priemonių gamintojams.

WNTE išimtį gali būti nuspręsta suteikti, pvz., nustačius griežtesnes išmetamųjų teršalų kiekio ribas. Pavyzdžiui, WNTE išimties gali prireikti, jei patvirtinimo institucija nustato, kad tam tikram varikliui ar transporto priemonei veikiant WNTE kontrolės srityje neįmanoma laikytis WNTE išmetamųjų teršalų kiekio ribų. Tokiu atveju patvirtinimo institucija gali nuspręsti, kad variklio gamintojui nebūtina prašyti WNTE trūkumo tokiam veikimui ir tiktų suteikti WNTE išimtį. Patvirtinimo institucija gali nustatyti išimties dydį WNTE reikalavimų atžvilgiu ir išimties galiojimo laikotarpį.

10.   PAREIŠKIMAS DĖL IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ ATITIKTIES NE CIKLO METU

Sertifikavimo arba tipo patvirtinimo paraiškoje gamintojas turi pateikti pareiškimą, kad variklių šeima ar transporto priemonės atitinka šio priedo reikalavimus. Be šio pareiškimo, WNTE ribų laikymasis turi būti patikrintas papildomais susitariančiųjų šalių apibrėžtais bandymais ir sertifikavimo tvarka.

10.1.   Pareiškimo dėl išmetamųjų teršalų atitikties ne ciklo metu pavyzdys

Atitikties pareiškimo pavyzdys:

„(Gamintojo pavadinimas) patvirtina, kad šios variklių šeimos varikliai atitinka visus šio priedo reikalavimus. (Gamintojo pavadinimas) tai pareiškia sąžiningai, atlikęs atitinkamą variklių šeimos taršos inžinerinį įvertinimą reikiamomis eksploatacinėmis ir aplinkos sąlygomis.“

10.2.   Pareiškimo dėl išmetamųjų teršalų atitikties ne ciklo metu pagrindas

Gamintojas gamybos įmonėje turi saugoti visų bandymų duomenų, inžinerinių analizių ir kitos informacijos įrašus, kurie sudaro OCE atitikties pareiškimo pagrindą. Sertifikavimo ar tipo patvirtinimo institucijai pareikalavus gamintojas turi pateikti jai šią informaciją.

11.   DOKUMENTAI

Patvirtinimo institucija gali nuspręsti pareikalauti, kad gamintojas pateiktų dokumentų paketą. Jame turėtų būti aprašytas bet kuris variklio sistemos elementas ir išmetamųjų teršalų kontrolės strategija ir išvesties kintamųjų valdymo priemonės – tiesioginės ar netiesioginės.

Informaciją gali sudaryti išsamus išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos aprašas. Be to, gali būti įtraukta informacija apie visų PGITKS ir PITKS veikimą, įskaitant PGITKS keičiamų parametrų ir kraštutinių sąlygų, kuriomis veikia PGITKS, aprašą ir nuorodą, kurios PGITKS ir PITKS turėtų veikti šiame priede nurodytų bandymo procedūrų sąlygomis.“

---

(1)  Šio priedo numeravimas atitinka WHDC techninės taisyklės numeravimą. Tačiau kai kurie WHDC techninės taisyklės skirtiniai šiame priede nereikalingi.

1

(2)  priklauso nuo degalų;

2

(3)  kai λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa;

3

λ

(4)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C = 66 %–76 %; H = 22 %–25 %; N = 0 %–12 %;

4

u

(5)  NMHC remiantis CH2,93 (visiems HC taikomas u
  gas koeficientas CH4);

5

2,93

u

gas

4

(6)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C3 = 70 %–90 %; C4 = 10 %–30 %.

6

u

(7)  priklauso nuo degalų;

7

(8)  kai λ = 2, sausas oras, 273 K, 101,3 kPa;

8

λ

(9)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C = 66 %–76 %; H = 22 %–25 %; N = 0 %–12 %;

9

u

(10)  NMHC remiantis CH2,93 (visiems HC naudojamas u
  gas koeficientas CH4);

10

2,93

u

gas

4

(11)  u paklaida 0,2 %, jeigu masės sudėtis: C3 = 70 %–90 %; C4 = 10 %–30 %.

11

u

(12)  Specifikacijose nurodytos vertės yra „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribas buvo taikytos ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, nustatant mažiausiąją vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausiąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes mažiausiasis skirtumas yra 4R (R = atkuriamumas).

12

Nepaisant šio mato, reikalingo statistiniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti nulinės vertės, jei nustatyta didžiausia vertė yra lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausiųjų ir mažiausiųjų verčių ribos. Jei reikėtų sužinoti, ar degalai atitinka specifikacijos reikalavimus, turėtų būti taikomos ISO 4259 sąlygos.

(13)  Nors oksidavimosi stabilumas yra valdomas, laikymo trukmė greičiausiai bus ribota. Dėl laikymo sąlygų ir trukmės reikėtų pasitarti su tiekėju.

13

(14)  Atsparumą oksidacijai galima įrodyti taikant EN ISO 12205 arba EN 14112. Šis reikalavimas turi būti persvarstomas atsižvelgiant į CEN/TC19 atsparumo oksidacijai vertinimus ir bandymų apribojimus.

14

(15)  FAME kokybė pagal EN 14214 (ASTM D 6751).

15

(16)  Taikomas vėliausios versijos atitinkamas bandymo metodas.

16

(17)  Šis punktas vėliau bus taikomas ir kitiems kontrolės prietaisams, ne tik išmetamųjų teršalų ribinių verčių kontrolės prietaisams.“

17

(18)  Ši vertė atitinka didžiausiąją šešioliktainę 0xFFFF vertę, kai skiriamoji geba yra 0x1.

18

(19)  Pvz., transporto priemonės greičio / variklio sukimosi dažnio / apskaičiuotosios apkrovos, aplinkos temperatūros, aukščio virš jūros lygio, tuščiosios eigos arba veikimo trukmės.

19

(20)  Kad galėtų gauti eksploatacinių savybių duomenis, gamintojui leidžiama naudoti papildomą transporto priemonėje įrengiamą diagnostikos ekraną, pvz., prietaisų skydelyje montuojamą vaizdo įrenginį. Tokiam papildomam prietaisui šio priedo reikalavimai netaikomi.

20

(21)  Kad galėtų suteikti prieigą prie eksploatacinių savybių duomenų, gamintojui leidžiama naudoti papildomą transporto priemonėje įrengiamą diagnostikos ekraną, pvz., prietaisų skydelyje montuojamą vaizdo įrenginį. Tokiam papildomam prietaisui šio priedo reikalavimai netaikomi

21

(22)  Šio priedo numeracija atitinka OCE techninės taisyklės numeraciją. Tačiau kai kurie OCE techninės taisyklės punktai šiame priede nereikalingi.

22

(23)  Slėginio uždegimo (SU) variklių ir priverstinio uždegimo (PU) variklių, degalams naudojančių gamtines dujas (GD) arba suskystintąsias naftos dujas (SND), bandymų tvarka atsižvelgiant į teršalų išmetimą (įrašyta į bendrąjį registrą 2006 m. lapkričio 15 d.). Nuorodos į techninę taisyklę Nr. 4 skirtos 2006 m. lapkričio 15 d. išleistam dokumentui. Vėlesnių WHDC techninės taisyklės pakeitimų taikomumas šiam priedui turėtų būtų vertinamas papildomai.

23

---