# Euroopan unionin L 257/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.257.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 257 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta30. syyskuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.257.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 257

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta30. syyskuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 13 – M-, N- ja O-luokan ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 86 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktorien hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta | 197 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 106 – Maatalousajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista | 231 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 120 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktoreihin sekä liikkuviin maastokoneisiin asennettavien polttomoottorien hyväksynnästä nettotehon, nettovääntömomentin ja polttoaineen ominaiskulutuksen mittauksen osalta | 280 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 13 – M-, N- ja O-luokan ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 86 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktorien hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta

197

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 106 – Maatalousajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista

231

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 120 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktoreihin sekä liikkuviin maastokoneisiin asennettavien polttomoottorien hyväksynnästä nettotehon, nettovääntömomentin ja polttoaineen ominaiskulutuksen mittauksen osalta

280

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 257/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 13 – M-, N- ja O-luokan ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

| | Muutossarjan 10 täydennys 5 – Voimaantulopäivä: 15. lokakuuta 2008. |
| --- | --- |

Muutossarjan 10 täydennys 5 – Voimaantulopäivä: 15. lokakuuta 2008.

| | Tarkistuksen 6 oikaisu 1 – Voimaantulopäivä: 10. maaliskuuta 2009. |
| --- | --- |

Tarkistuksen 6 oikaisu 1 – Voimaantulopäivä: 10. maaliskuuta 2009.

| | Tarkistuksen 6 oikaisu 2 – Voimaantulopäivä: 24. kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

Tarkistuksen 6 oikaisu 2 – Voimaantulopäivä: 24. kesäkuuta 2009.

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eritelmät |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testit |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai jarrujärjestelmän muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätestit suorittavien teknisten tutkimuslaitosten ja hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| Liite 1 – | Tämän säännön soveltamisalaan kuulumattomat jarrulaitteet, muut laitteet, menetelmät ja edellytykset |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä tai laajentamisesta tai epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon päättymisestä jarrulaitteiden osalta säännön nro 13 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 2 – Lisäys 1 – | Ajoneuvoa koskevat tiedot, jotka liittyvät säännön nro 90 mukaiseen hyväksyntään |
| --- | --- |

Liite 2 – Lisäys 1 –

| Liite 2 – Lisäys 2 – | Ajoneuvon jarrulaitteita koskeva tyyppihyväksyntätodistus |
| --- | --- |

Liite 2 – Lisäys 2 –

| Liite 3 – | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Jarrutustestit ja jarrujärjestelmien teho |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 4 – Lisäys – | Akun varaustilan seurantaa koskeva menettely |
| --- | --- |

Liite 4 – Lisäys –

| Liite 5 – | Tiettyihin ajoneuvoihin sovellettavat lisämääräykset ADR-sopimuksen mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Paineilmajarruilla varustettujen ajoneuvojen vasteajan mittausmenetelmä |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Liite 6 – Lisäys – | Esimerkit simulaattorista |
| --- | --- |

Liite 6 – Lisäys –

| Liite 7 – | Energianlähteitä ja energianvarastointilaitteita (energiavaraajia) koskevat määräykset |
| --- | --- |

Liite 7 –

| Liite 8 – | Jousijarrujärjestelmien erityisiä edellytyksiä koskevat määräykset |
| --- | --- |

Liite 8 –

| Liite 9 – | Mekaanisella jarrusylinterin lukituslaitteella varustettuja seisontajarrujärjestelmiä koskevat määräykset |
| --- | --- |

Liite 9 –

| Liite 10 – | Jarrutustehon jakautuminen ajoneuvon akseleille sekä vetoautojen ja perävaunujen yhteensopivuutta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

Liite 10 –

| Liite 11 – | Tapaukset, joissa tyyppi i- ja/tai tyyppi ii- (tai tyyppi ii a-) tai tyyppi iii-testejä ei tarvitse tehdä |
| --- | --- |

Liite 11 –

| Liite 11 – Lisäys 1 – | Taulukot I, II and III |
| --- | --- |

Liite 11 – Lisäys 1 –

| Liite 11 – Lisäys 2 – | Vaihtoehtoiset menettelyt tyyppi i- ja tyyppi iii –testeille perävaunujen jarrujen osalta |
| --- | --- |

Liite 11 – Lisäys 2 –

| Liite 11 – Lisäys 3 – | Tämän liitteen lisäyksen 2 kohdissa 3.7.1 ja 3.7.2 tarkoitetun testausselostelomakkeen malli |
| --- | --- |

Liite 11 – Lisäys 3 –

| Liite 11 – Lisäys 4 – | Tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 3.7.3 tarkoitettu testausselosteen malli vaihtoehtoista automaattista jarrun kulumissäätölaitetta varten |
| --- | --- |

Liite 11 – Lisäys 4 –

| Liite 12 – | Inertiajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen testausta koskevat edellytykset |
| --- | --- |

Liite 12 –

| Liite 12 – Lisäys 1 – | Kuvat 1–8 |
| --- | --- |

Liite 12 – Lisäys 1 –

| Liite 12 – Lisäys 2 – | Inertiajarrujärjestelmän hallintalaitteen testausseloste |
| --- | --- |

Liite 12 – Lisäys 2 –

| Liite 12 – Lisäys 3 – | Jarrun testausseloste |
| --- | --- |

Liite 12 – Lisäys 3 –

| Liite 12 – Lisäys 4 – | Testausseloste perävaunun inertiajarrun hallintalaitteen, voimansiirron ja jarrujen yhteensopivuudesta |
| --- | --- |

Liite 12 – Lisäys 4 –

| Liite 13 – | Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuja ajoneuvoja koskevat testivaatimukset |
| --- | --- |

Liite 13 –

| Liite 13 – Lisäys 1 – | Symbolit ja määritelmät |
| --- | --- |

Liite 13 – Lisäys 1 –

| Liite 13 – Lisäys 2 – | Pitokyvyn hyödyntäminen |
| --- | --- |

Liite 13 – Lisäys 2 –

| Liite 13 – Lisäys 3 – | Teho kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla |
| --- | --- |

Liite 13 – Lisäys 3 –

| Liite 13 – Lisäys 4 – | Matalan kitkakertoimen pintojen valintamenetelmä |
| --- | --- |

Liite 13 – Lisäys 4 –

| Liite 14 – | Sähköisillä jarrujärjestelmillä varustettuja perävaunuja koskevat testivaatimukset |
| --- | --- |

Liite 14 –

| Liite 14 – Lisäys – | Perävaunun jarrutussuhteen ja vetoauto-perävaunuyhdistelmän keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden yhteensopivuus (perävaunu kuormitettuna ja kuormittamattomana) |
| --- | --- |

Liite 14 – Lisäys –

| Liite 15 – | Jarrupäällysteiden testaamista inertiadynamometrillä koskeva menetelmä |
| --- | --- |

Liite 15 –

| Liite 16 – | (Varattu) |
| --- | --- |

Liite 16 –

| Liite 17 – | Testimenettely sähköisillä ohjausjohdoilla varustettujen ajoneuvojen toiminnallisen yhteensopivuuden arvioimiseksi |
| --- | --- |

Liite 17 –

| Liite 18 – | Erityisvaatimukset, joita sovelletaan kompleksisten elektronisten ajoneuvon hallintajärjestelmien turvallisuuteen |
| --- | --- |

Liite 18 –

| Liite 19 – | Perävaunun jarrujen osien suorituskyvyn testaus |
| --- | --- |

Liite 19 –

| Liite 19 – Lisäys 1 – | Todentamisraportin malli jarrukalvosylintereitä varten |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 1 –

| Liite 19 – Lisäys 2 – | Testitulosten malliseloste jarrukalvosylintereitä varten |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 2 –

| Liite 19 – Lisäys 3 – | Todentamisraportin malli jousijarruja varten |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 3 –

| Liite 19 – Lisäys 4 – | Testitulosten malliseloste jousijarruja varten |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 4 –

| Liite 19 – Lisäys 5 – | Perävaunun lukkiutumatonta jarrujärjestelmää koskeva ilmoituslomake |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 5 –

| Liite 19 – Lisäys 6 – | Perävaunun lukkiutumatonta jarrujärjestelmää koskeva testausseloste |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 6 –

| Liite 19 – Lisäys 7 – | Symbolit ja määritelmät |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 7 –

| Liite 19 – Lisäys 8 – | Lomake kenttäkokeen dokumentoimiseksi tämän liitteen kohdan 4.4.2.9 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 19 – Lisäys 8 –

| Liite 20 – | Perävaunujen tyyppihyväksyntää koskeva vaihtoehtoinen menettely |
| --- | --- |

Liite 20 –

| Liite 20 – Lisäys 1 – | Painopisteen korkeuden laskentamenetelmä |
| --- | --- |

Liite 20 – Lisäys 1 –

| Liite 20 – Lisäys 2 – | Tarkastuskaavio kohtaa 3.2.1.5 varten – puoliperävaunut |
| --- | --- |

Liite 20 – Lisäys 2 –

| Liite 20 – Lisäys 3 – | Tarkastuskaavio kohtaa 3.2.1.6 varten – keskiakseliperävaunut |
| --- | --- |

Liite 20 – Lisäys 3 –

| Liite 20 – Lisäys 4 – | Tarkastuskaavio kohtaa 3.2.1.7 varten – varsinaiset perävaunut |
| --- | --- |

Liite 20 – Lisäys 4 –

| Liite 20 – Lisäys 5 – | Symbolit ja määritelmät |
| --- | --- |

Liite 20 – Lisäys 5 –

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan M2-, M3-, N- and O-luokan (1) ajoneuvojen jarrulaitteisiin (2). |
| --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan M2-, M3-, N- and O-luokan (1) ajoneuvojen jarrulaitteisiin (2).

| 1.2 | Tätä sääntöä ei sovelleta






  1.2.1 | ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h, |
| --- | --- | --- |

1.2

Tätä sääntöä ei sovelleta

1.2.1

ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h,

| 1.2.2 | perävaunuihin, joita ei voida kytkeä moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 25 km/h, |
| --- | --- |

1.2.2

perävaunuihin, joita ei voida kytkeä moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 25 km/h,

| 1.2.3 | vammaisille kuljettajille varustettuihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.2.3

vammaisille kuljettajille varustettuihin ajoneuvoihin.

| 1.3 | Jollei tämän säännön sovellettavista määräyksistä muuta johdu, liitteessä 1 luetellut laitteet, menetelmät ja edellytykset eivät kuulu tämän säännön soveltamisalaan. |
| --- | --- |

1.3

Jollei tämän säännön sovellettavista määräyksistä muuta johdu, liitteessä 1 luetellut laitteet, menetelmät ja edellytykset eivät kuulu tämän säännön soveltamisalaan.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan muun muassa seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  2.2.1 | kun kyse on moottorikäyttöisestä ajoneuvosta,






  2.2.1.1 | ajoneuvoluokka (katso kohta 1.1); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan muun muassa seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

2.2.1

kun kyse on moottorikäyttöisestä ajoneuvosta,

2.2.1.1

ajoneuvoluokka (katso kohta 1.1);

| 2.2.1.2 | enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.16; |
| --- | --- |

2.2.1.2

enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.16;

| 2.2.1.3 | massan jakautuminen akseleille; |
| --- | --- |

2.2.1.3

massan jakautuminen akseleille;

| 2.2.1.4 | suurin rakenteellinen nopeus; |
| --- | --- |

2.2.1.4

suurin rakenteellinen nopeus;

| 2.2.1.5 | erityyppinen jarrulaitteisto, erityisesti se, onko perävaunu varustettu jarrulaitteistolla tai onko käytössä sähköinen hyötyjarrujärjestelmä; |
| --- | --- |

2.2.1.5

erityyppinen jarrulaitteisto, erityisesti se, onko perävaunu varustettu jarrulaitteistolla tai onko käytössä sähköinen hyötyjarrujärjestelmä;

| 2.2.1.6 | akselien lukumäärä ja järjestely; |
| --- | --- |

2.2.1.6

akselien lukumäärä ja järjestely;

| 2.2.1.7 | moottorin tyyppi; |
| --- | --- |

2.2.1.7

moottorin tyyppi;

| 2.2.1.8 | vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet; |
| --- | --- |

2.2.1.8

vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet;

| 2.2.1.9 | vetopyörästön välityssuhteet; |
| --- | --- |

2.2.1.9

vetopyörästön välityssuhteet;

| 2.2.1.10 | renkaiden mitat; |
| --- | --- |

2.2.1.10

renkaiden mitat;

| 2.2.2 | kun kyse on perävaunuista,






  2.2.2.1 | ajoneuvoluokka (katso kohta 1.1); |
| --- | --- | --- |

2.2.2

kun kyse on perävaunuista,

2.2.2.1

ajoneuvoluokka (katso kohta 1.1);

| 2.2.2.2 | enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.16; |
| --- | --- |

2.2.2.2

enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.16;

| 2.2.2.3 | massan jakautuminen akseleille; |
| --- | --- |

2.2.2.3

massan jakautuminen akseleille;

| 2.2.2.4 | erityyppiset jarrulaitteet; |
| --- | --- |

2.2.2.4

erityyppiset jarrulaitteet;

| 2.2.2.5 | akseleiden lukumäärä ja järjestely; |
| --- | --- |

2.2.2.5

akseleiden lukumäärä ja järjestely;

| 2.2.2.6 | renkaiden mitat. |
| --- | --- |

2.2.2.6

renkaiden mitat.

| 2.3 | ’Jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada se pysähtymään tai pitää se paikoillaan, jos se on jo pysäytetty. Nämä toiminnot eritellään kohdassa 5.1.2. Järjestelmä koostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta ja varsinaisesta jarrusta. |
| --- | --- |

2.3

’Jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada se pysähtymään tai pitää se paikoillaan, jos se on jo pysäytetty. Nämä toiminnot eritellään kohdassa 5.1.2. Järjestelmä koostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta ja varsinaisesta jarrusta.

| 2.4 | ’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan (tai joidenkin perävaunujen ollessa kyseessä tämän apulaisen) välittömästi käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa tai toisesta lähteestä tuotettua energiaa, jota kuljettaja voi hallita, tai soveltuvin osin perävaunun kineettistä energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa.






  2.4.1 | ’Käytöllä’ tarkoitetaan sekä hallintalaitteen kytkemistä toimintaan että sen vapauttamista. |
| --- | --- | --- |

2.4

’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan (tai joidenkin perävaunujen ollessa kyseessä tämän apulaisen) välittömästi käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa tai toisesta lähteestä tuotettua energiaa, jota kuljettaja voi hallita, tai soveltuvin osin perävaunun kineettistä energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa.

2.4.1

’Käytöllä’ tarkoitetaan sekä hallintalaitteen kytkemistä toimintaan että sen vapauttamista.

| 2.5 | ’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien osien muodostamaa kokonaisuutta, joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti yhteen. Voimansiirto voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai näiden yhdistelmä. Jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avulla, myös kyseisessä järjestelmässä olevia energiavarastoja pidetään osana voimansiirtoa.
  Voimansiirrolla on kaksi toisistaan riippumatonta tehtävää: ohjauksen välitys ja energian välitys. Kun tässä säännössä käytetään termiä ’voimansiirto’ yksinään, sillä tarkoitetaan sekä ohjauksen välitystä että energian välitystä. Vetävien ajoneuvojen ja perävaunujen välisiä ohjaus- ja syöttöjohtoja ei pidetä osana voimansiirtoa.






  2.5.1 | ’Ohjauksen välityksellä’ tarkoitetaan sitä voimansiirron osien kokonaisuutta, joka ohjaa jarrujen toimintaa, mukaan lukien hallintatoiminnon ja tarvittavat energiavarastot. |
| --- | --- | --- |

2.5

’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien osien muodostamaa kokonaisuutta, joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti yhteen. Voimansiirto voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai näiden yhdistelmä. Jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avulla, myös kyseisessä järjestelmässä olevia energiavarastoja pidetään osana voimansiirtoa.

Voimansiirrolla on kaksi toisistaan riippumatonta tehtävää: ohjauksen välitys ja energian välitys. Kun tässä säännössä käytetään termiä ’voimansiirto’ yksinään, sillä tarkoitetaan sekä ohjauksen välitystä että energian välitystä. Vetävien ajoneuvojen ja perävaunujen välisiä ohjaus- ja syöttöjohtoja ei pidetä osana voimansiirtoa.

2.5.1

’Ohjauksen välityksellä’ tarkoitetaan sitä voimansiirron osien kokonaisuutta, joka ohjaa jarrujen toimintaa, mukaan lukien hallintatoiminnon ja tarvittavat energiavarastot.

| 2.5.2 | ’Energian välityksellä’ tarkoitetaan sitä osien kokonaisuutta, joka välittää jarruihin niiden toimintaa varten tarvittavan energian, mukaan lukien jarrujen toimintaan tarvittavat energiavarastot. |
| --- | --- |

2.5.2

’Energian välityksellä’ tarkoitetaan sitä osien kokonaisuutta, joka välittää jarruihin niiden toimintaa varten tarvittavan energian, mukaan lukien jarrujen toimintaan tarvittavat energiavarastot.

| 2.6 | ’Jarrulla’ tarkoitetaan osaa, jossa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. Se voi olla rakenteeltaan kitkajarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta), sähköjarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan mutta toisistaan erillään olevan osan sähkömagneettisen vuorovaikutuksen tuottamana), nestejarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisen nesteen välityksellä) tai moottorijarru (jolloin jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisättävän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin). |
| --- | --- |

2.6

’Jarrulla’ tarkoitetaan osaa, jossa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. Se voi olla rakenteeltaan kitkajarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta), sähköjarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan mutta toisistaan erillään olevan osan sähkömagneettisen vuorovaikutuksen tuottamana), nestejarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisen nesteen välityksellä) tai moottorijarru (jolloin jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisättävän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin).

| 2.7 | ’Eri jarrujärjestelmätyypeillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eroavat toisistaan muun muassa seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  2.7.1 | järjestelmän osilla on eri ominaisuudet, |
| --- | --- | --- |

2.7

’Eri jarrujärjestelmätyypeillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eroavat toisistaan muun muassa seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

2.7.1

järjestelmän osilla on eri ominaisuudet,

| 2.7.2 | järjestelmän jonkin osan materiaali on ominaisuudeltaan, muodoltaan tai kooltaan erilainen, |
| --- | --- |

2.7.2

järjestelmän jonkin osan materiaali on ominaisuudeltaan, muodoltaan tai kooltaan erilainen,

| 2.7.3 | järjestelmän kokoonpano on erilainen. |
| --- | --- |

2.7.3

järjestelmän kokoonpano on erilainen.

| 2.8 | ’Jarrujärjestelmän osalla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä osista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrujärjestelmän. |
| --- | --- |

2.8

’Jarrujärjestelmän osalla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä osista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrujärjestelmän.

| 2.9 | ’Jatkuvalla jarrutuksella’ tarkoitetaan ajoneuvoyhdistelmien jarrutusta järjestelmällä, jolla on seuraavat ominaisuudet:






  2.9.1 | yksi hallintalaite, jota kuljettaja käyttää istuimeltaan portaattomasti yhdellä liikkeellä, |
| --- | --- | --- |

2.9

’Jatkuvalla jarrutuksella’ tarkoitetaan ajoneuvoyhdistelmien jarrutusta järjestelmällä, jolla on seuraavat ominaisuudet:

2.9.1

yksi hallintalaite, jota kuljettaja käyttää istuimeltaan portaattomasti yhdellä liikkeellä,

| 2.9.2 | ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden jarruttamiseen tarvittava energia siirretään samasta energianlähteestä (joka voi olla ajoneuvon kuljettajan lihasvoima), |
| --- | --- |

2.9.2

ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden jarruttamiseen tarvittava energia siirretään samasta energianlähteestä (joka voi olla ajoneuvon kuljettajan lihasvoima),

| 2.9.3 | jarrujärjestelmä mahdollistaa ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden samanaikaisen tai niiden keskinäisesti vaiheistetun jarrutuksen niiden suhteellisesta sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

2.9.3

jarrujärjestelmä mahdollistaa ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden samanaikaisen tai niiden keskinäisesti vaiheistetun jarrutuksen niiden suhteellisesta sijainnista riippumatta.

| 2.10 | ’Puolijatkuvalla jarrutuksella’ tarkoitetaan ajoneuvoyhdistelmän jarrutusta järjestelmällä, jolla on seuraavat ominaisuudet:






  2.10.1 | yksi hallintalaite, jota kuljettaja käyttää istuimeltaan portaattomasti yhdellä liikkeellä, |
| --- | --- | --- |

2.10

’Puolijatkuvalla jarrutuksella’ tarkoitetaan ajoneuvoyhdistelmän jarrutusta järjestelmällä, jolla on seuraavat ominaisuudet:

2.10.1

yksi hallintalaite, jota kuljettaja käyttää istuimeltaan portaattomasti yhdellä liikkeellä,

| 2.10.2 | ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden jarruttamiseen tarvittava energia siirretään kahdesta eri energianlähteestä (joista toinen voi olla ajoneuvon kuljettajan lihasvoima), |
| --- | --- |

2.10.2

ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden jarruttamiseen tarvittava energia siirretään kahdesta eri energianlähteestä (joista toinen voi olla ajoneuvon kuljettajan lihasvoima),

| 2.10.3 | jarrujärjestelmä mahdollistaa ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden samanaikaisen tai niiden keskinäisesti vaiheistetun jarrutuksen niiden suhteellisesta sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

2.10.3

jarrujärjestelmä mahdollistaa ajoneuvoyhdistelmän yksiköiden samanaikaisen tai niiden keskinäisesti vaiheistetun jarrutuksen niiden suhteellisesta sijainnista riippumatta.

| 2.11 | ’Automaattijarrutuksella’ tarkoitetaan automaattisesti tapahtuvaa perävaunun tai perävaunujen jarrutusta toisiinsa kytkettyjen ajoneuvoyhdistelmän osien irrotessa, mukaan lukien irtoaminen kytkentälaitteen irrotessa, ilman että tällä on vaikutusta ajoneuvoyhdistelmän muiden yksiköiden jarrutustehoon. |
| --- | --- |

2.11

’Automaattijarrutuksella’ tarkoitetaan automaattisesti tapahtuvaa perävaunun tai perävaunujen jarrutusta toisiinsa kytkettyjen ajoneuvoyhdistelmän osien irrotessa, mukaan lukien irtoaminen kytkentälaitteen irrotessa, ilman että tällä on vaikutusta ajoneuvoyhdistelmän muiden yksiköiden jarrutustehoon.

| 2.12 | ’Inertiajarrutuksella (tai työntöjarrutuksella)’ tarkoitetaan jarrutusta järjestelmällä, jossa jarrutusvoiman tuottamiseen tarvittava energia saadaan perävaunun liikkeestä vetoautoa kohden. |
| --- | --- |

2.12

’Inertiajarrutuksella (tai työntöjarrutuksella)’ tarkoitetaan jarrutusta järjestelmällä, jossa jarrutusvoiman tuottamiseen tarvittava energia saadaan perävaunun liikkeestä vetoautoa kohden.

| 2.13 | ’Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella’ tarkoitetaan jarrutusta, jonka aikana – laitteiden normaalilla toiminta-alueella ja jarrujen käytön aikana (ks. kohta 2.4.1) –






  2.13.1 | kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä, |
| --- | --- | --- |

2.13

’Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella’ tarkoitetaan jarrutusta, jonka aikana – laitteiden normaalilla toiminta-alueella ja jarrujen käytön aikana (ks. kohta 2.4.1) –

2.13.1

kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä,

| 2.13.2 | jarrutusvoima vaihtelee suhteessa hallintalaitteen käyttöön (monotoninen toiminta), ja |
| --- | --- |

2.13.2

jarrutusvoima vaihtelee suhteessa hallintalaitteen käyttöön (monotoninen toiminta), ja

| 2.13.3 | jarrutusvoimaa voi helposti säädellä riittävällä tarkkuudella. |
| --- | --- |

2.13.3

jarrutusvoimaa voi helposti säädellä riittävällä tarkkuudella.

| 2.14 | ’Vaiheistettu jarrutus’ on menettely, jota voidaan käyttää, kun kahta tai useampaa jarrua käytetään yhdellä hallintalaitteella; tällöin jollekin jarrulle voidaan antaa etusija myöhentämällä tois(t)en kytkeytymistä siten, että hallintalaitteen liikettä on voimistettava ennen kuin ne alkavat toimia. |
| --- | --- |

2.14

’Vaiheistettu jarrutus’ on menettely, jota voidaan käyttää, kun kahta tai useampaa jarrua käytetään yhdellä hallintalaitteella; tällöin jollekin jarrulle voidaan antaa etusija myöhentämällä tois(t)en kytkeytymistä siten, että hallintalaitteen liikettä on voimistettava ennen kuin ne alkavat toimia.

| 2.15 | ’Hidastimella’ tarkoitetaan apujarrujärjestelmää, joka pystyy sekä antamaan että ylläpitämään jarrutusvaikutusta kauan ilman merkittävää tehon putoamista. Ilmaisu ’hidastin’ kattaa koko järjestelmän hallintalaite mukaan lukien.






  2.15.1 | Hidastin voi koostua yksittäisestä laitteesta tai useiden laitteiden yhdistelmästä. Kullakin laitteella voi olla oma hallintalaitteensa. |
| --- | --- | --- |

2.15

’Hidastimella’ tarkoitetaan apujarrujärjestelmää, joka pystyy sekä antamaan että ylläpitämään jarrutusvaikutusta kauan ilman merkittävää tehon putoamista. Ilmaisu ’hidastin’ kattaa koko järjestelmän hallintalaite mukaan lukien.

2.15.1

Hidastin voi koostua yksittäisestä laitteesta tai useiden laitteiden yhdistelmästä. Kullakin laitteella voi olla oma hallintalaitteensa.

| 2.15.2 | Hidastimien hallintalaitteiden konfiguraatiot:






  2.15.2.1 | ’Erillisellä hidastimella’ tarkoitetaan hidastinta, jonka hallintalaite on erillään käyttöjarrujärjestelmästä ja muista jarrujärjestelmistä. |
| --- | --- | --- |

2.15.2

Hidastimien hallintalaitteiden konfiguraatiot:

2.15.2.1

’Erillisellä hidastimella’ tarkoitetaan hidastinta, jonka hallintalaite on erillään käyttöjarrujärjestelmästä ja muista jarrujärjestelmistä.

| 2.15.2.2 | ’Integroidulla hidastimella’ tarkoitetaan hidastinta, jonka hallintalaite on yhdistetty käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteeseen siten, että sekä hidastinta että käyttöjarrujärjestelmää käytetään samanaikaisesti tai yhteisen hallintalaitteen sopivasti vaiheistamina. |
| --- | --- |

2.15.2.2

’Integroidulla hidastimella’ tarkoitetaan hidastinta, jonka hallintalaite on yhdistetty käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteeseen siten, että sekä hidastinta että käyttöjarrujärjestelmää käytetään samanaikaisesti tai yhteisen hallintalaitteen sopivasti vaiheistamina.

| 2.15.2.3 | ’Irtikytkettävällä hidastimella’ tarkoitetaan integroitua hidastinta, jossa on lisäksi kytkentälaite, jonka avulla yhteinen hallintalaite voidaan saattaa vaikuttamaan vain käyttöjarrujärjestelmään. |
| --- | --- |

2.15.2.3

’Irtikytkettävällä hidastimella’ tarkoitetaan integroitua hidastinta, jossa on lisäksi kytkentälaite, jonka avulla yhteinen hallintalaite voidaan saattaa vaikuttamaan vain käyttöjarrujärjestelmään.

| 2.16 | ’Kuormatulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan, ellei muuta ole ilmoitettu, ajoneuvoa, joka on kuormattu sen ”enimmäismassaan”. |
| --- | --- |

2.16

’Kuormatulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan, ellei muuta ole ilmoitettu, ajoneuvoa, joka on kuormattu sen ”enimmäismassaan”.

| 2.17 | ’Enimmäismassalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima enimmäismassa). |
| --- | --- |

2.17

’Enimmäismassalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima enimmäismassa).

| 2.18 | ’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sen sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken. |
| --- | --- |

2.18

’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sen sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken.

| 2.19 | ’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan pyörän tai akselin pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa. |
| --- | --- |

2.19

’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan pyörän tai akselin pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa.

| 2.20 | ’Suurimmalla staattisella pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan staattista pyörä- tai akselikuormitusta ajoneuvon ollessa kuormattu. |
| --- | --- |

2.20

’Suurimmalla staattisella pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan staattista pyörä- tai akselikuormitusta ajoneuvon ollessa kuormattu.

| 2.21 | ’Sähköisellä hyötyjarrutuksella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, joka jarrutuksen aikana muuntaa ajoneuvon liike-energian sähköenergiaksi.






  2.21.1 | ’Sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka säätelee sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- | --- |

2.21

’Sähköisellä hyötyjarrutuksella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, joka jarrutuksen aikana muuntaa ajoneuvon liike-energian sähköenergiaksi.

2.21.1

’Sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka säätelee sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaa.

| 2.21.2 | ’Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka ei ole osa käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.21.2

’Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka ei ole osa käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.21.3 | ’Luokan B sähköisillä hyötyjarrujärjestelmillä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka on osa käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.21.3

’Luokan B sähköisillä hyötyjarrujärjestelmillä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka on osa käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.21.4 | ’Sähkölatauksen tilalla’ tarkoitetaan ajovoima-akkuun varastoidun sähköenergialatauksen hetkellistä suhdetta suurimpaan sähköenergialataukseen, joka kyseiseen akkuun voidaan varastoida. |
| --- | --- |

2.21.4

’Sähkölatauksen tilalla’ tarkoitetaan ajovoima-akkuun varastoidun sähköenergialatauksen hetkellistä suhdetta suurimpaan sähköenergialataukseen, joka kyseiseen akkuun voidaan varastoida.

| 2.21.5 | ’Ajovoima-akulla’ tarkoitetaan akkusarjaa, johon ajoneuvon ajomoottori(e)n käyttövoimana käytettävä energia on varastoitu. |
| --- | --- |

2.21.5

’Ajovoima-akulla’ tarkoitetaan akkusarjaa, johon ajoneuvon ajomoottori(e)n käyttövoimana käytettävä energia on varastoitu.

| 2.22 | ’Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jossa energia tuotetaan paineistetun hydraulinesteen avulla ja varastoidaan yhteen tai useampaan akkuun, joihin syötetään painetta yhdestä tai useammasta pumpusta, joista jokaiseen on asennettu laite paineen rajoittamiseksi tiettyyn raja- arvoon. Valmistajan on ilmoitettava tämä raja-arvo. |
| --- | --- |

2.22

’Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jossa energia tuotetaan paineistetun hydraulinesteen avulla ja varastoidaan yhteen tai useampaan akkuun, joihin syötetään painetta yhdestä tai useammasta pumpusta, joista jokaiseen on asennettu laite paineen rajoittamiseksi tiettyyn raja- arvoon. Valmistajan on ilmoitettava tämä raja-arvo.

| 2.23 | ’Etu- ja takapyörien yhtäaikaisella lukkiutumisella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa aika sen välillä, kun taka-akselin viimeinen (toinen) pyörä lukkiutuu ensimmäistä kertaa ja etuakselin viimeinen (toinen) pyörä lukkiutuu ensimmäistä kertaa, on vähemmän kuin 0,1 sekuntia. |
| --- | --- |

2.23

’Etu- ja takapyörien yhtäaikaisella lukkiutumisella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa aika sen välillä, kun taka-akselin viimeinen (toinen) pyörä lukkiutuu ensimmäistä kertaa ja etuakselin viimeinen (toinen) pyörä lukkiutuu ensimmäistä kertaa, on vähemmän kuin 0,1 sekuntia.

| 2.24 | ’Sähköisellä ohjausjohdolla’ tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja perävaunun välistä sähkökytkentää, joka välittää jarrutustoiminnon perävaunuun. Se koostuu sähköjohtimista ja pistokytkimestä sekä osista, jotka on tarkoitettu perävaunun ohjauksen välityksen tiedonsiirtoon ja energiansyöttöön. |
| --- | --- |

2.24

’Sähköisellä ohjausjohdolla’ tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja perävaunun välistä sähkökytkentää, joka välittää jarrutustoiminnon perävaunuun. Se koostuu sähköjohtimista ja pistokytkimestä sekä osista, jotka on tarkoitettu perävaunun ohjauksen välityksen tiedonsiirtoon ja energiansyöttöön.

| 2.25 | ’Tiedonsiirrolla’ tarkoitetaan digitaalisen tiedon siirtämistä protokollan sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.25

’Tiedonsiirrolla’ tarkoitetaan digitaalisen tiedon siirtämistä protokollan sääntöjen mukaisesti.

| 2.26 | ’Kahdenvälisellä’ verkolla tarkoitetaan topografialtaan sellaista siirtoverkkoa, jossa on vain kaksi yksikköä. Kummassakin yksikössä on integroitu päätevastus siirtojohtoa varten. |
| --- | --- |

2.26

’Kahdenvälisellä’ verkolla tarkoitetaan topografialtaan sellaista siirtoverkkoa, jossa on vain kaksi yksikköä. Kummassakin yksikössä on integroitu päätevastus siirtojohtoa varten.

| 2.27 | ’Kytkentävoimaohjauksella’ tarkoitetaan järjestelmää/toimintoa, jolla tasapainotetaan automaattisesti vetoauton ja perävaunun jarrutussuhdetta. |
| --- | --- |

2.27

’Kytkentävoimaohjauksella’ tarkoitetaan järjestelmää/toimintoa, jolla tasapainotetaan automaattisesti vetoauton ja perävaunun jarrutussuhdetta.

| 2.28 | Viitejarrutustehon ”nimellisarvon” avulla jarrujärjestelmän siirtotoiminnolle voidaan antaa antotehon ja ottotehon toisiinsa suhteuttava arvo sekä yksittäisten ajoneuvojen että ajoneuvoyhdistelmien osalta






  2.28.1 | ”Nimellisarvo” määritellään moottorikäyttöiselle ajoneuvolle tunnusarvona, joka voidaan osoittaa tyyppihyväksynnässä ja joka suhteuttaa pelkän ajoneuvon jarrutussuhteen jarrutuksen ottotehoon. |
| --- | --- | --- |

2.28

Viitejarrutustehon ”nimellisarvon” avulla jarrujärjestelmän siirtotoiminnolle voidaan antaa antotehon ja ottotehon toisiinsa suhteuttava arvo sekä yksittäisten ajoneuvojen että ajoneuvoyhdistelmien osalta

2.28.1

”Nimellisarvo” määritellään moottorikäyttöiselle ajoneuvolle tunnusarvona, joka voidaan osoittaa tyyppihyväksynnässä ja joka suhteuttaa pelkän ajoneuvon jarrutussuhteen jarrutuksen ottotehoon.

| 2.28.2 | ”Nimellisarvo” määritellään perävaunulle tunnusarvona, joka voidaan osoittaa tyyppihyväksynnässä ja joka suhteuttaa jarrutussuhteen vetokytkimen signaaliin. |
| --- | --- |

2.28.2

”Nimellisarvo” määritellään perävaunulle tunnusarvona, joka voidaan osoittaa tyyppihyväksynnässä ja joka suhteuttaa jarrutussuhteen vetokytkimen signaaliin.

| 2.28.3 | ”Nimellinen vaatimusarvo” määritellään kytkentävoimaohjaukselle tunnusarvona, joka suhteuttaa vetokytkimen signaalin jarrutussuhteeseen ja joka voidaan osoittaa tyyppihyväksynnässä liitteessä 10 esitettyjen yhteensopivuusalueiden rajojen sisäpuolella. |
| --- | --- |

2.28.3

”Nimellinen vaatimusarvo” määritellään kytkentävoimaohjaukselle tunnusarvona, joka suhteuttaa vetokytkimen signaalin jarrutussuhteeseen ja joka voidaan osoittaa tyyppihyväksynnässä liitteessä 10 esitettyjen yhteensopivuusalueiden rajojen sisäpuolella.

| 2.29 | ’Automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa tiettyjen akseleiden jarrujärjestelmät tai jarrut tulevat käyttöön ajoneuvon hidastamiseksi kuljettajan välittömän toiminnan avulla tai ilman sitä auton järjestelmistä ilmenevien tietojen automaattisen arvioinnin tuloksena. |
| --- | --- |

2.29

’Automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa tiettyjen akseleiden jarrujärjestelmät tai jarrut tulevat käyttöön ajoneuvon hidastamiseksi kuljettajan välittömän toiminnan avulla tai ilman sitä auton järjestelmistä ilmenevien tietojen automaattisen arvioinnin tuloksena.

| 2.30 | ’Selektiivisellä jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden. |
| --- | --- |

2.30

’Selektiivisellä jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden.

| 2.31 | ’Vertailujarruvoimilla’ tarkoitetaan yhden akselin jarruvoimia, jotka muodostuvat renkaan kehällä jarrudynamometrissä jarrusylinteripaineeseen verrattuna ja ilmoitetaan tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

2.31

’Vertailujarruvoimilla’ tarkoitetaan yhden akselin jarruvoimia, jotka muodostuvat renkaan kehällä jarrudynamometrissä jarrusylinteripaineeseen verrattuna ja ilmoitetaan tyyppihyväksynnän yhteydessä.

| 2.32 | ’Jarrutussignaali’: logiikkasignaali, joka osoittaa jarrujen aktivoinnin kohdassa 5.2.1.30 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.32

’Jarrutussignaali’: logiikkasignaali, joka osoittaa jarrujen aktivoinnin kohdassa 5.2.1.30 kuvatulla tavalla.

| 2.33 | ’Hätäjarrutussignaali’: logiikkasignaali, joka ilmaisee hätäjarrutuksen kohdassa 5.2.1.31 kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.33

’Hätäjarrutussignaali’: logiikkasignaali, joka ilmaisee hätäjarrutuksen kohdassa 5.2.1.31 kuvatulla tavalla.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin jarruja koskeva ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemus. |
| --- | --- |

3.1

Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin jarruja koskeva ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemus.

| 3.2 | Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:






  3.2.1 | kuvaus ajoneuvotyypistä edellä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; on ilmoitettava ajoneuvotyypin tunnistukseen tarvittavat numerot ja/tai tunnukset ja moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta moottorityyppi; |
| --- | --- | --- |

3.2

Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.1

kuvaus ajoneuvotyypistä edellä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; on ilmoitettava ajoneuvotyypin tunnistukseen tarvittavat numerot ja/tai tunnukset ja moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta moottorityyppi;

| 3.2.2 | luettelo jarrujärjestelmän muodostavista osista asianmukaisine tunnistetietoineen; |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo jarrujärjestelmän muodostavista osista asianmukaisine tunnistetietoineen;

| 3.2.3 | kaavio kootusta jarrujärjestelmästä ja tiedot sen osien sijainnista ajoneuvossa; |
| --- | --- |

3.2.3

kaavio kootusta jarrujärjestelmästä ja tiedot sen osien sijainnista ajoneuvossa;

| 3.2.4 | kunkin osan yksityiskohtaiset piirustukset, joiden perusteella osa on helposti paikannettavissa ja tunnistettavissa. |
| --- | --- |

3.2.4

kunkin osan yksityiskohtaiset piirustukset, joiden perusteella osa on helposti paikannettavissa ja tunnistettavissa.

| 3.3 | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

| 3.4 | Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

3.4

Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille on myönnettävä tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille on myönnettävä tyyppihyväksyntä.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (tällä hetkellä 10) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä oleellisia teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen jarrujärjestelmä, eikä toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (tällä hetkellä 10) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä oleellisia teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen jarrujärjestelmä, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.3 | Ilmoitus tämän säännön nojalla annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteen 2 mukaisella lomakkeella ja kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettuihin asiakirjoihin sisältyvistä tiedoista tehdyllä tiivistelmällä, jonka mukana ovat hakijan toimittamat enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) tai tähän kokoon taitetut ja sopivassa mittakaavassa olevat piirustukset. |
| --- | --- |

4.3

Ilmoitus tämän säännön nojalla annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteen 2 mukaisella lomakkeella ja kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettuihin asiakirjoihin sisältyvistä tiedoista tehdyllä tiivistelmällä, jonka mukana ovat hakijan toimittamat enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) tai tähän kokoon taitetut ja sopivassa mittakaavassa olevat piirustukset.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:






  4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3) jotka ovat ympyrän sisällä, ja |
| --- | --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3) jotka ovat ympyrän sisällä, ja

| 4.4.2 | edellä 4.4.1 kohdassa kuvatun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

edellä 4.4.1 kohdassa kuvatun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.5 | Jos M2- tai M3-luokan ajoneuvo kuitenkin on hyväksytty tämän säännön liitteessä 4 olevan kohdan 1.8 määräysten mukaisesti, säännön numeroa seuraavan kirjaimen on oltava M. |
| --- | --- |

4.5

Jos M2- tai M3-luokan ajoneuvo kuitenkin on hyväksytty tämän säännön liitteessä 4 olevan kohdan 1.8 määräysten mukaisesti, säännön numeroa seuraavan kirjaimen on oltava M.

| 4.6 | Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 kuvatun symbolin oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.6

Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 kuvatun symbolin oikealle puolelle.

| 4.7 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.8 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.8

Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.9 | Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.9

Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   ERITELMÄT

5.1   Yleistä

5.1.1   Jarrujärjestelmä

| 5.1.1.1 | Jarrujärjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo, siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta, täyttää tämän säännön vaatimukset. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Jarrujärjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo, siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta, täyttää tämän säännön vaatimukset.

| 5.1.1.2 | Jarrujärjestelmä on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita mahdollisimman hyvin. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Jarrujärjestelmä on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita mahdollisimman hyvin.

| 5.1.1.3 | Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia.

| 5.1.1.4 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa heikentää jarrujärjestelmien ja niihin kuuluvien sähköisten ohjausjohtojen toimintaa. Tämä on osoitettava noudattamalla säännön nro 10 muutossarjaa 02. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa heikentää jarrujärjestelmien ja niihin kuuluvien sähköisten ohjausjohtojen toimintaa. Tämä on osoitettava noudattamalla säännön nro 10 muutossarjaa 02.

| 5.1.1.5 | Viasta ilmoittava signaali saa keskeyttää hetkellisesti (< 10 ms) ohjauksen välityksen signaalin, edellyttäen että jarrutusteho ei tämän vuoksi alene. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Viasta ilmoittava signaali saa keskeyttää hetkellisesti (< 10 ms) ohjauksen välityksen signaalin, edellyttäen että jarrutusteho ei tämän vuoksi alene.

5.1.2   Jarrujärjestelmän toiminnot

Tämän säännön kohdassa 2.3 määritellyn jarrujärjestelmän on täytettävä seuraavat edellytykset:

5.1.2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

Käyttöjarrujärjestelmän avulla kuljettajan on pystyttävä hallitsemaan ajoneuvon liikettä ja pysäyttämään ajoneuvo turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti millä tahansa ajoneuvon kuormituksella ja nopeudella ja ylä- tai alamäen kaltevuudesta riippumatta. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta käsiä ohjauslaitteesta.

5.1.2.2   Varajarrujärjestelmä

Varajarrujärjestelmän avulla ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään kohtuullisella jarrutusmatkalla, milloin käyttöjarrujärjestelmään on tullut vika. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta molempia käsiä ohjauslaitteesta. Näitä vaatimuksia sovellettaessa oletetaan, ettei käyttöjarrujärjestelmään voi ilmaantua samanaikaisesti kuin yksi vika.

5.1.2.3   Seisontajarrujärjestelmä

Seisontajarrujärjestelmällä on pystyttävä pitämään ajoneuvo paikoillaan ylä- ja alamäessä myös kuljettajan poissa ollessa, jolloin täysin mekaaninen laite pitää liikkuvat osat paikoilleen lukittuina. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan, kuitenkin perävaunun osalta noudatetaan tämän säännön kohdan 5.2.2.10 vaatimuksia. Perävaunun ilmajarru saa toimia samanaikaisesti vetoauton seisontajarrujärjestelmän kanssa, jos kuljettaja voi milloin tahansa tarkistaa, että ajoneuvoyhdistelmän seisontajarrujärjestelmän mekaanisen toiminnan kautta saavutettu seisontajarrun teho on riittävä.

5.1.3   Moottoriajoneuvojen ja perävaunujen väliset kytkennät paineilmajarrujärjestelmissä

| 5.1.3.1 | Paineilmajarrujärjestelmien kytkennät moottoriajoneuvojen ja perävaunujen välillä on toteutettava kohdan 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 tai 5.1.3.1.3 mukaisesti.






  5.1.3.1.1 | Yksi paineilman syöttöjohto ja yksi paineilman ohjausjohto. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1

Paineilmajarrujärjestelmien kytkennät moottoriajoneuvojen ja perävaunujen välillä on toteutettava kohdan 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 tai 5.1.3.1.3 mukaisesti.

5.1.3.1.1

Yksi paineilman syöttöjohto ja yksi paineilman ohjausjohto.

| 5.1.3.1.2 | Yksi paineilman syöttöjohto, yksi paineilman ohjausjohto ja yksi sähköinen ohjausjohto. |
| --- | --- |

5.1.3.1.2

Yksi paineilman syöttöjohto, yksi paineilman ohjausjohto ja yksi sähköinen ohjausjohto.

| 5.1.3.1.3 | Yksi paineilman syöttöjohto ja yksi sähköinen ohjausjohto; tähän mahdollisuuteen sovelletaan alaviitettä (4). |
| --- | --- |

5.1.3.1.3

Yksi paineilman syöttöjohto ja yksi sähköinen ohjausjohto; tähän mahdollisuuteen sovelletaan alaviitettä (4).

| 5.1.3.2 | Moottorikäyttöisen ajoneuvon sähköisen ohjausjohdon on toimitettava tieto siitä, voidaanko kohdan 5.2.1.18.2 vaatimukset täyttää sähköisen ohjausjohdon avulla ilman paineilman ohjausjohtoa. Sen on toimitettava tieto myös siitä, onko se varustettu kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti kahdella ohjausjohdolla vai kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti ainoastaan sähköisellä ohjausjohdolla. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Moottorikäyttöisen ajoneuvon sähköisen ohjausjohdon on toimitettava tieto siitä, voidaanko kohdan 5.2.1.18.2 vaatimukset täyttää sähköisen ohjausjohdon avulla ilman paineilman ohjausjohtoa. Sen on toimitettava tieto myös siitä, onko se varustettu kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti kahdella ohjausjohdolla vai kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti ainoastaan sähköisellä ohjausjohdolla.

| 5.1.3.3 | Kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti varustetun moottorikäyttöisen ajoneuvon on tunnistettava, että kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti varustetun perävaunun kytkentälaite ei ole yhteensopiva. Kun tällaiset ajoneuvot kytketään sähköisesti vetoauton sähköisen ohjausjohdon välityksellä, kuljettajan on saatava kohdassa 5.2.1.29.1.1 kuvatun punaisen merkkivalon antama varoitus, ja kun järjestelmään kytketään virta, vetoauton jarrujen on toimittava automaattisesti. Tämän jarrutuksen on vastattava vähintään tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.3.1 edellytettyä seisontajarrulle vahvistettua tehoa. |
| --- | --- |

5.1.3.3

Kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti varustetun moottorikäyttöisen ajoneuvon on tunnistettava, että kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti varustetun perävaunun kytkentälaite ei ole yhteensopiva. Kun tällaiset ajoneuvot kytketään sähköisesti vetoauton sähköisen ohjausjohdon välityksellä, kuljettajan on saatava kohdassa 5.2.1.29.1.1 kuvatun punaisen merkkivalon antama varoitus, ja kun järjestelmään kytketään virta, vetoauton jarrujen on toimittava automaattisesti. Tämän jarrutuksen on vastattava vähintään tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.3.1 edellytettyä seisontajarrulle vahvistettua tehoa.

| 5.1.3.4 | Jos kyse on moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, joka on varustettu kohdan 5.1.3.1.2. mukaisesti kahdella ohjausjohdolla, ja se kytketään sähköisesti perävaunuun, joka myös on varustettu kahdella ohjausjohdolla, on noudatettava seuraavia määräyksiä:






  5.1.3.4.1 | molempien signaalien on oltava saatavilla vetokytkimen luona, ja perävaunun on käytettävä sähköistä ohjaussignaalia, jollei tämän signaalin katsota olevan epäkunnossa; siinä tapauksessa perävaunun on automaattisesti siirryttävä käyttämään paineilman ohjausjohtoa; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.4

Jos kyse on moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, joka on varustettu kohdan 5.1.3.1.2. mukaisesti kahdella ohjausjohdolla, ja se kytketään sähköisesti perävaunuun, joka myös on varustettu kahdella ohjausjohdolla, on noudatettava seuraavia määräyksiä:

5.1.3.4.1

molempien signaalien on oltava saatavilla vetokytkimen luona, ja perävaunun on käytettävä sähköistä ohjaussignaalia, jollei tämän signaalin katsota olevan epäkunnossa; siinä tapauksessa perävaunun on automaattisesti siirryttävä käyttämään paineilman ohjausjohtoa;

| 5.1.3.4.2 | kunkin ajoneuvon on oltava tämän säännön liitteessä 10 olevien asiaankuuluvien määräysten mukainen sekä sähköisten että paineilman ohjausjohtojen osalta; ja |
| --- | --- |

5.1.3.4.2

kunkin ajoneuvon on oltava tämän säännön liitteessä 10 olevien asiaankuuluvien määräysten mukainen sekä sähköisten että paineilman ohjausjohtojen osalta; ja

| 5.1.3.4.3 | kun sähköinen ohjaussignaali on ylittänyt 100 kPa:n painetta vastaavan rajan pidempään kuin yhden sekunnin ajan, perävaunun on tarkistettava, että se ottaa vastaan paineilmasignaalia; jos paineilman signaalia ei löydy, kuljettajan on saatava perävaunusta kohdassa 5.2.1.29.2 kuvatun keltaisen merkkivalon antama varoitus. |
| --- | --- |

5.1.3.4.3

kun sähköinen ohjaussignaali on ylittänyt 100 kPa:n painetta vastaavan rajan pidempään kuin yhden sekunnin ajan, perävaunun on tarkistettava, että se ottaa vastaan paineilmasignaalia; jos paineilman signaalia ei löydy, kuljettajan on saatava perävaunusta kohdassa 5.2.1.29.2 kuvatun keltaisen merkkivalon antama varoitus.

| 5.1.3.5 | Perävaunu voidaan varustaa kohdassa 5.1.3.1.3 kuvatulla tavalla edellyttäen, että sitä voidaan käyttää ainoastaan yhdessä sellaisen moottorikäyttöisen ajoneuvon kanssa, jossa on kohdan 5.2.1.18.2 vaatimukset täyttävä sähköinen ohjausjohto. Muussa tapauksessa perävaunun, kun se kytketään sähköisesti, on automaattisesti käytettävä jarruja tai pysyttävä jarrutettuna. Kuljettajalle on tultava kohdassa 5.2.1.29.2 kuvatun erillisen keltaisen merkkivalon antama varoitus. |
| --- | --- |

5.1.3.5

Perävaunu voidaan varustaa kohdassa 5.1.3.1.3 kuvatulla tavalla edellyttäen, että sitä voidaan käyttää ainoastaan yhdessä sellaisen moottorikäyttöisen ajoneuvon kanssa, jossa on kohdan 5.2.1.18.2 vaatimukset täyttävä sähköinen ohjausjohto. Muussa tapauksessa perävaunun, kun se kytketään sähköisesti, on automaattisesti käytettävä jarruja tai pysyttävä jarrutettuna. Kuljettajalle on tultava kohdassa 5.2.1.29.2 kuvatun erillisen keltaisen merkkivalon antama varoitus.

| 5.1.3.6 | Sähköisen ohjausjohdon on vastattava ISO-standardeja 11992-1 ja 11992-2:2003 ja oltava kahdenvälistä tyyppiä, joka käyttää ISO 7630-1:n tai 7638-2:1997:n mukaista 7-napaista pistokytkintä. ISO 7638:n mukaisen pistokytkimen tiedonsiirtonapoja saa käyttää tiedon siirtämiseen yksinomaan ISO 11992-2:2003:n mukaisissa jarrutustoiminnoissa (myös ABS) ja pyörästön (ohjaus, renkaat ja pyöräntuenta) toiminnoissa. Jarrutustoiminnoilla on etusija, ja niiden on säilyttävä sekä normaalitilassa että vikatilassa. Pyörästöön liittyvän tiedon siirtäminen ei saa viivästyttää jarrutustoimintoja. ISO 7638:n mukaisesta pistokytkimestä saatavaa virtaa saa käyttää yksinomaan jarrutustoimintoihin ja pyörästön toimintoihin sekä siihen, mikä tarvitaan sellaisten perävaunuun liittyvien tietojen siirtämiseen, jotka eivät välity sähköisen ohjausjohdon kautta. Kaikissa tapauksissa sovelletaan kuitenkin tämän säännön kohdan 5.2.2.18 määräyksiä. Kaikkien muiden toimintojen virransyötössä on käytettävä muita toimenpiteitä.






  5.1.3.6.1 | Edellä kuvattu sähköisillä ohjausjohdoilla varustettujen vetävien ja hinattavien ajoneuvojen toiminnallinen yhteensopivuus on arvioitava tyyppihyväksynnän yhteydessä tarkistamalla sovellettavien ISO 11992:2003:n osan 1 ja 2 määräysten mukaisuus. Tämän säännön liitteessä 17 esitetään esimerkki testeistä, joita voidaan käyttää tämän arvioinnin suorittamisessa. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.6

Sähköisen ohjausjohdon on vastattava ISO-standardeja 11992-1 ja 11992-2:2003 ja oltava kahdenvälistä tyyppiä, joka käyttää ISO 7630-1:n tai 7638-2:1997:n mukaista 7-napaista pistokytkintä. ISO 7638:n mukaisen pistokytkimen tiedonsiirtonapoja saa käyttää tiedon siirtämiseen yksinomaan ISO 11992-2:2003:n mukaisissa jarrutustoiminnoissa (myös ABS) ja pyörästön (ohjaus, renkaat ja pyöräntuenta) toiminnoissa. Jarrutustoiminnoilla on etusija, ja niiden on säilyttävä sekä normaalitilassa että vikatilassa. Pyörästöön liittyvän tiedon siirtäminen ei saa viivästyttää jarrutustoimintoja. ISO 7638:n mukaisesta pistokytkimestä saatavaa virtaa saa käyttää yksinomaan jarrutustoimintoihin ja pyörästön toimintoihin sekä siihen, mikä tarvitaan sellaisten perävaunuun liittyvien tietojen siirtämiseen, jotka eivät välity sähköisen ohjausjohdon kautta. Kaikissa tapauksissa sovelletaan kuitenkin tämän säännön kohdan 5.2.2.18 määräyksiä. Kaikkien muiden toimintojen virransyötössä on käytettävä muita toimenpiteitä.

5.1.3.6.1

Edellä kuvattu sähköisillä ohjausjohdoilla varustettujen vetävien ja hinattavien ajoneuvojen toiminnallinen yhteensopivuus on arvioitava tyyppihyväksynnän yhteydessä tarkistamalla sovellettavien ISO 11992:2003:n osan 1 ja 2 määräysten mukaisuus. Tämän säännön liitteessä 17 esitetään esimerkki testeistä, joita voidaan käyttää tämän arvioinnin suorittamisessa.

| 5.1.3.6.2 | Kun moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu sähköisellä ohjausjohdolla ja kytketty sähköisesti perävaunuun, joka on varustettu sähköisellä ohjausjohdolla, moottorikäyttöisen ajoneuvon on havaittava sähköisestä ohjausjohdosta ilmenevä jatkuva vika (>40 ms) ja annettava kuljettajalle varoitus kohdassa 5.2.1.29.1.2 kuvatulla keltaisella merkkivalolla, mikäli kyseiset ajoneuvot on kytketty sähköisen ohjausjohdon välityksellä. |
| --- | --- |

5.1.3.6.2

Kun moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu sähköisellä ohjausjohdolla ja kytketty sähköisesti perävaunuun, joka on varustettu sähköisellä ohjausjohdolla, moottorikäyttöisen ajoneuvon on havaittava sähköisestä ohjausjohdosta ilmenevä jatkuva vika (>40 ms) ja annettava kuljettajalle varoitus kohdassa 5.2.1.29.1.2 kuvatulla keltaisella merkkivalolla, mikäli kyseiset ajoneuvot on kytketty sähköisen ohjausjohdon välityksellä.

| 5.1.3.7 | Jos moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käyttö käynnistää myös perävaunussa olevan jarrujärjestelmän, kuten kohdassa 5.1.2.3 sallitaan, on noudatettava seuraavia lisävaatimuksia:






  5.1.3.7.1 | Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti, moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käytön on käynnistettävä perävaunussa oleva jarrujärjestelmä paineilman ohjausjohdon kautta. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.7

Jos moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käyttö käynnistää myös perävaunussa olevan jarrujärjestelmän, kuten kohdassa 5.1.2.3 sallitaan, on noudatettava seuraavia lisävaatimuksia:

5.1.3.7.1

Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti, moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käytön on käynnistettävä perävaunussa oleva jarrujärjestelmä paineilman ohjausjohdon kautta.

| 5.1.3.7.2 | Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti, moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käytön on käynnistettävä kohdassa 5.1.3.7.1 kuvattu perävaunussa oleva jarrujärjestelmä. Lisäksi seisontajarrujärjestelmän käyttö voi käynnistää myös perävaunussa olevan jarrujärjestelmän sähköisen ohjausjohdon kautta |
| --- | --- |

5.1.3.7.2

Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti, moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käytön on käynnistettävä kohdassa 5.1.3.7.1 kuvattu perävaunussa oleva jarrujärjestelmä. Lisäksi seisontajarrujärjestelmän käyttö voi käynnistää myös perävaunussa olevan jarrujärjestelmän sähköisen ohjausjohdon kautta

| 5.1.3.7.3 | Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti tai jos se täyttää kohdan 5.2.1.18.2 vaatimukset ilman paineilman ohjausjohtoa (kohta 5.1.3.1.2), moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käytön on käynnistettävä perävaunussa oleva jarrujärjestelmä sähköisen ohjausjohdon kautta. Kun moottorikäyttöisen ajoneuvon jarrulaitteisiin tuleva sähköenergia on kytketty pois päältä, perävaunun jarrutus tehdään tyhjentämällä syöttöjohto (lisäksi paineilman ohjausjohto voi pysyä paineistettuna). Syöttöjohto saa pysyä tyhjennettynä vain siihen asti, kun moottorikäyttöisen ajoneuvon jarrulaitteisiin saadaan taas sähköenergiaa ja samanaikaisesti perävaunun jarrutus sähköisen ohjausjohdon kautta palautuu. |
| --- | --- |

5.1.3.7.3

Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti tai jos se täyttää kohdan 5.2.1.18.2 vaatimukset ilman paineilman ohjausjohtoa (kohta 5.1.3.1.2), moottorikäyttöisen ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän käytön on käynnistettävä perävaunussa oleva jarrujärjestelmä sähköisen ohjausjohdon kautta. Kun moottorikäyttöisen ajoneuvon jarrulaitteisiin tuleva sähköenergia on kytketty pois päältä, perävaunun jarrutus tehdään tyhjentämällä syöttöjohto (lisäksi paineilman ohjausjohto voi pysyä paineistettuna). Syöttöjohto saa pysyä tyhjennettynä vain siihen asti, kun moottorikäyttöisen ajoneuvon jarrulaitteisiin saadaan taas sähköenergiaa ja samanaikaisesti perävaunun jarrutus sähköisen ohjausjohdon kautta palautuu.

| 5.1.3.8 | Suljinlaitteet, jotka eivät toimi automaattisesti, eivät ole sallittuja. Nivellettyjen ajoneuvoyhdistelmien tapauksessa letkujen ja kaapeleiden on oltava osa moottorikäyttöistä ajoneuvoa. Kaikissa muissa tapauksissa letkujen ja kaapeleiden on oltava osa perävaunua. |
| --- | --- |

5.1.3.8

Suljinlaitteet, jotka eivät toimi automaattisesti, eivät ole sallittuja. Nivellettyjen ajoneuvoyhdistelmien tapauksessa letkujen ja kaapeleiden on oltava osa moottorikäyttöistä ajoneuvoa. Kaikissa muissa tapauksissa letkujen ja kaapeleiden on oltava osa perävaunua.

5.1.4   Jarrujärjestelmien teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset

5.1.4.1   Kulumiselle alttiiden käyttöjarrun osien, esim. kitkapintojen ja jarrurumpujen tai -levyjen, kulumisaste on pystyttävä arvioimaan (jarrurumpujen ja -levyjen kulumista ei välttämättä arvioida teknisen määräaikaistarkastuksen yhteydessä). Menetelmä, jolla tämä voidaan toteuttaa, on kuvattu tämän säännön kohdissa 5.2.1.11.2 ja 5.2.2.8.2.

5.1.4.2   Paineilmajarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon kunkin akselin käytössä olevien jarrutusvoimien määrittämiseksi tarvitaan paineenmittausliittimiä seuraavasti:

| 5.1.4.2.1 | Jarrujärjestelmän jokaiseen itsenäiseen piiriin liitteessä 6 kuvatun vasteajan kannalta epäedullisimmin sijaitsevaan jarrusylinteriin lähimpään helposti ulottuvilla olevaan kohtaan. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1

Jarrujärjestelmän jokaiseen itsenäiseen piiriin liitteessä 6 kuvatun vasteajan kannalta epäedullisimmin sijaitsevaan jarrusylinteriin lähimpään helposti ulottuvilla olevaan kohtaan.

| 5.1.4.2.2 | Liitteen 10 kohdassa 7.2 tarkoitetun paineilmaa säätävän laitteen sisältävään jarrujärjestelmään painejohtoon ennen ja jälkeen kyseistä laitetta sijaitsevaan lähimpään ulottuvilla olevaan kohtaan. Jos tämä laite on paineilmatoiminen, tarvitaan ylimääräinen mittausliitin kuormitetun tilan simulointia varten. Jos tällaista laitetta ei ole asennettu, on käytettävä yhtä paineenmittausliitintä, joka vastaa edellä mainittua tulopuolen mittausliitintä. Näiden mittausliitinten on sijaittava sellaisissa kohdissa, että ne ovat helposti ulottuvilla ajoneuvon ulko- tai sisäpuolella. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2

Liitteen 10 kohdassa 7.2 tarkoitetun paineilmaa säätävän laitteen sisältävään jarrujärjestelmään painejohtoon ennen ja jälkeen kyseistä laitetta sijaitsevaan lähimpään ulottuvilla olevaan kohtaan. Jos tämä laite on paineilmatoiminen, tarvitaan ylimääräinen mittausliitin kuormitetun tilan simulointia varten. Jos tällaista laitetta ei ole asennettu, on käytettävä yhtä paineenmittausliitintä, joka vastaa edellä mainittua tulopuolen mittausliitintä. Näiden mittausliitinten on sijaittava sellaisissa kohdissa, että ne ovat helposti ulottuvilla ajoneuvon ulko- tai sisäpuolella.

| 5.1.4.2.3 | Lähimpään helposti ulottuvilla olevaan kohtaan epäedullisimmin sijaitsevaan liitteen 7 osan A kohdassa 2.4 tarkoitettuun energianvarastointilaitteeseen. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3

Lähimpään helposti ulottuvilla olevaan kohtaan epäedullisimmin sijaitsevaan liitteen 7 osan A kohdassa 2.4 tarkoitettuun energianvarastointilaitteeseen.

| 5.1.4.2.4 | Jarrujärjestelmän jokaiseen itsenäiseen piiriin siten, että on mahdollista tarkistaa koko siirtojohdon sisään- ja ulostulopaine. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4

Jarrujärjestelmän jokaiseen itsenäiseen piiriin siten, että on mahdollista tarkistaa koko siirtojohdon sisään- ja ulostulopaine.

| 5.1.4.2.5 | Paineenmittausliittimien on oltava standardin ISO 3583:1984 kohdan 4 mukaisia. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5

Paineenmittausliittimien on oltava standardin ISO 3583:1984 kohdan 4 mukaisia.

5.1.4.3   Pääsyä tarvittaviin paineenmittausliittimiin ei saa estää ajoneuvon koriin tehtävillä muutoksilla tai siihen asennettavilla lisälaitteilla.

5.1.4.4   Suurimmat jarrutusvoimat on voitava saavuttaa staattisissa olosuhteissa jarrudynamometrissä.

5.1.4.5   Jarrujärjestelmiä koskevat tiedot:

| 5.1.4.5.1 | Paineilmajarrujärjestelmää koskevat tiedot toiminta- ja tehotestiä varten on ilmoitettava ajoneuvossa näkyvällä paikalla pysyvässä muodossa tai asetettava vapaasti saataville muulla tavoin (esimerkiksi käsikirjassa tai sähköisessä muodossa). |
| --- | --- |

5.1.4.5.1

Paineilmajarrujärjestelmää koskevat tiedot toiminta- ja tehotestiä varten on ilmoitettava ajoneuvossa näkyvällä paikalla pysyvässä muodossa tai asetettava vapaasti saataville muulla tavoin (esimerkiksi käsikirjassa tai sähköisessä muodossa).

| 5.1.4.5.2 | Paineilmajarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta tarvitaan vähintään seuraavat tiedot:
  Pneumaattisia ominaisuuksia koskevat tiedot:







  Kompressori/vapaavirtausventtiili (5) | Suurin katkaisupaine = ... kPa | Pienin kytkentäpaine = ... kPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Nelipiirisuojaventtiili | Staattinen sulkeutumispaine =...kPa |
| Perävaunun säätöventtiili tai releventtiili (8) tapauksen mukaan | 150 kPa ohjauspainetta vastaava syöttöpaine ...= kPa |
| Vähimmäissuunnittelupaine käyttöjarrujärjestelmässä laskutoimitusta varten (5)
   (6) | |

5.1.4.5.2

Paineilmajarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta tarvitaan vähintään seuraavat tiedot:

Pneumaattisia ominaisuuksia koskevat tiedot:

Kompressori/vapaavirtausventtiili (5)

Suurin katkaisupaine = ... kPa

Pienin kytkentäpaine = ... kPa

Nelipiirisuojaventtiili

Staattinen sulkeutumispaine =...kPa

Perävaunun säätöventtiili tai releventtiili (8) tapauksen mukaan

150 kPa ohjauspainetta vastaava syöttöpaine ...= kPa

Vähimmäissuunnittelupaine käyttöjarrujärjestelmässä laskutoimitusta varten (5)
   (6)

| | Akseli(t) |
| --- | --- |
| Jarrusylinterin tyyppi (7)

  Käyttöjarru/Seisontajarru | / | / | / |
| Suurin iskunpituus (7) smax = ...mm | | | |
| Vivun pituus (7) = ...mm | | | |

Akseli(t)

Jarrusylinterin tyyppi (7)

Käyttöjarru/Seisontajarru

/

/

/

Suurin iskunpituus (7) smax = ...mm

Vivun pituus (7) = ...mm

5.1.4.6   Vertailujarrutusvoimat

| 5.1.4.6.1 | Vertailujarrutusvoimat on määriteltävä paineilmalla toimivilla jarruilla varustetuille ajoneuvoille jarrudynamometriä käyttäen. |
| --- | --- |

5.1.4.6.1

Vertailujarrutusvoimat on määriteltävä paineilmalla toimivilla jarruilla varustetuille ajoneuvoille jarrudynamometriä käyttäen.

| 5.1.4.6.2 | Vertailujarrutusvoimat on määritettävä kunkin akselin osalta jarrusylinteripaineella, joka alarajana on 100 kPa ja ylärajana tyyppi 0 -olosuhteissa kehittynyt paine. Tyyppihyväksynnän hakijan on ilmoitettava vertailujarrutusvoimat jarrusylinterin painealueelta 100 kPa alkaen. Ajoneuvon valmistajan on asetettava nämä tiedot saataville kohdan 5.1.4.5.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1.4.6.2

Vertailujarrutusvoimat on määritettävä kunkin akselin osalta jarrusylinteripaineella, joka alarajana on 100 kPa ja ylärajana tyyppi 0 -olosuhteissa kehittynyt paine. Tyyppihyväksynnän hakijan on ilmoitettava vertailujarrutusvoimat jarrusylinterin painealueelta 100 kPa alkaen. Ajoneuvon valmistajan on asetettava nämä tiedot saataville kohdan 5.1.4.5.1 mukaisesti.

| 5.1.4.6.3 | Vertailujarrutusvoimat on ilmoitettava sellaisina, että ajoneuvo pystyy tuottamaan jarrutussuhteen, joka vastaa tämän säännön liitteessä 4 asianomaiselle ajoneuvolle määriteltyä jarrutussuhdetta (50 prosenttia M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvoilla lukuun ottamatta puoliperävaunuja ja 45 prosenttia puoliperävaunuilla), silloin kun jarrudynamometrissä mitattu jarrutusvoima kunkin akselin osalta kuormauksesta riippumatta ei ole pienempi kuin vertailujarrutusvoima tietyn jarrusylinteripaineen osalta ilmoitetun käyttöpainealueen rajoissa (9). |
| --- | --- |

5.1.4.6.3

Vertailujarrutusvoimat on ilmoitettava sellaisina, että ajoneuvo pystyy tuottamaan jarrutussuhteen, joka vastaa tämän säännön liitteessä 4 asianomaiselle ajoneuvolle määriteltyä jarrutussuhdetta (50 prosenttia M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvoilla lukuun ottamatta puoliperävaunuja ja 45 prosenttia puoliperävaunuilla), silloin kun jarrudynamometrissä mitattu jarrutusvoima kunkin akselin osalta kuormauksesta riippumatta ei ole pienempi kuin vertailujarrutusvoima tietyn jarrusylinteripaineen osalta ilmoitetun käyttöpainealueen rajoissa (9).

5.1.4.7   Jarrutusta ohjaavien kompleksisten sähköjärjestelmien asianmukainen toimintatila on pystyttävä tarkistamaan yksinkertaisella tavalla. Mahdollisesti tarvittavat erityistiedot on asetettava vapaasti saataville.

| 5.1.4.7.1 | Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla valmistajan valitseman tarkistusvälineen (esim. varoitussignaalin) toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta.
  Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkistamiseen on käytössä varamenettely. |
| --- | --- |

5.1.4.7.1

Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla valmistajan valitseman tarkistusvälineen (esim. varoitussignaalin) toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta.

Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkistamiseen on käytössä varamenettely.

5.1.5   Liitteen 18 vaatimuksia on sovellettava ajoneuvon kaikkien sellaisten kompleksisten sähköisten ohjausjärjestelmien turvallisuusnäkökohtiin, jotka toteuttavat jarrutustoiminnon ohjauksen välityksen tai muodostavat osan siitä. Tämä koskee myös niitä ohjausjärjestelmiä, jotka käyttävät jarrujärjestelmiä automaattisesti ohjattuun jarrutukseen tai selektiiviseen jarrutukseen.

Liitettä 18 sovelletaan järjestelmiin tai toimintoihin, jotka hyödyntävät jarrujärjestelmää jonkin korkeamman tason tavoitteen saavuttamiseksi, vain siinä määrin kuin ne vaikuttavat suoraan jarrujärjestelmään. Tällaiset järjestelmät eivät saa olla kytkettyinä irti jarrujärjestelmän tyyppihyväksyntätestauksen aikana.

5.2   Jarrujärjestelmien ominaisuudet

5.2.1   M2,- M3- and N-luokan ajoneuvot

5.2.1.1   Ajoneuvossa olevan jarrulaitejärjestelmän on täytettävä käyttöjarru-, varajarru- ja seisontajarrujärjestelmiä koskevat vaatimukset.

5.2.1.2   Käyttö-, vara- ja seisontajarrujärjestelmillä voi olla yhteisiä osia, kunhan ne täyttävät seuraavat edellytykset:

| 5.2.1.2.1 | Niissä on oltava ainakin kaksi hallintalaitetta, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja helposti kuljettajan ulottuvilla hänen tavanomaisesta ajoasennostaan.
  Kaikissa ajoneuvoluokissa paitsi M2- ja M3-luokassa jokaisen jarrun hallintalaite (hidastimen hallintalaitetta lukuun ottamatta) on suunniteltava siten, että se vapautettuna palautuu asentoon, jossa se on täysin poissa päältä. Tätä vaatimusta ei sovelleta seisontajarrun hallintalaitteeseen (tai vastaavaan osaan yhdistetystä hallintalaitteesta), kun se on mekaanisesti lukittu käyttöasentoon. |
| --- | --- |

5.2.1.2.1

Niissä on oltava ainakin kaksi hallintalaitetta, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja helposti kuljettajan ulottuvilla hänen tavanomaisesta ajoasennostaan.

Kaikissa ajoneuvoluokissa paitsi M2- ja M3-luokassa jokaisen jarrun hallintalaite (hidastimen hallintalaitetta lukuun ottamatta) on suunniteltava siten, että se vapautettuna palautuu asentoon, jossa se on täysin poissa päältä. Tätä vaatimusta ei sovelleta seisontajarrun hallintalaitteeseen (tai vastaavaan osaan yhdistetystä hallintalaitteesta), kun se on mekaanisesti lukittu käyttöasentoon.

| 5.2.1.2.2 | Käyttöjarrujärjestelmällä ja seisontajarrujärjestelmällä on oltava erilliset, toisistaan riippumattomat hallintalaitteet. |
| --- | --- |

5.2.1.2.2

Käyttöjarrujärjestelmällä ja seisontajarrujärjestelmällä on oltava erilliset, toisistaan riippumattomat hallintalaitteet.

| 5.2.1.2.3 | Jos käyttö- ja varajarrujärjestelmällä on yhteinen hallintalaite, tämän hallintalaitteen ja voimansiirtojärjestelmien osien välisen yhteyden tehokkuuden väheneminen tietyn käyttöajan jälkeen ei saa olla todennäköistä. |
| --- | --- |

5.2.1.2.3

Jos käyttö- ja varajarrujärjestelmällä on yhteinen hallintalaite, tämän hallintalaitteen ja voimansiirtojärjestelmien osien välisen yhteyden tehokkuuden väheneminen tietyn käyttöajan jälkeen ei saa olla todennäköistä.

| 5.2.1.2.4 | Jos käyttö- ja varajarrujärjestelmällä on yhteinen hallintalaite, seisontajarrujärjestelmä on suunniteltava siten, että se voidaan kytkeä toimintaan ajoneuvon liikkuessa. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmää voidaan käyttää, edes osittain, varahallintalaitteella. |
| --- | --- |

5.2.1.2.4

Jos käyttö- ja varajarrujärjestelmällä on yhteinen hallintalaite, seisontajarrujärjestelmä on suunniteltava siten, että se voidaan kytkeä toimintaan ajoneuvon liikkuessa. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmää voidaan käyttää, edes osittain, varahallintalaitteella.

| 5.2.1.2.5 | Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimusten soveltamista käyttöjarrujärjestelmä ja seisontajarrujärjestelmä voivat käyttää yhteisiä osia voimansiirroissaan, edellyttäen että missä tahansa voimansiirron osassa ilmenevän vian yhteydessä varajarrulle asetetut edellytykset joka tapauksessa turvataan. |
| --- | --- |

5.2.1.2.5

Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimusten soveltamista käyttöjarrujärjestelmä ja seisontajarrujärjestelmä voivat käyttää yhteisiä osia voimansiirroissaan, edellyttäen että missä tahansa voimansiirron osassa ilmenevän vian yhteydessä varajarrulle asetetut edellytykset joka tapauksessa turvataan.

| 5.2.1.2.6 | Jos muu kuin jarruihin kuuluva osa (sellaisena kuin se määritellään tämän säännön kohdassa 2.6) tai muut kuin kohdassa 5.2.1.2.8 tarkoitetut osat vahingoittuvat tai käyttöjarrujärjestelmä ei jostakin muusta syystä toimi (toimintahäiriö, jarrutukseen tarvittavan energian loppuminen osittain tai kokonaan), ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään varajarrujärjestelmän tai käyttöjarrujärjestelmän vielä toimintakunnossa olevan osan avulla varajarrujen toiminnalta vaadittujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.1.2.6

Jos muu kuin jarruihin kuuluva osa (sellaisena kuin se määritellään tämän säännön kohdassa 2.6) tai muut kuin kohdassa 5.2.1.2.8 tarkoitetut osat vahingoittuvat tai käyttöjarrujärjestelmä ei jostakin muusta syystä toimi (toimintahäiriö, jarrutukseen tarvittavan energian loppuminen osittain tai kokonaan), ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään varajarrujärjestelmän tai käyttöjarrujärjestelmän vielä toimintakunnossa olevan osan avulla varajarrujen toiminnalta vaadittujen edellytysten mukaisesti.

| 5.2.1.2.7 | Erityisesti jos vara- ja käyttöjarrujärjestelmällä on yhteinen hallintalaite ja voimansiirto:






  5.2.1.2.7.1 | Jos käyttöjarrun käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan lihasvoiman lisäksi yhdestä tai useammasta avustavasta energiavarastosta, varajarrua on avustavassa energiavarastossa ilmenevän vian yhteydessä pystyttävä käyttämään kuljettajan lihasvoimalla ja vielä mahdollisesti toimintakunnossa olevista energiavarastoista tuotetulla energialla siten, ettei hallintalaitteeseen vaikuttava voima ylitä suurimpia sallittuja arvoja. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.7

Erityisesti jos vara- ja käyttöjarrujärjestelmällä on yhteinen hallintalaite ja voimansiirto:

5.2.1.2.7.1

Jos käyttöjarrun käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan lihasvoiman lisäksi yhdestä tai useammasta avustavasta energiavarastosta, varajarrua on avustavassa energiavarastossa ilmenevän vian yhteydessä pystyttävä käyttämään kuljettajan lihasvoimalla ja vielä mahdollisesti toimintakunnossa olevista energiavarastoista tuotetulla energialla siten, ettei hallintalaitteeseen vaikuttava voima ylitä suurimpia sallittuja arvoja.

| 5.2.1.2.7.2 | Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan kuljettajan hallitsemasta energiavarastosta, käytössä on oltava vähintään kaksi täysin toisistaan riippumatonta energiavarastoa, joilla kummallakin on oma riippumaton voimansiirto. Kumpikin niistä saa vaikuttaa vain kahden tai useamman pyörän jarruun, jotka on valittava siten, että varajarrun toiminnalle asetetut vaatimukset täyttyvät ilman että ajoneuvon liikevakaus huononee jarrutuksen aikana. Lisäksi kukin energiavarasto on varustettava kohdan 5.2.1.13 mukaisella varoituslaitteella. Kussakin käyttöjarrupiirissä vähintään yhdessä ilmasäiliössä on oltava laite vedenpoistoa ja tyhjennystä varten tarkoituksenmukaisessa ja helposti ulottuvilla olevassa paikassa. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.2

Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan kuljettajan hallitsemasta energiavarastosta, käytössä on oltava vähintään kaksi täysin toisistaan riippumatonta energiavarastoa, joilla kummallakin on oma riippumaton voimansiirto. Kumpikin niistä saa vaikuttaa vain kahden tai useamman pyörän jarruun, jotka on valittava siten, että varajarrun toiminnalle asetetut vaatimukset täyttyvät ilman että ajoneuvon liikevakaus huononee jarrutuksen aikana. Lisäksi kukin energiavarasto on varustettava kohdan 5.2.1.13 mukaisella varoituslaitteella. Kussakin käyttöjarrupiirissä vähintään yhdessä ilmasäiliössä on oltava laite vedenpoistoa ja tyhjennystä varten tarkoituksenmukaisessa ja helposti ulottuvilla olevassa paikassa.

| 5.2.1.2.7.3 | Jos käyttöjarrun jarrutusvoima ja voimansiirto ovat riippuvaisia yksinomaan energiavaraston käytöstä, yhden energiavaraston katsotaan riittävän voimansiirtoa varten, edellyttäen että määräystenmukainen varajarrutus varmistetaan käyttämällä käyttöjarrun hallintalaitetta kuljettajan lihasvoimalla ja että kohdan 5.2.1.6 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.3

Jos käyttöjarrun jarrutusvoima ja voimansiirto ovat riippuvaisia yksinomaan energiavaraston käytöstä, yhden energiavaraston katsotaan riittävän voimansiirtoa varten, edellyttäen että määräystenmukainen varajarrutus varmistetaan käyttämällä käyttöjarrun hallintalaitetta kuljettajan lihasvoimalla ja että kohdan 5.2.1.6 vaatimukset täyttyvät.

| 5.2.1.2.8 | Tiettyjen osien, kuten polkimen ja sen laakerin, pääsylinterin ja sen männän tai mäntien (hydraulisissa järjestelmissä), säätöventtiilin (hydraulisissa ja/tai paineilmajärjestelmissä), jarrupolkimen ja pääsylinterin tai säätöventtiilin välisten liittimien, jarrusylinterien ja niiden mäntien (hydraulisissa ja/tai paineilmajärjestelmissä) sekä jarruvipujen ja jarrukenkien levitysmekanismien oletetaan pysyvän vahingoittumattomina, jos ne ovat tarkoituksenmukaisesti mitoitetut, helposti huollettavissa ja niissä on vähintään samanveroiset turvallisuusominaisuudet kuin muille ajoneuvon välttämättömille osille (kuten ohjausvivustolle) vahvistetaan. Jos vika missä tahansa näistä osista tekisi mahdottomaksi saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistetun jarrutustehon, on tämä osa tehtävä metallista tai materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, eikä se saa muuttaa merkittävästi muotoaan jarrujärjestelmien tavanomaisessa käytössä. |
| --- | --- |

5.2.1.2.8

Tiettyjen osien, kuten polkimen ja sen laakerin, pääsylinterin ja sen männän tai mäntien (hydraulisissa järjestelmissä), säätöventtiilin (hydraulisissa ja/tai paineilmajärjestelmissä), jarrupolkimen ja pääsylinterin tai säätöventtiilin välisten liittimien, jarrusylinterien ja niiden mäntien (hydraulisissa ja/tai paineilmajärjestelmissä) sekä jarruvipujen ja jarrukenkien levitysmekanismien oletetaan pysyvän vahingoittumattomina, jos ne ovat tarkoituksenmukaisesti mitoitetut, helposti huollettavissa ja niissä on vähintään samanveroiset turvallisuusominaisuudet kuin muille ajoneuvon välttämättömille osille (kuten ohjausvivustolle) vahvistetaan. Jos vika missä tahansa näistä osista tekisi mahdottomaksi saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistetun jarrutustehon, on tämä osa tehtävä metallista tai materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, eikä se saa muuttaa merkittävästi muotoaan jarrujärjestelmien tavanomaisessa käytössä.

5.2.1.3   Jos käyttöjarrujärjestelmällä ja varajarrujärjestelmällä on erilliset hallintalaitteet, molempien samanaikainen käyttö ei saa saattaa sekä käyttöjarrujärjestelmää että varajarrujärjestelmää toimintakyvyttömäksi riippumatta siitä, ovatko ne molemmat käyttökunnossa vai ainoastaan toinen niistä.

5.2.1.4   Käyttöjarrujärjestelmän, riippumatta siitä, onko se yhdistetty varajarrujärjestelmään, on oltava sellainen, että vian ilmetessä sen voimansiirron osassa riittävää määrää pyöristä jarrutetaan edelleen käyttämällä käyttöjarrun hallintalaitetta. Nämä pyörät on valittava siten, että käyttöjarrujärjestelmän jäännösjarrutusteho on tämän säännön liitteen 4 kohdan 2.4 vaatimusten mukainen.

| 5.2.1.4.1 | Edellä olevia vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta puoliperävaunujen vetoauton, jos puoliperävaunun käyttöjarrujärjestelmällä on vetoauton käyttöjarrujärjestelmästä riippumaton voimansiirto. |
| --- | --- |

5.2.1.4.1

Edellä olevia vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta puoliperävaunujen vetoauton, jos puoliperävaunun käyttöjarrujärjestelmällä on vetoauton käyttöjarrujärjestelmästä riippumaton voimansiirto.

| 5.2.1.4.2 | Hydraulisen voimansiirtojärjestelmän osan vioittumisesta on tultava varoitus kuljettajalle laitteella, jossa on kohdan 5.2.1.29.1.1 mukainen punainen varoitusvalo. Vaihtoehtoisesti voidaan hyväksyä tämän laitteen varoitusvalon syttyminen, kun säiliössä oleva neste on valmistajan määrittelemän tietyn tason alapuolella. |
| --- | --- |

5.2.1.4.2

Hydraulisen voimansiirtojärjestelmän osan vioittumisesta on tultava varoitus kuljettajalle laitteella, jossa on kohdan 5.2.1.29.1.1 mukainen punainen varoitusvalo. Vaihtoehtoisesti voidaan hyväksyä tämän laitteen varoitusvalon syttyminen, kun säiliössä oleva neste on valmistajan määrittelemän tietyn tason alapuolella.

5.2.1.5   Jos käytetään muuta energianlähdettä kuin kuljettajan lihasvoimaa, riittää yksi tällainen energianlähde (hydraulinen pumppu, paineilmakompressori jne.), mutta tavan, jolla tämän energianlähteen muodostamaa laitetta käytetään, on oltava niin turvallinen kuin mahdollista.

| 5.2.1.5.1 | Vian ilmetessä mihin tahansa ajoneuvon jarrujärjestelmän voimansiirron osaan tehonsyötön on jatkuttava vioittumattomiin osiin, jos tämä on tarpeen ajoneuvon pysäyttämiseksi jäännös- ja/tai varajarrutukselle vahvistetulla teholla. Tämä vaatimus on täytettävä joko sellaisten laitteiden avulla, jotka voidaan helposti kytkeä päälle kun ajoneuvo on liikkumaton, tai automaattisesti. |
| --- | --- |

5.2.1.5.1

Vian ilmetessä mihin tahansa ajoneuvon jarrujärjestelmän voimansiirron osaan tehonsyötön on jatkuttava vioittumattomiin osiin, jos tämä on tarpeen ajoneuvon pysäyttämiseksi jäännös- ja/tai varajarrutukselle vahvistetulla teholla. Tämä vaatimus on täytettävä joko sellaisten laitteiden avulla, jotka voidaan helposti kytkeä päälle kun ajoneuvo on liikkumaton, tai automaattisesti.

| 5.2.1.5.2 | Lisäksi piiriin kyseisen laitteen jälkeen sijoitettujen varastointilaitteiden on oltava sellaiset, että jos energiansyöttö vikaantuu käyttöjarrun hallintalaitteella tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen, ajoneuvo voidaan tämän säännön liitteen 7 kohdassa 1.2 määrättyjen edellytysten mukaisesti vielä pysäyttää viidennellä jarrutuskerralla varajarrulle vahvistetulla teholla. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2

Lisäksi piiriin kyseisen laitteen jälkeen sijoitettujen varastointilaitteiden on oltava sellaiset, että jos energiansyöttö vikaantuu käyttöjarrun hallintalaitteella tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen, ajoneuvo voidaan tämän säännön liitteen 7 kohdassa 1.2 määrättyjen edellytysten mukaisesti vielä pysäyttää viidennellä jarrutuskerralla varajarrulle vahvistetulla teholla.

| 5.2.1.5.3 | Nämä vaatimukset katsotaan kuitenkin täytetyiksi varastoidulla energialla toimivien hydraulisten jarrujärjestelmien osalta, jos tämän säännön liitteen 7 osan C kohdan 1.2.2 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3

Nämä vaatimukset katsotaan kuitenkin täytetyiksi varastoidulla energialla toimivien hydraulisten jarrujärjestelmien osalta, jos tämän säännön liitteen 7 osan C kohdan 1.2.2 vaatimukset täyttyvät.

5.2.1.6   Tämä säännön kohtien 5.2.1.2, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 vaatimukset on täytettävä käyttämättä sellaista automaattista laitetta, jonka tehottomuus voisi jäädä huomaamatta sen vuoksi, että tavallisesti lepoasennossa olevat osat kytkeytyvät toimintaan ainoastaan jarrujärjestelmässä ilmenevän vian vuoksi.

5.2.1.7   Käyttöjarrujärjestelmän vaikutuksen on kohdistuttava ajoneuvon kaikkiin pyöriin ja jakauduttava tarkoituksenmukaisesti akseleille.

| 5.2.1.7.1 | Jos ajoneuvossa on enemmän kuin kaksi akselia, saadaan jarrujen lukkiutumisen ja jarrupäällysteiden lasittumisen välttämiseksi tiettyjen akseleiden pyörien jarruvoima automaattisesti pudottaa nollaan tavallista huomattavasti kevyemmissä kuormitustiloissa, jos ajoneuvo täyttää kaikki tämän säännön liitteessä 4 vahvistetut tehovaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.1.7.1

Jos ajoneuvossa on enemmän kuin kaksi akselia, saadaan jarrujen lukkiutumisen ja jarrupäällysteiden lasittumisen välttämiseksi tiettyjen akseleiden pyörien jarruvoima automaattisesti pudottaa nollaan tavallista huomattavasti kevyemmissä kuormitustiloissa, jos ajoneuvo täyttää kaikki tämän säännön liitteessä 4 vahvistetut tehovaatimukset.

| 5.2.1.7.2 | Kun kyse on N1-luokan ajoneuvoista, joissa on B-luokan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, muista jarrutuslähteistä tuleva jarrutusteho voidaan vaiheistaa sopivasti, jotta voidaan käyttää pelkästään sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, edellyttäen että molemmat seuraavista vaatimuksista täyttyvät:






  5.2.1.7.2.1 | sähköisen hyötyjarrujärjestelmän momentin tietty vaihtelu (esimerkiksi ajovoima-akkujen sähköisen lataustilan muutoksista johtuva) kompensoidaan automaattisesti asianmukaisella vaihtelulla vaiheistussuhteessa, edellyttäen että jommankumman seuraavista tämän säännön liitteistä vaatimukset (10) täyttyvät: | liitteen 4 kohta 1.3.2 tai |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.7.2

Kun kyse on N1-luokan ajoneuvoista, joissa on B-luokan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, muista jarrutuslähteistä tuleva jarrutusteho voidaan vaiheistaa sopivasti, jotta voidaan käyttää pelkästään sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, edellyttäen että molemmat seuraavista vaatimuksista täyttyvät:

5.2.1.7.2.1

sähköisen hyötyjarrujärjestelmän momentin tietty vaihtelu (esimerkiksi ajovoima-akkujen sähköisen lataustilan muutoksista johtuva) kompensoidaan automaattisesti asianmukaisella vaihtelulla vaiheistussuhteessa, edellyttäen että jommankumman seuraavista tämän säännön liitteistä vaatimukset (10) täyttyvät:

liitteen 4 kohta 1.3.2 tai

| | liitteen 13 kohta 5.3 (myös siinä tapauksessa, että käytetään sähkömoottoria), ja |
| --- | --- |

liitteen 13 kohta 5.3 (myös siinä tapauksessa, että käytetään sähkömoottoria), ja

| 5.2.1.7.2.2 | tarpeen mukaan sen varmistamiseksi, että jarrutussuhde (10) pysyy suhteutettuna kuljettajan haluamaan jarrutustehoon, ottaen huomioon renkaan ja tien välinen kitka, jarrutus on saatava automaattisesti vaikuttamaan ajoneuvon kaikkiin pyöriin. |
| --- | --- |

5.2.1.7.2.2

tarpeen mukaan sen varmistamiseksi, että jarrutussuhde (10) pysyy suhteutettuna kuljettajan haluamaan jarrutustehoon, ottaen huomioon renkaan ja tien välinen kitka, jarrutus on saatava automaattisesti vaikuttamaan ajoneuvon kaikkiin pyöriin.

5.2.1.8   Käyttöjarrujärjestelmän vaikutuksen on jakauduttava samassa akselissa oleville pyörille symmetrisesti suhteessa ajoneuvon pitkittäissuuntaiseen keskitasoon. Kompensaatio ja lukkiutumiseneston kaltaiset toiminnot, jotka voivat aiheuttaa poikkeamia symmetrisestä jakautumisesta, on ilmoitettava.

| 5.2.1.8.1 | Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai sen tehon laskemisen, tästä on varoitettava kuljettajaa kohdan 5.2.1.29.1.2 mukaisella keltaisella merkkivalolla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormitustiloja, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot:






  5.2.1.8.1.1 | kun akselin vastakkaisten pyörien jarrupaineiden välinen ero on:






  a) | 25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥2 m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.8.1

Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai sen tehon laskemisen, tästä on varoitettava kuljettajaa kohdan 5.2.1.29.1.2 mukaisella keltaisella merkkivalolla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormitustiloja, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot:

5.2.1.8.1.1

kun akselin vastakkaisten pyörien jarrupaineiden välinen ero on:

a)

25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥2 m/s2,

| b) | arvo, joka vastaa 25:tä prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon, |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 25:tä prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon,

| 5.2.1.8.1.2 | kun on kyse yksittäisestä akselin kompensaatioarvosta:






  a) | >50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.2

kun on kyse yksittäisestä akselin kompensaatioarvosta:

a)

>50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥2 m/s2,

| b) | arvo, joka vastaa 50:tä prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon. |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 50:tä prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon.

| 5.2.1.8.2 | Edellä määritelty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarrua käytetään ensimmäistä kertaa ajoneuvon vauhdin ollessa yli 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.8.2

Edellä määritelty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarrua käytetään ensimmäistä kertaa ajoneuvon vauhdin ollessa yli 10 km/h.

5.2.1.9   Sähköisen ohjauksen välityksen vika ei saa aiheuttaa kuljettajan aikeiden vastaista jarrutusta.

5.2.1.10   Käyttö-, vara- ja seisontajarrujärjestelmän on vaikutettava jarrupintoihin, jotka on yhdistetty pyöriin riittävän kestävillä osilla.

Jos tietyn akselin tai akselien jarrutusmomentin kehittävät sekä kitkajarrujärjestelmä että B-luokan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, jälkimmäisen lähteen irtikytkeytyminen on sallittua, jos kitkajarrulähde säilyy pysyvästi kytkettynä ja pystyy antamaan kohdassa 5.2.1.7.2.1 tarkoitetun kompensaation.

Kun kyse sen sijaan on lyhyistä hetkittäisistä irtikytkeytymisistä, epätäydellinen kompensaatio on sallittua, mutta tämän kompensaation on 1 s kuluessa saavutettava vähintään 75 prosenttia lopullisesta arvostaan.

Pysyvästi kytketyn kitkajarrulähteen on kuitenkin kaikissa tapauksissa varmistettava, että sekä käyttö- että varajarrujärjestelmät toimivat edelleen niille vahvistetulla teholla.

Seisontajarrujärjestelmän jarrupintojen irtikytkeytyminen on sallittua vain, jos irtikytkeytyminen on yksinomaan kuljettajan istuimeltaan hallittavissa sellaisen järjestelmän avulla, joka ei voi kytkeytyä päälle vuodon seurauksena.

5.2.1.11   Jarrujen kuluminen on voitava helposti kompensoida käsikäyttöisen tai automaattisen säätöjärjestelmän avulla. Lisäksi voimansiirron ja jarrujen hallintalaitteilla ja osilla on oltava sellainen liikevara ja tarpeen vaatiessa sopivat keinot tehon kompensoimiseen siten, että jarrujen kuumentuessa tai jarrupäällysteiden kuluessa tiettyyn pisteeseen saakka tehokas jarrutus on varmistettu ilman välitöntä tarvetta jarrujen säätöön.

5.2.1.11.1   Käyttöjarrujen kulumissäädön on oltava automaattinen. Automaattisten kulumissäätölaitteiden asentaminen N2- ja N3-luokan maastoajoneuvoihin ja N1-luokan ajoneuvojen takajarruihin on kuitenkin vapaaehtoista. Automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustettujen jarrujen on kuumentumista seuraavan jäähtymisen jälkeen mahdollistettava liitteen 4 kohdassa 1.5.4 määritelty vapaa pyörintä samassa liitteessä määritellyn tyyppi I -testin jälkeen.

5.2.1.11.2   Käyttöjarrun kitkakomponenttien kulumisen tarkistaminen

| 5.2.1.11.2.1 | Käyttöjarrun jarrupäällysteiden kuluminen on voitava arvioida helposti ajoneuvon ulko- ja/tai alapuolelta pyöriä irrottamatta, esimerkiksi tarkoituksenmukaisten tarkastusaukkojen kautta. Tämä voidaan tehdä käyttämällä tavanomaisia työkaluja tai yleisiä ajoneuvojen tarkastuslaitteita.
  Vaihtoehtoisesti hyväksytään kullekin pyörälle (paripyörät katsotaan yhdeksi pyöräksi) asennettava tunnistuslaite, joka varoittaa kuljettajaa tämän tavanomaisessa ajoasennossa, kun päällysteen vaihtaminen on tarpeen. Varoitusvalona voidaan käyttää kohdassa 5.2.1.29.1.2 määriteltyä keltaista merkkivaloa. |
| --- | --- |

5.2.1.11.2.1

Käyttöjarrun jarrupäällysteiden kuluminen on voitava arvioida helposti ajoneuvon ulko- ja/tai alapuolelta pyöriä irrottamatta, esimerkiksi tarkoituksenmukaisten tarkastusaukkojen kautta. Tämä voidaan tehdä käyttämällä tavanomaisia työkaluja tai yleisiä ajoneuvojen tarkastuslaitteita.

Vaihtoehtoisesti hyväksytään kullekin pyörälle (paripyörät katsotaan yhdeksi pyöräksi) asennettava tunnistuslaite, joka varoittaa kuljettajaa tämän tavanomaisessa ajoasennossa, kun päällysteen vaihtaminen on tarpeen. Varoitusvalona voidaan käyttää kohdassa 5.2.1.29.1.2 määriteltyä keltaista merkkivaloa.

| 5.2.1.11.2.2 | Jarrulevyjen tai -rumpujen kitkapintojen kulumisasteen arviointi voidaan suorittaa ainoastaan komponentin välittömällä mittaamisella taikka jarrulevyjen tai -rumpujen kulumisen mahdollisten osoittimien tutkimisella, mikä voi edellyttää jonkinasteista osien purkamista. Tämän vuoksi ajoneuvon valmistajan on tyyppihyväksynnän yhteydessä määriteltävä seuraavat:






  a) | Menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä tarvittavan osien purkamisen määrä ja siihen tarvittavat välineet ja menettely. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.11.2.2

Jarrulevyjen tai -rumpujen kitkapintojen kulumisasteen arviointi voidaan suorittaa ainoastaan komponentin välittömällä mittaamisella taikka jarrulevyjen tai -rumpujen kulumisen mahdollisten osoittimien tutkimisella, mikä voi edellyttää jonkinasteista osien purkamista. Tämän vuoksi ajoneuvon valmistajan on tyyppihyväksynnän yhteydessä määriteltävä seuraavat:

a)

Menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä tarvittavan osien purkamisen määrä ja siihen tarvittavat välineet ja menettely.

| b) | Tiedot siitä, mikä on suurimman sallitun kulumisen raja, jossa osan vaihtaminen on välttämätöntä. |
| --- | --- |

b)

Tiedot siitä, mikä on suurimman sallitun kulumisen raja, jossa osan vaihtaminen on välttämätöntä.

Nämä tiedot on asetettava vapaasti saataville, esimerkiksi ajoneuvon käsikirjassa tai sähköisessä muodossa.

5.2.1.12   Nestevälitteisten jarrujärjestelmien nestesäiliöiden täyttöaukkoihin on päästävä helposti käsiksi. Lisäksi varanesteen säiliöiden on oltava siten suunniteltuja ja valmistettuja, että varanesteen pinnan taso voidaan helposti tarkistaa säiliöitä avaamatta. Jos jälkimmäinen vaatimus ei täyty, kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon on ilmaistava kuljettajalle varanesteen tason mahdollinen aleneminen, mikä saattaisi aiheuttaa vian jarrujärjestelmään. Nestevälitteisessä jarrujärjestelmässä käytettävä nestetyyppi on voitava tunnistaa ISO-standardin 9128:1987 kuvan 1 tai 2 mukaisesta tunnuksesta. Tunnus on kiinnitettävä näkyvään paikkaan pysyvästi 100 mm:n säteelle nestesäiliöiden täyttöaukoista. Lisätietoja voi saada valmistajalta.

5.2.1.13   Varoituslaite

| 5.2.1.13.1 | Ajoneuvoihin, joissa oleva käyttöjarru toimii energiavaraston avulla, on asennettava mahdollisen painemittarin lisäksi varoituslaite silloin, kun varajarrulle vahvistettua tehoa on mahdotonta saavuttaa kyseisen jarrujärjestelmän avulla ilman varastoidun energian käyttöä. Varoituslaite sytyttää merkkivalon tai antaa äänimerkin, kun varastoitu energia laskee jossakin järjestelmän osassa tasolle, jolla energiavarastoa täydentämättä ja ajoneuvon kuormauksesta riippumatta voidaan neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttöjarrun hallintalaitetta viidennen kerran käytettäessä vielä saavuttaa varajarrulle vahvistettu teho (kun käyttöjarrun voimansiirrossa ei ole vikoja ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle). Varoituslaitteen on oltava kytketty jarrupiiriin suoraan ja pysyvästi. Kun moottori on käynnissä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa ja jarrujärjestelmä on moitteettomassa kunnossa, kuten tyyppihyväksyntätesteissä, varoituslaite ei saa antaa merkkiä, paitsi aikana, jonka moottorin käynnistyksen jälkeinen energiavarastojen täyttyminen vaatii. Varoitusvalona on käytettävä 5.2.1.29.1.1 kohdassa tarkoitettua punaista merkkivaloa.






  5.2.1.13.1.1 | Niiden ajoneuvojen osalta, jotka ovat tämän säännön kohdan 5.2.1.5.1 vaatimusten mukaiset ainoastaan siksi, että ne täyttävät tämän säännön liitteen 7 osan C kohdan 1.2.2 vaatimukset, on hälytyslaitteessa kuitenkin oltava myös äänimerkki varoitusvalon lisäksi. Kyseisten laitteiden ei tarvitse toimia samanaikaisesti, jos kumpikin niistä täyttää edellä vahvistetut vaatimukset eikä äänimerkki käynnisty ennen valomerkkiä. Varoitusvalona on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettua punaista merkkivaloa. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.13.1

Ajoneuvoihin, joissa oleva käyttöjarru toimii energiavaraston avulla, on asennettava mahdollisen painemittarin lisäksi varoituslaite silloin, kun varajarrulle vahvistettua tehoa on mahdotonta saavuttaa kyseisen jarrujärjestelmän avulla ilman varastoidun energian käyttöä. Varoituslaite sytyttää merkkivalon tai antaa äänimerkin, kun varastoitu energia laskee jossakin järjestelmän osassa tasolle, jolla energiavarastoa täydentämättä ja ajoneuvon kuormauksesta riippumatta voidaan neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttöjarrun hallintalaitetta viidennen kerran käytettäessä vielä saavuttaa varajarrulle vahvistettu teho (kun käyttöjarrun voimansiirrossa ei ole vikoja ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle). Varoituslaitteen on oltava kytketty jarrupiiriin suoraan ja pysyvästi. Kun moottori on käynnissä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa ja jarrujärjestelmä on moitteettomassa kunnossa, kuten tyyppihyväksyntätesteissä, varoituslaite ei saa antaa merkkiä, paitsi aikana, jonka moottorin käynnistyksen jälkeinen energiavarastojen täyttyminen vaatii. Varoitusvalona on käytettävä 5.2.1.29.1.1 kohdassa tarkoitettua punaista merkkivaloa.

5.2.1.13.1.1

Niiden ajoneuvojen osalta, jotka ovat tämän säännön kohdan 5.2.1.5.1 vaatimusten mukaiset ainoastaan siksi, että ne täyttävät tämän säännön liitteen 7 osan C kohdan 1.2.2 vaatimukset, on hälytyslaitteessa kuitenkin oltava myös äänimerkki varoitusvalon lisäksi. Kyseisten laitteiden ei tarvitse toimia samanaikaisesti, jos kumpikin niistä täyttää edellä vahvistetut vaatimukset eikä äänimerkki käynnisty ennen valomerkkiä. Varoitusvalona on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettua punaista merkkivaloa.

| 5.2.1.13.1.2 | Kyseisen äänimerkin antava laite voidaan kytkeä pois käytöstä käsijarrua käytettäessä ja/tai, valmistajan valinnan mukaan, kun automaattivaihteen valintakytkin on ’pysäköinti’-asennossa. |
| --- | --- |

5.2.1.13.1.2

Kyseisen äänimerkin antava laite voidaan kytkeä pois käytöstä käsijarrua käytettäessä ja/tai, valmistajan valinnan mukaan, kun automaattivaihteen valintakytkin on ’pysäköinti’-asennossa.

5.2.1.14   Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimusten soveltamista, silloin kun lisäenergianlähteen käyttö on jarrujärjestelmän toimimisen kannalta välttämätöntä, on energiavaraston oltava sellainen, että jarrutusteho riittää pysäyttämään ajoneuvon vahvistettujen vaatimusten mukaisesti moottorin sammuttuakin tai vian ilmetessä energianlähteen käyttötoiminnoissa. Jos seisontajarrujärjestelmään vaikuttaa kuljettajan lihasvoiman lisäksi jarrutehostin, on seisontajarrujärjestelmän käyttö varmistettava silloinkin, kun tähän tehostimeen tulee vika, tarvittaessa sellaisella energiavarannolla, joka on riippumaton energiasta, jolla tehostinta normaalisti syötetään. Tämä energiavaranto voi olla myös käyttöjarrujärjestelmään tarkoitettua.

5.2.1.15   Sellaisen moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta, joka on hyväksytty vetämään vetoauton kuljettajan ohjaamalla jarrulla varustettua perävaunua, vetoauton käyttöjarrujärjestelmän on oltava varustettu siten suunnitellulla laitteella, että se varmistaa, että vian ilmetessä perävaunun jarrujärjestelmässä tai vetoauton ja perävaunun välisessä ilmansyöttöjohdossa (tai muussa vastaavassa liitännässä) vetoautoa pystytään edelleen jarruttamaan varajarrutukselle vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Tämä laite on asennettava vetoautoon.

5.2.1.16   Pneumaattisen/hydraulisen lisälaitteen on saatava energiansa sillä tavoin, että määrätyt hidastuvuusarvot saavutetaan ja että energianlähteen vahingoittuesssakaan lisälaitteen toiminta ei voi aiheuttaa jarrujärjestelmien energiavaran laskua kohdassa 5.2.1.13 tarkoitetun tason alapuolelle.

5.2.1.17   O3- ja O4-luokan perävaunujen käyttöjarrujärjestelmien on oltava joko jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä.

5.2.1.18   O3- tai O4-luokan perävaunun vetämiseen hyväksytyn ajoneuvon jarrujärjestelmien on täytettävä seuraavat edellytykset:

| 5.2.1.18.1 | Vetoauton varajarrujärjestelmää käytettäessä myös perävaunuun on kohdistuttava asteittainen jarrutus. |
| --- | --- |

5.2.1.18.1

Vetoauton varajarrujärjestelmää käytettäessä myös perävaunuun on kohdistuttava asteittainen jarrutus.

| 5.2.1.18.2 | Silloin kun vetoauton käyttöjarrujärjestelmään tulee vika ja kun tämä järjestelmä koostuu vähintään kahdesta riippumattomasta osasta, on osan tai osien, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Jos tämä toiminta saavutetaan venttiilillä, joka tavallisesti on levossa, saa tätä venttiiliä käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että kuljettaja voi helposti tarkistaa sen toiminnan ilman työkaluja joko ohjaamosta tai ajoneuvon ulkopuolelta. |
| --- | --- |

5.2.1.18.2

Silloin kun vetoauton käyttöjarrujärjestelmään tulee vika ja kun tämä järjestelmä koostuu vähintään kahdesta riippumattomasta osasta, on osan tai osien, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Jos tämä toiminta saavutetaan venttiilillä, joka tavallisesti on levossa, saa tätä venttiiliä käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että kuljettaja voi helposti tarkistaa sen toiminnan ilman työkaluja joko ohjaamosta tai ajoneuvon ulkopuolelta.

| 5.2.1.18.3 | Kuljettajan on voitava käyttää perävaunun jarruja kokonaisuudessaan tai osittain myös silloin, kun jokin paineilman liitosjohdoista on vioittunut (esim. murtunut tai vuotaa) tai sähköisessä ohjausjohdossa esiintyy häiriö tai vika, joko käyttöjarrun hallintalaitteen, varajarrun hallintalaitteen tai seisontajarrun hallintalaitteen avulla, ellei vika automaattisesti aiheuta perävaunun jarrutusta tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.3 vahvistetun tehon mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.1.18.3

Kuljettajan on voitava käyttää perävaunun jarruja kokonaisuudessaan tai osittain myös silloin, kun jokin paineilman liitosjohdoista on vioittunut (esim. murtunut tai vuotaa) tai sähköisessä ohjausjohdossa esiintyy häiriö tai vika, joko käyttöjarrun hallintalaitteen, varajarrun hallintalaitteen tai seisontajarrun hallintalaitteen avulla, ellei vika automaattisesti aiheuta perävaunun jarrutusta tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.3 vahvistetun tehon mukaisesti.

| 5.2.1.18.4 | Kohdassa 5.2.1.18.3 tarkoitetun automaattijarrutuksen katsotaan toteutuvan, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:






  5.2.1.18.4.1 | Kun jollakin kohdassa 5.2.1.18.3 tarkoitetulla hallintalaitteella tehdään täysjarrutus, on syöttöjohdon paineen laskettava 150 kPa:han seuraavan kahden sekunnin kuluessa. Lisäksi kun jarrun hallintalaite vapautetaan, syöttöjohdon on paineistuttava uudelleen. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.18.4

Kohdassa 5.2.1.18.3 tarkoitetun automaattijarrutuksen katsotaan toteutuvan, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

5.2.1.18.4.1

Kun jollakin kohdassa 5.2.1.18.3 tarkoitetulla hallintalaitteella tehdään täysjarrutus, on syöttöjohdon paineen laskettava 150 kPa:han seuraavan kahden sekunnin kuluessa. Lisäksi kun jarrun hallintalaite vapautetaan, syöttöjohdon on paineistuttava uudelleen.

| 5.2.1.18.4.2 | Kun syöttöjohto tyhjentyy ainakin 100 kPa:lla sekunnissa, on perävaunun automaattijarrutuksen alettava toimia ennen kuin syöttöjohdon paine laskee 200 kPa:han. |
| --- | --- |

5.2.1.18.4.2

Kun syöttöjohto tyhjentyy ainakin 100 kPa:lla sekunnissa, on perävaunun automaattijarrutuksen alettava toimia ennen kuin syöttöjohdon paine laskee 200 kPa:han.

| 5.2.1.18.5 | Vian ilmetessä yhdessä niistä ohjausjohdoista, jotka kytkevät toisiinsa kaksi ajoneuvoa, jotka on varustettu kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti, ohjausjohdon, johon vika ei ole vaikuttanut, on automaattisesti varmistettava liitteen 4 kohdassa 3.1 perävaunulle vahvistettu jarrutusteho. |
| --- | --- |

5.2.1.18.5

Vian ilmetessä yhdessä niistä ohjausjohdoista, jotka kytkevät toisiinsa kaksi ajoneuvoa, jotka on varustettu kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti, ohjausjohdon, johon vika ei ole vaikuttanut, on automaattisesti varmistettava liitteen 4 kohdassa 3.1 perävaunulle vahvistettu jarrutusteho.

5.2.1.19   Tämän säännön liitteen 14 kohdan 1.1 mukaisesti sähköisellä jarrujärjestelmällä varustetun perävaunun vetoon suunnitellun moottorikäyttöisen ajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 5.2.1.19.1 | Moottorikäyttöisen ajoneuvon virtalähteellä (laturi ja akku) on oltava riittävästi tehoa antamaan virtaa sähköiselle jarrujärjestelmälle. Kun moottori käy valmistajan suosittelemalla joutokäyntinopeudella ja kaikki valmistajan normaalivarustuksena toimittamat ajoneuvon sähkölaitteet ovat kytkettyinä päälle, ei sähköjohtojen jännite sähköisen jarrujärjestelmän suurimmalla virrankulutuksella (15 A) saa laskea alle arvon 9,6 V liitännästä mitattuna. Sähköjohtoihin ei saa ylikuormitettuinakaan aiheutua oikosulkua. |
| --- | --- |

5.2.1.19.1

Moottorikäyttöisen ajoneuvon virtalähteellä (laturi ja akku) on oltava riittävästi tehoa antamaan virtaa sähköiselle jarrujärjestelmälle. Kun moottori käy valmistajan suosittelemalla joutokäyntinopeudella ja kaikki valmistajan normaalivarustuksena toimittamat ajoneuvon sähkölaitteet ovat kytkettyinä päälle, ei sähköjohtojen jännite sähköisen jarrujärjestelmän suurimmalla virrankulutuksella (15 A) saa laskea alle arvon 9,6 V liitännästä mitattuna. Sähköjohtoihin ei saa ylikuormitettuinakaan aiheutua oikosulkua.

| 5.2.1.19.2 | Silloin kun vetoauton käyttöjarrujärjestelmään tulee vika ja kun tämä järjestelmä koostuu vähintään kahdesta riippumattomasta osasta, on osan tai osien, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja. |
| --- | --- |

5.2.1.19.2

Silloin kun vetoauton käyttöjarrujärjestelmään tulee vika ja kun tämä järjestelmä koostuu vähintään kahdesta riippumattomasta osasta, on osan tai osien, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja.

| 5.2.1.19.3 | Jarruvalon katkaisijan ja sähköisen jarrujärjestelmän käyttämiseen tarkoitetun virtapiirin käyttö on sallittua vain, jos käyttöjohto ja jarruvalo on kytketty rinnan ja jarruvalon katkaisin ja virtapiiri pystyvät ottamaan vastaan ylimääräistä kuormaa. |
| --- | --- |

5.2.1.19.3

Jarruvalon katkaisijan ja sähköisen jarrujärjestelmän käyttämiseen tarkoitetun virtapiirin käyttö on sallittua vain, jos käyttöjohto ja jarruvalo on kytketty rinnan ja jarruvalon katkaisin ja virtapiiri pystyvät ottamaan vastaan ylimääräistä kuormaa.

5.2.1.20   Jos paineilmalla toimivassa käyttöjarrujärjestelmässä on ainakin kaksi itsenäistä yksikköä, on vuodon näiden yksiköiden välillä hallintalaitteen kohdalla tai sen jälkeen päästävä keskeytyksettä ulos.

5.2.1.21   Niiden moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, jotka on hyväksytty vetämään O3- tai O4-luokkaan kuuluvia perävaunuja, saa perävaunun käyttöjarrujärjestelmää käyttää ainoastaan yhdessä vetoauton käyttö-, vara- tai seisontajarrujärjestelmän kanssa. Perävaunun jarrujen automaattinen kytkeytyminen yksinään on kuitenkin sallittua, kun vetoauto käynnistää automaattisesti perävaunun jarrujen toiminnan yksinomaan ajoneuvon vakauttamistarkoituksessa.

5.2.1.22   M2-, M3-, N2- ja N3-luokkiin kuuluvat enintään neliakseliset moottorikäyttöiset ajoneuvot on varustettava 1-luokan lukkiutumisenestojärjestelmillä tämän säännön liitteen 13 mukaisesti.

5.2.1.23   Lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun perävaunun vetämiseen hyväksytyt moottorikäyttöiset ajoneuvot on varustettava myös ISO-standardin 7638:1997 (11) mukaisella erityisellä pistokytkimellä sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoa ja/tai perävaunujen lukkiutumisenestojärjestelmiä varten.

5.2.1.24   Lisävaatimukset M2- ja N1-luokan sekä N2-luokan (< 5 tonnia) ajoneuvoille, jotka on varustettu A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä:

| 5.2.1.24.1 | N1-luokan ajoneuvojen tapauksessa sähköistä hyötyjarrujärjestelmää voidaan käyttää ainoastaan kaasupolkimella ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla. |
| --- | --- |

5.2.1.24.1

N1-luokan ajoneuvojen tapauksessa sähköistä hyötyjarrujärjestelmää voidaan käyttää ainoastaan kaasupolkimella ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla.

| 5.2.1.24.2 | Lisäksi M2- ja N2-luokan (< 5 tonnia) ajoneuvojen tapauksessa sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaite voi olla erillinen kytkin tai vipu. |
| --- | --- |

5.2.1.24.2

Lisäksi M2- ja N2-luokan (< 5 tonnia) ajoneuvojen tapauksessa sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaite voi olla erillinen kytkin tai vipu.

| 5.2.1.24.3 | Kohtien 5.2.1.25.6 ja 5.2.1.25.7 vaatimuksia sovelletaan myös A-luokan hyötyjarrujärjestelmiin. |
| --- | --- |

5.2.1.24.3

Kohtien 5.2.1.25.6 ja 5.2.1.25.7 vaatimuksia sovelletaan myös A-luokan hyötyjarrujärjestelmiin.

5.2.1.25   Lisävaatimukset M2-, N1- ja N2-luokan (< 5 tonnia) ajoneuvoille, jotka on varustettu B-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä:

| 5.2.1.25.1 | Käyttöjarrujärjestelmän osa on voitava kytkeä pois päältä osittain tai kokonaan ainoastaan automaattisesti. Tätä ei saa tulkita poikkeukseksi kohdassa 5.2.1.10 vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.1.25.1

Käyttöjarrujärjestelmän osa on voitava kytkeä pois päältä osittain tai kokonaan ainoastaan automaattisesti. Tätä ei saa tulkita poikkeukseksi kohdassa 5.2.1.10 vahvistetuista vaatimuksista.

| 5.2.1.25.2 | Käyttöjarrujärjestelmällä saa olla ainoastaan yksi hallintalaite. |
| --- | --- |

5.2.1.25.2

Käyttöjarrujärjestelmällä saa olla ainoastaan yksi hallintalaite.

| 5.2.1.25.3 | Jompaankumpaan luokkaan kuuluvalla sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan kaikkia asiaa koskevia määräyksiä kohdan 5.2.1.24.1 määräyksiä lukuun ottamatta.
  N1-luokan ajoneuvojen osalta sähköistä hyötyjarrujärjestelmää voidaan tässä tapauksessa käyttää kaasupolkimella ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla.
  Lisäksi käyttöjarrun hallintalaitteen käyttäminen ei saa vähentää kaasupolkimen vapauttamisesta syntyvää jarrutusvaikutusta. |
| --- | --- |

5.2.1.25.3

Jompaankumpaan luokkaan kuuluvalla sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan kaikkia asiaa koskevia määräyksiä kohdan 5.2.1.24.1 määräyksiä lukuun ottamatta.

N1-luokan ajoneuvojen osalta sähköistä hyötyjarrujärjestelmää voidaan tässä tapauksessa käyttää kaasupolkimella ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla.

Lisäksi käyttöjarrun hallintalaitteen käyttäminen ei saa vähentää kaasupolkimen vapauttamisesta syntyvää jarrutusvaikutusta.

| 5.2.1.25.4 | Moottorien sammuttaminen ja käytettävä vaihde eivät saa vaikuttaa haitallisesti käyttöjarrujärjestelmään. |
| --- | --- |

5.2.1.25.4

Moottorien sammuttaminen ja käytettävä vaihde eivät saa vaikuttaa haitallisesti käyttöjarrujärjestelmään.

| 5.2.1.25.5 | Jos jarrujen sähköisten osien toiminta perustuu käyttöjarrun hallintalaitteesta tulevien tietojen ja asianomaisiin pyöriin suuntautuvan jarrutusvoiman väliseen suhteeseen, jarrutusvoiman jakautumista akseleille muuttavasta kyseisen suhteen häiriöstä (tapauksen mukaan joko liite 10 tai 13) on tultava varoitus kuljettajalle merkkivalolla viimeistään sillä hetkellä, kun hallintalaite kytketään päälle, ja valon on oltava päällä niin kauan kuin häiriö jatkuu ja hallintalaitteen katkaisija (avain) on ’päällä’-asennossa. |
| --- | --- |

5.2.1.25.5

Jos jarrujen sähköisten osien toiminta perustuu käyttöjarrun hallintalaitteesta tulevien tietojen ja asianomaisiin pyöriin suuntautuvan jarrutusvoiman väliseen suhteeseen, jarrutusvoiman jakautumista akseleille muuttavasta kyseisen suhteen häiriöstä (tapauksen mukaan joko liite 10 tai 13) on tultava varoitus kuljettajalle merkkivalolla viimeistään sillä hetkellä, kun hallintalaite kytketään päälle, ja valon on oltava päällä niin kauan kuin häiriö jatkuu ja hallintalaitteen katkaisija (avain) on ’päällä’-asennossa.

| 5.2.1.25.6 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

5.2.1.25.6

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaan.

| 5.2.1.25.7 | Lukkiutumisenestolaitteella varustetuissa ajoneuvoissa lukkiutumisenestolaitteen on ohjattava sähköistä hyötyjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

5.2.1.25.7

Lukkiutumisenestolaitteella varustetuissa ajoneuvoissa lukkiutumisenestolaitteen on ohjattava sähköistä hyötyjarrujärjestelmää.

5.2.1.26   Seisontajarrujärjestelmän sähköiseen voimansiirtoon sovellettavat erityiset lisävaatimukset

| 5.2.1.26.1 | Jos sähköisessä voimansiirrossa ilmenee vika, seisontajarrujärjestelmän tahaton käyttö on estettävä. |
| --- | --- |

5.2.1.26.1

Jos sähköisessä voimansiirrossa ilmenee vika, seisontajarrujärjestelmän tahaton käyttö on estettävä.

| 5.2.1.26.2 | Seuraavien vaatimusten on täytyttävä sähkövikojen ilmetessä:






  5.2.1.26.2.1 | M2-, M3-, N2- ja N3- luokan ajoneuvot:
  Jos hallintalaitteessa ilmenee sähkövika tai sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuu katkos elektronisten ohjausyksiköiden ulkopuolella, energiansyöttöä lukuun ottamatta, on seisontajarrujärjestelmää voitava edelleen käyttää kuljettajan istuimelta ja siten pystyttävä pitämään kuormattu ajoneuvo paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa seisontajarrun automaattinen käynnistyminen on sallittu, kun ajoneuvo on paikoillaan, edellyttäen, että edellä mainittu teho saavutetaan ja että käynnistynyt seisontajarru pysyy kytkettynä riippumatta sytytyskytkimen (käynnistyskytkimen) asennosta. Tässä vaihtoehdossa seisontajarrun on vapauduttava automaattisesti, kun kuljettaja alkaa saattaa ajoneuvoa takaisin liikkeeseen. Tarvittaessa on oltava myös mahdollista kytkeä seisontajarrujärjestelmä pois päältä työkalujen ja/tai ajoneuvossa kuljetettavan tai siihen asennetun ylimääräisen laitteen avulla. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.26.2

Seuraavien vaatimusten on täytyttävä sähkövikojen ilmetessä:

5.2.1.26.2.1

M2-, M3-, N2- ja N3- luokan ajoneuvot:

Jos hallintalaitteessa ilmenee sähkövika tai sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuu katkos elektronisten ohjausyksiköiden ulkopuolella, energiansyöttöä lukuun ottamatta, on seisontajarrujärjestelmää voitava edelleen käyttää kuljettajan istuimelta ja siten pystyttävä pitämään kuormattu ajoneuvo paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa seisontajarrun automaattinen käynnistyminen on sallittu, kun ajoneuvo on paikoillaan, edellyttäen, että edellä mainittu teho saavutetaan ja että käynnistynyt seisontajarru pysyy kytkettynä riippumatta sytytyskytkimen (käynnistyskytkimen) asennosta. Tässä vaihtoehdossa seisontajarrun on vapauduttava automaattisesti, kun kuljettaja alkaa saattaa ajoneuvoa takaisin liikkeeseen. Tarvittaessa on oltava myös mahdollista kytkeä seisontajarrujärjestelmä pois päältä työkalujen ja/tai ajoneuvossa kuljetettavan tai siihen asennetun ylimääräisen laitteen avulla.

| 5.2.1.26.2.2 | N1-luokan ajoneuvot:
  Jos hallintalaitteessa ilmenee sähkövika tai sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuu katkos hallintalaitteen ja siihen välittömästi kytketyn elektronisen ohjausyksikön välillä, energiansyöttöä lukuun ottamatta, on seisontajarrujärjestelmää voitava edelleen käyttää kuljettajan istuimelta ja siten pystyttävä pitämään kuormattu ajoneuvo paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa seisontajarrun automaattinen käynnistyminen on sallittu, kun ajoneuvo on paikoillaan, edellyttäen, että edellä mainittu teho saavutetaan ja että käynnistynyt seisontajarru pysyy kytkettynä riippumatta sytytyskytkimen (käynnistyskytkimen) asennosta. Tässä vaihtoehdossa seisontajarrun on vapauduttava automaattisesti, kun kuljettaja alkaa saattaa ajoneuvoa takaisin liikkeeseen. Edellä mainitun tehon saavuttamiseksi tai sen saavuttamisen apuna voidaan käyttää mekaanista/manuaalista voimansiirtoa tai automaattista voimansiirtoa (pysäköinti-asento). |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.2

N1-luokan ajoneuvot:

Jos hallintalaitteessa ilmenee sähkövika tai sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuu katkos hallintalaitteen ja siihen välittömästi kytketyn elektronisen ohjausyksikön välillä, energiansyöttöä lukuun ottamatta, on seisontajarrujärjestelmää voitava edelleen käyttää kuljettajan istuimelta ja siten pystyttävä pitämään kuormattu ajoneuvo paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa seisontajarrun automaattinen käynnistyminen on sallittu, kun ajoneuvo on paikoillaan, edellyttäen, että edellä mainittu teho saavutetaan ja että käynnistynyt seisontajarru pysyy kytkettynä riippumatta sytytyskytkimen (käynnistyskytkimen) asennosta. Tässä vaihtoehdossa seisontajarrun on vapauduttava automaattisesti, kun kuljettaja alkaa saattaa ajoneuvoa takaisin liikkeeseen. Edellä mainitun tehon saavuttamiseksi tai sen saavuttamisen apuna voidaan käyttää mekaanista/manuaalista voimansiirtoa tai automaattista voimansiirtoa (pysäköinti-asento).

| 5.2.1.26.2.3 | Seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvasta katkoksesta tai hallintalaitteessa ilmenevästä sähköviasta on tultava varoitus kuljettajalle kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla. Kun syynä on seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuva katkos, tämän keltaisen merkkivalon on sytyttävä heti kun katkos tapahtuu. Lisäksi tällaisesta sähköviasta hallintalaitteessa tai katkoksesta elektronisten ohjausyksiköiden ulkopuolisissa johdoissa, energiansyöttöä lukuun ottamatta, on tultava varoitus kuljettajalle siten, että kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen merkkivalo vilkkuu niin kauan kuin sytytyskytkin (käynnistyskytkin) on ”päällä”-asennossa (käynnissä), ja lisäksi vähintään 10 sekuntia tämän jälkeen, sekä hallintalaite on ”päällä”-asennossa (aktivoituna).
  Jos seisontajarrujärjestelmä kuitenkin havaitsee seisontajarrun olevan oikein lukittuna, punaisen varoitusvalon vilkkuminen ei ole enää tarpeen, ja on käytettävä vilkkumatonta punaista merkkivaloa sen osoittamiseen, että seisontajarru on käytössä.
  Jos seisontajarrun käynnistyksestä ilmoitetaan normaalisti erillisellä punaisella varoitusvalolla, joka täyttää kaikki kohdan 5.2.1.29.3 vaatimukset, kyseistä varoitusvaloa on käytettävä edellä mainittujen punaista merkkivaloa koskevien vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.3

Seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvasta katkoksesta tai hallintalaitteessa ilmenevästä sähköviasta on tultava varoitus kuljettajalle kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla. Kun syynä on seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuva katkos, tämän keltaisen merkkivalon on sytyttävä heti kun katkos tapahtuu. Lisäksi tällaisesta sähköviasta hallintalaitteessa tai katkoksesta elektronisten ohjausyksiköiden ulkopuolisissa johdoissa, energiansyöttöä lukuun ottamatta, on tultava varoitus kuljettajalle siten, että kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen merkkivalo vilkkuu niin kauan kuin sytytyskytkin (käynnistyskytkin) on ”päällä”-asennossa (käynnissä), ja lisäksi vähintään 10 sekuntia tämän jälkeen, sekä hallintalaite on ”päällä”-asennossa (aktivoituna).

Jos seisontajarrujärjestelmä kuitenkin havaitsee seisontajarrun olevan oikein lukittuna, punaisen varoitusvalon vilkkuminen ei ole enää tarpeen, ja on käytettävä vilkkumatonta punaista merkkivaloa sen osoittamiseen, että seisontajarru on käytössä.

Jos seisontajarrun käynnistyksestä ilmoitetaan normaalisti erillisellä punaisella varoitusvalolla, joka täyttää kaikki kohdan 5.2.1.29.3 vaatimukset, kyseistä varoitusvaloa on käytettävä edellä mainittujen punaista merkkivaloa koskevien vaatimusten täyttämiseksi.

| 5.2.1.26.3 | Lisälaitteelle voidaan syöttää energiaa seisontajarrujärjestelmän sähköisestä voimansiirrosta, edellyttäen että energiansyöttö riittää seisontajarrujärjestelmän käyttämiseen ajoneuvon sähkökuormituksen lisäksi järjestelmän ollessa toimintakunnossa. Kohdan 5.2.1.27.7 määräyksiä sovelletaan silloin, kun myös käyttöjarrujärjestelmä käyttää kyseistä energiavarastoa. |
| --- | --- |

5.2.1.26.3

Lisälaitteelle voidaan syöttää energiaa seisontajarrujärjestelmän sähköisestä voimansiirrosta, edellyttäen että energiansyöttö riittää seisontajarrujärjestelmän käyttämiseen ajoneuvon sähkökuormituksen lisäksi järjestelmän ollessa toimintakunnossa. Kohdan 5.2.1.27.7 määräyksiä sovelletaan silloin, kun myös käyttöjarrujärjestelmä käyttää kyseistä energiavarastoa.

| 5.2.1.26.4 | Kun jarrulaitteen sähköenergiaa ohjaava sytytys-/käynnistyskytkin on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu, seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää, mutta sen kytkeytyminen pois päältä on estettävä. |
| --- | --- |

5.2.1.26.4

Kun jarrulaitteen sähköenergiaa ohjaava sytytys-/käynnistyskytkin on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu, seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää, mutta sen kytkeytyminen pois päältä on estettävä.

5.2.1.27   Sähköisellä ohjauksen välityksellä varustettuun seisontajarrujärjestelmään sovellettavat erityisvaatimukset

| 5.2.1.27.1 | Kun seisontajarru on kytketty pois päältä, käyttöjarrujärjestelmällä on pystyttävä saamaan aikaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin vahvistetussa tyyppi 0 -testissä edellytetty jarrutusvoima, myös silloin kun sytytys-/käynnistyskytkin on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu. Kun on kyse O3- tai O4-luokan perävaunujen vetämiseen hyväksytystä moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, perävaunun käyttöjarrujärjestelmän on pystyttävä tuottamaan täysi ohjaussignaali perävaunulle. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa. |
| --- | --- |

5.2.1.27.1

Kun seisontajarru on kytketty pois päältä, käyttöjarrujärjestelmällä on pystyttävä saamaan aikaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin vahvistetussa tyyppi 0 -testissä edellytetty jarrutusvoima, myös silloin kun sytytys-/käynnistyskytkin on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu. Kun on kyse O3- tai O4-luokan perävaunujen vetämiseen hyväksytystä moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, perävaunun käyttöjarrujärjestelmän on pystyttävä tuottamaan täysi ohjaussignaali perävaunulle. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa.

| 5.2.1.27.2 | Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee, sen energiansyöttöä lukuun ottamatta, yksittäinen tilapäinen (< 0 ms) vika (esim. signaalikatkos tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun jarrutustehoon. |
| --- | --- |

5.2.1.27.2

Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee, sen energiansyöttöä lukuun ottamatta, yksittäinen tilapäinen (< 0 ms) vika (esim. signaalikatkos tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun jarrutustehoon.

| 5.2.1.27.3 | Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen, sen energiavarastoa lukuun ottamatta, tulee vika (12), joka vaikuttaa tässä säännössä käsiteltyjen järjestelmien toimintaan ja tehoon, tästä on varoitettava kuljettajaa joko kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetulla punaisella merkkivalolla tai kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla. Jos vahvistettua käyttöjarrutehoa ei voida enää saada aikaan (punainen varoitusvalo), sähkövirran syötön keskeytymisestä (esim. katkoksesta tai irtikytkeytymisestä) johtuvista vioista on tultava ilmoitus kuljettajalle heti niiden tapahtuessa ja vahvistettu jäännösjarrutusteho on saatava aikaan käyttöjarrun hallintalaitetta käyttämällä tämän säännön liitteen 4 kohdan 2.4 kohdan mukaisesti. Näitä vaatimuksia ei saa tulkita poikkeukseksi varajarrulle vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.1.27.3

Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen, sen energiavarastoa lukuun ottamatta, tulee vika (12), joka vaikuttaa tässä säännössä käsiteltyjen järjestelmien toimintaan ja tehoon, tästä on varoitettava kuljettajaa joko kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetulla punaisella merkkivalolla tai kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla. Jos vahvistettua käyttöjarrutehoa ei voida enää saada aikaan (punainen varoitusvalo), sähkövirran syötön keskeytymisestä (esim. katkoksesta tai irtikytkeytymisestä) johtuvista vioista on tultava ilmoitus kuljettajalle heti niiden tapahtuessa ja vahvistettu jäännösjarrutusteho on saatava aikaan käyttöjarrun hallintalaitetta käyttämällä tämän säännön liitteen 4 kohdan 2.4 kohdan mukaisesti. Näitä vaatimuksia ei saa tulkita poikkeukseksi varajarrulle vahvistetuista vaatimuksista.

| 5.2.1.27.4 | Moottorikäyttöisen ajoneuvon, joka on kytketty sähköisesti perävaunuun sähköisen ohjausjohdon välityksellä, on annettava selkeä varoitus kuljettajalle, jos perävaunu antaa virheilmoituksen siitä, että varastoidun energian määrä perävaunun käyttöjarrujärjestelmän jossakin osassa laskee kohdassa 5.2.2.16 tarkoitetun varoitustason alapuolelle. Vastaava varoitus on annettava myös silloin, kun perävaunun sähköisessä ohjauksen välityksessä, sen energiavarastoa lukuun ottamatta, ilmenee jatkuva vika (> 40 ms), joka estää perävaunun käyttöjarrulle vahvistetun jarrutustehon saavuttamisen, kuten kohdassa 5.2.2.15.2.1 esitetään. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.2.1 tarkoitettua punaista varoitusvaloa. |
| --- | --- |

5.2.1.27.4

Moottorikäyttöisen ajoneuvon, joka on kytketty sähköisesti perävaunuun sähköisen ohjausjohdon välityksellä, on annettava selkeä varoitus kuljettajalle, jos perävaunu antaa virheilmoituksen siitä, että varastoidun energian määrä perävaunun käyttöjarrujärjestelmän jossakin osassa laskee kohdassa 5.2.2.16 tarkoitetun varoitustason alapuolelle. Vastaava varoitus on annettava myös silloin, kun perävaunun sähköisessä ohjauksen välityksessä, sen energiavarastoa lukuun ottamatta, ilmenee jatkuva vika (> 40 ms), joka estää perävaunun käyttöjarrulle vahvistetun jarrutustehon saavuttamisen, kuten kohdassa 5.2.2.15.2.1 esitetään. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.2.1 tarkoitettua punaista varoitusvaloa.

| 5.2.1.27.5 | Jos sähköisen ohjauksen välityksen energianlähteeseen tulee vika, käyttöjarrujärjestelmän koko säätöalue energiatason nimellisarvosta alkaen on saavutettava käyttöjarrun hallintalaiteella tehtyjen kahdenkymmenen peräkkäisen täyden iskun jarrutuksen jälkeen. Testin aikana jarrun hallintalaitteella on tehtävä 20 sekunnin pituinen täysjarrutus, ja tämän jälkeen hallintalaite on vapautettava aina viideksi sekunniksi. Testin aikana energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa, jotta käyttöjarrujärjestelmällä saadaan aikaan täysjarrutus. Tätä vaatimusta ei saa tulkita poikkeukseksi liitteessä 7 vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.1.27.5

Jos sähköisen ohjauksen välityksen energianlähteeseen tulee vika, käyttöjarrujärjestelmän koko säätöalue energiatason nimellisarvosta alkaen on saavutettava käyttöjarrun hallintalaiteella tehtyjen kahdenkymmenen peräkkäisen täyden iskun jarrutuksen jälkeen. Testin aikana jarrun hallintalaitteella on tehtävä 20 sekunnin pituinen täysjarrutus, ja tämän jälkeen hallintalaite on vapautettava aina viideksi sekunniksi. Testin aikana energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa, jotta käyttöjarrujärjestelmällä saadaan aikaan täysjarrutus. Tätä vaatimusta ei saa tulkita poikkeukseksi liitteessä 7 vahvistetuista vaatimuksista.

| 5.2.1.27.6 | Jos akun jännite putoaa alle valmistajan nimeämän arvon, jolla vahvistettua käyttöjarrun tehoa ei voida enää taata ja/tai jolla vähintään kaksi toisistaan riippumatonta käyttöjarrupiiriä ei voi saavuttaa vahvistettua käyttö- tai jäännösjarrutustehoa, kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon on sytyttävä. Kun varoitusvalo on syttynyt, on voitava käyttää käyttöjarrun hallintalaitetta ja saavuttaa vähintään tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.4 määrätty jäännösjarrutusteho. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa. Tätä vaatimusta ei saa tulkita poikkeukseksi varajarrulle asetetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.1.27.6

Jos akun jännite putoaa alle valmistajan nimeämän arvon, jolla vahvistettua käyttöjarrun tehoa ei voida enää taata ja/tai jolla vähintään kaksi toisistaan riippumatonta käyttöjarrupiiriä ei voi saavuttaa vahvistettua käyttö- tai jäännösjarrutustehoa, kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon on sytyttävä. Kun varoitusvalo on syttynyt, on voitava käyttää käyttöjarrun hallintalaitetta ja saavuttaa vähintään tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.4 määrätty jäännösjarrutusteho. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa. Tätä vaatimusta ei saa tulkita poikkeukseksi varajarrulle asetetuista vaatimuksista.

| 5.2.1.27.7 | Jos lisälaitteisiin syötetään energiaa samasta varastosta kuin sähköiseen ohjauksen välitykseen, on varmistettava, että kun moottorin pyörimisnopeus on enintään 80 prosenttia suurimman tehon pyörimisnopeudesta, energiansyöttö on riittävä vahvistettujen hidastuvuusarvojen saavuttamiseksi joko siten, että käyttöön saadaan sellainen määrä energiaa, jolla pystytään estämään tämän varaston purkautuminen kun kaikki lisälaitteet ovat toiminnassa, tai kytkemällä automaattisesti pois päältä tämän säännön kohdassa 5.2.1.27.6 tarkoitetun kriittisen tason ylittävällä jännitteellä toimivat ennalta valitut lisälaitteiston osat, niin että kyseisen varaston purkautumisen jatkuminen estetään. Tämän määräyksen noudattaminen voidaan osoittaa laskutoimituksella tai käytännön testillä. O3- tai O4-luokan perävaunun vetämiseen hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta perävaunun energiankulutus on otettava huomioon 400 W:n kuormituksella. Tätä kohtaa ei sovelleta ajoneuvoihin, joiden vahvistetut hidastuvuusarvot voidaan saavuttaa sähköenergiaa käyttämättä. |
| --- | --- |

5.2.1.27.7

Jos lisälaitteisiin syötetään energiaa samasta varastosta kuin sähköiseen ohjauksen välitykseen, on varmistettava, että kun moottorin pyörimisnopeus on enintään 80 prosenttia suurimman tehon pyörimisnopeudesta, energiansyöttö on riittävä vahvistettujen hidastuvuusarvojen saavuttamiseksi joko siten, että käyttöön saadaan sellainen määrä energiaa, jolla pystytään estämään tämän varaston purkautuminen kun kaikki lisälaitteet ovat toiminnassa, tai kytkemällä automaattisesti pois päältä tämän säännön kohdassa 5.2.1.27.6 tarkoitetun kriittisen tason ylittävällä jännitteellä toimivat ennalta valitut lisälaitteiston osat, niin että kyseisen varaston purkautumisen jatkuminen estetään. Tämän määräyksen noudattaminen voidaan osoittaa laskutoimituksella tai käytännön testillä. O3- tai O4-luokan perävaunun vetämiseen hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta perävaunun energiankulutus on otettava huomioon 400 W:n kuormituksella. Tätä kohtaa ei sovelleta ajoneuvoihin, joiden vahvistetut hidastuvuusarvot voidaan saavuttaa sähköenergiaa käyttämättä.

| 5.2.1.27.8 | Jos lisälaitteisiin syötetään energiaa sähköisestä ohjauksen välityksestä, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  5.2.1.27.8.1 | Jos energianlähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa liikkeessä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä kytkemään jarrut päälle hallintalaitetta käytettäessä. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.27.8

Jos lisälaitteisiin syötetään energiaa sähköisestä ohjauksen välityksestä, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

5.2.1.27.8.1

Jos energianlähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa liikkeessä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä kytkemään jarrut päälle hallintalaitetta käytettäessä.

| 5.2.1.27.8.2 | Jos energianlähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa paikoillaan seisontajarrujärjestelmä kytkettynä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä kytkemään valaisimet päälle myös silloin, kun jarruja käytetään. |
| --- | --- |

5.2.1.27.8.2

Jos energianlähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa paikoillaan seisontajarrujärjestelmä kytkettynä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä kytkemään valaisimet päälle myös silloin, kun jarruja käytetään.

| 5.2.1.27.9 | Jos kohdan 5.1.3.1.2 tai 5.1.3.1.3 mukaisesti sähköisellä ohjausjohdolla varustetun vetoauton käyttöjarrujärjestelmän sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee vika, on varmistettava, että perävaunun jarruja voidaan edelleen käyttää täysimääräisesti. |
| --- | --- |

5.2.1.27.9

Jos kohdan 5.1.3.1.2 tai 5.1.3.1.3 mukaisesti sähköisellä ohjausjohdolla varustetun vetoauton käyttöjarrujärjestelmän sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee vika, on varmistettava, että perävaunun jarruja voidaan edelleen käyttää täysimääräisesti.

| 5.2.1.27.10 | Jos kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti pelkästään sähköisellä ohjausjohdolla sähköisesti kytketyn perävaunun sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee vika, perävaunun jarrutus on varmistettava kohdan 5.2.1.18.4.1 mukaisesti. Näin on silloin, kun perävaunu antaa ’syöttöjohdon jarrutuspyynnön’ signaalin sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta tai kun tämä tiedonsiirto puuttuu pidemmän aikaa. Tätä kohtaa ei sovelleta moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin, joita ei voida käyttää kohdassa 5.1.3.5 tarkoitettujen, pelkästään sähköisen ohjausjohdon kautta kytkettyjen perävaunujen kanssa. |
| --- | --- |

5.2.1.27.10

Jos kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti pelkästään sähköisellä ohjausjohdolla sähköisesti kytketyn perävaunun sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee vika, perävaunun jarrutus on varmistettava kohdan 5.2.1.18.4.1 mukaisesti. Näin on silloin, kun perävaunu antaa ’syöttöjohdon jarrutuspyynnön’ signaalin sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta tai kun tämä tiedonsiirto puuttuu pidemmän aikaa. Tätä kohtaa ei sovelleta moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin, joita ei voida käyttää kohdassa 5.1.3.5 tarkoitettujen, pelkästään sähköisen ohjausjohdon kautta kytkettyjen perävaunujen kanssa.

5.2.1.28   Kytkentävoimaohjausta koskevat erityisvaatimukset

| 5.2.1.28.1 | Kytkentävoimaohjaus on sallittu vain vetoautossa. |
| --- | --- |

5.2.1.28.1

Kytkentävoimaohjaus on sallittu vain vetoautossa.

| 5.2.1.28.2 | Kytkentävoimaohjauksen tehtävänä on tasoittaa vetävien ja hinattavien ajoneuvojen dynaamisten jarrutussuhteiden välistä eroa. Kytkentävoimaohjauksen toiminta on tarkastettava tyyppihyväksynnän yhteydessä. Tästä tarkastusmenetelmästä on sovittava ajoneuvon valmistajan ja tutkimuslaitoksen välillä, ja arviointimenetelmä ja tulokset on liitettävä tyyppihyväksynnästä annettavaan selosteeseen.






  5.2.1.28.2.1 | Kytkentävoimaohjauksella voidaan ohjata jarrutussuhdetta TM/PM ja/tai aikaansaadun jarrutustehon arvoja perävaunun osalta. Jos vetoauto on varustettu kahdella ohjausjohdolla kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti, molempien signaalien osalta on toteuduttava vastaava ohjauksen säätö. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.28.2

Kytkentävoimaohjauksen tehtävänä on tasoittaa vetävien ja hinattavien ajoneuvojen dynaamisten jarrutussuhteiden välistä eroa. Kytkentävoimaohjauksen toiminta on tarkastettava tyyppihyväksynnän yhteydessä. Tästä tarkastusmenetelmästä on sovittava ajoneuvon valmistajan ja tutkimuslaitoksen välillä, ja arviointimenetelmä ja tulokset on liitettävä tyyppihyväksynnästä annettavaan selosteeseen.

5.2.1.28.2.1

Kytkentävoimaohjauksella voidaan ohjata jarrutussuhdetta TM/PM ja/tai aikaansaadun jarrutustehon arvoja perävaunun osalta. Jos vetoauto on varustettu kahdella ohjausjohdolla kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti, molempien signaalien osalta on toteuduttava vastaava ohjauksen säätö.

| 5.2.1.28.2.2 | Kytkentävoimaohjaus ei saa estää suurimpien mahdollisten jarrutuspaineiden käyttämistä. |
| --- | --- |

5.2.1.28.2.2

Kytkentävoimaohjaus ei saa estää suurimpien mahdollisten jarrutuspaineiden käyttämistä.

| 5.2.1.28.3 | Ajoneuvon on täytettävä liitteen 10 mukaiset kuormaukseen liittyvät yhteensopivuusvaatimukset, mutta kohdassa 5.2.1.28.2 tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ajoneuvo voi poiketa näistä vaatimuksista, kun kytkentävoimaohjaus on toiminnassa. |
| --- | --- |

5.2.1.28.3

Ajoneuvon on täytettävä liitteen 10 mukaiset kuormaukseen liittyvät yhteensopivuusvaatimukset, mutta kohdassa 5.2.1.28.2 tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ajoneuvo voi poiketa näistä vaatimuksista, kun kytkentävoimaohjaus on toiminnassa.

| 5.2.1.28.4 | Kytkentävoimaohjauksessa ilmenevä vika on havaittava ja ilmoitettava kuljettajalle 5.2.1.29.1.2 kohdassa tarkoitettua vastaavalla keltaisella varoitusvalolla. Vian ilmetessä liitteen 10 asiaankuuluvien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

5.2.1.28.4

Kytkentävoimaohjauksessa ilmenevä vika on havaittava ja ilmoitettava kuljettajalle 5.2.1.29.1.2 kohdassa tarkoitettua vastaavalla keltaisella varoitusvalolla. Vian ilmetessä liitteen 10 asiaankuuluvien vaatimusten on täytyttävä.

| 5.2.1.28.5 | Kytkentävoimaohjausjärjestelmän tekemästä kompensoinnista on varoitettava kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla, jos tämä kompensointi poikkeaa kohdassa 2.28.3 määritellystä nimellisestä vaatimusarvosta yli 150 kPa pm:n arvoon 650 kPa (tai vastaavaan digitaaliseen vaatimusarvoon) saakka. Kun ylitetään 650 kPa, varoitus on annettava, jos kompensointi aiheuttaa sen, että toimintapiste on kuormatulle moottoriajoneuvolle liitteessä 10 vahvistetun yhteensopivuusalueen ulkopuolella.

  Kaavio 1


  Perävaunujen vetoautot (puoliperävaunuja lukuun ottamatta)





  Kaavio 2


  Puoliperävaunujen vetoautot |
| --- | --- |

5.2.1.28.5

Kytkentävoimaohjausjärjestelmän tekemästä kompensoinnista on varoitettava kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla, jos tämä kompensointi poikkeaa kohdassa 2.28.3 määritellystä nimellisestä vaatimusarvosta yli 150 kPa pm:n arvoon 650 kPa (tai vastaavaan digitaaliseen vaatimusarvoon) saakka. Kun ylitetään 650 kPa, varoitus on annettava, jos kompensointi aiheuttaa sen, että toimintapiste on kuormatulle moottoriajoneuvolle liitteessä 10 vahvistetun yhteensopivuusalueen ulkopuolella.

Kaavio 1

Perävaunujen vetoautot (puoliperävaunuja lukuun ottamatta)

Image

Kaavio 2

Puoliperävaunujen vetoautot

Image

| 5.2.1.28.6 | Kytkentävoimaohjausjärjestelmän on ohjattava ainoastaan moottorikäyttöisen ajoneuvon ja perävaunun käyttöjarrujärjestelmän tuottamia kytkentävoimia. Hidastimen tuottamia kytkentävoimia ei saa kompensoida moottorikäyttöisen ajoneuvon eikä perävaunun käyttöjarrujärjestelmällä. Hidastimien ei katsota olevan käyttöjarrujärjestelmän osa. |
| --- | --- |

5.2.1.28.6

Kytkentävoimaohjausjärjestelmän on ohjattava ainoastaan moottorikäyttöisen ajoneuvon ja perävaunun käyttöjarrujärjestelmän tuottamia kytkentävoimia. Hidastimen tuottamia kytkentävoimia ei saa kompensoida moottorikäyttöisen ajoneuvon eikä perävaunun käyttöjarrujärjestelmällä. Hidastimien ei katsota olevan käyttöjarrujärjestelmän osa.

5.2.1.29   Jarrujen käyttöhäiriöstä ja vioista ilmoittava varoitusvalo

Seuraavissa alakohdissa esitetään yleiset vaatimukset varoitusvaloille, joiden tehtävänä on ilmoittaa kuljettajalle tietyistä moottorikäyttöisen ajoneuvon tai tarvittaessa sen perävaunun jarrulaitteiden käyttöhäiriöistä (tai vioista). Muissa kuin kohdassa 5.2.1.29.6 kuvatuissa tapauksissa näitä signaaleja on käytettävä yksinomaan tässä säännössä määrättyihin tarkoituksiin.

| 5.2.1.29.1 | Moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettava siten, että jarrujen käyttöhäiriöistä ja vioista ilmoitetaan varoitusvaloilla seuraavasti:






  5.2.1.29.1.1 | Tässä säännössä toisaalla määritelty punainen varoitusvalo ilmaisee sellaiset käyttöhäiriöt ajoneuvon jarruissa, jotka estävät määrätyn jarrutustehon saavuttamisen ja/tai estävät ainakin toisen itsenäisen käyttöjarrupiirin toiminnan. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.1

Moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettava siten, että jarrujen käyttöhäiriöistä ja vioista ilmoitetaan varoitusvaloilla seuraavasti:

5.2.1.29.1.1

Tässä säännössä toisaalla määritelty punainen varoitusvalo ilmaisee sellaiset käyttöhäiriöt ajoneuvon jarruissa, jotka estävät määrätyn jarrutustehon saavuttamisen ja/tai estävät ainakin toisen itsenäisen käyttöjarrupiirin toiminnan.

| 5.2.1.29.1.2 | Tarvittaessa keltainen varoitusvalo ilmaisee sellaisen sähköisesti havaittavan käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, jota kohdassa 5.2.1.29.1.1 kuvattu punainen varoitusvalo ei ilmaise. |
| --- | --- |

5.2.1.29.1.2

Tarvittaessa keltainen varoitusvalo ilmaisee sellaisen sähköisesti havaittavan käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, jota kohdassa 5.2.1.29.1.1 kuvattu punainen varoitusvalo ei ilmaise.

| 5.2.1.29.2 | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen, jotka on varustettu sähköisellä ohjausjohdolla ja/tai jotka on hyväksytty vetämään sähköisellä ohjauksen välityksellä ja/tai lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä varustettua perävaunua, on pystyttävä varoittamaan erillisellä keltaisella merkkivalolla käyttöhäiriöstä, joka ilmenee perävaunun jarrujen lukkiutumattomassa jarrujärjestelmässä ja/tai sähköisessä ohjauksen välityksessä. Tämän signaalin on aktivoiduttava perävaunusta ISO-standardin 7638:1997 (13) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta, ja perävaunun välittämä signaali on aina näytettävä ilman merkittävää viivettä tai vetoautossa tapahtuvaa aiheuttamaa muuntumista. Tämä varoitusvalo ei saa syttyä, jos kytketyssä perävaunussa ei ole sähköistä ohjausjohtoa ja/tai sähköistä ohjauksen välitystä ja/tai lukkiutumattomia jarruja tai jos perävaunua ei ole kytketty. Tämän toiminnon on oltava automaattinen.






  5.2.1.29.2.1 | Kun sähköisellä ohjausjohdolla varustettu moottorikäyttöinen ajoneuvo on kytketty sähköisesti perävaunuun sähköisellä ohjausjohdolla, kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettua punaista varoitusvaloa on käytettävä myös ilmoittamaan tietyistä käyttöhäiriöistä perävaunun jarrulaitteissa, kun perävaunu antaa vastaavan vikailmoituksen sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta. Tämän merkkivalon on sytyttävä kohdassa 5.2.1.29.2 kuvatun keltaisen varoitusvalon lisäksi. Kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon ja sen lisäksi syttyvän edellä tarkoitetun keltaisen varoitusvalon käytön asemesta voidaan tällaisen perävaunun jarrulaitteiden käyttöhäiriön ilmaisemiseen vaihtoehtoisesti käyttää vetoautossa olevaa erillistä punaista varoitusvaloa. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.2

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen, jotka on varustettu sähköisellä ohjausjohdolla ja/tai jotka on hyväksytty vetämään sähköisellä ohjauksen välityksellä ja/tai lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä varustettua perävaunua, on pystyttävä varoittamaan erillisellä keltaisella merkkivalolla käyttöhäiriöstä, joka ilmenee perävaunun jarrujen lukkiutumattomassa jarrujärjestelmässä ja/tai sähköisessä ohjauksen välityksessä. Tämän signaalin on aktivoiduttava perävaunusta ISO-standardin 7638:1997 (13) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta, ja perävaunun välittämä signaali on aina näytettävä ilman merkittävää viivettä tai vetoautossa tapahtuvaa aiheuttamaa muuntumista. Tämä varoitusvalo ei saa syttyä, jos kytketyssä perävaunussa ei ole sähköistä ohjausjohtoa ja/tai sähköistä ohjauksen välitystä ja/tai lukkiutumattomia jarruja tai jos perävaunua ei ole kytketty. Tämän toiminnon on oltava automaattinen.

5.2.1.29.2.1

Kun sähköisellä ohjausjohdolla varustettu moottorikäyttöinen ajoneuvo on kytketty sähköisesti perävaunuun sähköisellä ohjausjohdolla, kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettua punaista varoitusvaloa on käytettävä myös ilmoittamaan tietyistä käyttöhäiriöistä perävaunun jarrulaitteissa, kun perävaunu antaa vastaavan vikailmoituksen sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta. Tämän merkkivalon on sytyttävä kohdassa 5.2.1.29.2 kuvatun keltaisen varoitusvalon lisäksi. Kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon ja sen lisäksi syttyvän edellä tarkoitetun keltaisen varoitusvalon käytön asemesta voidaan tällaisen perävaunun jarrulaitteiden käyttöhäiriön ilmaisemiseen vaihtoehtoisesti käyttää vetoautossa olevaa erillistä punaista varoitusvaloa.

| 5.2.1.29.3 | Varoitusvalojen on näyttävä myös päivänvalossa; merkkivalon tyydyttävä kunto on voitava tarkastaa helposti kuljettajan istuimelta käsin; varoituslaitteen osan vioittuminen ei saa johtaa kyseisen jarrujärjestelmän tehon alenemiseen. |
| --- | --- |

5.2.1.29.3

Varoitusvalojen on näyttävä myös päivänvalossa; merkkivalon tyydyttävä kunto on voitava tarkastaa helposti kuljettajan istuimelta käsin; varoituslaitteen osan vioittuminen ei saa johtaa kyseisen jarrujärjestelmän tehon alenemiseen.

| 5.2.1.29.4 | Jollei toisin ole määrätty,






  5.2.1.29.4.1 | erikseen määritellyt käyttöhäiriöt ja viat on ilmaistava kuljettajalle edellä mainituilla varoitusvaloilla viimeistään silloin, kun kyseisen jarrun hallintalaitetta käytetään; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.4

Jollei toisin ole määrätty,

5.2.1.29.4.1

erikseen määritellyt käyttöhäiriöt ja viat on ilmaistava kuljettajalle edellä mainituilla varoitusvaloilla viimeistään silloin, kun kyseisen jarrun hallintalaitetta käytetään;

| 5.2.1.29.4.2 | varoitusvalojen on pysyttävä sytytettyinä niin kauan kuin käyttöhäiriö/vika on olemassa ja sytytyskytkin (käynnistyskytkin) on ”päällä”-asennossa (käynnissä); ja |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.2

varoitusvalojen on pysyttävä sytytettyinä niin kauan kuin käyttöhäiriö/vika on olemassa ja sytytyskytkin (käynnistyskytkin) on ”päällä”-asennossa (käynnissä); ja

| 5.2.1.29.4.3 | varoitusvalon on oltava jatkuva (ei vilkkuva). |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.3

varoitusvalon on oltava jatkuva (ei vilkkuva).

| 5.2.1.29.5 | Edellä mainittujen varoitussignaalien on aktivoiduttava, kun ajoneuvon (ja jarrujärjestelmän) sähkölaitteet kytketään päälle. Kun ajoneuvo on paikoillaan, jarrujärjestelmän on todennettava ennen merkkivalojen sammuttamista, ettei jarruissa ole erikseen määriteltyjä käyttöhäiriöitä tai vikoja. Erikseen määritellyt käyttöhäiriöt ja viat, joiden olisi aktivoitava edellä mainitut varoitussignaalit mutta joita ei havaita staattisissa olosuhteissa, on tallennuttava muistiin, ja ne on ilmaistava kuljettajalle tämän käynnistäessä ajoneuvon ja aina, kun sytytyskytkin (käynnistyskytkin) on ’päällä’-asennossa (käynnissä) ja niin kauan kuin jarruissa on käyttöhäiriö tai vika. |
| --- | --- |

5.2.1.29.5

Edellä mainittujen varoitussignaalien on aktivoiduttava, kun ajoneuvon (ja jarrujärjestelmän) sähkölaitteet kytketään päälle. Kun ajoneuvo on paikoillaan, jarrujärjestelmän on todennettava ennen merkkivalojen sammuttamista, ettei jarruissa ole erikseen määriteltyjä käyttöhäiriöitä tai vikoja. Erikseen määritellyt käyttöhäiriöt ja viat, joiden olisi aktivoitava edellä mainitut varoitussignaalit mutta joita ei havaita staattisissa olosuhteissa, on tallennuttava muistiin, ja ne on ilmaistava kuljettajalle tämän käynnistäessä ajoneuvon ja aina, kun sytytyskytkin (käynnistyskytkin) on ’päällä’-asennossa (käynnissä) ja niin kauan kuin jarruissa on käyttöhäiriö tai vika.

| 5.2.1.29.6 | Erikseen määrittelemättömistä käyttöhäiriöistä (tai vioista) tai muusta moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruja ja/tai pyörästöä koskevista tiedoista voidaan ilmoittaa kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  5.2.1.29.6.1 | ajoneuvo on paikoillaan; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.6

Erikseen määrittelemättömistä käyttöhäiriöistä (tai vioista) tai muusta moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruja ja/tai pyörästöä koskevista tiedoista voidaan ilmoittaa kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitetulla keltaisella merkkivalolla, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

5.2.1.29.6.1

ajoneuvo on paikoillaan;

| 5.2.1.29.6.2 | kun jarrulaite on kytketty päälle, signaali on ilmoittanut kohdassa 5.2.1.29.5 yksityiskohtaisesti kuvattujen menettelyjen mukaisesti, ettei erikseen määriteltyjä käyttöhäiriöitä (tai vikoja) ole todettu; ja |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.2

kun jarrulaite on kytketty päälle, signaali on ilmoittanut kohdassa 5.2.1.29.5 yksityiskohtaisesti kuvattujen menettelyjen mukaisesti, ettei erikseen määriteltyjä käyttöhäiriöitä (tai vikoja) ole todettu; ja

| 5.2.1.29.6.3 | erikseen määrittelemättömistä vioista tai muista tiedoista ilmoitetaan ainoastaan vilkkuvalla varoitusvalolla. Varoitusvalon on kuitenkin sammuttava siihen mennessä, kun ajoneuvon nopeus ensimmäisen kerran ylittää 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.3

erikseen määrittelemättömistä vioista tai muista tiedoista ilmoitetaan ainoastaan vilkkuvalla varoitusvalolla. Varoitusvalon on kuitenkin sammuttava siihen mennessä, kun ajoneuvon nopeus ensimmäisen kerran ylittää 10 km/h.

5.2.1.30   Jarrutussignaalin tuottaminen jarruvalojen sytyttämiseksi

| 5.2.1.30.1 | Kun kuljettaja aktivoi käyttöjarrujärjestelmän, tämä tuottaa signaalin, jota käytetään jarruvalojen sytyttämiseen. |
| --- | --- |

5.2.1.30.1

Kun kuljettaja aktivoi käyttöjarrujärjestelmän, tämä tuottaa signaalin, jota käytetään jarruvalojen sytyttämiseen.

| 5.2.1.30.2 | Hidastimilla varustettuja ajoneuvoja koskevat vaatimukset






  5.2.1.30.2.1 | Kun kyse on ajoneuvoista, jotka käyttävät sähköisiä signaaleja ohjaamaan jarrutuksen aloittamista, sovelletaan seuraavaa:






  Hidastuvuusrajat |
| --- | --- | --- |
| ≤1,0 m/s2 | >1,0 m/s2 |
| Voi tuottaa signaalin | On tuotettava signaali |

5.2.1.30.2

Hidastimilla varustettuja ajoneuvoja koskevat vaatimukset

5.2.1.30.2.1

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka käyttävät sähköisiä signaaleja ohjaamaan jarrutuksen aloittamista, sovelletaan seuraavaa:

Hidastuvuusrajat

≤1,0 m/s2

>1,0 m/s2

Voi tuottaa signaalin

On tuotettava signaali

| 5.2.1.30.2.2 | Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu jarrujärjestelmällä, jolla on erilaiset ominaisuudet kuin kohdassa 5.2.1.30.2.1 määritellyllä järjestelmällä, hidastin voi tuottaa signaalin tehdystä hidastuksesta riippumatta. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.2

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu jarrujärjestelmällä, jolla on erilaiset ominaisuudet kuin kohdassa 5.2.1.30.2.1 määritellyllä järjestelmällä, hidastin voi tuottaa signaalin tehdystä hidastuksesta riippumatta.

| 5.2.1.30.2.3 | Signaalia ei saa tuottaa, jos hidastuminen syntyy pelkästään moottorin luonnollisesta jarrutusvaikutuksesta. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.3

Signaalia ei saa tuottaa, jos hidastuminen syntyy pelkästään moottorin luonnollisesta jarrutusvaikutuksesta.

| 5.2.1.30.3 | Kun käyttöjarrujärjestelmässä aktivoidaan ”automaattisesti ohjattu jarrutus”, tästä on tuotettava edellä mainittu signaali. Jos tuotettu hidastuminen on kuitenkin vähemmän kuin 0,7 m/s2, signaali ei ole tarpeen (14). |
| --- | --- |

5.2.1.30.3

Kun käyttöjarrujärjestelmässä aktivoidaan ”automaattisesti ohjattu jarrutus”, tästä on tuotettava edellä mainittu signaali. Jos tuotettu hidastuminen on kuitenkin vähemmän kuin 0,7 m/s2, signaali ei ole tarpeen (14).

| 5.2.1.30.4 | Kun käyttöjarrujärjestelmän osassa aktivoidaan ”selektiivinen jarrutus”, tästä ei saa tuottaa edellä mainittua signaalia (15). |
| --- | --- |

5.2.1.30.4

Kun käyttöjarrujärjestelmän osassa aktivoidaan ”selektiivinen jarrutus”, tästä ei saa tuottaa edellä mainittua signaalia (15).

| 5.2.1.30.5 | Kun kyse on sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista ajoneuvoista, moottoriajoneuvon on tuotettava signaali, kun perävaunusta saadaan sähköisen ohjausjohdon kautta viesti ”sytytä jarruvalot” (16). |
| --- | --- |

5.2.1.30.5

Kun kyse on sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista ajoneuvoista, moottoriajoneuvon on tuotettava signaali, kun perävaunusta saadaan sähköisen ohjausjohdon kautta viesti ”sytytä jarruvalot” (16).

| 5.2.1.30.6 | Sähköiset hyötyjarrujärjestelmät, jotka tuottavat hidastusvoiman, kun kaasupoljin vapautetaan, eivät saa tuottaa edellä mainittua signaalia. |
| --- | --- |

5.2.1.30.6

Sähköiset hyötyjarrujärjestelmät, jotka tuottavat hidastusvoiman, kun kaasupoljin vapautetaan, eivät saa tuottaa edellä mainittua signaalia.

5.2.1.31   Jos ajoneuvo on varustettu siten, että sillä voidaan ilmaista hätäjarrutus, hätäjarrutussignaalin aktivoinnin ja deaktivoinnin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 5.2.1.31.1. | Signaalin on aktivoiduttava, kun käyttöjarrujärjestelmää käytetään seuraavasti: | Ei saa aktivoitua pienemmällä arvolla kuin |
| --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 ja N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.1.

Signaalin on aktivoiduttava, kun käyttöjarrujärjestelmää käytetään seuraavasti:

Ei saa aktivoitua pienemmällä arvolla kuin

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 ja N3

4 m/s2

Signaalin on deaktivoiduttava kaikissa ajoneuvoissa viimeistään silloin, kun hidastuvuus on pudonnut pienemmäksi kuin 2,5 m/s2.

| 5.2.1.31.2 | Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia edellytyksiä:






  a) | Signaali voi aktivoitua, kun käyttöjarrujärjestelmää käytetään siten, että se tuottaisi kuormittamattomassa tilassa ja vaihde vapaalla liitteessä 4 kuvatuissa tyypin 0 testiolosuhteissa seuraavan hidastuvuuden: | Ei saa aktivoitua pienemmällä arvolla kuin |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 ja N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.2

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia edellytyksiä:

a)

Signaali voi aktivoitua, kun käyttöjarrujärjestelmää käytetään siten, että se tuottaisi kuormittamattomassa tilassa ja vaihde vapaalla liitteessä 4 kuvatuissa tyypin 0 testiolosuhteissa seuraavan hidastuvuuden:

Ei saa aktivoitua pienemmällä arvolla kuin

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 ja N3

4 m/s2

Signaalin on deaktivoiduttava kaikissa ajoneuvoissa viimeistään silloin, kun hidastuvuus on pudonnut pienemmäksi kuin 2,5 m/s2.

tai

| b) | Signaali voi aktivoitua, kun käyttöjarrujärjestelmää käytetään yli 50 km/h nopeudessa ja lukkiutumisenestojärjestelmä on täydessä toiminnassa (kuten liitteen 13 kohdassa 2 on määritelty).
  Signaalin on deaktivoiduttava, kun lukkiutumisenestojärjestelmä ei enää ole täydessä toiminnassa. |
| --- | --- |

b)

Signaali voi aktivoitua, kun käyttöjarrujärjestelmää käytetään yli 50 km/h nopeudessa ja lukkiutumisenestojärjestelmä on täydessä toiminnassa (kuten liitteen 13 kohdassa 2 on määritelty).

Signaalin on deaktivoiduttava, kun lukkiutumisenestojärjestelmä ei enää ole täydessä toiminnassa.

5.2.2   O-luokan ajoneuvot

5.2.2.1   O1-luokan perävaunuissa ei tarvitse olla käyttöjarrujärjestelmää. Jos tämän luokan perävaunu on kuitenkin varustettu käyttöjarrujärjestelmällä, sen on täytettävä samat vaatimukset kuin O2-luokan perävaunun.

5.2.2.2   O2-luokan perävaunut on varustettava joko jatkuva-, puolijatkuva- tai inertiatyyppisellä käyttöjarrujärjestelmällä. Viimeisenä mainittu tyyppi on sallittu ainoastaan keskiakseliperävaunuille. Tämän säännön liitteen 14 vaatimusten mukaiset sähköiset jarrujärjestelmät ovat kuitenkin sallittuja.

5.2.2.3   O3- ja O4-luokan perävaunut on varustettava jatkuva- tai puolijatkuvatyyppisellä käyttöjarrujärjestelmällä.

5.2.2.4   Käyttöjarrujärjestelmän on

| 5.2.2.4.1 | vaikutettava ajoneuvon kaikkiin pyöriin; |
| --- | --- |

5.2.2.4.1

vaikutettava ajoneuvon kaikkiin pyöriin;

| 5.2.2.4.2 | jaettava vaikutuksensa tarkoituksenmukaisesti akseleille; |
| --- | --- |

5.2.2.4.2

jaettava vaikutuksensa tarkoituksenmukaisesti akseleille;

| 5.2.2.4.3 | sisällettävä vähintään yhdessä ilmasäiliössä laite veden- ja ilmanpoistoa varten tarkoituksenmukaisessa ja helposti ulottuvilla olevassa paikassa. |
| --- | --- |

5.2.2.4.3

sisällettävä vähintään yhdessä ilmasäiliössä laite veden- ja ilmanpoistoa varten tarkoituksenmukaisessa ja helposti ulottuvilla olevassa paikassa.

5.2.2.5   Käyttöjarrujärjestelmän vaikutuksen on jakauduttava samassa akselissa oleville pyörille symmetrisesti suhteessa ajoneuvon pitkittäissuuntaiseen keskitasoon. Kompensaatio ja lukkiutumiseneston kaltaiset toiminnot, jotka voivat aiheuttaa poikkeamia symmetrisestä jakautumisesta, on ilmoitettava.

| 5.2.2.5.1 | Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai järjestelmän tehon laskemisen, tästä on varoitettava kuljettajaa kohdan 5.2.1.29.2 mukaisella erillisellä keltaisella merkkivalolla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormitustiloja, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot:






  5.2.2.5.1.1 | akselin vastakkaisten päiden jarrupaineiden välinen ero:






  a) | 25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.5.1

Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai järjestelmän tehon laskemisen, tästä on varoitettava kuljettajaa kohdan 5.2.1.29.2 mukaisella erillisellä keltaisella merkkivalolla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormitustiloja, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot:

5.2.2.5.1.1

akselin vastakkaisten päiden jarrupaineiden välinen ero:

a)

25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2,

| b) | arvo, joka vastaa 25 prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon; |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 25 prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon;

| 5.2.2.5.1.2 | kun on kyse yksittäisestä akselin kompensaatioarvosta:






  a) | > 50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.2

kun on kyse yksittäisestä akselin kompensaatioarvosta:

a)

> 50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2,

| b) | arvo, joka vastaa 50 prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon. |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 50 prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon.

| 5.2.2.5.2 | Edellä määritelty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarrua käytetään ensimmäistä kertaa ajoneuvon vauhdin ollessa yli 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.2.5.2

Edellä määritelty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarrua käytetään ensimmäistä kertaa ajoneuvon vauhdin ollessa yli 10 km/h.

5.2.2.6   Sähköisen ohjauksen välityksen vika ei saa aiheuttaa kuljettajan aikeiden vastaista jarrutusta.

5.2.2.7   Vahvistetun tehon saavuttamiseksi vaadittavien jarrutuspintojen on oltava jatkuvassa yhteydessä pyöriin joko kiinteästi tai vioille altistumattomien osien välityksellä.

5.2.2.8   Jarrujen kuluminen on voitava helposti kompensoida käsikäyttöisen tai automaattisen säätöjärjestelmän avulla. Lisäksi voimansiirron ja jarrujen hallintalaitteilla ja osilla on oltava sellainen liikevara ja tarpeen vaatiessa sopivat keinot tehon kompensoimiseen siten, että jarrujen kuumentuessa tai jarrupäällysteiden kuluessa tiettyyn pisteeseen saakka tehokas jarrutus on varmistettu ilman välitöntä tarvetta jarrujen säätöön.

| 5.2.2.8.1 | Käyttöjarrujen kulumisen säädön on tapahduttava automaattisesti. Automaattisten kulumissäätölaitteiden asentaminen O1- ja O2-luokan ajoneuvoihin on kuitenkin vapaaehtoista. Automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustettujen jarrujen on kuumentumista seuraavan jäähtymisen jälkeen mahdollistettava liitteen 4 kohdassa 1.7.3 määritelty vapaa pyörintä samassa liitteessä määritellyn tyyppi I- tai tyyppi III -testin jälkeen.






  5.2.2.8.1.1 | O4-luokan perävaunujen osalta kohdassa 5.2.2.8.1 asetetut suorituskykyvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos liitteen 4 kohdassa 1.7.3 asetetut vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.1

Käyttöjarrujen kulumisen säädön on tapahduttava automaattisesti. Automaattisten kulumissäätölaitteiden asentaminen O1- ja O2-luokan ajoneuvoihin on kuitenkin vapaaehtoista. Automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustettujen jarrujen on kuumentumista seuraavan jäähtymisen jälkeen mahdollistettava liitteen 4 kohdassa 1.7.3 määritelty vapaa pyörintä samassa liitteessä määritellyn tyyppi I- tai tyyppi III -testin jälkeen.

5.2.2.8.1.1

O4-luokan perävaunujen osalta kohdassa 5.2.2.8.1 asetetut suorituskykyvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos liitteen 4 kohdassa 1.7.3 asetetut vaatimukset täyttyvät.

| 5.2.2.8.1.2 | O2- ja O3-luokan perävaunujen osalta kohdassa 5.2.2.8.1 asetetut suorituskykyvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos liitteen 4 kohdassa 1.7.3 (17) asetetut vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.2.8.1.2

O2- ja O3-luokan perävaunujen osalta kohdassa 5.2.2.8.1 asetetut suorituskykyvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos liitteen 4 kohdassa 1.7.3 (17) asetetut vaatimukset täyttyvät.

| 5.2.2.8.2 | Käyttöjarrun kitkakomponenttien kulumisen tarkistaminen






  5.2.2.8.2.1 | Käyttöjarrun jarrupäällysteiden kuluminen on voitava arvioida helposti ajoneuvon ulko- ja/tai alapuolelta pyöriä irrottamatta, esimerkiksi tarkoituksenmukaisten tarkastusaukkojen kautta. Tämä voidaan tehdä käyttämällä tavanomaisia työkaluja tai yleisiä ajoneuvojen tarkastuslaitteita.
  Vaihtoehtoisesti hyväksytään perävaunuun asennettu päällysteen vaihtamistarpeesta ilmoittava näyttö tai kullekin pyörälle (paripyörät katsotaan yhdeksi pyöräksi) asennettava tunnistuslaite, joka varoittaa kuljettajaa tämän istuessa kuljettajan istuimella, kun päällysteen vaihtaminen on tarpeen. Varoitusvalona voidaan käyttää kohdassa 5.2.1.29.2 määriteltyä keltaista merkkivaloa, edellyttäen että merkkivalo on kohdan 5.2.1.29.6. vaatimusten mukainen. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2

Käyttöjarrun kitkakomponenttien kulumisen tarkistaminen

5.2.2.8.2.1

Käyttöjarrun jarrupäällysteiden kuluminen on voitava arvioida helposti ajoneuvon ulko- ja/tai alapuolelta pyöriä irrottamatta, esimerkiksi tarkoituksenmukaisten tarkastusaukkojen kautta. Tämä voidaan tehdä käyttämällä tavanomaisia työkaluja tai yleisiä ajoneuvojen tarkastuslaitteita.

Vaihtoehtoisesti hyväksytään perävaunuun asennettu päällysteen vaihtamistarpeesta ilmoittava näyttö tai kullekin pyörälle (paripyörät katsotaan yhdeksi pyöräksi) asennettava tunnistuslaite, joka varoittaa kuljettajaa tämän istuessa kuljettajan istuimella, kun päällysteen vaihtaminen on tarpeen. Varoitusvalona voidaan käyttää kohdassa 5.2.1.29.2 määriteltyä keltaista merkkivaloa, edellyttäen että merkkivalo on kohdan 5.2.1.29.6. vaatimusten mukainen.

| 5.2.2.8.2.2 | Jarrulevyjen tai -pyörien kitkapintojen kulumisasteen arviointi voidaan suorittaa ainoastaan komponentin välittömällä mittaamisella taikka jarrulevyjen tai -pyörien kulumisen mahdollisten osoittimien tutkimisella, mikä voi edellyttää jonkinasteista osien purkamista. Tämän vuoksi ajoneuvon valmistajan on tyyppihyväksynnän yhteydessä määriteltävä seuraavat:






  a) | Menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä tarvittavan osien purkamisen määrä ja siihen tarvittavat välineet ja menettely. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.2

Jarrulevyjen tai -pyörien kitkapintojen kulumisasteen arviointi voidaan suorittaa ainoastaan komponentin välittömällä mittaamisella taikka jarrulevyjen tai -pyörien kulumisen mahdollisten osoittimien tutkimisella, mikä voi edellyttää jonkinasteista osien purkamista. Tämän vuoksi ajoneuvon valmistajan on tyyppihyväksynnän yhteydessä määriteltävä seuraavat:

a)

Menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä tarvittavan osien purkamisen määrä ja siihen tarvittavat välineet ja menettely.

| b) | Tiedot siitä, mikä on suurimman sallitun kulumisen raja, jossa osan vaihtaminen on välttämätöntä. |
| --- | --- |

b)

Tiedot siitä, mikä on suurimman sallitun kulumisen raja, jossa osan vaihtaminen on välttämätöntä.

Nämä tiedot on asetettava vapaasti saataville esimerkiksi ajoneuvon käsikirjassa tai sähköisessä muodossa.

5.2.2.9   Jarrujärjestelmien on oltava sellaisia, että perävaunu pysähtyy automaattisesti, jos kytkentä irtoaa perävaunun liikkuessa. Tämä vaatimus ei kuitenkaan koske perävaunuja, joiden enimmäismassa ei ylitä 1,5:tä tonnia, jos perävaunuun on asennettu kytkentälaitteen lisäksi varakytkentä (ketju, vaijeri tms.), joka voi pääkytkennän vahingoittuessa estää vetoaisaa koskettamasta maata ja mahdollistaa perävaunun ohjauksen jossain määrin.

5.2.2.10   Kaikissa perävaunuissa, joihin on asennettava käyttöjarrujärjestelmä, seisontajarrun on toimittava myös perävaunun ollessa irrotettuna vetoautosta. Seisontajarrun on oltava sellainen, että ajoneuvon vieressä seisova henkilö voi käyttää sitä. Henkilökuljetukseen käytettävissä perävaunuissa seisontajarrua on kuitenkin pystyttävä käyttämään perävaunun sisäpuolelta.

5.2.2.11   Jos perävaunu on varustettu laitteella, joka mahdollistaa jarrujärjestelmän (muun kuin seisontajarrujärjestelmän) paineilman avulla tapahtuvan toiminnan poiskytkemisen, laite on suunniteltava ja rakennettava siten, että se ehdottomasti palaa alkuasentoon viimeistään silloin, kun paineilman syöttö perävaunuun jatkuu.

5.2.2.12   O3- ja O4-luokan perävaunujen on täytettävä kohdassa 5.2.1.18.4.2 esitetyt edellytykset. Ohjausjohdossa on oltava helposti ulottuvilla oleva paineenmittausliitin, joka sijaitsee virtauksen suuntaan ohjausjohdon liittimen alapuolella.

| 5.2.2.12.1 | Kun on kyse sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista perävaunuista, jotka on sähköisesti kytketty sähköisellä ohjausjohdolla varustettuun vetoautoon, kohdassa 5.2.1.18.4.2 tarkoitettu automaattijarrutus ei ole tarpeen, jos perävaunun paineilmasäiliöiden paine on riittävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.3 tarkoitetun jarrutustehon varmistamiseen. |
| --- | --- |

5.2.2.12.1

Kun on kyse sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista perävaunuista, jotka on sähköisesti kytketty sähköisellä ohjausjohdolla varustettuun vetoautoon, kohdassa 5.2.1.18.4.2 tarkoitettu automaattijarrutus ei ole tarpeen, jos perävaunun paineilmasäiliöiden paine on riittävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.3 tarkoitetun jarrutustehon varmistamiseen.

5.2.2.13   O3-luokkaan kuuluvat perävaunut on varustettava lukkiutumisenestojärjestelmällä tämän säännön liitteen 13 vaatimusten mukaisesti. O4-luokkaan kuuluvat perävaunut on varustettava lukkiutumisenestojärjestelmällä tämän säännön liitteen 13 luokkaa A koskevien vaatimusten mukaisesti.

5.2.2.14   Jos lisälaitteisiin syötetään energiaa käyttöjarrujärjestelmästä, käyttöjarrujärjestelmä on suojattava sen varmistamiseksi, että pyörien kehille kohdistuvien jarrutusvoimien summa on vähintään 80 prosenttia kyseiselle perävaunulle vahvistetusta arvosta tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 mukaisesti. Tämän edellytyksen on täytyttävä molemmissa seuraavissa toimintaolosuhteissa:

lisälaitteiden ollessa toiminnassa ja

kun ilmenee murtuma tai vuoto lisälaitteista, paitsi jos tällainen murtuma tai vuoto vaikuttaa tämän säännön liitteen 10 kohdassa 6 tarkoitettuun ohjaussignaaliin, missä tapauksessa sovelletaan kyseisen kohdan tehovaatimuksia.

| 5.2.2.14.1 | Edellä mainittujen vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun paine käyttöjarrun varastointilaitteissa säilyy vähintään 80 prosentissa ohjausjohdon painevaatimuksesta tai vastaavasta digitaalisesta vaatimusarvosta tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.2.14.1

Edellä mainittujen vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun paine käyttöjarrun varastointilaitteissa säilyy vähintään 80 prosentissa ohjausjohdon painevaatimuksesta tai vastaavasta digitaalisesta vaatimusarvosta tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.2 mukaisesti.

5.2.2.15   Sähköisellä ohjauksen välityksellä varustettuun seisontajarrujärjestelmään sovellettavat erityisvaatimukset

| 5.2.2.15.1 | Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee, sen energiansyöttöä lukuun ottamatta, yksittäinen tilapäinen (< 40 ms) vika (esim. signaali ei välity tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun jarrutustehoon. |
| --- | --- |

5.2.2.15.1

Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee, sen energiansyöttöä lukuun ottamatta, yksittäinen tilapäinen (< 40 ms) vika (esim. signaali ei välity tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun jarrutustehoon.

| 5.2.2.15.2 | Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee vika (18) (esim. katkos tai irtikytkeytyminen), jarrutustehon on säilyttävä vähintään 30 prosentissa kyseisen perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetusta tehosta. Kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti pelkästään sähköisen ohjausjohdon välityksellä sähköisesti kytkettyjen perävaunujen osalta, jotka täyttävät 5.2.1.18.4.2 kohdan vaatimuksen tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.3 vahvistetulla teholla, on riittävää, että sovelletaan kohdan 5.2.1.27.10 määräyksiä, kun ei enää voida varmistaa vähintään 30:tä prosenttia perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetusta jarrutustehosta, joko antamalla ’syöttöjohdon jarrutuspyynnön’ signaali sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta tai siten, että tämä tiedonsiirto puuttuu pidemmän aikaa.






  5.2.2.15.2.1 | Perävaunun sähköisessä ohjauksen välityksessä ilmenevästä viasta, joka vaikuttaa tässä säännössä käsiteltyjen järjestelmien toimintaan ja tehoon, sekä ISO-standardin 7638:1997 (19) mukaisen pistokytkimen kautta tulevan energiansyötön häiriöistä on varoitettava kuljettajaa kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitetulla erillisellä merkkivalolla ISO-standardin 7638:1997 (19) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta. Lisäksi kun sähköisellä ohjausjohdolla varustetut perävaunut on sähköisesti kytketty sähköisellä ohjausjohdolla varustettuun vetoautoon, niiden on tuotettava kohdassa 5.2.1.29.2.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon aktivoimiseksi virheilmoitus sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta, kun perävaunun käyttöjarrulle vahvistettua jarrutustehoa ei enää voida taata. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.15.2

Jos sähköiseen ohjauksen välitykseen tulee vika (18) (esim. katkos tai irtikytkeytyminen), jarrutustehon on säilyttävä vähintään 30 prosentissa kyseisen perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetusta tehosta. Kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti pelkästään sähköisen ohjausjohdon välityksellä sähköisesti kytkettyjen perävaunujen osalta, jotka täyttävät 5.2.1.18.4.2 kohdan vaatimuksen tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.3 vahvistetulla teholla, on riittävää, että sovelletaan kohdan 5.2.1.27.10 määräyksiä, kun ei enää voida varmistaa vähintään 30:tä prosenttia perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetusta jarrutustehosta, joko antamalla ’syöttöjohdon jarrutuspyynnön’ signaali sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta tai siten, että tämä tiedonsiirto puuttuu pidemmän aikaa.

5.2.2.15.2.1

Perävaunun sähköisessä ohjauksen välityksessä ilmenevästä viasta, joka vaikuttaa tässä säännössä käsiteltyjen järjestelmien toimintaan ja tehoon, sekä ISO-standardin 7638:1997 (19) mukaisen pistokytkimen kautta tulevan energiansyötön häiriöistä on varoitettava kuljettajaa kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitetulla erillisellä merkkivalolla ISO-standardin 7638:1997 (19) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta. Lisäksi kun sähköisellä ohjausjohdolla varustetut perävaunut on sähköisesti kytketty sähköisellä ohjausjohdolla varustettuun vetoautoon, niiden on tuotettava kohdassa 5.2.1.29.2.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon aktivoimiseksi virheilmoitus sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta, kun perävaunun käyttöjarrulle vahvistettua jarrutustehoa ei enää voida taata.

5.2.2.16   Jos varastoidun energian määrä sähköisellä ohjausjohdolla varustetun perävaunun, joka on sähköisesti kytketty sähköisellä ohjausjohdolla varustettuun vetoautoon, käyttöjarrujärjestelmän jossakin osassa putoaa kohdan 5.2.2.16.1 mukaisesti määrättyyn arvoon, vetoauton kuljettajalle on annettava varoitus. Varoitus on annettava aktivoimalla kohdassa 5.2.1.29.2.1 tarkoitettu punainen merkkivalo, ja perävaunun on annettava virheilmoitus sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta. Kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitetun erillisen keltaisen varoitusvalon on myös aktivoiduttava ISO-standardin 7638:1997 (20) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta sen ilmaisemiseksi kuljettajalle, että perävaunun energiatilanne on heikko.

| 5.2.2.16.1 | Kohdassa 5.2.2.16 tarkoitettu heikko energiataso vastaa tasoa, jolla ilman energiavaraston täydentämistä ja perävaunun kuormitustilasta riippumatta ei ole mahdollista käyttää käyttöjarrun hallintalaitetta viidettä kertaa neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen eikä saavuttaa vähintään 50:tä prosenttia kyseisen perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetusta tehosta. |
| --- | --- |

5.2.2.16.1

Kohdassa 5.2.2.16 tarkoitettu heikko energiataso vastaa tasoa, jolla ilman energiavaraston täydentämistä ja perävaunun kuormitustilasta riippumatta ei ole mahdollista käyttää käyttöjarrun hallintalaitetta viidettä kertaa neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen eikä saavuttaa vähintään 50:tä prosenttia kyseisen perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetusta tehosta.

5.2.2.17   Sähköisellä ohjausjohdolla varustettuihin perävaunuihin ja lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettuihin O3- ja O4-luokan perävaunuihin on asennettava ISO-standardin 7638:1997 (20)
   (21) mukainen erityinen pistokytkin jarrujärjestelmää ja/tai lukkiutumisenestojärjestelmää varten. Tässä säännössä perävaunulta edellytetyt viasta varoittavat signaalit on aktivoitava edellä mainitun pistokytkimen välityksellä. Viasta varoittavien signaalien välittämiseen sovelletaan perävaunujen osalta tarpeen mukaan vaatimuksia, jotka on vahvistettu moottoriajoneuvoille kohdissa 5.2.1.29.4, 5.2.1.29.5 ja 5.2.1.29.6.

Edellä määritellyllä ISO-standardin 7638:1997 mukaisella pistokytkimellä varustetut perävaunut on merkittävä pysyvästi siten, että osoitetaan jarrujärjestelmän toiminnallisuus, kun ISO-standardin 7638:1997 mukainen pistokytkin on kytkettynä ja irtikytkettynä. Merkintä on sijoitettava paikkaan, jossa se on näkyvillä, kun pneumaattiset ja sähköiset liitännät tehdään.

| 5.2.2.17.1 | Perävaunujen, jotka käyttävät selektiivistä jarrutusta parantaakseen ajoneuvon vakautta, on ilmoitettava vakausjärjestelmän sähköisessä ohjauksen välityksessä ilmenevästä häiriöstä kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitetulla erillisellä keltaisella varoitusvalolla ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta.
  Huomautus: Tätä vaatimusta on tarkistettava säännön nro 13 seuraavien tulossa olevien muutosten yhteydessä: i) muutos tiedonsiirtoa koskevaan ISO-standardiin 11992:2003, mihin sisältyy viesti häiriöstä perävaunun ajonvakautusjärjestelmän sähköisessä ohjauksen välityksessä, ja ii) kyseisen standardin mukaisesti varustetut ajoneuvot ovat yleisessä käytössä. |
| --- | --- |

5.2.2.17.1

Perävaunujen, jotka käyttävät selektiivistä jarrutusta parantaakseen ajoneuvon vakautta, on ilmoitettava vakausjärjestelmän sähköisessä ohjauksen välityksessä ilmenevästä häiriöstä kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitetulla erillisellä keltaisella varoitusvalolla ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta.

Huomautus: Tätä vaatimusta on tarkistettava säännön nro 13 seuraavien tulossa olevien muutosten yhteydessä: i) muutos tiedonsiirtoa koskevaan ISO-standardiin 11992:2003, mihin sisältyy viesti häiriöstä perävaunun ajonvakautusjärjestelmän sähköisessä ohjauksen välityksessä, ja ii) kyseisen standardin mukaisesti varustetut ajoneuvot ovat yleisessä käytössä.

| 5.2.2.17.2 | On sallittua kytkeä jarrujärjestelmä virtalähteeseen edellä mainitun ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen kautta saatavilla olevan virran lisäksi. Kun käytettävissä on lisävirtalähde, sovelletaan kuitenkin seuraavia määräyksiä:






  a) | Kaikissa tapauksissa ISO-standardin 7638:1997 mukainen virransyöttö on jarrujärjestelmän ensisijainen virtalähde. Lisälähde on tarkoitettu varajärjestelmäksi siltä varalta, että ISO-standardin 7638:1997 mukaisessa virransyötössä ilmenee häiriö. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.17.2

On sallittua kytkeä jarrujärjestelmä virtalähteeseen edellä mainitun ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen kautta saatavilla olevan virran lisäksi. Kun käytettävissä on lisävirtalähde, sovelletaan kuitenkin seuraavia määräyksiä:

a)

Kaikissa tapauksissa ISO-standardin 7638:1997 mukainen virransyöttö on jarrujärjestelmän ensisijainen virtalähde. Lisälähde on tarkoitettu varajärjestelmäksi siltä varalta, että ISO-standardin 7638:1997 mukaisessa virransyötössä ilmenee häiriö.

| b) | Se ei saa vaikuttaa haitallisesti jarrujärjestelmän toimintaan normaali- eikä vikatilassa. |
| --- | --- |

b)

Se ei saa vaikuttaa haitallisesti jarrujärjestelmän toimintaan normaali- eikä vikatilassa.

| c) | Jos ISO-standardin 7638:1997 mukaisessa virransyötössä ilmenee häiriö, jarrujärjestelmän energiankulutus ei saa aiheuttaa lisävirtalähteestä saatavilla olevan enimmäistehon ylittymistä. |
| --- | --- |

c)

Jos ISO-standardin 7638:1997 mukaisessa virransyötössä ilmenee häiriö, jarrujärjestelmän energiankulutus ei saa aiheuttaa lisävirtalähteestä saatavilla olevan enimmäistehon ylittymistä.

| d) | Perävaunussa ei saa olla mitään merkintää siitä, että perävaunu on varustettu lisävirtalähteellä. |
| --- | --- |

d)

Perävaunussa ei saa olla mitään merkintää siitä, että perävaunu on varustettu lisävirtalähteellä.

| e) | Häiriöstä varoittava laite ei ole sallittu perävaunussa varoituksen tuottamiseksi perävaunun jarrujärjestelmässä ilmenevästä viasta, kun jarrujärjestelmä saa virtaa lisälähteestä. |
| --- | --- |

e)

Häiriöstä varoittava laite ei ole sallittu perävaunussa varoituksen tuottamiseksi perävaunun jarrujärjestelmässä ilmenevästä viasta, kun jarrujärjestelmä saa virtaa lisälähteestä.

| f) | Kun käytettävissä on lisävirtalähde, on oltava mahdollista tarkistaa, että jarrujärjestelmä toimii tämän virtalähteen avulla. |
| --- | --- |

f)

Kun käytettävissä on lisävirtalähde, on oltava mahdollista tarkistaa, että jarrujärjestelmä toimii tämän virtalähteen avulla.

| g) | Jos ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen kautta tulevassa sähköisessä energiansyötössä on häiriö, sovelletaan häiriöstä varoittamiseen liitteen 13 kohtien 5.2.2.15.2.1 ja 4.1 vaatimuksia riippumatta siitä, toimiiko jarrujärjestelmä lisävirtalähteen avulla vai ei. |
| --- | --- |

g)

Jos ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen kautta tulevassa sähköisessä energiansyötössä on häiriö, sovelletaan häiriöstä varoittamiseen liitteen 13 kohtien 5.2.2.15.2.1 ja 4.1 vaatimuksia riippumatta siitä, toimiiko jarrujärjestelmä lisävirtalähteen avulla vai ei.

5.2.2.18   Kun kohdassa 5.1.3.6 määriteltyihin toimintoihin käytetään ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen kautta saatavaa virtaa, jarrujärjestelmän on oltava ensisijainen, ja se on suojattava jarrujärjestelmän ulkoiselta ylikuormitukselta. Tämän suojan on oltava jarrujärjestelmän toiminto.

5.2.2.19   Vian ilmetessä yhdessä niistä ohjausjohdoista, jotka kytkevät toisiinsa kaksi ajoneuvoa, jotka on varustettu kohdan 5.1.3.1.2. mukaisesti, perävaunun on käytettävä automaattisesti ohjausjohtoa, johon vika ei ole vaikuttanut, liitteen 4 kohdassa 3.1 perävaunulle vahvistetun jarrutustehon varmistamiseen.

5.2.2.20   Jos perävaunun syöttöjännite putoaa sen valmistajan nimeämän arvon alapuolelle, jolla käyttöjarrulle vahvistettua jarrutustehoa ei enää voida taata, kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitetun erillisen keltaisen varoitusvalon on aktivoiduttava ISO-standardin 7638:1997 (22) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta. Lisäksi kun sähköisellä ohjausjohdolla varustetut perävaunut on sähköisesti kytketty sähköisellä ohjausjohdolla varustettuun vetoautoon, niiden on tuotettava kohdassa 5.2.1.29.2.1 tarkoitetun punaisen varoitusvalon syttymiseksi virheilmoitus sähköisen ohjausjohdon tiedonsiirtoon tarkoitetun osan kautta.

5.2.2.21   Kohdissa 5.2.1.18.4.2 ja 5.2.1.21 esitettyjen vaatimusten lisäksi perävaunun jarruja voidaan käyttää myös automaattisesti, jos perävaunun jarrujärjestelmä itse käynnistää jarrut auton järjestelmistä ilmenevien tietojen arvioinnin perusteella.

5.2.2.22   Käyttöjarrujärjestelmän aktivointi

| 5.2.2.22.1 | Kun kyse on sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista perävaunuista, perävaunun on välitettävä viesti ’sytytä jarruvalot’ sähköisen ohjausjohdon kautta, kun perävaunun jarrujärjestelmä on aktivoituna perävaunun käynnistämän ’automaattisesti ohjatun jarrutuksen’ aikana. Jos tuotettu hidastuminen on kuitenkin vähemmän kuin 0,7 m/s2, signaali ei ole tarpeen (23)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.1

Kun kyse on sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista perävaunuista, perävaunun on välitettävä viesti ’sytytä jarruvalot’ sähköisen ohjausjohdon kautta, kun perävaunun jarrujärjestelmä on aktivoituna perävaunun käynnistämän ’automaattisesti ohjatun jarrutuksen’ aikana. Jos tuotettu hidastuminen on kuitenkin vähemmän kuin 0,7 m/s2, signaali ei ole tarpeen (23)
   (24).

| 5.2.2.22.2 | Kun kyse on sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista perävaunuista, perävaunu ei saa välittää viestiä ”sytytä jarruvalot” sähköisen ohjausjohdon kautta perävaunun käynnistämän ”selektiivisen jarrutuksen” aikana (25)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.2

Kun kyse on sähköisellä ohjausjohdolla varustetuista perävaunuista, perävaunu ei saa välittää viestiä ”sytytä jarruvalot” sähköisen ohjausjohdon kautta perävaunun käynnistämän ”selektiivisen jarrutuksen” aikana (25)
   (24).

6.   TESTIT

Jarrutustestit, jotka hyväksyttäväksi toimitetulle ajoneuvolle on tehtävä, ja vaadittava jarrutusteho kuvataan tämän säännön liitteessä 4.

7.   AJONEUVOTYYPIN TAI JARRUJÄRJESTELMÄN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Kaikista ajoneuvotyypin tai sen jarrulaitteiden muutoksista, jotka koskevat tämän säännön liitteessä 2 annettuja ominaisuuksia, on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Tämä viranomainen voi joko






  7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa on edelleen vaatimusten mukainen; tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaikista ajoneuvotyypin tai sen jarrulaitteiden muutoksista, jotka koskevat tämän säännön liitteessä 2 annettuja ominaisuuksia, on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Tämä viranomainen voi joko

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa on edelleen vaatimusten mukainen; tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 7.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille. |
| --- | --- |

7.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille.

| 7.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kullekin laajentamista käsittelevälle ilmoituslomakkeelle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava kullekin laajentamista käsittelevälle ilmoituslomakkeelle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset.

| 8.2 | Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa kohdassa 8.1 tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen. |
| --- | --- |

8.2

Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa kohdassa 8.1 tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen.

| 8.3 | Hyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti






  8.3.1 | varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä; |
| --- | --- | --- |

8.3

Hyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti

8.3.1

varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä;

| 8.3.2 | voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen; |
| --- | --- |

8.3.2

voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen;

| 8.3.3 | varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla viranomaisten kanssa sovittavan ajan; |
| --- | --- |

8.3.3

varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla viranomaisten kanssa sovittavan ajan;

| 8.3.4 | analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden, kuitenkin niin että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan; |
| --- | --- |

8.3.4

analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden, kuitenkin niin että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan;

| 8.3.5 | varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan tässä säännössä määrätyt testit tai joitakin niistä; |
| --- | --- |

8.3.5

varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan tässä säännössä määrätyt testit tai joitakin niistä;

| 8.3.6 | varmistettava, että jokainen vaatimustenvastainen näyte tai osa testataan uudelleen tai siitä otetaan uusi näyte. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

8.3.6

varmistettava, että jokainen vaatimustenvastainen näyte tai osa testataan uudelleen tai siitä otetaan uusi näyte. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet.

| 8.4 | Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät, joita sovelletaan jokaiseen tuotantoyksikköön.






  8.4.1 | Testausta ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat on esitettävä vierailevalle tarkastajalle jokaisen tarkastuksen yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

8.4

Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät, joita sovelletaan jokaiseen tuotantoyksikköön.

8.4.1

Testausta ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat on esitettävä vierailevalle tarkastajalle jokaisen tarkastuksen yhteydessä.

| 8.4.2 | Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella. |
| --- | --- |

8.4.2

Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

| 8.4.3 | Jos laatutaso ei ole tyydyttävä tai jos näyttää tarpeelliselta tarkistaa kohdan 8.4.2 mukaisten testien pätevyys, tarkastaja valitsee näytekappaleet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

8.4.3

Jos laatutaso ei ole tyydyttävä tai jos näyttää tarpeelliselta tarkistaa kohdan 8.4.2 mukaisten testien pätevyys, tarkastaja valitsee näytekappaleet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tekniselle tutkimuslaitokselle.

| 8.4.4 | Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa minkä tahansa tähän sääntöön perustuvan testin. |
| --- | --- |

8.4.4

Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa minkä tahansa tähän sääntöön perustuvan testin.

| 8.4.5 | Toimivaltaisen viranomaisen tarkastukset on tavallisesti suoritettava joka toinen vuosi. Jos käynnin aikana kirjatut tulokset eivät ole tyydyttäviä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

8.4.5

Toimivaltaisen viranomaisen tarkastukset on tavallisesti suoritettava joka toinen vuosi. Jos käynnin aikana kirjatut tulokset eivät ole tyydyttäviä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi mahdollisimman pian.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta. |
| --- | --- |

9.1

Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTIT SUORITTAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille muissa maissa annetut hyväksynnän taikka hyväksynnän laajennuksen, epäämisen tai peruuttamisen osoittavat lomakkeet on lähetettävä.

12.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

12.1   Yleistä

| 12.1.1 | Muutossarjan 09 täydennyksen 8 virallisen voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä E-hyväksyntöjä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 09 täydennyksellä 8. |
| --- | --- |

12.1.1

Muutossarjan 09 täydennyksen 8 virallisen voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä E-hyväksyntöjä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 09 täydennyksellä 8.

| 12.1.2 | Jollei toisin ole määrätty tai jollei asiayhteydestä muuta johdu, muutossarjan 10 täydennyksiä sovelletaan myös sarjan 09 hyväksyntöjen myöntämiseen ja voimassa pitämiseen. |
| --- | --- |

12.1.2

Jollei toisin ole määrätty tai jollei asiayhteydestä muuta johdu, muutossarjan 10 täydennyksiä sovelletaan myös sarjan 09 hyväksyntöjen myöntämiseen ja voimassa pitämiseen.

| 12.1.3 | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 10 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10. |
| --- | --- |

12.1.3

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 10 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10.

| 12.1.4 | Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 10 täydennyksen 4 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 4. |
| --- | --- |

12.1.4

Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 10 täydennyksen 4 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä 4.

| 12.1.5 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön muutossarjan 10 täydennyksen 3 perusteella. |
| --- | --- |

12.1.5

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön muutossarjan 10 täydennyksen 3 perusteella.

12.2   Uudet tyyppihyväksynnät

| 12.2.1 | Kun muutossarjan 09 täydennyksen 8 virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat antaa E-hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 09 täydennyksellä 8. |
| --- | --- |

12.2.1

Kun muutossarjan 09 täydennyksen 8 virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat antaa E-hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 09 täydennyksellä 8.

| 12.2.2 | Kun muutossarjan 10 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän ainoastaan, jos hyväksyttävä ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10, vaatimukset. |
| --- | --- |

12.2.2

Kun muutossarjan 10 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän ainoastaan, jos hyväksyttävä ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10, vaatimukset.

| 12.2.3 | Siihen saakka, kun tämän säännön muutossarjan 10 voimaantulosta on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön edellisen muutossarjan perusteella. |
| --- | --- |

12.2.3

Siihen saakka, kun tämän säännön muutossarjan 10 voimaantulosta on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön edellisen muutossarjan perusteella.

| 12.2.4 | Siihen saakka, kun tämän säännön muutossarjan 10 voimaantulosta on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on jatkettava tämän säännön muutossarjan 10 täydennyksen 3 mukaisten E-hyväksyntöjen myöntämistä. |
| --- | --- |

12.2.4

Siihen saakka, kun tämän säännön muutossarjan 10 voimaantulosta on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on jatkettava tämän säännön muutossarjan 10 täydennyksen 3 mukaisten E-hyväksyntöjen myöntämistä.

| 12.2.5 | Kun muutossarjan 10 täydennyksen 5 voimaantulosta on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat antaa hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 10 täydennyksellä 5. |
| --- | --- |

12.2.5

Kun muutossarjan 10 täydennyksen 5 voimaantulosta on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat antaa hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 10 täydennyksellä 5.

12.3   Vanhojen tyyppihyväksyntien voimassaolon päättyminen

| 12.3.1 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 48 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 10 voimaantulosta evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaiselta ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 10 mukaisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

12.3.1

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 48 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 10 voimaantulosta evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaiselta ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 10 mukaisia vaatimuksia.

12.4   Uudet sopimuspuolet

| 12.4.1 | Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella. |
| --- | --- |

12.4.1

Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2)  Tämän säännön kohdassa 12 olevien soveltamispäivämäärien mukaisesti M1-luokan ajoneuvojen jarruja koskevat vaatimukset sisältyvät yksinomaan sääntöön nro 13-H. N1-luokan ajoneuvojen osalta sopimuspuolet, jotka ovat allekirjoittaneet sekä säännön nro 13-H että tämän säännön, tunnustavat molempien sääntöjen mukaiset hyväksynnät yhtä päteviksi.

(3)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjä 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksin), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Etelä-Korea 51, Malesia 52, Thaimaa 53, 54 ja 55 (antamatta) ja Montenegro 56. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(4)  Kunnes yhteensopivuuden ja turvallisuuden varmistavista yhtenäisistä teknisistä vaatimuksista on sovittu, kohdan 5.1.3.1.3 mukaiset moottorikäyttöisten ajoneuvojen ja perävaunujen väliset kytkennät eivät ole sallittuja.

(5)  Ei sovelleta perävaunuihin.

(6)  Jos eroaa pienimmästä kytkentäpaineesta.

(7)  Sovelletaan ainoastaan perävaunuihin.

(8)  Ei sovelleta ajoneuvoihin, joissa on sähköinen jarrujärjestelmien hallintalaite.

(9)  Teknistä määräaikaistarkastusta varten voi olla tarpeen tarkistaa koko ajoneuvolle määriteltyjä jarrutussuhteen vähimmäisarvoja, jotta ne vastaavat kansallisia tai kansainvälisiä käyttövaatimuksia.

(10)  Viranomaisella, jonka on määrä myöntää hyväksyntä, on oltava oikeus tarkastaa käyttöjarrujärjestelmä ajoneuvon lisätestausmenettelyillä.

(11)  ISO-standardin 7638:1997 mukaista pistokytkintä voidaan tapauksen mukaan käyttää 5- tai 7-napaisena.

(12)  Siihen saakka, kun yhtenäisistä testausmenettelyistä on sovittu, valmistajan on annettava tutkimuslaitokselle selvitys mahdollisista vioista ohjauksen välityksessä ja niiden vaikutuksista. Näistä tiedoista keskustellaan ja sovitaan tutkimuslaitoksen ja ajoneuvon valmistajan välillä.

(13)  ISO-standardin 7638:1997 mukaista pistokytkintä voidaan tapauksen mukaan käyttää 5- tai 7-napaisena.

(14)  Tyyppihyväksynnän yhteydessä ajoneuvon valmistajan on vahvistettava tämän vaatimuksen noudattaminen.

(15)  ”Selektiivisen jarrutuksen” aikana toiminto voi muuttua ”automaattisesti ohjatuksi jarrutukseksi”.

(16)  Tätä vaatimusta ei sovelleta ennen kuin ISO-standardia 11992 on muutettu siten, että se sisältää viestin ”sytytä jarruvalot”.

(17)  Kunnes on vahvistettu yhdenmukaiset tekniset määräykset, joiden mukaisesti automaattisen kulumissäätölaitteen toimintaa voidaan arvioida virheettömästi, vapaata pyörintää koskeva vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vapaa pyörintä todetaan kaikissa asianomaiselle perävaunulle määrätyissä jarrutustesteissä.

(18)  Siihen saakka, kun yhtenäisistä testausmenettelyistä on sovittu, valmistajan on annettava tutkimuslaitokselle selvitys mahdollisista vioista ohjauksen välityksessä ja niiden vaikutuksista. Näistä tiedoista keskustellaan ja sovitaan tutkimuslaitoksen ja ajoneuvon valmistajan välillä.

(19)  ISO-standardin 7638:1997 mukaista pistokytkintä voidaan tapauksen mukaan käyttää 5- tai 7-napaisena.

(20)  ISO-standardin 7638:1997 mukaista pistokytkintä voidaan tapauksen mukaan käyttää 5- tai 7-napaisena.

(21)  ISO-standardissa 7638:1997 perävaunulle määritettyjä johtimien poikkipintoja voidaan pienentää, jos perävaunu on varustettu omalla erillisellä varokkeella. Varokkeen virrankeston on oltava sellainen, että johdinten sallittu kuormitus ei ylity. Tätä poikkeusta ei sovelleta perävaunuihin, jotka on varustettu vetämään toista perävaunua.

(22)  ISO-standardin 7638:1997 mukaista pistokytkintä voidaan tapauksen mukaan käyttää 5- tai 7-napaisena.

(23)  Tyyppihyväksynnän yhteydessä ajoneuvon valmistajan on vahvistettava tämän vaatimuksen noudattaminen.

(24)  Tätä vaatimusta ei sovelleta ennen kuin ISO-standardia 11992 on muutettu siten, että se sisältää viestin ’sytytä jarruvalot’.

(25)  ”Selektiivisen jarrutuksen” aikana toiminto voi muuttua ”automaattisesti ohjatuksi jarrutukseksi”.

---

LIITE 1

Tämän säännön soveltamisalaan kuulumattomat jarrulaitteet, muut laitteet, menetelmät ja edellytykset

| 1. | Muilla kuin paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen toimintaviiveiden (vasteaikojen) mittausmenetelmä |
| --- | --- |

1.

Muilla kuin paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen toimintaviiveiden (vasteaikojen) mittausmenetelmä

---

LIITE 2

ILMOITUS
   (1)

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Tyyppihyväksyntäviranomainen antaa tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitetut tiedot säännön nro 90 mukaisen hyväksynnän hakijoiden pyynnöstä. Näitä tietoja ei kuitenkaan anneta muuhun tarkoitukseen kuin säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten.

LISÄYS 1

Ajoneuvoa koskevat tiedot, jotka liittyvät säännön nro 90 mukaiseen hyväksyntään

| 1. | Ajoneuvotyypin kuvaus ...






  1.1 | Ajoneuvon kauppanimi tai merkki ... |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvotyypin kuvaus ...

1.1

Ajoneuvon kauppanimi tai merkki ...

| 1.2 | Ajoneuvoluokka ... |
| --- | --- |

1.2

Ajoneuvoluokka ...

| 1.3 | Ajoneuvotyyppi säännön nro 13 hyväksynnän mukaisesti ...
  ... |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvotyyppi säännön nro 13 hyväksynnän mukaisesti ...

...

| 1.4 | Ajoneuvotyyppiä edustavien ajoneuvojen mallit tai kauppanimet ...
  ... |
| --- | --- |

1.4

Ajoneuvotyyppiä edustavien ajoneuvojen mallit tai kauppanimet ...

...

| 1.5 | Valmistajan nimi ja osoite ... |
| --- | --- |

1.5

Valmistajan nimi ja osoite ...

| 2. | Jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi ...






  2.1 | Kaikkien liitteen 4 asiaa koskevien määräysten mukaisesti testatut jarrupäällysteet ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi ...

2.1

Kaikkien liitteen 4 asiaa koskevien määräysten mukaisesti testatut jarrupäällysteet ...

...

| 2.2 | Liitteen 15 mukaisesti testatut jarrupäällysteet ... |
| --- | --- |

2.2

Liitteen 15 mukaisesti testatut jarrupäällysteet ...

| 3. | Ajoneuvon vähimmäismassa ...






  3.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

Ajoneuvon vähimmäismassa ...

3.1

Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo) ...

...

| 4. | Ajoneuvon enimmäismassa ...






  4.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

4.

Ajoneuvon enimmäismassa ...

4.1

Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo) ...

...

| 5. | Ajoneuvon suurin nopeus ... |
| --- | --- |

5.

Ajoneuvon suurin nopeus ...

| 6. | Renkaan ja pyörän mitat ... |
| --- | --- |

6.

Renkaan ja pyörän mitat ...

| 7. | Jarrujen piirijako (esimerkiksi etu-/takapyörät tai diagonaalinen jako) ...
  ... |
| --- | --- |

7.

Jarrujen piirijako (esimerkiksi etu-/takapyörät tai diagonaalinen jako) ...

...

| 8. | Ilmoitus siitä, mikä järjestelmä toimii varajarrujärjestelmänä ...
  ... |
| --- | --- |

8.

Ilmoitus siitä, mikä järjestelmä toimii varajarrujärjestelmänä ...

...

| 9. | Eritelmä jarruventtiileistä (tarvittaessa) ...
  ...






  9.1 | Eritelmä kuorman tunnistavan venttiilin säädöstä ...
  ... |
| --- | --- | --- |

9.

Eritelmä jarruventtiileistä (tarvittaessa) ...

...

9.1

Eritelmä kuorman tunnistavan venttiilin säädöstä ...

...

| 9.2 | Paineventtiilin asetus ... |
| --- | --- |

9.2

Paineventtiilin asetus ...

| 10. | Suunniteltu jarruvoiman jakautuminen ... |
| --- | --- |

10.

Suunniteltu jarruvoiman jakautuminen ...

| 11. | Eritelmä jarruista ...






  11.1 | Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä sekä niiden mitat, jäähdytetyt vai umpinaiset levyt) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

11.

Eritelmä jarruista ...

11.1

Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä sekä niiden mitat, jäähdytetyt vai umpinaiset levyt) ...

...

| 11.2 | Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat) ...
  ... |
| --- | --- |

11.2

Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat) ...

...

| 11.3 | Paineilmajarrujärjestelmien osalta ilmoitetaan esimerkiksi kammioiden sekä vipujen tyyppi ja koko jne. ...
  ... |
| --- | --- |

11.3

Paineilmajarrujärjestelmien osalta ilmoitetaan esimerkiksi kammioiden sekä vipujen tyyppi ja koko jne. ...

...

| 12. | Pääsylinterin tyyppi ja koko ... |
| --- | --- |

12.

Pääsylinterin tyyppi ja koko ...

| 13. | Jarrutehostimen tyyppi ja koko ... |
| --- | --- |

13.

Jarrutehostimen tyyppi ja koko ...

LISÄYS 2

Ajoneuvon jarrulaitteita koskeva tyyppihyväksyntätodistus

1.   YLEISTÄ

Seuraavat lisäkohdat on kirjattava, kun perävaunu on hyväksytty käyttäen tämän säännön liitteessä 20 määriteltyä vaihtoehtoista menettelyä.

2.   LIITTEEN 19 MUKAISET TESTAUSSELOSTEET

| 2.1 | : | Jarrukalvosylinteri | : | Seloste nro ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Jousijarrut | : | Seloste nro ... |
| 2.3 | : | Perävaunun kylmäjarrutustehoa koskevat tiedot | : | Seloste nro ... |
| 2.4 | : | Lukkiutumaton jarrujärjestelmä | : | Seloste nro ... |

2.1

:

Jarrukalvosylinteri

:

Seloste nro ...

2.2

:

Jousijarrut

:

Seloste nro ...

2.3

:

Perävaunun kylmäjarrutustehoa koskevat tiedot

:

Seloste nro ...

2.4

:

Lukkiutumaton jarrujärjestelmä

:

Seloste nro ...

3.   TEHOA KOSKEVAT TARKISTUKSET

| 3.1 | Perävaunu täyttää liitteen 4 kohtien 3.1.2 ja 1.2.7 vaatimukset (käyttöjarrun kylmäjarrutusteho) | kyllä/ei (1) |
| --- | --- | --- |
| 3.2 | Perävaunu täyttää liitteen 4 kohdan 3.2 vaatimukset (seisontajarrun kylmäjarrutusteho) | kyllä/ei (1) |
| 3.3 | Perävaunu täyttää liitteen 4 kohdan 3.3 vaatimukset (hätä-/automaattijarrutuksen jarrutusteho) | kyllä/ei (1) |
| 3.4 | Perävaunu täyttää liitteen 10 kohdan 6 vaatimukset (jarrutusteho häiriön ilmetessä jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmässä) | kyllä/ei (1) |
| 3.5 | Perävaunu täyttää tämän säännön kohdan 5.2.2.14.1 vaatimukset (jarrutusteho vuodon ilmetessä lisälaitteista) | kyllä/ei (1) |
| 3.6 | Perävaunu täyttää liitteen 13 vaatimukset (lukkiutumaton jarrujärjestelmä) | kyllä/ei (1) |

3.1

Perävaunu täyttää liitteen 4 kohtien 3.1.2 ja 1.2.7 vaatimukset (käyttöjarrun kylmäjarrutusteho)

kyllä/ei (1)

3.2

Perävaunu täyttää liitteen 4 kohdan 3.2 vaatimukset (seisontajarrun kylmäjarrutusteho)

kyllä/ei (1)

3.3

Perävaunu täyttää liitteen 4 kohdan 3.3 vaatimukset (hätä-/automaattijarrutuksen jarrutusteho)

kyllä/ei (1)

3.4

Perävaunu täyttää liitteen 10 kohdan 6 vaatimukset (jarrutusteho häiriön ilmetessä jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmässä)

kyllä/ei (1)

3.5

Perävaunu täyttää tämän säännön kohdan 5.2.2.14.1 vaatimukset (jarrutusteho vuodon ilmetessä lisälaitteista)

kyllä/ei (1)

3.6

Perävaunu täyttää liitteen 13 vaatimukset (lukkiutumaton jarrujärjestelmä)

kyllä/ei (1)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty jarrulaitteiden osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) säännön nro 13 nojalla hyväksyntänumerolla 102439. Tämä numero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 13 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 10. M2- ja M3-luokan ajoneuvojen osalta tämä merkki tarkoittaa, että kyseiselle ajoneuvotyypille on tehty tyyppi II -testi.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty jarrulaitteiden osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) säännön nro 13 nojalla. M2- ja M3-luokan ajoneuvojen osalta tämä merkki tarkoittaa, että kyseiselle ajoneuvotyypille on tehty tyyppi II A -testi.

MALLI C

(Ks. tämän säännön kohta 4.6)

Image

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty jarrulaitteiden osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) sääntöjen nro 13 ja nro 24 (1) nojalla. (Jälkimmäisen säännön osalta korjattu absorptiokerroin on 1,30 m-1.)

---

(1)  Tämä numero on annettu ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 4

Jarrutustestit ja jarrujärjestelmien teho

1.   JARRUTUSTESTIT

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Jarrujärjestelmille vahvistetut tehovaatimukset perustuvat ajoneuvon jarrutusmatkaan ja/tai täysin kehittyneeseen keskimääräiseen hidastuvuuteen. Jarrujärjestelmän teho on määritettävä mittaamalla jarrutusmatka suhteessa ajoneuvon alkunopeuteen ja/tai mittaamalla täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus testin aikana. |
| --- | --- |

1.1.1

Jarrujärjestelmille vahvistetut tehovaatimukset perustuvat ajoneuvon jarrutusmatkaan ja/tai täysin kehittyneeseen keskimääräiseen hidastuvuuteen. Jarrujärjestelmän teho on määritettävä mittaamalla jarrutusmatka suhteessa ajoneuvon alkunopeuteen ja/tai mittaamalla täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus testin aikana.

| 1.1.2 | Jarrutusmatka on ajoneuvon kulkema matka jarrujärjestelmän hallintalaitteen käytön aloitushetkestä ajoneuvon pysähtymishetkeen. Alkunopeus on ajoneuvon nopeus sillä hetkellä, kun kuljettaja aloittaa jarrujärjestelmän hallintalaitteen käytön; alkunopeuden on oltava vähintään 98 prosenttia kyseessä olevalle testille määrätystä nopeudesta.
  Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) on laskettava keskimääräisenä hidastuvuutena suhteessa matkaan välillä vb–ve seuraavan kaavan mukaisesti:



  jossa:







  vo | = | ajoneuvon alkunopeus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | ajoneuvon nopeus 0,8 vo (km/h) |
| ve | = | ajoneuvon nopeus 0,1 vo (km/h) |
| sb | = | vo:n ja vb:n välillä kuljettu matka metreinä |
| se | = | vo:n ja ve:n välillä kuljettu matka metreinä. |

1.1.2

Jarrutusmatka on ajoneuvon kulkema matka jarrujärjestelmän hallintalaitteen käytön aloitushetkestä ajoneuvon pysähtymishetkeen. Alkunopeus on ajoneuvon nopeus sillä hetkellä, kun kuljettaja aloittaa jarrujärjestelmän hallintalaitteen käytön; alkunopeuden on oltava vähintään 98 prosenttia kyseessä olevalle testille määrätystä nopeudesta.

Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) on laskettava keskimääräisenä hidastuvuutena suhteessa matkaan välillä vb–ve seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

jossa:

vo

=

ajoneuvon alkunopeus (km/h)

vb

=

ajoneuvon nopeus 0,8 vo (km/h)

ve

=

ajoneuvon nopeus 0,1 vo (km/h)

sb

=

vo:n ja vb:n välillä kuljettu matka metreinä

se

=

vo:n ja ve:n välillä kuljettu matka metreinä.

Nopeus ja matka on määriteltävä testivälineillä, joiden tarkkuus on ±1 prosenttia testille määrätyllä nopeudella. Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus voidaan määrittää muilla menetelmillä kuin nopeuden ja matkan mittauksella. Tällöin laskentatarkkuuden poikkeama saa olla enintään ±3 prosenttia.

1.2   Ajoneuvon hyväksyntää varten ajoneuvon jarrutusteho on mitattava testeissä ajoradalla seuraavissa olosuhteissa:

| 1.2.1 | Ajoneuvon massan on oltava kullekin testityypille vahvistettujen vaatimusten mukainen, ja se on ilmoitettava testausselosteessa. |
| --- | --- |

1.2.1

Ajoneuvon massan on oltava kullekin testityypille vahvistettujen vaatimusten mukainen, ja se on ilmoitettava testausselosteessa.

| 1.2.2 | Testi on tehtävä kullekin testityypille vahvistetulla nopeudella. Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on pienempi kuin testille vahvistettu nopeus, testi on suoritettava ajoneuvon suurimmalla nopeudella. |
| --- | --- |

1.2.2

Testi on tehtävä kullekin testityypille vahvistetulla nopeudella. Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on pienempi kuin testille vahvistettu nopeus, testi on suoritettava ajoneuvon suurimmalla nopeudella.

| 1.2.3 | Testeissä vaaditun tehon tuottamiseen tarvittava jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa ylittää kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettua suurinta voimaa. |
| --- | --- |

1.2.3

Testeissä vaaditun tehon tuottamiseen tarvittava jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa ylittää kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettua suurinta voimaa.

| 1.2.4 | Tienpinnan on tarjottava hyvä pito, jollei asiaa koskevissa liitteissä muuta määrätä. |
| --- | --- |

1.2.4

Tienpinnan on tarjottava hyvä pito, jollei asiaa koskevissa liitteissä muuta määrätä.

| 1.2.5 | Testit on suoritettava olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa testituloksiin. |
| --- | --- |

1.2.5

Testit on suoritettava olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa testituloksiin.

| 1.2.6 | Testejä aloitettaessa ajoneuvon renkaiden on oltava kylmät ja rengaspaineen on oltava pyöriin kohdistuvalle kuormitukselle vahvistetun paineen mukainen ajoneuvon ollessa paikoillaan. |
| --- | --- |

1.2.6

Testejä aloitettaessa ajoneuvon renkaiden on oltava kylmät ja rengaspaineen on oltava pyöriin kohdistuvalle kuormitukselle vahvistetun paineen mukainen ajoneuvon ollessa paikoillaan.

| 1.2.7 | Määrätty teho on saavutettava ilman että pyörät lukkiutuvat, ajoneuvo poikkeaa suunnastaan tai että ilmenee epätavallista tärinää (1). |
| --- | --- |

1.2.7

Määrätty teho on saavutettava ilman että pyörät lukkiutuvat, ajoneuvo poikkeaa suunnastaan tai että ilmenee epätavallista tärinää (1).

| 1.2.8 | Sellaisten kokonaan tai osittain sähkömoottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, joissa moottori (tai moottorit) on kytketty pysyvästi pyöriin, kaikki testit on tehtävä moottorit kytkettyinä. |
| --- | --- |

1.2.8

Sellaisten kokonaan tai osittain sähkömoottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, joissa moottori (tai moottorit) on kytketty pysyvästi pyöriin, kaikki testit on tehtävä moottorit kytkettyinä.

| 1.2.9 | Sellaisten kohdan 1.2.8 mukaisten ajoneuvojen osalta, joissa on A-luokan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, tämän liitteen kohdassa 1.4.3.1 kuvatut käyttäytymistestit on tehtävä radalla, jonka kitkakerroin on alhainen (liitteen 13 kohdan 5.2.2 mukaisesti). |
| --- | --- |

1.2.9

Sellaisten kohdan 1.2.8 mukaisten ajoneuvojen osalta, joissa on A-luokan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, tämän liitteen kohdassa 1.4.3.1 kuvatut käyttäytymistestit on tehtävä radalla, jonka kitkakerroin on alhainen (liitteen 13 kohdan 5.2.2 mukaisesti).

| 1.2.9.1 | Lisäksi A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta vaihteen vaihtamisen ja kaasupolkimen vapauttamisen kaltaiset hetkittäiset olosuhteet eivät saa vaikuttaa ajoneuvon käyttäytymiseen kohdassa 1.2.9 kuvatuissa testiolosuhteissa. |
| --- | --- |

1.2.9.1

Lisäksi A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta vaihteen vaihtamisen ja kaasupolkimen vapauttamisen kaltaiset hetkittäiset olosuhteet eivät saa vaikuttaa ajoneuvon käyttäytymiseen kohdassa 1.2.9 kuvatuissa testiolosuhteissa.

| 1.2.10 | Kohdissa 1.2.9 ja 1.2.9.1 tarkoitettujen testien aikana pyörien lukkiutuminen ei ole sallittua. Ohjaussuunnan korjaaminen on kuitenkin sallittua, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120° ja enintään 240° kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.2.10

Kohdissa 1.2.9 ja 1.2.9.1 tarkoitettujen testien aikana pyörien lukkiutuminen ei ole sallittua. Ohjaussuunnan korjaaminen on kuitenkin sallittua, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120° ja enintään 240° kokonaisuudessaan.

| 1.2.11 | Jos ajoneuvossa on sähkökäyttöiset käyttöjarrut, jotka käyttävät virtalähteenä ajovoima-akkuja (tai lisäakkua), jotka saavat energiaa ainoastaan erillisestä ulkoisesta latausjärjestelmästä, kyseisissä akuissa saadaan jarrutustehon testaamisen aikana ylittää keskimäärin enintään 5 prosentilla se lataustila, jolla kohdassa 5.2.1.27.6 määrätty varoitus jarrujen häiriöstä edellytetään annettavan.
  Jos tämä varoitus annetaan, akkuja saadaan ladata jonkin verran testien aikana, jotta ne pysyvät vaaditun lataustilan rajoissa. |
| --- | --- |

1.2.11

Jos ajoneuvossa on sähkökäyttöiset käyttöjarrut, jotka käyttävät virtalähteenä ajovoima-akkuja (tai lisäakkua), jotka saavat energiaa ainoastaan erillisestä ulkoisesta latausjärjestelmästä, kyseisissä akuissa saadaan jarrutustehon testaamisen aikana ylittää keskimäärin enintään 5 prosentilla se lataustila, jolla kohdassa 5.2.1.27.6 määrätty varoitus jarrujen häiriöstä edellytetään annettavan.

Jos tämä varoitus annetaan, akkuja saadaan ladata jonkin verran testien aikana, jotta ne pysyvät vaaditun lataustilan rajoissa.

1.3   Ajoneuvon käyttäytyminen jarrutuksen aikana

| 1.3.1 | Jarrutustesteissä ja erityisesti suurilla nopeuksilla suoritettavissa testeissä ajoneuvon yleistä käyttäytymistä jarrutuksen aikana on seurattava. |
| --- | --- |

1.3.1

Jarrutustesteissä ja erityisesti suurilla nopeuksilla suoritettavissa testeissä ajoneuvon yleistä käyttäytymistä jarrutuksen aikana on seurattava.

| 1.3.2 | Ajoneuvon käyttäytyminen jarrutettaessa tiellä, jolla pito on alentunut. M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen käyttäytymisen tiellä, jolla pito on alentunut, on täytettävä tämän säännön liitteen 10 ja/tai liitteen 13 asiaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

1.3.2

Ajoneuvon käyttäytyminen jarrutettaessa tiellä, jolla pito on alentunut. M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen käyttäytymisen tiellä, jolla pito on alentunut, on täytettävä tämän säännön liitteen 10 ja/tai liitteen 13 asiaa koskevat vaatimukset.

| 1.3.2.1 | Kun kyse on kohdan 5.2.1.7.2 mukaisesta jarrujärjestelmästä, jossa tietyn akselin (tai akselien) jarrutus syntyy useammasta kuin yhdestä jarrutusmomentin lähteestä ja jossa yksittäiset lähteet voivat vaihdella toistensa suhteen, ajoneuvon on täytettävä liitteen 10 vaatimukset tai vaihtoehtoisesti liitteen 13 vaatimukset kaikissa sen ohjausstrategian sallimissa suhteissa (2). |
| --- | --- |

1.3.2.1

Kun kyse on kohdan 5.2.1.7.2 mukaisesta jarrujärjestelmästä, jossa tietyn akselin (tai akselien) jarrutus syntyy useammasta kuin yhdestä jarrutusmomentin lähteestä ja jossa yksittäiset lähteet voivat vaihdella toistensa suhteen, ajoneuvon on täytettävä liitteen 10 vaatimukset tai vaihtoehtoisesti liitteen 13 vaatimukset kaikissa sen ohjausstrategian sallimissa suhteissa (2).

1.4   Tyyppi 0 -testi (tavallinen tehotesti jarrut kylminä)

1.4.1   Yleistä

| 1.4.1.1 | Jarrujen on oltava kylmät. Jarrun katsotaan olevan kylmä, kun jarrulevystä tai jarrurummun ulkopinnalta mitattu lämpötila on alle 100 °C. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Jarrujen on oltava kylmät. Jarrun katsotaan olevan kylmä, kun jarrulevystä tai jarrurummun ulkopinnalta mitattu lämpötila on alle 100 °C.

| 1.4.1.2 | Testi on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:






  1.4.1.2.1 | Ajoneuvon on oltava kuormitettu siten, että sen massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoituksen mukaisesti. Jos akseleita voidaan kuormittaa eri järjestelyin, enimmäismassan on jakauduttava akseleille siten, että kunkin akselin kuormitus on verrannollinen kunkin akselin suurimpaan sallittuun kuormitukseen. Puoliperävaunujen vetoautojen osalta kuorma voidaan sijoittaa uudelleen noin puoliväliin edellä olevista kuormitustiloista saatavasta vetotapin asemasta ja taka-akselien keskiviivasta. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2

Testi on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:

1.4.1.2.1

Ajoneuvon on oltava kuormitettu siten, että sen massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoituksen mukaisesti. Jos akseleita voidaan kuormittaa eri järjestelyin, enimmäismassan on jakauduttava akseleille siten, että kunkin akselin kuormitus on verrannollinen kunkin akselin suurimpaan sallittuun kuormitukseen. Puoliperävaunujen vetoautojen osalta kuorma voidaan sijoittaa uudelleen noin puoliväliin edellä olevista kuormitustiloista saatavasta vetotapin asemasta ja taka-akselien keskiviivasta.

| 1.4.1.2.2 | Jokainen testi on toistettava kuormittamattomalla ajoneuvolla. Moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta saa etuistuimella olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta.
  Puoliperävaunun vetoauton osalta kuormittamattomana tehtävät testit on suoritettava pelkällä vetoautolla, joka on kuormitettu vetopöydän massaa vastaavasti. Mukaan on sisällytettävä myös varapyörää vastaava massa, jos varapyörä kuuluu ajoneuvon tavanomaiseen varustukseen.
  Jos ajoneuvon muodostaa vain alusta-ohjaamorakenne, voidaan lisätä ylimääräinen kuorma jäljittelemään korin massaa; se ei saa ylittää valmistajan tämän säännön liitteessä 2 ilmoittamaa vähimmäismassaa.
  Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta vaatimukset riippuvat kyseisen järjestelmän luokasta:







  A-luokka | : | Mitään erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta ei saa käyttää tyyppi 0 -testien aikana. |
| --- | --- | --- | --- |
| B-luokka | : | Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän osuus muodostuvasta jarruvoimasta ei saa ylittää järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa. |

1.4.1.2.2

Jokainen testi on toistettava kuormittamattomalla ajoneuvolla. Moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta saa etuistuimella olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta.

Puoliperävaunun vetoauton osalta kuormittamattomana tehtävät testit on suoritettava pelkällä vetoautolla, joka on kuormitettu vetopöydän massaa vastaavasti. Mukaan on sisällytettävä myös varapyörää vastaava massa, jos varapyörä kuuluu ajoneuvon tavanomaiseen varustukseen.

Jos ajoneuvon muodostaa vain alusta-ohjaamorakenne, voidaan lisätä ylimääräinen kuorma jäljittelemään korin massaa; se ei saa ylittää valmistajan tämän säännön liitteessä 2 ilmoittamaa vähimmäismassaa.

Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta vaatimukset riippuvat kyseisen järjestelmän luokasta:

A-luokka

:

Mitään erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta ei saa käyttää tyyppi 0 -testien aikana.

B-luokka

:

Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän osuus muodostuvasta jarruvoimasta ei saa ylittää järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos akut ovat jossakin seuraavista lataustiloista, kun lataustila (3) määritellään tämän liitteen lisäyksessä 1 esitetyllä menetelmällä:

| a) | valmistajan teknisissä vaatimuksissa suosittelemalla enimmäislataustasolla tai |
| --- | --- |

a)

valmistajan teknisissä vaatimuksissa suosittelemalla enimmäislataustasolla tai

| b) | kun valmistaja ei ole antanut suositusta, tasolla, joka on vähintään 95 prosenttia täydestä lataustasosta, tai |
| --- | --- |

b)

kun valmistaja ei ole antanut suositusta, tasolla, joka on vähintään 95 prosenttia täydestä lataustasosta, tai

| c) | ajoneuvon automaattisesta latauksen ohjauksesta johtuvalla tasolla. |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon automaattisesta latauksen ohjauksesta johtuvalla tasolla.

| 1.4.1.2.3 | Jarrujen vähimmäistehon raja-arvot ajoneuvo kuormattuna ja kuormaamattomana tehtävissä testeissä vahvistetaan jäljempänä kullekin ajoneuvoluokalle. Ajoneuvon on täytettävä kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistetut jarrutusmatkaa ja täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta koskevat vaatimukset, mutta molempien parametrien varsinainen mittaaminen ei ehkä ole välttämätöntä. |
| --- | --- |

1.4.1.2.3

Jarrujen vähimmäistehon raja-arvot ajoneuvo kuormattuna ja kuormaamattomana tehtävissä testeissä vahvistetaan jäljempänä kullekin ajoneuvoluokalle. Ajoneuvon on täytettävä kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistetut jarrutusmatkaa ja täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta koskevat vaatimukset, mutta molempien parametrien varsinainen mittaaminen ei ehkä ole välttämätöntä.

| 1.4.1.2.4 | Ajoradan pinnan on oltava tasainen. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4

Ajoradan pinnan on oltava tasainen.

1.4.2   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

Testi on suoritettava eri ajoneuvoluokkien ajoneuvoille niille vahvistetuilla nopeuksilla. Näihin nopeuksiin sallitaan kuitenkin tietty poikkeama. On saavutettava kullekin ajoneuvoluokalle vahvistettu vähimmäisteho.

1.4.3   Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä

| 1.4.3.1 | Testejä on tehtävä myös eri nopeuksilla, joista matalin on 30 prosenttia ajoneuvon suurimmasta nopeudesta ja korkein 80 prosenttia siitä. Jos ajoneuvo on varustettu nopeudenrajoittimella, tämän rajoittimen mukainen nopeus on merkittävä ajoneuvon suurimmaksi nopeudeksi. On mitattava suurinta käytännöllistä tehoa vastaavat lukemat ja merkittävä ajoneuvon käyttäytyminen testausselosteeseen. Puoliperävaunun vetoautoja, jotka on keinotekoisesti kuormattu kuormitetun puoliperävaunun vaikutusten jäljittelemiseksi, ei saa testata suuremmalla nopeudella kuin 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1

Testejä on tehtävä myös eri nopeuksilla, joista matalin on 30 prosenttia ajoneuvon suurimmasta nopeudesta ja korkein 80 prosenttia siitä. Jos ajoneuvo on varustettu nopeudenrajoittimella, tämän rajoittimen mukainen nopeus on merkittävä ajoneuvon suurimmaksi nopeudeksi. On mitattava suurinta käytännöllistä tehoa vastaavat lukemat ja merkittävä ajoneuvon käyttäytyminen testausselosteeseen. Puoliperävaunun vetoautoja, jotka on keinotekoisesti kuormattu kuormitetun puoliperävaunun vaikutusten jäljittelemiseksi, ei saa testata suuremmalla nopeudella kuin 80 km/h.

| 1.4.3.2 | Lisätestejä on tehtävä vaihde kytkettynä kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistetusta nopeudesta alkaen. On saavutettava kullekin ajoneuvoluokalle vahvistettu vähimmäisteho. Puoliperävaunun vetoautoja, jotka on keinotekoisesti kuormattu kuormitetun puoliperävaunun vaikutusten jäljittelemiseksi, ei saa testata suuremmalla nopeudella kuin 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2

Lisätestejä on tehtävä vaihde kytkettynä kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistetusta nopeudesta alkaen. On saavutettava kullekin ajoneuvoluokalle vahvistettu vähimmäisteho. Puoliperävaunun vetoautoja, jotka on keinotekoisesti kuormattu kuormitetun puoliperävaunun vaikutusten jäljittelemiseksi, ei saa testata suuremmalla nopeudella kuin 80 km/h.

1.4.4   Tyyppi 0 -testi paineilmajarruilla varustetuille O-luokan ajoneuvoille

| 1.4.4.1 | Perävaunun jarrutusteho voidaan laskea joko vetoauton ja perävaunun yhteisestä jarrutussuhteesta ja kytkimestä mitatusta työntövoimasta tai, tietyissä tapauksissa, vetoauton ja perävaunun yhteisestä jarrutussuhteesta, kun vain perävaunua jarrutetaan. Vetoauton vaihteen on oltava vapaalla jarrutustestin aikana.
  Jotta otettaisiin huomioon hidastettava ylimääräinen massa, kun vain perävaunua jarrutetaan, huomioon otettava teho on täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus. |
| --- | --- |

1.4.4.1

Perävaunun jarrutusteho voidaan laskea joko vetoauton ja perävaunun yhteisestä jarrutussuhteesta ja kytkimestä mitatusta työntövoimasta tai, tietyissä tapauksissa, vetoauton ja perävaunun yhteisestä jarrutussuhteesta, kun vain perävaunua jarrutetaan. Vetoauton vaihteen on oltava vapaalla jarrutustestin aikana.

Jotta otettaisiin huomioon hidastettava ylimääräinen massa, kun vain perävaunua jarrutetaan, huomioon otettava teho on täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus.

| 1.4.4.2 | Lukuun ottamatta tämän liitteen kohtien 1.4.4.3 ja 1.4.4.4 mukaisia tapauksia perävaunun jarrutussuhteen määrittämiseksi on välttämätöntä mitata vetoauton ja perävaunun yhteinen jarrutussuhde ja työntövoima kytkimestä. Vetoauton on täytettävä tämän säännön liitteessä 10 määrätyt vaatimukset suhdeluvun TM/PM ja paineen pm välisen suhteen osalta. Perävaunun jarrutussuhde lasketaan seuraavalla kaavalla:



  jossa:







  zR | = | perävaunun jarrutussuhde |
| --- | --- | --- | --- |
| zR+M | = | vetoauton ja perävaunun jarrutussuhde |
| D | = | työntövoima kytkentäkohdassa
  (vetävä voima:+D),
  (puristusvoima:-D) |
| PR | = | tienpinnan ja perävaunun pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä (liite 10). |

1.4.4.2

Lukuun ottamatta tämän liitteen kohtien 1.4.4.3 ja 1.4.4.4 mukaisia tapauksia perävaunun jarrutussuhteen määrittämiseksi on välttämätöntä mitata vetoauton ja perävaunun yhteinen jarrutussuhde ja työntövoima kytkimestä. Vetoauton on täytettävä tämän säännön liitteessä 10 määrätyt vaatimukset suhdeluvun TM/PM ja paineen pm välisen suhteen osalta. Perävaunun jarrutussuhde lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa:

zR

=

perävaunun jarrutussuhde

zR+M

=

vetoauton ja perävaunun jarrutussuhde

D

=

työntövoima kytkentäkohdassa

(vetävä voima:+D),

(puristusvoima:-D)

PR

=

tienpinnan ja perävaunun pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä (liite 10).

| 1.4.4.3 | Jos perävaunussa on jatkuva- tai puolijatkuvatyyppinen jarrujärjestelmä, jossa jarrusylinterien paine ei muutu jarrutettaessa huolimatta akseliin kohdistuvien kuormien dynaamisesta siirtymisestä, sekä kun kyseessä on puoliperävaunu, saadaan jarruttaa pelkkää perävaunua. Perävaunun jarrutussuhde lasketaan seuraavalla kaavalla:



  jossa:







  R | = | vierintävastuksen arvo = 0,01 |
| --- | --- | --- | --- |
| PM | = | tienpinnan ja perävaunujen vetoautojen pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä (liite 10). |

1.4.4.3

Jos perävaunussa on jatkuva- tai puolijatkuvatyyppinen jarrujärjestelmä, jossa jarrusylinterien paine ei muutu jarrutettaessa huolimatta akseliin kohdistuvien kuormien dynaamisesta siirtymisestä, sekä kun kyseessä on puoliperävaunu, saadaan jarruttaa pelkkää perävaunua. Perävaunun jarrutussuhde lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa:

R

=

vierintävastuksen arvo = 0,01

PM

=

tienpinnan ja perävaunujen vetoautojen pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä (liite 10).

| 1.4.4.4 | Vaihtoehtoisesti perävaunun jarrutussuhteen arviointi voidaan tehdä vain perävaunua jarruttamalla. Tässä tapauksessa käytetyn paineen on oltava sama kuin paineen, joka on mitattu jarrusylintereistä yhdistelmän jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

1.4.4.4

Vaihtoehtoisesti perävaunun jarrutussuhteen arviointi voidaan tehdä vain perävaunua jarruttamalla. Tässä tapauksessa käytetyn paineen on oltava sama kuin paineen, joka on mitattu jarrusylintereistä yhdistelmän jarrutuksen aikana.

1.5   Tyyppi I -testi (häipymistesti)

1.5.1   Toistuva jarrutus

| 1.5.1.1 | Kaikkien moottorikäyttöisten ajoneuvojen käyttöjarrujärjestelmät on testattava kytkemällä ja vapauttamalla jarrut useita kertoja ajoneuvo kuormitettuna seuraavan taulukon olosuhteiden mukaisesti:









  Ajoneuvoluokka | Olosuhteet |
| --- | --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | n |
| M2 | 80 % vmax

  ≤ 100 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax

  ≤ 120 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| M3, N2, N3 | 80 % vmax

  ≤ 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

1.5.1.1

Kaikkien moottorikäyttöisten ajoneuvojen käyttöjarrujärjestelmät on testattava kytkemällä ja vapauttamalla jarrut useita kertoja ajoneuvo kuormitettuna seuraavan taulukon olosuhteiden mukaisesti:

Ajoneuvoluokka

Olosuhteet

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

n

M2

80 % vmax

≤ 100

1/2 v1

55

15

N1

80 % vmax

≤ 120

1/2 v1

55

15

M3, N2, N3

80 % vmax

≤ 60

1/2 v1

60

20

jossa:

| v1 | = | alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | nopeus jarrutuksen päättyessä |
| vmax | = | ajoneuvon suurin nopeus |
| n | = | jarrutusten lukumäärä |
| Δt | = | jarrutussyklin kestoaika: aika yhden jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun. |

v1

=

alkunopeus jarrutuksen alkaessa

v2

=

nopeus jarrutuksen päättyessä

vmax

=

ajoneuvon suurin nopeus

n

=

jarrutusten lukumäärä

Δt

=

jarrutussyklin kestoaika: aika yhden jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun.

| 1.5.1.2 | Jos ajoneuvon ominaisuudet tekevät Δt-arvolle määrätyn kestoajan noudattamisen mahdottomaksi, kestoaikaa voidaan pidentää. Kaikissa tapauksissa ajoneuvon jarrutukseen ja kiihdytykseen tarvittavan ajan lisäksi jokaisessa syklissä on sallittava 10 sekuntia nopeuden v1 vakiinnuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.5.1.2

Jos ajoneuvon ominaisuudet tekevät Δt-arvolle määrätyn kestoajan noudattamisen mahdottomaksi, kestoaikaa voidaan pidentää. Kaikissa tapauksissa ajoneuvon jarrutukseen ja kiihdytykseen tarvittavan ajan lisäksi jokaisessa syklissä on sallittava 10 sekuntia nopeuden v1 vakiinnuttamiseksi.

| 1.5.1.3 | Hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että ensimmäisessä jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus. Voiman on pysyttävä samana seuraavien jarrutusten aikana. |
| --- | --- |

1.5.1.3

Hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että ensimmäisessä jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus. Voiman on pysyttävä samana seuraavien jarrutusten aikana.

| 1.5.1.4 | Jarrutusten aikana on suurimman vaihteen (lukuun ottamatta ylivaihdetta jne.) oltava jatkuvasti kytkettynä. |
| --- | --- |

1.5.1.4

Jarrutusten aikana on suurimman vaihteen (lukuun ottamatta ylivaihdetta jne.) oltava jatkuvasti kytkettynä.

| 1.5.1.5 | Kiihdytettäessä jarrutuksen jälkeen vaihteistoa on käytettävä siten, että nopeus v1 saavutetaan mahdollisimman nopeasti (suurin moottorin ja vaihteiston sallima kiihtyvyys). |
| --- | --- |

1.5.1.5

Kiihdytettäessä jarrutuksen jälkeen vaihteistoa on käytettävä siten, että nopeus v1 saavutetaan mahdollisimman nopeasti (suurin moottorin ja vaihteiston sallima kiihtyvyys).

| 1.5.1.6 | Sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden teho ei ole riittävä tekemään jarrujen lämmityssyklejä, testit on tehtävä saavuttamalla määrätty nopeus ennen ensimmäistä jarrutusta ja tämän jälkeen kiihdyttämällä ajoneuvoa mahdollisimman nopeasti ja jarruttamalla uudelleen kunkin kohdassa 1.5.1.1 kyseiselle ajoneuvoluokalle määrätyn jarrutussyklin kestoajan lopussa saavutetussa nopeudessa. |
| --- | --- |

1.5.1.6

Sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden teho ei ole riittävä tekemään jarrujen lämmityssyklejä, testit on tehtävä saavuttamalla määrätty nopeus ennen ensimmäistä jarrutusta ja tämän jälkeen kiihdyttämällä ajoneuvoa mahdollisimman nopeasti ja jarruttamalla uudelleen kunkin kohdassa 1.5.1.1 kyseiselle ajoneuvoluokalle määrätyn jarrutussyklin kestoajan lopussa saavutetussa nopeudessa.

| 1.5.1.7 | Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista ajoneuvoista, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä tarvittaessa säädettävä seuraavien menettelyjen mukaisesti:






  1.5.1.7.1 | Jos on kyse paineilmajarruilla varustetuista ajoneuvoista, jarrujen säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä seuraavasti:
  so ≥ 1,1 × sre-adjust

  (yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa)
  jossa:






  sre-adjust | on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan laatiman eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinteripaineen ollessa 15 prosenttia jarrujärjestelmän käyttöpaineesta ja vähintään 100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.1.7

Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista ajoneuvoista, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä tarvittaessa säädettävä seuraavien menettelyjen mukaisesti:

1.5.1.7.1

Jos on kyse paineilmajarruilla varustetuista ajoneuvoista, jarrujen säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä seuraavasti:

so ≥ 1,1 × sre-adjust

(yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa)

jossa:

sre-adjust

on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan laatiman eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinteripaineen ollessa 15 prosenttia jarrujärjestelmän käyttöpaineesta ja vähintään 100 kPa.

Jos tutkimuslaitos katsoo, että jarrusylinterin iskun mittaaminen on epäkäytännöllistä, alkusäädöstä on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.

Kun edellä esitetyt olosuhteet on saavutettu, jarrulla tehdään 50 peräkkäistä jarrutusta jarrusylinteripaineella, joka on 30 prosenttia jarrujärjestelmän käyttöpaineesta ja vähintään 200 kPa. Tämän jälkeen tehdään yksi jarrutus jarrusylinteripaineen ollessa ≥ 650 kPa.

| 1.5.1.7.2 | Jos on kyse hydraulisilla levyjarruilla varustetuista ajoneuvoista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen. |
| --- | --- |

1.5.1.7.2

Jos on kyse hydraulisilla levyjarruilla varustetuista ajoneuvoista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen.

| 1.5.1.7.3 | Jos ajoneuvo on varustettu hydraulisilla rumpujarruilla, jarrujen säädön on oltava valmistajan eritelmän mukainen. |
| --- | --- |

1.5.1.7.3

Jos ajoneuvo on varustettu hydraulisilla rumpujarruilla, jarrujen säädön on oltava valmistajan eritelmän mukainen.

| 1.5.1.8 | B-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvon akkujen tilan on oltava testin alussa sellainen, ettei sähköisen hyötyjarrujärjestelmän tuottama osuus jarrutusvoimasta ylitä järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa.
  Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos akut ovat jossakin kohdan 1.4.1.2.2 neljännessä alakohdassa luetelluista lataustiloista. |
| --- | --- |

1.5.1.8

B-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvon akkujen tilan on oltava testin alussa sellainen, ettei sähköisen hyötyjarrujärjestelmän tuottama osuus jarrutusvoimasta ylitä järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa.

Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos akut ovat jossakin kohdan 1.4.1.2.2 neljännessä alakohdassa luetelluista lataustiloista.

1.5.2   Jatkuva jarrutus

| 1.5.2.1 | O2- ja O3-luokan perävaunujen käyttöjarrut on testattava ajoneuvo kuormitettuna ja siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa tasaisella 40 km/h nopeudella 1,7 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 7 %. |
| --- | --- |

1.5.2.1

O2- ja O3-luokan perävaunujen käyttöjarrut on testattava ajoneuvo kuormitettuna ja siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa tasaisella 40 km/h nopeudella 1,7 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 7 %.

| 1.5.2.2 | Testi voidaan suorittaa tasaisella ajoradalla perävaunu kytkettynä vetoautoon. Testin aikana hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että perävaunun vastus pysyy vakiona (7 prosenttia perävaunun suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta). Jos käytettävissä ei ole tarpeeksi hinausvoimaa, testi voidaan suorittaa alhaisemmalla nopeudella, mutta pidemmällä matkalla seuraavan taulukon mukaisesti:






  Nopeus [km/h] | Matka [m] |
| --- | --- | --- |
| 40 | 1 700 |
| 30 | 1 950 |
| 20 | 2 500 |
| 15 | 3 100 |

1.5.2.2

Testi voidaan suorittaa tasaisella ajoradalla perävaunu kytkettynä vetoautoon. Testin aikana hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että perävaunun vastus pysyy vakiona (7 prosenttia perävaunun suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta). Jos käytettävissä ei ole tarpeeksi hinausvoimaa, testi voidaan suorittaa alhaisemmalla nopeudella, mutta pidemmällä matkalla seuraavan taulukon mukaisesti:

Nopeus [km/h]

Matka [m]

40

1 700

30

1 950

20

2 500

15

3 100

| 1.5.2.3 | Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista perävaunuista, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä säädettävä tämän liitteen kohdassa 1.7.1.1 määrättyä menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista perävaunuista, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä säädettävä tämän liitteen kohdassa 1.7.1.1 määrättyä menettelyä noudattaen.

1.5.3   Kuumajarrutusteho

| 1.5.3.1 | Tyyppi I -testin lopuksi (tämän liitteen kohdassa 1.5.1 tai 1.5.2 kuvattu testi) käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho on mitattava samoissa olosuhteissa (ja erityisesti tasaisella käyttövoimalla, joka ei ole suurempi kuin tosiasiassa käytetty keskimääräinen voima) kuin tyyppi 0 -testissä vaihde vapaalla (lämpötilaolosuhteet voivat olla erilaiset).






  1.5.3.1.1 | Moottoriajoneuvojen osalta tämä kuumajarrutusteho ei saa olla pienempi kuin 80 prosenttia kyseessä olevalle luokalle vahvistetusta eikä pienempi kuin 60 prosenttia tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta vaihde vapaalla. |
| --- | --- | --- |

1.5.3.1

Tyyppi I -testin lopuksi (tämän liitteen kohdassa 1.5.1 tai 1.5.2 kuvattu testi) käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho on mitattava samoissa olosuhteissa (ja erityisesti tasaisella käyttövoimalla, joka ei ole suurempi kuin tosiasiassa käytetty keskimääräinen voima) kuin tyyppi 0 -testissä vaihde vapaalla (lämpötilaolosuhteet voivat olla erilaiset).

1.5.3.1.1

Moottoriajoneuvojen osalta tämä kuumajarrutusteho ei saa olla pienempi kuin 80 prosenttia kyseessä olevalle luokalle vahvistetusta eikä pienempi kuin 60 prosenttia tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta vaihde vapaalla.

| 1.5.3.1.2 | A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta suurimman vaihteen on jarrun käytön aikana oltava koko ajan kytkettynä päälle eikä mahdollista erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta saa käyttää. |
| --- | --- |

1.5.3.1.2

A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta suurimman vaihteen on jarrun käytön aikana oltava koko ajan kytkettynä päälle eikä mahdollista erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta saa käyttää.

| 1.5.3.1.3 | A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta, joille on tehty tämän liitteen kohdan 1.5.1.6 mukaiset lämmityssyklit, kuumajarrutustehoa koskeva testi on suoritettava suurimmalla nopeudella, jonka ajoneuvo voi saavuttaa jarrujen lämmityssyklien lopussa, jollei tämän liitteen kohdassa 1.4.2 määrättyä nopeutta voida saavuttaa.
  Vertailun vuoksi tyyppi 0 -testi kylmillä jarruilla on toistettava tällä samalla nopeudella ja kuumajarrutustehoa koskevan testin aikana vallinnutta akun lataustilaa vastaavalla latauksella tuotetulla sähköisen hyötyjarrutuksen osuudella.
  Jarrupäällysteiden kunnostaminen on sallittava ennen testiä, jotta tämän toisen kylmillä jarruilla tehdyn tyyppi 0 -testin tulosta voidaan verrata kuumajarrutustehon testin tuloksiin tämän liitteen kohtien 1.5.3.1.1 ja 1.5.3.2 arviointiperusteiden suhteen. |
| --- | --- |

1.5.3.1.3

A-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta, joille on tehty tämän liitteen kohdan 1.5.1.6 mukaiset lämmityssyklit, kuumajarrutustehoa koskeva testi on suoritettava suurimmalla nopeudella, jonka ajoneuvo voi saavuttaa jarrujen lämmityssyklien lopussa, jollei tämän liitteen kohdassa 1.4.2 määrättyä nopeutta voida saavuttaa.

Vertailun vuoksi tyyppi 0 -testi kylmillä jarruilla on toistettava tällä samalla nopeudella ja kuumajarrutustehoa koskevan testin aikana vallinnutta akun lataustilaa vastaavalla latauksella tuotetulla sähköisen hyötyjarrutuksen osuudella.

Jarrupäällysteiden kunnostaminen on sallittava ennen testiä, jotta tämän toisen kylmillä jarruilla tehdyn tyyppi 0 -testin tulosta voidaan verrata kuumajarrutustehon testin tuloksiin tämän liitteen kohtien 1.5.3.1.1 ja 1.5.3.2 arviointiperusteiden suhteen.

| 1.5.3.1.4 | Perävaunujen osalta kuumajarrutusvoima pyörien kehällä 40 km/h:n nopeudella testattaessa ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 36 prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta eikä pienempi kuin 60 prosenttia samalla nopeudella suoritetussa tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta. |
| --- | --- |

1.5.3.1.4

Perävaunujen osalta kuumajarrutusvoima pyörien kehällä 40 km/h:n nopeudella testattaessa ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 36 prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta eikä pienempi kuin 60 prosenttia samalla nopeudella suoritetussa tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

| 1.5.3.2 | Sellaisella moottorikäyttöisellä ajoneuvolla, joka täyttää kohdassa 1.5.3.1.1 vahvistetun 60 prosentin vaatimuksen mutta ei kohdassa 1.5.3.1.1 vahvistettua 80 prosentin vaatimusta, voidaan tehdä ylimääräinen kuumajarrutustehon testi käyttämällä käyttövoimaa, joka ei ole suurempi kuin tämän liitteen kohdassa 2 kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettu voima. Molempien testien tulokset on merkittävä testausselosteeseen. |
| --- | --- |

1.5.3.2

Sellaisella moottorikäyttöisellä ajoneuvolla, joka täyttää kohdassa 1.5.3.1.1 vahvistetun 60 prosentin vaatimuksen mutta ei kohdassa 1.5.3.1.1 vahvistettua 80 prosentin vaatimusta, voidaan tehdä ylimääräinen kuumajarrutustehon testi käyttämällä käyttövoimaa, joka ei ole suurempi kuin tämän liitteen kohdassa 2 kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettu voima. Molempien testien tulokset on merkittävä testausselosteeseen.

1.5.4   Vapaan pyörinnän testi

Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista moottoriajoneuvoista, jarrujen annetaan kohdassa 1.5.3 määriteltyjen testien jälkeen jäähtyä kylmää jarrua edustavaan lämpötilaan (≤100 °C), minkä jälkeen on todennettava, että ajoneuvo mahdollistaa vapaan pyörinnän täyttämällä yhden seuraavista ehdoista:

| a) | Pyörät pyörivät vapaasti (eli niitä voidaan pyörittää käsin). |
| --- | --- |

a)

Pyörät pyörivät vapaasti (eli niitä voidaan pyörittää käsin).

| b) | Jos rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo ei ole yli 80 °C, kun ajoneuvoa kuljetetaan tasaisella nopeudella v = 60 km/h jarrut vapautettuina, jäännösjarrutusmomentit katsotaan hyväksyttäviksi. |
| --- | --- |

b)

Jos rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo ei ole yli 80 °C, kun ajoneuvoa kuljetetaan tasaisella nopeudella v = 60 km/h jarrut vapautettuina, jäännösjarrutusmomentit katsotaan hyväksyttäviksi.

1.6   Tyyppi II -testi (mäkitesti)

| 1.6.1 | Kuormitetut moottorikäyttöiset ajoneuvot testataan siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa 30 km/h:n keskinopeudella 6 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 6 prosenttia, sopiva vaihde kytkettynä ja mahdollinen hidastin toiminnassa. Käytettävä vaihde on valittava siten, ettei moottorin kierrosnopeus (min-1) ylitä valmistajan ilmoittamaa suurinta kierrosnopeutta. |
| --- | --- |

1.6.1

Kuormitetut moottorikäyttöiset ajoneuvot testataan siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa 30 km/h:n keskinopeudella 6 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 6 prosenttia, sopiva vaihde kytkettynä ja mahdollinen hidastin toiminnassa. Käytettävä vaihde on valittava siten, ettei moottorin kierrosnopeus (min-1) ylitä valmistajan ilmoittamaa suurinta kierrosnopeutta.

| 1.6.2 | Ajoneuvoissa, joissa energiaa absorboi ainoastaan moottorin jarrutusvaikutus, sallitaan ±5 km/h:n poikkeama keskinopeudesta, ja lisäksi on käytettävä vaihdetta, jolla saavutetaan mahdollisimman tarkasti 30 km/h:n tasainen nopeus alamäessä, jonka kaltevuus on 6 prosenttia. Jos hidastuvuus mitataan pelkästään moottorin jarrutusvaikutuksen perusteella, riittää, jos mitattu keskihidastuvuus on vähintään 0,5 m/s2. |
| --- | --- |

1.6.2

Ajoneuvoissa, joissa energiaa absorboi ainoastaan moottorin jarrutusvaikutus, sallitaan ±5 km/h:n poikkeama keskinopeudesta, ja lisäksi on käytettävä vaihdetta, jolla saavutetaan mahdollisimman tarkasti 30 km/h:n tasainen nopeus alamäessä, jonka kaltevuus on 6 prosenttia. Jos hidastuvuus mitataan pelkästään moottorin jarrutusvaikutuksen perusteella, riittää, jos mitattu keskihidastuvuus on vähintään 0,5 m/s2.

| 1.6.3 | Testin lopuksi on mitattava käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho samoissa olosuhteissa kuin tyyppi 0 -testissä vaihde kytkettynä vapaalle (lämpötilaolosuhteet saavat olla erilaiset). Tällä kuumajarrutusteholla on saavutettava sellainen jarrutusmatka, joka ei ylitä seuraavia arvoja, ja vähintään seuraavien arvojen mukainen täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus käytettäessä enintään 70 daN:n käyttövoimaa:






  M3-luokka | 0,15 v + (1,33 v2/130) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 3,75 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| N3-luokka | 0,15 v + (1,33 v2/115) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 3,3 m/s2). |

1.6.3

Testin lopuksi on mitattava käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho samoissa olosuhteissa kuin tyyppi 0 -testissä vaihde kytkettynä vapaalle (lämpötilaolosuhteet saavat olla erilaiset). Tällä kuumajarrutusteholla on saavutettava sellainen jarrutusmatka, joka ei ylitä seuraavia arvoja, ja vähintään seuraavien arvojen mukainen täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus käytettäessä enintään 70 daN:n käyttövoimaa:

M3-luokka

0,15 v + (1,33 v2/130) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 3,75 m/s2),

N3-luokka

0,15 v + (1,33 v2/115) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 3,3 m/s2).

| 1.6.4 | Kohdissa 1.8.1.1, 1.8.1.2 ja 1.8.1.3 tarkoitettujen ajoneuvojen on tyyppi II -testin sijaan täytettävä kohdassa 1.8 kuvatut tyyppi II A -testin vaatimukset. |
| --- | --- |

1.6.4

Kohdissa 1.8.1.1, 1.8.1.2 ja 1.8.1.3 tarkoitettujen ajoneuvojen on tyyppi II -testin sijaan täytettävä kohdassa 1.8 kuvatut tyyppi II A -testin vaatimukset.

1.7   Tyyppi III -testi (O4-luokan ajoneuvojen häipymistesti)

1.7.1   Ajoratatesti

| 1.7.1.1 | Jarrut on ennen jäljempänä esitettyä tyyppi III -testiä tapauksen mukaan säädettävä seuraavia menettelyjä noudattaen:






  1.7.1.1.1 | Jos on kyse paineilmajarruilla varustetuista perävaunuista, jarrujen säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä siten, että s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa):
  missä:
  sre-adjust on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinterin paineen ollessa 100 kPa.
  Jos tutkimuslaitos katsoo, että jarrusylinterin iskun mittaaminen on epäkäytännöllistä, alkusäädöstä on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.
  Kun edellä esitetyt olosuhteet on saavutettu, jarrulla tehdään 50 peräkkäistä jarrutusta 200 kPa:n jarrusylinteripaineella. Tämän jälkeen tehdään yksi jarrutus jarrusylinteripaineen ollessa ≥650 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.7.1.1

Jarrut on ennen jäljempänä esitettyä tyyppi III -testiä tapauksen mukaan säädettävä seuraavia menettelyjä noudattaen:

1.7.1.1.1

Jos on kyse paineilmajarruilla varustetuista perävaunuista, jarrujen säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä siten, että s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa):

missä:

sre-adjust on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinterin paineen ollessa 100 kPa.

Jos tutkimuslaitos katsoo, että jarrusylinterin iskun mittaaminen on epäkäytännöllistä, alkusäädöstä on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.

Kun edellä esitetyt olosuhteet on saavutettu, jarrulla tehdään 50 peräkkäistä jarrutusta 200 kPa:n jarrusylinteripaineella. Tämän jälkeen tehdään yksi jarrutus jarrusylinteripaineen ollessa ≥650 kPa.

| 1.7.1.1.2 | Jos on kyse hydraulisilla levyjarruilla varustetuista perävaunuista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen. |
| --- | --- |

1.7.1.1.2

Jos on kyse hydraulisilla levyjarruilla varustetuista perävaunuista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen.

| 1.7.1.1.3 | Jos perävaunu on varustettu hydraulisilla rumpujarruilla, jarrujen säädön on oltava valmistajan eritelmän mukainen. |
| --- | --- |

1.7.1.1.3

Jos perävaunu on varustettu hydraulisilla rumpujarruilla, jarrujen säädön on oltava valmistajan eritelmän mukainen.

| 1.7.1.2 | Ratatestin olosuhteiden on oltava seuraavat:






  Jarrutusten lukumäärä | 20 |
| --- | --- | --- |
| Jarrutussyklin kestoaika | 60 s |
| Alkunopeus jarrutuksen alkaessa | 60 km/h |
| Jarrutukset | Näissä testeissä hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että ensimmäisessä jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus perävaunun massan PRsuhteen. Voiman on pysyttävä samana seuraavien jarrutusten aikana. |

1.7.1.2

Ratatestin olosuhteiden on oltava seuraavat:

Jarrutusten lukumäärä

20

Jarrutussyklin kestoaika

60 s

Alkunopeus jarrutuksen alkaessa

60 km/h

Jarrutukset

Näissä testeissä hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että ensimmäisessä jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus perävaunun massan PRsuhteen. Voiman on pysyttävä samana seuraavien jarrutusten aikana.

Perävaunun jarrutussuhde lasketaan tämän liitteen kohdassa 1.4.4.3 esitetyn kaavan mukaisesti:

Formula

Nopeus jarrutuksen päättyessä (liite 11, lisäys 2, kohta 3.1.5):

Formula

jossa:

| zR | – | perävaunun jarrutussuhde |
| --- | --- | --- |
| zR+M | – | ajoneuvoyhdistelmän (moottoriajoneuvo ja perävaunu) jarrutussuhde |
| R | – | vierintävastuksen arvo = 0,01 |
| PM | – | staattinen normaalivoima ajoradan pinnan ja perävaunun vetoauton pyörien välillä (kg) |
| PR | – | staattinen normaalivoima ajoradan pinnan ja perävaunun pyörien välillä (kg) |
| P1 | – | –jarruttamattomiin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osa (kg) |
| P2 | – | jarruttaviin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osa (kg) |
| v1 | – | alkunopeus (km/h) |
| v2 | – | loppunopeus (km/h) |

zR

–

perävaunun jarrutussuhde

zR+M

–

ajoneuvoyhdistelmän (moottoriajoneuvo ja perävaunu) jarrutussuhde

R

–

vierintävastuksen arvo = 0,01

PM

–

staattinen normaalivoima ajoradan pinnan ja perävaunun vetoauton pyörien välillä (kg)

PR

–

staattinen normaalivoima ajoradan pinnan ja perävaunun pyörien välillä (kg)

P1

–

–jarruttamattomiin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osa (kg)

P2

–

jarruttaviin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osa (kg)

v1

–

alkunopeus (km/h)

v2

–

loppunopeus (km/h)

1.7.2   Kuumajarrutusteho

Kohdan 1.7.1 mukaisen testin lopussa on mitattava käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho samoissa olosuhteissa kuin tyyppi 0 -testissä, kuitenkin eri lämpötilaolosuhteissa ja alkaen 60 km/h:n alkunopeudesta. Kuumajarrutusvoima pyörien kehällä ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin 40 prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta eikä pienempi kuin 60 prosenttia samalla nopeudella suoritetussa tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

1.7.3   Vapaan pyörinnän testi

Jarrujen annetaan kohdassa 1.7.2 määriteltyjen testien jälkeen jäähtyä kylmää jarrua edustavaan lämpötilaan (≤100 °C), minkä jälkeen on todennettava, että perävaunu mahdollistaa vapaan pyörinnän täyttämällä yhden seuraavista ehdoista:

| a) | Pyörät pyörivät vapaasti (eli niitä voidaan pyörittää käsin). |
| --- | --- |

a)

Pyörät pyörivät vapaasti (eli niitä voidaan pyörittää käsin).

| b) | Jos rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo ei ole yli 80 °C, kun perävaunua kuljetetaan tasaisella nopeudella v = 60 km/h jarrut vapautettuina, jäännösjarrutusmomentit katsotaan hyväksyttäviksi. |
| --- | --- |

b)

Jos rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo ei ole yli 80 °C, kun perävaunua kuljetetaan tasaisella nopeudella v = 60 km/h jarrut vapautettuina, jäännösjarrutusmomentit katsotaan hyväksyttäviksi.

1.8   Tyyppi II A -testi (hidastimen teho)

1.8.1   Seuraaviin luokkiin kuuluvat ajoneuvot on testattava tyyppi II A -testillä:

| 1.8.1.1 | M3-luokan ajoneuvot, jotka kuuluvat ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7 määriteltyihin luokkiin II, III tai B. |
| --- | --- |

1.8.1.1

M3-luokan ajoneuvot, jotka kuuluvat ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7 määriteltyihin luokkiin II, III tai B.

| 1.8.1.2 | N3-luokan ajoneuvot, jotka on hyväksytty O4-luokan perävaunun vetämiseen. Jos enimmäismassa on yli 26 tonnia, testimassa on rajoitettava 26 tonniin, mutta jos kuormittamaton massa on yli 26 tonnia, tämä massa on otettava huomioon kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.8.1.2

N3-luokan ajoneuvot, jotka on hyväksytty O4-luokan perävaunun vetämiseen. Jos enimmäismassa on yli 26 tonnia, testimassa on rajoitettava 26 tonniin, mutta jos kuormittamaton massa on yli 26 tonnia, tämä massa on otettava huomioon kokonaisuudessaan.

| 1.8.1.3 | Tietyt ajoneuvot, joihin sovelletaan ADR-sopimusta (katso liite 5). |
| --- | --- |

1.8.1.3

Tietyt ajoneuvot, joihin sovelletaan ADR-sopimusta (katso liite 5).

1.8.2   Testiolosuhteet ja tehovaatimukset

| 1.8.2.1 | Hidastimen teho testataan ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän enimmäismassalla. |
| --- | --- |

1.8.2.1

Hidastimen teho testataan ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän enimmäismassalla.

| 1.8.2.2 | Kuormitettu ajoneuvo testataan siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa 30 km/h:n keskinopeudella 6 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 7 prosenttia. Testin aikana käyttö-, vara- ja seisontajarrujärjestelmä eivät saa olla kytkettyinä. Käytettävä vaihde on valittava siten, ettei moottorin kierrosnopeus ylitä valmistajan ilmoittamaa suurinta kierrosnopeutta. Integroitua hidastinta voidaan käyttää, jos se on sopivasti vaiheistettu siten, että käyttöjarrujärjestelmää ei käytetä. Tämä voidaan todentaa tarkistamalla, pysyvätkö kyseiset jarrut kylminä tämän liitteen kohdassa 1.4.1.1 määritellysti. |
| --- | --- |

1.8.2.2

Kuormitettu ajoneuvo testataan siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa 30 km/h:n keskinopeudella 6 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 7 prosenttia. Testin aikana käyttö-, vara- ja seisontajarrujärjestelmä eivät saa olla kytkettyinä. Käytettävä vaihde on valittava siten, ettei moottorin kierrosnopeus ylitä valmistajan ilmoittamaa suurinta kierrosnopeutta. Integroitua hidastinta voidaan käyttää, jos se on sopivasti vaiheistettu siten, että käyttöjarrujärjestelmää ei käytetä. Tämä voidaan todentaa tarkistamalla, pysyvätkö kyseiset jarrut kylminä tämän liitteen kohdassa 1.4.1.1 määritellysti.

| 1.8.2.3 | Ajoneuvoissa, joissa energiaa absorboi ainoastaan moottorin jarrutusvaikutus, sallitaan ±5 km/h:n poikkeama keskinopeudesta, ja lisäksi on käytettävä vaihdetta, jolla saavutetaan mahdollisimman tarkasti 30 km/h:n tasainen nopeus alamäessä, jonka kaltevuus on 7 prosenttia. Jos hidastuvuus mitataan pelkästään moottorin jarrutusvaikutuksen perusteella, riittää, jos mitattu keskihidastuvuus on vähintään 0,6 m/s2. |
| --- | --- |

1.8.2.3

Ajoneuvoissa, joissa energiaa absorboi ainoastaan moottorin jarrutusvaikutus, sallitaan ±5 km/h:n poikkeama keskinopeudesta, ja lisäksi on käytettävä vaihdetta, jolla saavutetaan mahdollisimman tarkasti 30 km/h:n tasainen nopeus alamäessä, jonka kaltevuus on 7 prosenttia. Jos hidastuvuus mitataan pelkästään moottorin jarrutusvaikutuksen perusteella, riittää, jos mitattu keskihidastuvuus on vähintään 0,6 m/s2.

2.   M2-, M3- JA N-LUOKAN AJONEUVOJEN JARRUJÄRJESTELMIEN TEHO

2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

| 2.1.1 | M2-, M3- ja N-luokkien ajoneuvojen käyttöjarrut on testattava seuraavassa taulukossa esitetyissä olosuhteissa: | Luokka | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Testityyppi | 0–I | 0–I–II tai II A | 0–I | 0–I | 0–I–II |
| Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla | v | 60 km/h | 60 km/h | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 5,0 m/s2 |
| Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä | v = 0,80 vmax mutta ei ylitä | 100 km/h | 90 km/h | 120 km/h | 100 km/h | 90 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 4,0 m/s2 |
| | F ≤ | 70 daN |

2.1.1

M2-, M3- ja N-luokkien ajoneuvojen käyttöjarrut on testattava seuraavassa taulukossa esitetyissä olosuhteissa:

Luokka

M2

M3

N1

N2

N3

Testityyppi

0–I

0–I–II tai II A

0–I

0–I

0–I–II

Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

v

60 km/h

60 km/h

80 km/h

60 km/h

60 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

5,0 m/s2

Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä

v = 0,80 vmax mutta ei ylitä

100 km/h

90 km/h

120 km/h

100 km/h

90 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

4,0 m/s2

F ≤

70 daN

jossa:

| v | = | määrätty testinopeus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| s | = | jarrutusmatka metreinä |
| dm | = | täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2) |
| F | = | poljinvoima (daN) |
| vmax | = | ajoneuvon suurin nopeus (km/h) |

v

=

määrätty testinopeus (km/h)

s

=

jarrutusmatka metreinä

dm

=

täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2)

F

=

poljinvoima (daN)

vmax

=

ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

| 2.1.2 | Jarruttoman perävaunun vetämiseen hyväksytyn moottorikäyttöisen ajoneuvon on saavutettava vastaavalle moottoriajoneuvoluokalle vahvistettu vähimmäisteho (tyyppi 0 -testissä vaihde vapaalla) jarruttamattoman perävaunun ollessa kytkettynä moottoriajoneuvoon ja kuormitettuna moottorikäyttöisen ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan enimmäismassaan.
  Yhdistelmän teho on tarkistettava laskutoimituksilla, jotka pohjautuvat pelkän (kuormatun) moottorikäyttöisen ajoneuvon saavuttamaan todelliseen jarrutuksen enimmäistehoon vaihde vapaalla tehtävän tyyppi 0 -testin aikana, seuraavaa kaavaa käyttämällä (käytännön testejä ajoneuvoon kytketyn jarruttoman perävaunun kanssa ei vaadita):



  jossa:







  dM+R | = | laskettu moottorikäyttöisen ajoneuvon täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2), kun ajoneuvo on kytketty jarruttomaan perävaunuun |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | pelkän moottorikäyttöisen ajoneuvon enintään saavuttama täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus tyyppi 0 -testin aikana vaihde vapaalla (m/s2) |
| PM | = | moottorikäyttöisen ajoneuvon massa (kuormattuna) |
| PR | = | sellaisen jarruttoman perävaunun enimmäismassa, joka voi olla kytkettynä moottorikäyttöisen ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti. |

2.1.2

Jarruttoman perävaunun vetämiseen hyväksytyn moottorikäyttöisen ajoneuvon on saavutettava vastaavalle moottoriajoneuvoluokalle vahvistettu vähimmäisteho (tyyppi 0 -testissä vaihde vapaalla) jarruttamattoman perävaunun ollessa kytkettynä moottoriajoneuvoon ja kuormitettuna moottorikäyttöisen ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan enimmäismassaan.

Yhdistelmän teho on tarkistettava laskutoimituksilla, jotka pohjautuvat pelkän (kuormatun) moottorikäyttöisen ajoneuvon saavuttamaan todelliseen jarrutuksen enimmäistehoon vaihde vapaalla tehtävän tyyppi 0 -testin aikana, seuraavaa kaavaa käyttämällä (käytännön testejä ajoneuvoon kytketyn jarruttoman perävaunun kanssa ei vaadita):

Formula

jossa:

dM+R

=

laskettu moottorikäyttöisen ajoneuvon täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2), kun ajoneuvo on kytketty jarruttomaan perävaunuun

dM

=

pelkän moottorikäyttöisen ajoneuvon enintään saavuttama täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus tyyppi 0 -testin aikana vaihde vapaalla (m/s2)

PM

=

moottorikäyttöisen ajoneuvon massa (kuormattuna)

PR

=

sellaisen jarruttoman perävaunun enimmäismassa, joka voi olla kytkettynä moottorikäyttöisen ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti.

2.2   Varajarrujärjestelmä

| 2.2.1 | Varajarrujärjestelmällä, vaikka sen hallintalaitetta käytettäisiinkin myös muihin jarrutustoimintoihin, on saavutettava jarrutusmatka, joka ei ylitä seuraavia arvoja, sekä vähintään seuraavia arvoja vastaava täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus:






  M2- ja M3-luokka | 0,15 v + (2 v2/130) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 2,5 m/s2) |
| --- | --- | --- |
| N-luokka | 0,15 v + (2 v2/115) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 2,2 m/s2). |

2.2.1

Varajarrujärjestelmällä, vaikka sen hallintalaitetta käytettäisiinkin myös muihin jarrutustoimintoihin, on saavutettava jarrutusmatka, joka ei ylitä seuraavia arvoja, sekä vähintään seuraavia arvoja vastaava täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus:

M2- ja M3-luokka

0,15 v + (2 v2/130) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 2,5 m/s2)

N-luokka

0,15 v + (2 v2/115) (toinen termi vastaa täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta dm = 2,2 m/s2).

| 2.2.2 | Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, jarrulle vahvistettu teho on saavutettava, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enintään 60 daN:n voima, ja lisäksi hallintalaite on sijoitettava siten, että kuljettaja voi tarttua siihen helposti ja nopeasti. |
| --- | --- |

2.2.2

Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, jarrulle vahvistettu teho on saavutettava, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enintään 60 daN:n voima, ja lisäksi hallintalaite on sijoitettava siten, että kuljettaja voi tarttua siihen helposti ja nopeasti.

| 2.2.3 | Jos hallintalaite on jalkakäyttöinen, jarrulle vahvistettu teho on saavutettava, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enintään 70 daN:n voima, ja lisäksi hallintalaite on sijoitettava siten, että kuljettaja voi käyttää sitä helposti ja nopeasti. |
| --- | --- |

2.2.3

Jos hallintalaite on jalkakäyttöinen, jarrulle vahvistettu teho on saavutettava, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enintään 70 daN:n voima, ja lisäksi hallintalaite on sijoitettava siten, että kuljettaja voi käyttää sitä helposti ja nopeasti.

| 2.2.4 | Varajarrujärjestelmän teho on tarkastettava tyyppi 0 -testillä vaihde vapaalla seuraavilla alkunopeuksilla:







  M2: 60 km/h | M3: 60 km/h | |
| --- | --- | --- | --- |
| N1: 70 km/h | N2: 50 km/h | N3: 40 km/h |

2.2.4

Varajarrujärjestelmän teho on tarkastettava tyyppi 0 -testillä vaihde vapaalla seuraavilla alkunopeuksilla:

M2: 60 km/h

M3: 60 km/h

N1: 70 km/h

N2: 50 km/h

N3: 40 km/h

| 2.2.5 | Varajarrun tehokkuus on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vikaantumista. |
| --- | --- |

2.2.5

Varajarrun tehokkuus on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vikaantumista.

| 2.2.6 | Sähköisiä hyötyjarrujärjestelmiä käyttävien ajoneuvojen jarrutusteho on lisäksi tarkistettava seuraavien kahden vikaantumistilanteen osalta:






  2.2.6.1 | Käyttöjarrun sähkökomponenttien täydellinen vikaantuminen. |
| --- | --- | --- |

2.2.6

Sähköisiä hyötyjarrujärjestelmiä käyttävien ajoneuvojen jarrutusteho on lisäksi tarkistettava seuraavien kahden vikaantumistilanteen osalta:

2.2.6.1

Käyttöjarrun sähkökomponenttien täydellinen vikaantuminen.

| 2.2.6.2 | Tilanne, jossa vikaantuminen saa sähkökomponentit tuottamaan suurimman mahdollisen jarrutusvoimansa. |
| --- | --- |

2.2.6.2

Tilanne, jossa vikaantuminen saa sähkökomponentit tuottamaan suurimman mahdollisen jarrutusvoimansa.

2.3   Seisontajarrujärjestelmä

| 2.3.1 | Seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia, vaikka se olisi yhdistetty johonkin muuhun jarrujärjestelmään. |
| --- | --- |

2.3.1

Seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia, vaikka se olisi yhdistetty johonkin muuhun jarrujärjestelmään.

| 2.3.2 | Perävaunun vetämiseen hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta vetoauton seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään ajoneuvoyhdistelmä paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.2

Perävaunun vetämiseen hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta vetoauton seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään ajoneuvoyhdistelmä paikoillaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 12 prosenttia.

| 2.3.3 | Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, hallintalaitteeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 60 daN. |
| --- | --- |

2.3.3

Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, hallintalaitteeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 60 daN.

| 2.3.4 | Jos hallintalaite on jalkakäyttöinen, hallintalaitteeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 70 daN. |
| --- | --- |

2.3.4

Jos hallintalaite on jalkakäyttöinen, hallintalaitteeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 70 daN.

| 2.3.5 | Seisontajarrujärjestelmä, jota on käytettävä useita kertoja ennen vaaditun tehon saavuttamista, on sallittu. |
| --- | --- |

2.3.5

Seisontajarrujärjestelmä, jota on käytettävä useita kertoja ennen vaaditun tehon saavuttamista, on sallittu.

| 2.3.6 | Tämän säännön kohdassa 5.2.1.2.4 esitetyn vaatimuksen täyttymisen tarkistamiseksi on tehtävä tyyppi 0 -testi siten, että vaihde on vapaalla ja testin alkunopeus on 30 km/h. Seisontajarrujärjestelmän hallintalaitteen käytöllä saavutetun täysin kehittyneen keskimääräisen hidastuvuuden sekä hidastuvuuden välittömästi ennen ajoneuvon pysähtymistä on oltava vähintään 1,5 m/s2. Testi on suoritettava kuormatulla ajoneuvolla.
  Jarrujen hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa olla määriteltyjä arvoja suurempi. |
| --- | --- |

2.3.6

Tämän säännön kohdassa 5.2.1.2.4 esitetyn vaatimuksen täyttymisen tarkistamiseksi on tehtävä tyyppi 0 -testi siten, että vaihde on vapaalla ja testin alkunopeus on 30 km/h. Seisontajarrujärjestelmän hallintalaitteen käytöllä saavutetun täysin kehittyneen keskimääräisen hidastuvuuden sekä hidastuvuuden välittömästi ennen ajoneuvon pysähtymistä on oltava vähintään 1,5 m/s2. Testi on suoritettava kuormatulla ajoneuvolla.

Jarrujen hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa olla määriteltyjä arvoja suurempi.

2.4   Jäännösjarrutusteho voimansiirron vikaantumisen jälkeen

| 2.4.1 | Käyttöjarrujärjestelmän jäännösteholla on järjestelmän voimansiirron jonkin osan vikaantuessa saavutettava enintään seuraavien arvojen mukainen jarrutusmatka ja vähintään seuraavien arvojen mukainen täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus, kun käytetty käyttövoima on enintään 70 daN ja kun testaus tehdään tyyppi 0 -testillä vaihde vapaalla seuraavilla alkunopeuksilla ajoneuvoluokan mukaan:

  Jarrutusmatka (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) [m/s2]











  Ajoneuvoluokka | v
  [km/h] | Jarrutusmatka KUORMATTUNA
  [m] | dm

  [m/s2] | Jarrutusmatka
  KUORMAAMATTOMANA
  [m] | dm

  [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M2 | 60 | 0,15v +(100/30) ·(v2/130) | 1,5 | 0,15v +(100/25) ·(v2/130) | 1,3 |
| M3 | 60 | 0,15v +(100/30) ·(v2/130) | 1,5 | 0,15v +(100/30) ·(v2/130) | 1,5 |
| N1 | 70 | 0,15v +(100/30) ·(v2/115) | 1,3 | 0,15v +(100/25) ·(v2/115) | 1,1 |
| N2 | 50 | 0,15v +(100/30) ·(v2/115) | 1,3 | 0,15v +(100/25) ·(v2/115) | 1,1 |
| N3 | 40 | 0,15v +(100/30) ·(v2/115) | 1,3 | 0,15v +(100/30) ·(v2/115) | 1,3 |

2.4.1

Käyttöjarrujärjestelmän jäännösteholla on järjestelmän voimansiirron jonkin osan vikaantuessa saavutettava enintään seuraavien arvojen mukainen jarrutusmatka ja vähintään seuraavien arvojen mukainen täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus, kun käytetty käyttövoima on enintään 70 daN ja kun testaus tehdään tyyppi 0 -testillä vaihde vapaalla seuraavilla alkunopeuksilla ajoneuvoluokan mukaan:

Jarrutusmatka (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) [m/s2]

Ajoneuvoluokka

v

[km/h]

Jarrutusmatka KUORMATTUNA

[m]

dm

[m/s2]

Jarrutusmatka

KUORMAAMATTOMANA

[m]

dm

[m/s2]

M2

60

0,15v +(100/30) ·(v2/130)

1,5

0,15v +(100/25) ·(v2/130)

1,3

M3

60

0,15v +(100/30) ·(v2/130)

1,5

0,15v +(100/30) ·(v2/130)

1,5

N1

70

0,15v +(100/30) ·(v2/115)

1,3

0,15v +(100/25) ·(v2/115)

1,1

N2

50

0,15v +(100/30) ·(v2/115)

1,3

0,15v +(100/25) ·(v2/115)

1,1

N3

40

0,15v +(100/30) ·(v2/115)

1,3

0,15v +(100/30) ·(v2/115)

1,3

| 2.4.2 | Jäännösjarrutusteho on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vikaantumista. |
| --- | --- |

2.4.2

Jäännösjarrutusteho on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vikaantumista.

3.   O-LUOKAN AJONEUVOJEN JARRUJÄRJESTELMIEN TEHO

3.1   Käyttöjarrujärjestelmä

| 3.1.1 | O1-luokan ajoneuvojen testimääräykset:
  Jos käyttöjarrujärjestelmä on pakollinen, sen tehon on täytettävä O2- ja O3-luokalle vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

3.1.1

O1-luokan ajoneuvojen testimääräykset:

Jos käyttöjarrujärjestelmä on pakollinen, sen tehon on täytettävä O2- ja O3-luokalle vahvistetut vaatimukset.

| 3.1.2 | O2-ja O3-luokan ajoneuvojen testimääräykset:






  3.1.2.1 | Jos käyttöjarrujärjestelmä on jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä, jarrutettujen pyörien kehälle kohdistuvien kokonaisjarrutusvoimien summan on oltava vähintään x prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta; x:n arvot ovat seuraavat: | x [prosenttia] |
| --- | --- | --- | --- |
| varsinainen perävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana: | 50 |
| puoliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana: | 45 |
| keskiakseliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana: | 50 |

3.1.2

O2-ja O3-luokan ajoneuvojen testimääräykset:

3.1.2.1

Jos käyttöjarrujärjestelmä on jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä, jarrutettujen pyörien kehälle kohdistuvien kokonaisjarrutusvoimien summan on oltava vähintään x prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta; x:n arvot ovat seuraavat:

x [prosenttia]

varsinainen perävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana:

50

puoliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana:

45

keskiakseliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana:

50

| 3.1.2.2 | Jos perävaunu on varustettu paineilmajarrujärjestelmällä, syöttöjohdon paine ei jarrutestin aikana saa ylittää 700 kPa:ta eikä ohjausjohdon signaaliarvo seuraavia arvoja, järjestelmästä riippuen:






  a) | 650 kPa paineilman ohjausjohdossa |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

Jos perävaunu on varustettu paineilmajarrujärjestelmällä, syöttöjohdon paine ei jarrutestin aikana saa ylittää 700 kPa:ta eikä ohjausjohdon signaaliarvo seuraavia arvoja, järjestelmästä riippuen:

a)

650 kPa paineilman ohjausjohdossa

| b) | 650 kPa:ta vastaava digitaalinen vaatimusarvo (ISO-standardin 11992:2003 mukaisesti) sähköisessä ohjausjohdossa. |
| --- | --- |

b)

650 kPa:ta vastaava digitaalinen vaatimusarvo (ISO-standardin 11992:2003 mukaisesti) sähköisessä ohjausjohdossa.

Testinopeus on 60 km/h. Kuormatulla perävaunulla on tehtävä lisätesti 40 km/h:n nopeudella, ja sitä on verrattava tyyppi I -testin tulokseen.

| 3.1.2.3 | Jos jarrujärjestelmä on inertiatyyppiä, sen on täytettävä tämän säännön liitteessä 12 vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Jos jarrujärjestelmä on inertiatyyppiä, sen on täytettävä tämän säännön liitteessä 12 vahvistetut vaatimukset.

| 3.1.2.4 | Lisäksi ajoneuvoille on tehtävä tyyppi I -testi. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Lisäksi ajoneuvoille on tehtävä tyyppi I -testi.

| 3.1.2.5 | Puoliperävaunun tyyppi I -testissä sen akselien jarruttaman massan on vastattava suurimpia akselikuormituksia (lukuun ottamatta vetotapin kuormitusta). |
| --- | --- |

3.1.2.5

Puoliperävaunun tyyppi I -testissä sen akselien jarruttaman massan on vastattava suurimpia akselikuormituksia (lukuun ottamatta vetotapin kuormitusta).

| 3.1.3 | O4-luokan ajoneuvojen testimääräykset:






  3.1.3.1 | Jos käyttöjarrujärjestelmä on jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä, jarrutettujen pyörien kehälle kohdistuvien kokonaisjarrutusvoimien summan on oltava vähintään x prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta; x:n arvot ovat seuraavat: | x [prosenttia] |
| --- | --- | --- | --- |
| varsinainen perävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana: | 50 |
| puoliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana: | 45 |
| keskiakseliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana: | 50 |

3.1.3

O4-luokan ajoneuvojen testimääräykset:

3.1.3.1

Jos käyttöjarrujärjestelmä on jatkuvaa tai puolijatkuvaa tyyppiä, jarrutettujen pyörien kehälle kohdistuvien kokonaisjarrutusvoimien summan on oltava vähintään x prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta; x:n arvot ovat seuraavat:

x [prosenttia]

varsinainen perävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana:

50

puoliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana:

45

keskiakseliperävaunu, kuormattuna ja kuormaamattomana:

50

| 3.1.3.2 | Jos ajoneuvo on varustettu paineilmajarrujärjestelmällä, ohjausjohdon paine ei jarrutestin aikana saa ylittää 650 kPa:ta eikä syöttöjohdon paine 700 kPa:ta. Testinopeus on 60 km/h. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Jos ajoneuvo on varustettu paineilmajarrujärjestelmällä, ohjausjohdon paine ei jarrutestin aikana saa ylittää 650 kPa:ta eikä syöttöjohdon paine 700 kPa:ta. Testinopeus on 60 km/h.

| 3.1.3.3 | Lisäksi ajoneuvoille on tehtävä tyyppi III -testi. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Lisäksi ajoneuvoille on tehtävä tyyppi III -testi.

| 3.1.3.4 | Puoliperävaunun tyyppi III -testissä sen akselien jarruttaman massan on vastattava akselien enimmäiskuormitusta. |
| --- | --- |

3.1.3.4

Puoliperävaunun tyyppi III -testissä sen akselien jarruttaman massan on vastattava akselien enimmäiskuormitusta.

3.2   Seisontajarrujärjestelmä

| 3.2.1 | Perävaunun seisontajarrujärjestelmän on kyettävä pitämään kuormattu perävaunu paikoillaan vetoautosta irrotettuna ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia. Jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima saa olla enintään 60 daN. |
| --- | --- |

3.2.1

Perävaunun seisontajarrujärjestelmän on kyettävä pitämään kuormattu perävaunu paikoillaan vetoautosta irrotettuna ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia. Jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima saa olla enintään 60 daN.

3.3   Automaattinen jarrujärjestelmä

| 3.3.1 | Tämän säännön kohdassa 5.2.1.18.3 kuvatun häiriön varalta automaattijarrutuksen tehon on kuormatulla ajoneuvolla testattaessa oltava 40 km/h:n nopeudella vähintään 13,5 prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta. Pyörien lukkiutuminen voidaan hyväksyä, kun teho on suurempi kuin 13,5 prosenttia. |
| --- | --- |

3.3.1

Tämän säännön kohdassa 5.2.1.18.3 kuvatun häiriön varalta automaattijarrutuksen tehon on kuormatulla ajoneuvolla testattaessa oltava 40 km/h:n nopeudella vähintään 13,5 prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta. Pyörien lukkiutuminen voidaan hyväksyä, kun teho on suurempi kuin 13,5 prosenttia.

4.   VASTEAIKA

4.1   Jos ajoneuvo on varustettu käyttöjarrujärjestelmällä, joka on täysin tai osittain riippuvainen muusta energianlähteestä kuin kuljettajan lihasvoimasta, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 4.1.1 | Hätäohjauksessa aika, joka kuluu hallintalaitteen käytön aloittamisesta siihen hetkeen, jolloin jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevan akselin jarrutusvoima saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason, saa olla enintään 0,6 sekuntia. |
| --- | --- |

4.1.1

Hätäohjauksessa aika, joka kuluu hallintalaitteen käytön aloittamisesta siihen hetkeen, jolloin jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevan akselin jarrutusvoima saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason, saa olla enintään 0,6 sekuntia.

| 4.1.2 | Paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 4.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos ajoneuvo täyttää tämän säännön liitteen 6 määräykset. |
| --- | --- |

4.1.2

Paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 4.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos ajoneuvo täyttää tämän säännön liitteen 6 määräykset.

| 4.1.3 | Nestejarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 4.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos hätäohjauksessa ajoneuvon hidastuminen tai paine jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevassa jarrusylinterissä saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason 0,6 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

4.1.3

Nestejarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 4.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos hätäohjauksessa ajoneuvon hidastuminen tai paine jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevassa jarrusylinterissä saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason 0,6 sekunnin kuluessa.

---

(1)  Pyörien lukkiutuminen on sallittua ainoastaan, kun se erikseen mainitaan.

(2)  Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle käytettävän automaattisen ohjausstrategian sallimat jarrukäyrät. Tutkimuslaitos voi tarkastaa nämä käyrät.

(3)  Tutkimuslaitoksen suostumuksella lataustilan arviointia ei vaadita sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa on energianlähde ajovoima-akkujen latausta varten ja joissa ajovoima-akkujen lataustilaa on mahdollista säädellä.

LISÄYS

AKUN VARAUSTILAN SEURANTAA KOSKEVA MENETTELY

Tätä menettelyä sovelletaan ajovoimaa ja hyötyjarrutusta varten käytettäviin ajoneuvon akkuihin.

Menettely edellyttää käytettävän kaksisuuntaista tasasähkön wattituntimittaria.

1.   MENETTELY

| 1.1 | Jos akut ovat uusia tai ne ovat olleen pitkään varastossa, ne on syklitettävä valmistajan suosituksen mukaisesti. Syklityksen jälkeen sallitaan vähintään 8 tunnin kuumahaihtumajakso ympäristön lämpötilassa. |
| --- | --- |

1.1

Jos akut ovat uusia tai ne ovat olleen pitkään varastossa, ne on syklitettävä valmistajan suosituksen mukaisesti. Syklityksen jälkeen sallitaan vähintään 8 tunnin kuumahaihtumajakso ympäristön lämpötilassa.

| 1.2 | Täysi varaustila on saavutettava käyttäen valmistajan suosittamaa latausmenettelyä. |
| --- | --- |

1.2

Täysi varaustila on saavutettava käyttäen valmistajan suosittamaa latausmenettelyä.

| 1.3 | Kun suoritetaan liitteen 4 kohtien 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 ja 1.5.3.1.3 jarrutustestit, ajomoottorien käyttämät, hyötyjarrujärjestelmän tuottamat wattitunnit on rekisteröitävä kulloinkin kokonaismääränä, jota on sitten käytettävä varaustilan määrittämiseen kunkin testin alussa ja lopussa. |
| --- | --- |

1.3

Kun suoritetaan liitteen 4 kohtien 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 ja 1.5.3.1.3 jarrutustestit, ajomoottorien käyttämät, hyötyjarrujärjestelmän tuottamat wattitunnit on rekisteröitävä kulloinkin kokonaismääränä, jota on sitten käytettävä varaustilan määrittämiseen kunkin testin alussa ja lopussa.

| 1.4 | Akkujen varaustilan tason toistamiseksi kohdassa 1.5.3.1.3 mainittujen kaltaisia komparatiivisia testejä varten on joko ladattava akut uudelleen kyseiselle tasolle tai ladattava akut kyseisen tason yläpuolelle ja purettava ne vaadittuun lataukseen likimäärin vakioteholla. Vaihtoehtoisesti voidaan pelkästään akkuvirralla toimivissa sähkövetoisissa ajoneuvoissa varaustila säätää pitämällä ajoneuvoa käynnissä. Osittain varatulla akulla aloitettavat testit on aloitettava mahdollisimman pian sen jälkeen, kun tarvittava varaustila on saavutettu. |
| --- | --- |

1.4

Akkujen varaustilan tason toistamiseksi kohdassa 1.5.3.1.3 mainittujen kaltaisia komparatiivisia testejä varten on joko ladattava akut uudelleen kyseiselle tasolle tai ladattava akut kyseisen tason yläpuolelle ja purettava ne vaadittuun lataukseen likimäärin vakioteholla. Vaihtoehtoisesti voidaan pelkästään akkuvirralla toimivissa sähkövetoisissa ajoneuvoissa varaustila säätää pitämällä ajoneuvoa käynnissä. Osittain varatulla akulla aloitettavat testit on aloitettava mahdollisimman pian sen jälkeen, kun tarvittava varaustila on saavutettu.

---

LIITE 5

Tiettyihin ajoneuvoihin sovellettavat lisämääräykset ADR-sopimuksen mukaisesti

1.   SOVELTAMISALA

Tätä liitettä sovelletaan tiettyihin ajoneuvoihin, joita koskee vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (ADR) liitteen B kohta 9.2.3

2.   VAATIMUKSET

2.1   Yleiset määräykset

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen ja perävaunujen on täytettävä kaikki tämän säännön asiaankuuluvat tekniset vaatimukset. Lisäksi on sovellettava tarpeen mukaan seuraavia teknisiä määräyksiä.

2.2   Perävaunujen lukkiutumaton jarrujärjestelmä

| 2.2.1 | O4-luokkaan kuuluvat perävaunut on varustettava tämän säännön liitteessä 13 tarkoitetuilla A-luokan lukkiutumisenestojärjestelmillä. |
| --- | --- |

2.2.1

O4-luokkaan kuuluvat perävaunut on varustettava tämän säännön liitteessä 13 tarkoitetuilla A-luokan lukkiutumisenestojärjestelmillä.

2.3   Hidastin

| 2.3.1 | Moottorikäyttöiset ajoneuvot, joiden enimmäismassa ylittää 16 tonnia tai jotka on hyväksytty vetämään O4-luokan perävaunua, on varustettava tämän säännön kohdassa 2.15 tarkoitetulla hidastimella, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:






  2.3.1.1 | Hidastimen hallintalaitteen konfiguraatioiden on oltava tämän säännön kohdissa 2.15.2.1–2.15.2.3 tarkoitettua tyyppiä. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Moottorikäyttöiset ajoneuvot, joiden enimmäismassa ylittää 16 tonnia tai jotka on hyväksytty vetämään O4-luokan perävaunua, on varustettava tämän säännön kohdassa 2.15 tarkoitetulla hidastimella, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

2.3.1.1

Hidastimen hallintalaitteen konfiguraatioiden on oltava tämän säännön kohdissa 2.15.2.1–2.15.2.3 tarkoitettua tyyppiä.

| 2.3.1.2 | Jos ilmenee lukkiutumisenestojärjestelmän sähköhäiriö, integroidun tai irtikytkettävän hidastimen on kytkeydyttävä pois päältä automaattisesti. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Jos ilmenee lukkiutumisenestojärjestelmän sähköhäiriö, integroidun tai irtikytkettävän hidastimen on kytkeydyttävä pois päältä automaattisesti.

| 2.3.1.3 | Lukkiutumattoman jarrujärjestelmän on ohjattava hidastimen tehokkuutta siten, että hidastimen jarruttamat akselit eivät voi lukkiutua hidastimella yli 15 km/h nopeuksissa. Tätä määräystä ei kuitenkaan sovelleta siihen jarrutukseen, joka syntyy luonnollisesta moottorin jarrutuksesta. |
| --- | --- |

2.3.1.3

Lukkiutumattoman jarrujärjestelmän on ohjattava hidastimen tehokkuutta siten, että hidastimen jarruttamat akselit eivät voi lukkiutua hidastimella yli 15 km/h nopeuksissa. Tätä määräystä ei kuitenkaan sovelleta siihen jarrutukseen, joka syntyy luonnollisesta moottorin jarrutuksesta.

| 2.3.1.4 | Hidastimen on toimittava useilla tehotasoilla mukaan lukien kuormaamattomalle ajoneuvolle soveltuva alhainen taso. Kun moottorikäyttöisen ajoneuvon hidastimen toiminta perustuu ajoneuvon moottoriin, erilaisten välityssuhteiden katsotaan muodostavan tehokkuuden eri tasot. |
| --- | --- |

2.3.1.4

Hidastimen on toimittava useilla tehotasoilla mukaan lukien kuormaamattomalle ajoneuvolle soveltuva alhainen taso. Kun moottorikäyttöisen ajoneuvon hidastimen toiminta perustuu ajoneuvon moottoriin, erilaisten välityssuhteiden katsotaan muodostavan tehokkuuden eri tasot.

| 2.3.1.5 | Hidastimen suorituskyvyn on täytettävä tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.8 (tyyppi II A -testi) vaatimukset kuormitetun massan muodostuessa moottoriajoneuvon kuormitetusta massasta ja suurimmasta sille sallitusta hinattavasta massasta ylittämättä kuitenkaan 44 tonnin kokonaismassaa. |
| --- | --- |

2.3.1.5

Hidastimen suorituskyvyn on täytettävä tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.8 (tyyppi II A -testi) vaatimukset kuormitetun massan muodostuessa moottoriajoneuvon kuormitetusta massasta ja suurimmasta sille sallitusta hinattavasta massasta ylittämättä kuitenkaan 44 tonnin kokonaismassaa.

| 2.3.2 | Jos perävaunu on varustettu hidastimella, sen on soveltuvin osin täytettävä kohtien 2.3.1.1–2.3.1.4 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.3.2

Jos perävaunu on varustettu hidastimella, sen on soveltuvin osin täytettävä kohtien 2.3.1.1–2.3.1.4 vaatimukset.

2.4   EX/III-tyyppiä olevien O1- ja O2-luokan ajoneuvojen jarruja koskevat vaatimukset

| 2.4.1 | Tämän säännön kohdan 5.2.2.9 määräyksistä riippumatta EX/III-tyyppiä, sellaisena kuin se on määritelty säännössä nro 105, olevat O1- ja O2-luokan ajoneuvot on niiden massasta riippumatta varustettava jarrujärjestelmällä, joka automaattisesti jarruttaa perävaunun pysähdyksiin, jos kytkentälaite irtoaa perävaunun ollessa liikkeessä. |
| --- | --- |

2.4.1

Tämän säännön kohdan 5.2.2.9 määräyksistä riippumatta EX/III-tyyppiä, sellaisena kuin se on määritelty säännössä nro 105, olevat O1- ja O2-luokan ajoneuvot on niiden massasta riippumatta varustettava jarrujärjestelmällä, joka automaattisesti jarruttaa perävaunun pysähdyksiin, jos kytkentälaite irtoaa perävaunun ollessa liikkeessä.

---

LIITE 6

Paineilmajarruilla varustettujen ajoneuvojen vasteajan mittausmenetelmä

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Käyttöjarrujärjestelmän vasteaikoja määritettäessä ajoneuvon on oltava liikkumaton ja paine on mitattava epäedullisimmin sijaitsevan jarrusylinterin tuloaukosta. Yhdistetyllä paineilma-/hydraulisella jarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta voidaan paine mitata epäedullisimmin sijaitsevan paineilmayksikön aukosta. Kuorman tunnistavalla venttiilillä varustetuissa ajoneuvoissa nämä laitteet on asetettava vastaamaan kuormitettua tilaa. |
| --- | --- |

1.1

Käyttöjarrujärjestelmän vasteaikoja määritettäessä ajoneuvon on oltava liikkumaton ja paine on mitattava epäedullisimmin sijaitsevan jarrusylinterin tuloaukosta. Yhdistetyllä paineilma-/hydraulisella jarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta voidaan paine mitata epäedullisimmin sijaitsevan paineilmayksikön aukosta. Kuorman tunnistavalla venttiilillä varustetuissa ajoneuvoissa nämä laitteet on asetettava vastaamaan kuormitettua tilaa.

| 1.2 | Eri akselien jarrusylinterien iskunpituuksien on testin aikana vastattava mahdollisimman lähelle säädettyjen jarrujen edellyttämää iskunpituutta. |
| --- | --- |

1.2

Eri akselien jarrusylinterien iskunpituuksien on testin aikana vastattava mahdollisimman lähelle säädettyjen jarrujen edellyttämää iskunpituutta.

| 1.3 | Tämän liitteen vaatimusten mukaisesti määritellyt vasteajat on pyöristettävä lähimpään sekunnin kymmenesosaan. Jos sekunnin sadasosaa vastaava numero on viisi tai enemmän, vasteaika on pyöristettävä seuraavaan suurempaan sekunnin kymmenesosaan. |
| --- | --- |

1.3

Tämän liitteen vaatimusten mukaisesti määritellyt vasteajat on pyöristettävä lähimpään sekunnin kymmenesosaan. Jos sekunnin sadasosaa vastaava numero on viisi tai enemmän, vasteaika on pyöristettävä seuraavaan suurempaan sekunnin kymmenesosaan.

2.   MOOTTORIKÄYTTÖISET AJONEUVOT

| 2.1 | Jokaisen testin alussa energianvarastointilaitteessa vallitsevan paineen on vastattava painetta, jolla säädin jatkaa ilman syöttöä järjestelmään. Järjestelmissä, joissa ei ole säädintä (esim. paineenrajoituksella varustetut kompressorit), energianvarastointilaitteessa vallitsevan paineen on kunkin tässä liitteessä tarkoitetun testin alussa oltava 90 prosenttia valmistajan ilmoittamasta paineesta, sellaisena kuin se määritellään tämän säännön liitteen 7 osan A kohdassa 1.2.2.1. |
| --- | --- |

2.1

Jokaisen testin alussa energianvarastointilaitteessa vallitsevan paineen on vastattava painetta, jolla säädin jatkaa ilman syöttöä järjestelmään. Järjestelmissä, joissa ei ole säädintä (esim. paineenrajoituksella varustetut kompressorit), energianvarastointilaitteessa vallitsevan paineen on kunkin tässä liitteessä tarkoitetun testin alussa oltava 90 prosenttia valmistajan ilmoittamasta paineesta, sellaisena kuin se määritellään tämän säännön liitteen 7 osan A kohdassa 1.2.2.1.

| 2.2 | Vasteajat kytkentäajan funktiona (tf) on laskettava käyttämällä hallintalaitetta useita kertoja täysitehoisesti siten, että aloitetaan lyhimmästä mahdollisesta ajasta ja pidennetään aikaa lopulta noin 0,4 sekuntiin asti. Mitatut arvot on esitettävä kaaviona. |
| --- | --- |

2.2

Vasteajat kytkentäajan funktiona (tf) on laskettava käyttämällä hallintalaitetta useita kertoja täysitehoisesti siten, että aloitetaan lyhimmästä mahdollisesta ajasta ja pidennetään aikaa lopulta noin 0,4 sekuntiin asti. Mitatut arvot on esitettävä kaaviona.

| 2.3 | Testituloksen kannalta olennaisia ovat vasteajat, jotka vastaavat 0,2 sekunnin kytkentäaikaa. Tämä vasteaika voidaan määrittää kaaviosta interpoloimalla. |
| --- | --- |

2.3

Testituloksen kannalta olennaisia ovat vasteajat, jotka vastaavat 0,2 sekunnin kytkentäaikaa. Tämä vasteaika voidaan määrittää kaaviosta interpoloimalla.

| 2.4 | Kyseisessä 0,2 sekunnin kytkentäajassa jarrujärjestelmän hallintalaitteen kytkennän alkuhetkestä siihen hetkeen, jona jarrusylinterin paine saavuttaa 75 prosenttia asymptoottisesta arvostaan, saa kulua enintään 0,6 sekuntia. |
| --- | --- |

2.4

Kyseisessä 0,2 sekunnin kytkentäajassa jarrujärjestelmän hallintalaitteen kytkennän alkuhetkestä siihen hetkeen, jona jarrusylinterin paine saavuttaa 75 prosenttia asymptoottisesta arvostaan, saa kulua enintään 0,6 sekuntia.

| 2.5 | Sellaisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, joissa on paineilman ohjausjohto perävaunuja varten, on vasteaika tämän liitteen kohdan 1.1 vaatimusten lisäksi mitattava 2,5 m pitkän ja sisähalkaisijaltaan 13 mm olevan jarrujohdon päästä, joka liitetään käyttöjarrujärjestelmän ohjausjohdon liittimeen. Tämän testin aikana tilavuudeltaan 385 ± 5 cm3 oleva säiliö (jonka katsotaan vastaavan tilavuudeltaan 2,5 m pitkää ja sisähalkaisijaltaan 13 mm olevaa jarrujohtoa, joka on 650 kPa:n paineen alaisena) on liitettävä syöttöjohdon liittimeen. Puoliperävaunujen vetoautot on varustettava letkuilla liitäntöjen tekemiseksi puoliperävaunuihin. Liittimien on tämän vuoksi oltava näiden letkujen päissä. Johtojen pituus ja sisähalkaisija on merkittävä tämän säännön liitteen 2 mallin mukaisen lomakkeen kohtaan 14.7.3. |
| --- | --- |

2.5

Sellaisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, joissa on paineilman ohjausjohto perävaunuja varten, on vasteaika tämän liitteen kohdan 1.1 vaatimusten lisäksi mitattava 2,5 m pitkän ja sisähalkaisijaltaan 13 mm olevan jarrujohdon päästä, joka liitetään käyttöjarrujärjestelmän ohjausjohdon liittimeen. Tämän testin aikana tilavuudeltaan 385 ± 5 cm3 oleva säiliö (jonka katsotaan vastaavan tilavuudeltaan 2,5 m pitkää ja sisähalkaisijaltaan 13 mm olevaa jarrujohtoa, joka on 650 kPa:n paineen alaisena) on liitettävä syöttöjohdon liittimeen. Puoliperävaunujen vetoautot on varustettava letkuilla liitäntöjen tekemiseksi puoliperävaunuihin. Liittimien on tämän vuoksi oltava näiden letkujen päissä. Johtojen pituus ja sisähalkaisija on merkittävä tämän säännön liitteen 2 mallin mukaisen lomakkeen kohtaan 14.7.3.

| 2.6 | Aika, joka kuluu jarrupolkimen käytön alkuhetkestä hetkeen, jona






  a) | paineilman ohjausjohdon liittimestä mitattu paine, |
| --- | --- | --- |

2.6

Aika, joka kuluu jarrupolkimen käytön alkuhetkestä hetkeen, jona

a)

paineilman ohjausjohdon liittimestä mitattu paine,

| b) | ISO-standardin 11992:2003 mukaisesti mitattu sähköisen ohjausjohdon digitaalinen vaatimusarvo |
| --- | --- |

b)

ISO-standardin 11992:2003 mukaisesti mitattu sähköisen ohjausjohdon digitaalinen vaatimusarvo

saavuttaa x prosenttia asymptoottisesta (ja lopullisesta) arvostaan, ei saa ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä aikoja:

| x [prosenttia] | t [s] |
| --- | --- |
| 10 | 0,2 |
| 75 | 0,4 |

x [prosenttia]

t [s]

10

0,2

75

0,4

| 2.7 | Paineilmajarruilla varustettujen O3- tai O4-luokan perävaunun vetämiseen hyväksyttyjen moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta on edellä mainittujen vaatimusten lisäksi tarkistettava tämän säännön kohdan 5.2.1.18.4.1 vaatimusten täyttyminen tekemällä seuraava testi:






  a) | mitataan paine syöttöjohdon kytkentäliittimeen kiinnitetyn sisähalkaisijaltaan 13 mm olevan ja pituudeltaan 2,5 metriä pitkän johdon päästä |
| --- | --- | --- |

2.7

Paineilmajarruilla varustettujen O3- tai O4-luokan perävaunun vetämiseen hyväksyttyjen moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta on edellä mainittujen vaatimusten lisäksi tarkistettava tämän säännön kohdan 5.2.1.18.4.1 vaatimusten täyttyminen tekemällä seuraava testi:

a)

mitataan paine syöttöjohdon kytkentäliittimeen kiinnitetyn sisähalkaisijaltaan 13 mm olevan ja pituudeltaan 2,5 metriä pitkän johdon päästä

| b) | simuloidaan vika ohjausjohdon liittimessä |
| --- | --- |

b)

simuloidaan vika ohjausjohdon liittimessä

| c) | käytetään käyttöjarrun hallintalaitetta 0,2 sekunnin ajan kohdassa 2.3 tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

c)

käytetään käyttöjarrun hallintalaitetta 0,2 sekunnin ajan kohdassa 2.3 tarkoitetulla tavalla.

3.   PERÄVAUNUT

3.1   Perävaunujen vasteajat on mitattava ilman moottorikäyttöistä ajoneuvoa. Moottorikäyttöisen ajoneuvon simulointia varten on käytettävä laitetta, johon syöttöjohdon, paineilman ohjausjohdon ja/tai sähköisen ohjausjohdon pistokytkimen liittimet yhdistetään.

3.2   Syöttöjohdossa on oltava 650 kPa:n paine.

3.3   Paineilman ohjausjohtojen simulaattorilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| 3.3.1 | Simulaattorissa on oltava 30 litran vetoinen säiliö, jossa vallitsee 650 kPa:n paine ennen jokaista testiä ja jota ei saa paineistaa uudelleen testin aikana. Simulaattorissa on oltava läpimitaltaan 4,0–4,3 mm:n kuristin jarrun hallintalaitteen ulostulossa. Johdon tilavuuden, mitattuna kuristimesta liittimeen, liitin mukaan lukien, on oltava 385 ± 5 cm3 (sen katsotaan vastaavan tilavuudeltaan 2,5 m pitkää ja sisähalkaisijaltaan 13 mm olevaa letkua, joka on 650 kPa:n paineen alaisena). Tämän liitteen kohdassa 3.3.3 tarkoitetut ohjausjohdon paineet on mitattava välittömästi kuristimen jälkeen. |
| --- | --- |

3.3.1

Simulaattorissa on oltava 30 litran vetoinen säiliö, jossa vallitsee 650 kPa:n paine ennen jokaista testiä ja jota ei saa paineistaa uudelleen testin aikana. Simulaattorissa on oltava läpimitaltaan 4,0–4,3 mm:n kuristin jarrun hallintalaitteen ulostulossa. Johdon tilavuuden, mitattuna kuristimesta liittimeen, liitin mukaan lukien, on oltava 385 ± 5 cm3 (sen katsotaan vastaavan tilavuudeltaan 2,5 m pitkää ja sisähalkaisijaltaan 13 mm olevaa letkua, joka on 650 kPa:n paineen alaisena). Tämän liitteen kohdassa 3.3.3 tarkoitetut ohjausjohdon paineet on mitattava välittömästi kuristimen jälkeen.

| 3.3.2 | Jarrujärjestelmän hallintalaite on suunniteltava siten, ettei testaaja vaikuta sen toimintatapaan. |
| --- | --- |

3.3.2

Jarrujärjestelmän hallintalaite on suunniteltava siten, ettei testaaja vaikuta sen toimintatapaan.

| 3.3.3 | Simulaattori on asetettava esimerkiksi valitsemalla kuristin tämän liitteen kohdan 3.3.1 mukaisesti siten, että jos siihen liitetään 385 ± 5 cm3:n säiliö, paineen nousemiseen 65 kPa:sta 490 kPa:han (10 ja 75 prosenttia 650 kPa:n nimellispaineesta) kuluva aika on 0,2 ± 0,01 sekuntia. Jos edellä tarkoitetun säiliön tilalle vaihdetaan 1 155 ± 15 cm3:n säiliö, on paineen nousemiseen 65 kPa:sta 490 kPa:han kuluvan ajan ilman lisäsäätöjä oltava 0,38 ± 0,02 sekuntia. Näiden kahden paineen arvon välillä on paineen noustava likimain lineaarisesti. Nämä säiliöt on yhdistettävä liittimeen ilman letkuja, ja liittimen sisähalkaisija ei saa olla pienempi kuin 10 mm. |
| --- | --- |

3.3.3

Simulaattori on asetettava esimerkiksi valitsemalla kuristin tämän liitteen kohdan 3.3.1 mukaisesti siten, että jos siihen liitetään 385 ± 5 cm3:n säiliö, paineen nousemiseen 65 kPa:sta 490 kPa:han (10 ja 75 prosenttia 650 kPa:n nimellispaineesta) kuluva aika on 0,2 ± 0,01 sekuntia. Jos edellä tarkoitetun säiliön tilalle vaihdetaan 1 155 ± 15 cm3:n säiliö, on paineen nousemiseen 65 kPa:sta 490 kPa:han kuluvan ajan ilman lisäsäätöjä oltava 0,38 ± 0,02 sekuntia. Näiden kahden paineen arvon välillä on paineen noustava likimain lineaarisesti. Nämä säiliöt on yhdistettävä liittimeen ilman letkuja, ja liittimen sisähalkaisija ei saa olla pienempi kuin 10 mm.

| 3.3.4 | Tämän liitteen lisäyksessä olevissa kaavioissa annetaan esimerkki simulaattorin oikeasta rakenteesta sen asettamista ja käyttöä varten. |
| --- | --- |

3.3.4

Tämän liitteen lisäyksessä olevissa kaavioissa annetaan esimerkki simulaattorin oikeasta rakenteesta sen asettamista ja käyttöä varten.

3.4   Sähköisen ohjausjohdon kautta lähetettävien signaalien vasteen tarkistamiseen tarkoitetulla simulaattorilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| 3.4.1 | Simulaattorin on tuotettava digitaalinen käskysignaali sähköisessä ohjausjohdossa ISO-standardin 11992-2:2003 mukaisesti sekä asianmukaiset tiedot perävaunulle ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen napojen 6 ja 7 kautta. Vasteajan mittaamista varten simulaattori voi valmistajan pyynnöstä välittää perävaunulle tiedon siitä, ettei paineilman ohjausjohto ole asennettuna ja että sähköisen ohjausjohdon käskysignaali tulee kahdesta itsenäisestä piiristä (katso ISO-standardin 11992-2:2003 kohdat 6.4.2.2.24 ja 6.4.2.2.25). |
| --- | --- |

3.4.1

Simulaattorin on tuotettava digitaalinen käskysignaali sähköisessä ohjausjohdossa ISO-standardin 11992-2:2003 mukaisesti sekä asianmukaiset tiedot perävaunulle ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen napojen 6 ja 7 kautta. Vasteajan mittaamista varten simulaattori voi valmistajan pyynnöstä välittää perävaunulle tiedon siitä, ettei paineilman ohjausjohto ole asennettuna ja että sähköisen ohjausjohdon käskysignaali tulee kahdesta itsenäisestä piiristä (katso ISO-standardin 11992-2:2003 kohdat 6.4.2.2.24 ja 6.4.2.2.25).

| 3.4.2 | Jarrujärjestelmän hallintalaite on suunniteltava siten, ettei testaaja vaikuta sen toimintatapaan. |
| --- | --- |

3.4.2

Jarrujärjestelmän hallintalaite on suunniteltava siten, ettei testaaja vaikuta sen toimintatapaan.

| 3.4.3 | Vasteajan mittaamista varten sähkösimulaattorin tuottaman signaalin on vastattava lineaarista ilmanpaineen nousua 0,0 kPa:sta 650 kPa:han 0,2 ± 0,01 sekunnissa. |
| --- | --- |

3.4.3

Vasteajan mittaamista varten sähkösimulaattorin tuottaman signaalin on vastattava lineaarista ilmanpaineen nousua 0,0 kPa:sta 650 kPa:han 0,2 ± 0,01 sekunnissa.

| 3.4.4 | Tämän liitteen lisäyksessä olevissa kaavioissa annetaan esimerkki simulaattorin oikeasta rakenteesta sen asettamista ja käyttöä varten. |
| --- | --- |

3.4.4

Tämän liitteen lisäyksessä olevissa kaavioissa annetaan esimerkki simulaattorin oikeasta rakenteesta sen asettamista ja käyttöä varten.

3.5   Tehovaatimukset

| 3.5.1 | Paineilman ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta aika siitä hetkestä, kun simulaattorin ohjausjohdossa tuottama paine saavuttaa 65 kPa, siihen hetkeen, kun perävaunun jarrusylinterin paine saavuttaa 75 prosenttia asymptoottisesta arvostaan, ei saa olla pidempi kuin 0,4 sekuntia. |
| --- | --- |

3.5.1

Paineilman ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta aika siitä hetkestä, kun simulaattorin ohjausjohdossa tuottama paine saavuttaa 65 kPa, siihen hetkeen, kun perävaunun jarrusylinterin paine saavuttaa 75 prosenttia asymptoottisesta arvostaan, ei saa olla pidempi kuin 0,4 sekuntia.

| 3.5.1.1 | Paineilman ohjausjohdolla varustetut perävaunut, joissa on sähköinen ohjauksen välitys, on tarkistettava sähkövoimalla, joka syötetään perävaunuun ISO-standardin 7638:1997 mukaisen liittimen (5- tai 7-napainen) kautta. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Paineilman ohjausjohdolla varustetut perävaunut, joissa on sähköinen ohjauksen välitys, on tarkistettava sähkövoimalla, joka syötetään perävaunuun ISO-standardin 7638:1997 mukaisen liittimen (5- tai 7-napainen) kautta.

| 3.5.2 | Sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta aika siitä hetkestä, kun simulaattorin tuottama signaali ylittää 65 kPa:ta vastaavan arvon, siihen hetkeen, kun perävaunun jarrusylinterin paine nousee 75 prosenttiin asymptoottisesta arvostaan, ei saa olla pidempi kuin 0,4 sekuntia. |
| --- | --- |

3.5.2

Sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta aika siitä hetkestä, kun simulaattorin tuottama signaali ylittää 65 kPa:ta vastaavan arvon, siihen hetkeen, kun perävaunun jarrusylinterin paine nousee 75 prosenttiin asymptoottisesta arvostaan, ei saa olla pidempi kuin 0,4 sekuntia.

| 3.5.3. | Paineilman ohjausjohdolla ja sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta ohjausjohtojen vasteajan mittaus määritetään erikseen edellä kuvatun asiaankuuluvan menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.3.

Paineilman ohjausjohdolla ja sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta ohjausjohtojen vasteajan mittaus määritetään erikseen edellä kuvatun asiaankuuluvan menettelyn mukaisesti.

LISÄYS

ESIMERKIT SIMULAATTORISTA

(katso liite 6, kohta 3)

| 1. | Simulaattorin asettaminen |
| --- | --- |

1.

Simulaattorin asettaminen

Image

| 2. | Perävaunun testaus |
| --- | --- |

2.

Perävaunun testaus

Image

| 3. | Esimerkki simulaattorista sähköisiä ohjausjohtoja varten |
| --- | --- |

3.

Esimerkki simulaattorista sähköisiä ohjausjohtoja varten

Image

---

LIITE 7

Energianlähteitä ja energianvarastointilaitteita (energiavaraajia) koskevat määräykset

A.   PAINEILMAJARRUJÄRJESTELMÄT

1.   ENERGIANVARASTOINTILAITTEIDEN (ENERGIASÄILIÖIDEN) KAPASITEETTI

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta edellyttää paineilman käyttöä, on varustettava tämän liitteen (osan A) kohtien 1.2 ja 1.3 tilavuusvaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiasäiliöillä). |
| --- | --- |

1.1.1

Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta edellyttää paineilman käyttöä, on varustettava tämän liitteen (osan A) kohtien 1.2 ja 1.3 tilavuusvaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiasäiliöillä).

| 1.1.2 | Eri piirien säiliöt on voitava tunnistaa helposti. |
| --- | --- |

1.1.2

Eri piirien säiliöt on voitava tunnistaa helposti.

| 1.1.3 | Energianvarastointilaitteiden tilavuuden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukainen, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että vaikka mitään energiavarastoa ei ole, on mahdollista saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistettu jarrutusteho. |
| --- | --- |

1.1.3

Energianvarastointilaitteiden tilavuuden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukainen, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että vaikka mitään energiavarastoa ei ole, on mahdollista saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistettu jarrutusteho.

| 1.1.4 | Tarkistettaessa tämän liitteen kohtien 1.2 ja 1.3 vaatimusten mukaisuutta jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle. |
| --- | --- |

1.1.4

Tarkistettaessa tämän liitteen kohtien 1.2 ja 1.3 vaatimusten mukaisuutta jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle.

1.2   Moottorikäyttöiset ajoneuvot

| 1.2.1 | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen energianvarastointilaitteeseen (-laitteisiin) jäävä paine ei saa olla pienempi kuin varajarrulle määritellyn tehon saavuttamiseksi vaadittava paine. |
| --- | --- |

1.2.1

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen energianvarastointilaitteeseen (-laitteisiin) jäävä paine ei saa olla pienempi kuin varajarrulle määritellyn tehon saavuttamiseksi vaadittava paine.

| 1.2.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.2.2.1 | Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan määrittelemän mukainen (1) Sen on oltava sellainen, että käyttöjarrujärjestelmälle määrätyn tehon saavuttaminen on mahdollista. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.2.2.1

Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan määrittelemän mukainen (1) Sen on oltava sellainen, että käyttöjarrujärjestelmälle määrätyn tehon saavuttaminen on mahdollista.

| 1.2.2.2 | Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä.

| 1.2.2.3 | Kun on kyse moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, johon perävaunun kytkeminen on sallittu ja jossa on paineilman ohjausjohto, syöttöjohto on suljettava ja tilavuudeltaan 0,5 litran kokoinen paineilmasäiliö on liitettävä suoraan paineilman ohjausjohdon liittimeen. Tämän paineilmasäiliön paine on poistettava kokonaan ennen jokaista jarrutustoimenpidettä. Kohdassa 1.2.1 tarkoitetun testin jälkeen paineilman ohjausjohtoon syötettävän energian taso ei saa pudota alemmas kuin tasolle, joka vastaa puolta ensimmäisellä jarrutuksella saavutetusta arvosta. |
| --- | --- |

1.2.2.3

Kun on kyse moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, johon perävaunun kytkeminen on sallittu ja jossa on paineilman ohjausjohto, syöttöjohto on suljettava ja tilavuudeltaan 0,5 litran kokoinen paineilmasäiliö on liitettävä suoraan paineilman ohjausjohdon liittimeen. Tämän paineilmasäiliön paine on poistettava kokonaan ennen jokaista jarrutustoimenpidettä. Kohdassa 1.2.1 tarkoitetun testin jälkeen paineilman ohjausjohtoon syötettävän energian taso ei saa pudota alemmas kuin tasolle, joka vastaa puolta ensimmäisellä jarrutuksella saavutetusta arvosta.

1.3   Perävaunut

| 1.3.1 | Perävaunuihin asennettujen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että vetoauton käyttöjarrujärjestelmää käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen energiaa käyttäviin toimintaosiin syötetty energiataso ei laske alle puoleen ensimmäisellä jarrutuskerralla saavutettua vastaavasta arvosta, kun perävaunun automaattista jarru- tai seisontajarrujärjestelmää ei käytetä. |
| --- | --- |

1.3.1

Perävaunuihin asennettujen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että vetoauton käyttöjarrujärjestelmää käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen energiaa käyttäviin toimintaosiin syötetty energiataso ei laske alle puoleen ensimmäisellä jarrutuskerralla saavutettua vastaavasta arvosta, kun perävaunun automaattista jarru- tai seisontajarrujärjestelmää ei käytetä.

| 1.3.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.3.2.1 | Energianvarastointilaitteiden paineen on jokaisen testin alussa oltava 850 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.3.2.1

Energianvarastointilaitteiden paineen on jokaisen testin alussa oltava 850 kPa.

| 1.3.2.2 | Syöttöjohdon on oltava suljettu. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Syöttöjohdon on oltava suljettu. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä.

| 1.3.2.3 | Energianvarastointilaitteita ei saa täyttää testin aikana. |
| --- | --- |

1.3.2.3

Energianvarastointilaitteita ei saa täyttää testin aikana.

| 1.3.2.4 | Jokaisella jarrun käyttökerralla paineilman ohjausjohdon paineen on oltava 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.4

Jokaisella jarrun käyttökerralla paineilman ohjausjohdon paineen on oltava 750 kPa.

| 1.3.2.5 | Jokaisella jarrun käyttökerralla sähköisen ohjausjohdon digitaalisen vaatimusarvon on vastattava 750 kPa:n painetta. |
| --- | --- |

1.3.2.5

Jokaisella jarrun käyttökerralla sähköisen ohjausjohdon digitaalisen vaatimusarvon on vastattava 750 kPa:n painetta.

2.   ENERGIANLÄHTEIDEN TEHO

2.1   Yleistä

Kompressorien on täytettävä seuraavissa kohdissa vahvistetut vaatimukset:

2.2   Määritelmät

| 2.2.1 | ”p1” on paine, joka on 65 prosenttia kohdassa 2.2.2 määritellyn mukaisesta paineesta p2. |
| --- | --- |

2.2.1

”p1” on paine, joka on 65 prosenttia kohdassa 2.2.2 määritellyn mukaisesta paineesta p2.

| 2.2.2 | ”p2” on kohdassa 1.2.2.1 tarkoitettu valmistajan ilmoittama arvo. |
| --- | --- |

2.2.2

”p2” on kohdassa 1.2.2.1 tarkoitettu valmistajan ilmoittama arvo.

| 2.2.3 | ”t1” on aika, joka tarvitaan suhteellisen paineen nousemiseksi 0:sta p1:een, ja ”t2” on aika, joka tarvitaan suhteellisen paineen nousemiseksi 0:sta p2:een. |
| --- | --- |

2.2.3

”t1” on aika, joka tarvitaan suhteellisen paineen nousemiseksi 0:sta p1:een, ja ”t2” on aika, joka tarvitaan suhteellisen paineen nousemiseksi 0:sta p2:een.

2.3   Mittausolosuhteet

| 2.3.1 | Kompressorin nopeuden on kaikissa tapauksissa oltava se, joka saavutetaan moottorin käydessä enimmäistehoaan vastaavalla tai säätöventtiilin sallimalla nopeudella. |
| --- | --- |

2.3.1

Kompressorin nopeuden on kaikissa tapauksissa oltava se, joka saavutetaan moottorin käydessä enimmäistehoaan vastaavalla tai säätöventtiilin sallimalla nopeudella.

| 2.3.2 | Ajan t1 ja ajan t2 määrittämiseksi tehtyjen testien aikana lisälaitteiden energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

2.3.2

Ajan t1 ja ajan t2 määrittämiseksi tehtyjen testien aikana lisälaitteiden energianvarastointilaitteet on eristettävä.

| 2.3.3 | Jos moottorikäyttöiseen ajoneuvoon on tarkoitus kytkeä perävaunu, perävaunua edustaa energianvarastointilaite, jonka suhteellinen enimmäispaine p (ilmaistuna kPa/100) on se, joka voidaan syöttää vetoauton syöttöpiirin kautta ja jonka tilavuus V (litroina ilmaistuna) saadaan kaavasta p × V = 20 R (R on perävaunun akseleille sallittu enimmäismassa tonneina ilmaistuna). |
| --- | --- |

2.3.3

Jos moottorikäyttöiseen ajoneuvoon on tarkoitus kytkeä perävaunu, perävaunua edustaa energianvarastointilaite, jonka suhteellinen enimmäispaine p (ilmaistuna kPa/100) on se, joka voidaan syöttää vetoauton syöttöpiirin kautta ja jonka tilavuus V (litroina ilmaistuna) saadaan kaavasta p × V = 20 R (R on perävaunun akseleille sallittu enimmäismassa tonneina ilmaistuna).

2.4   Tulosten tulkinta

| 2.4.1 | Heikoimman tuloksen antavan energianvarastointilaitteen aika t1 ei saa olla enemmän kuin






  2.4.1.1 | kolme minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu, tai |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Heikoimman tuloksen antavan energianvarastointilaitteen aika t1 ei saa olla enemmän kuin

2.4.1.1

kolme minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu, tai

| 2.4.1.2 | kuusi minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu. |
| --- | --- |

2.4.1.2

kuusi minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu.

| 2.4.2 | Heikoimman tuloksen antavan energianvarastointilaitteen aika t2 ei saa olla enemmän kuin






  2.4.2.1 | kuusi minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu, tai |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Heikoimman tuloksen antavan energianvarastointilaitteen aika t2 ei saa olla enemmän kuin

2.4.2.1

kuusi minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu, tai

| 2.4.2.2 | yhdeksän minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu. |
| --- | --- |

2.4.2.2

yhdeksän minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu.

2.5   Lisätesti

| 2.5.1 | Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla lisälaitteiden energianvarastointilaitteella, joiden kokonaistilavuus ylittää 20 prosenttia jarrujen energianvarastointilaitteiden kokonaistilavuudesta, on suoritettava lisätesti, jonka aikana lisälaitteiden energianvarastointilaitteiden täyttymistä ohjaavien venttiilien toiminnassa ei saa ilmetä epäsäännöllisyyksiä. |
| --- | --- |

2.5.1

Jos moottorikäyttöinen ajoneuvo on varustettu yhdellä tai useammalla lisälaitteiden energianvarastointilaitteella, joiden kokonaistilavuus ylittää 20 prosenttia jarrujen energianvarastointilaitteiden kokonaistilavuudesta, on suoritettava lisätesti, jonka aikana lisälaitteiden energianvarastointilaitteiden täyttymistä ohjaavien venttiilien toiminnassa ei saa ilmetä epäsäännöllisyyksiä.

| 2.5.2 | Edellä tarkoitetun testin aikana on tarkistettava, että heikoimman tuloksen antavan jarrujen energianvarastointilaitteen paineen nostamiseen 0:sta p2:een tarvittava aika t3 on vähemmän kuin






  2.5.2.1 | kahdeksan minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu, tai |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Edellä tarkoitetun testin aikana on tarkistettava, että heikoimman tuloksen antavan jarrujen energianvarastointilaitteen paineen nostamiseen 0:sta p2:een tarvittava aika t3 on vähemmän kuin

2.5.2.1

kahdeksan minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu, tai

| 2.5.2.2 | yksitoista minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu. |
| --- | --- |

2.5.2.2

yksitoista minuuttia niillä ajoneuvoilla, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu.

| 2.5.3 | Testi on tehtävä kohdissa 2.3.1 ja 2.3.3 kuvatuissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

2.5.3

Testi on tehtävä kohdissa 2.3.1 ja 2.3.3 kuvatuissa olosuhteissa.

2.6   Vetoautot

| 2.6.1 | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu, on oltava myös edellä olevien sellaisia ajoneuvoja koskevien vaatimusten mukaisia, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu. Tässä tapauksessa tämän liitteen kohtien 2.4.1 ja 2.4.2 (ja 2.5.2) testit tehdään ilman kohdassa 2.3.3 mainittua energianvarastointilaitetta. |
| --- | --- |

2.6.1

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen, joihin perävaunun kytkeminen on sallittu, on oltava myös edellä olevien sellaisia ajoneuvoja koskevien vaatimusten mukaisia, joihin perävaunun kytkeminen ei ole sallittu. Tässä tapauksessa tämän liitteen kohtien 2.4.1 ja 2.4.2 (ja 2.5.2) testit tehdään ilman kohdassa 2.3.3 mainittua energianvarastointilaitetta.

B.   ALIPAINEJARRUJÄRJESTELMÄT

1.   ENERGIANVARASTOINTILAITTEIDEN (ENERGIASÄILIÖIDEN) KAPASITEETTI

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta edellyttää alipaineen käyttöä, on varustettava tämän liitteen (osan B) kohtien 1.2 ja 1.3 tilavuusvaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiasäiliöillä). |
| --- | --- |

1.1.1

Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta edellyttää alipaineen käyttöä, on varustettava tämän liitteen (osan B) kohtien 1.2 ja 1.3 tilavuusvaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiasäiliöillä).

| 1.1.2 | Energianvarastointilaitteiden tilavuuden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukainen, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että vaikka mitään energiavarastoa ei ole, on mahdollista saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistettu jarrutusteho. |
| --- | --- |

1.1.2

Energianvarastointilaitteiden tilavuuden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukainen, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että vaikka mitään energiavarastoa ei ole, on mahdollista saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistettu jarrutusteho.

| 1.1.3 | Tarkistettaessa tämän liitteen kohtien 1.2 ja 1.3 vaatimusten mukaisuutta jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle. |
| --- | --- |

1.1.3

Tarkistettaessa tämän liitteen kohtien 1.2 ja 1.3 vaatimusten mukaisuutta jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle.

1.2   Moottorikäyttöiset ajoneuvot

| 1.2.1 | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että varajarrujärjestelmälle vahvistetun tehon saavuttaminen on yhä mahdollista






  1.2.1.1 | käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen, kun energianlähteenä on alipainepumppu, ja |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että varajarrujärjestelmälle vahvistetun tehon saavuttaminen on yhä mahdollista

1.2.1.1

käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen, kun energianlähteenä on alipainepumppu, ja

| 1.2.1.2 | käyttöjarrun hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen, kun energianlähteenä on moottori. |
| --- | --- |

1.2.1.2

käyttöjarrun hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen, kun energianlähteenä on moottori.

| 1.2.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.2.2.1 | Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan määrittelemän mukainen (2) Sen on oltava sellainen, että käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetun tehon saavuttaminen on mahdollista, ja sen on vastattava enintään 90 prosentin alipainetta energianlähteen tuottamasta enimmäisalipaineesta. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.2.2.1

Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan määrittelemän mukainen (2) Sen on oltava sellainen, että käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetun tehon saavuttaminen on mahdollista, ja sen on vastattava enintään 90 prosentin alipainetta energianlähteen tuottamasta enimmäisalipaineesta.

| 1.2.2.2 | Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä.

| 1.2.2.3 | Kun kyse on perävaunun vetämiseen hyväksytystä moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, syöttöjohto on suljettava ja ohjausjohtoon on kytkettävä 0,5 litran vetoinen energianvarastointilaite. Kohdassa 1.2.1 tarkoitetun testin jälkeen ohjausjohdon alipainetaso ei saa olla pienempi kuin puolet ensimmäisellä jarrutuksella saavutettua alipainetasoa vastaavasta arvosta. |
| --- | --- |

1.2.2.3

Kun kyse on perävaunun vetämiseen hyväksytystä moottorikäyttöisestä ajoneuvosta, syöttöjohto on suljettava ja ohjausjohtoon on kytkettävä 0,5 litran vetoinen energianvarastointilaite. Kohdassa 1.2.1 tarkoitetun testin jälkeen ohjausjohdon alipainetaso ei saa olla pienempi kuin puolet ensimmäisellä jarrutuksella saavutettua alipainetasoa vastaavasta arvosta.

1.3   Perävaunut (ainoastaan O1- ja O2-luokka)

| 1.3.1 | Perävaunuihin asennettujen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että testissä perävaunun käyttöjarrujärjestelmällä tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttökohdissa oleva alipainetaso ei ole pienempi kuin puolet ensimmäisellä jarrutuskerralla saavutetusta arvosta. |
| --- | --- |

1.3.1

Perävaunuihin asennettujen energianvarastointilaitteiden (energiasäiliöiden) on oltava sellaisia, että testissä perävaunun käyttöjarrujärjestelmällä tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttökohdissa oleva alipainetaso ei ole pienempi kuin puolet ensimmäisellä jarrutuskerralla saavutetusta arvosta.

| 1.3.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.3.2.1 | Valmistajan on ilmoitettava energianvarastointilaitteiden energian lähtötaso (2). Sen on oltava sellainen, että käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetun tehon saavuttaminen on mahdollista. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.3.2.1

Valmistajan on ilmoitettava energianvarastointilaitteiden energian lähtötaso (2). Sen on oltava sellainen, että käyttöjarrujärjestelmälle vahvistetun tehon saavuttaminen on mahdollista.

| 1.3.2.2 | Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden energianvarastointilaitteet on eristettävä.

2.   ENERGIANLÄHTEIDEN TEHO

2.1   Yleistä

| 2.1.1 | Lähdettäessä ilmakehän paineesta energianlähteen on pystyttävä saavuttamaan energianvarastointilaitteissa kohdassa 1.2.2.1 tarkoitettu lähtötaso kolmessa minuutissa. Perävaunun vetämiseen hyväksytyn moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta tämän tason saavuttamiseen kuluva aika kohdassa 2.2 tarkoitetuissa olosuhteissa ei saa ylittää kuutta minuuttia. |
| --- | --- |

2.1.1

Lähdettäessä ilmakehän paineesta energianlähteen on pystyttävä saavuttamaan energianvarastointilaitteissa kohdassa 1.2.2.1 tarkoitettu lähtötaso kolmessa minuutissa. Perävaunun vetämiseen hyväksytyn moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta tämän tason saavuttamiseen kuluva aika kohdassa 2.2 tarkoitetuissa olosuhteissa ei saa ylittää kuutta minuuttia.

2.2   Mittausolosuhteet

| 2.2.1 | Alipainelähteen nopeuden on oltava:






  2.2.1.1 | kun alipainelähteenä on ajoneuvon moottori, ajoneuvo pysähtyneenä saavutettava moottorin kierrosluku vaihteen ollessa vapaalla ja moottorin käydessä joutokäyntiä; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Alipainelähteen nopeuden on oltava:

2.2.1.1

kun alipainelähteenä on ajoneuvon moottori, ajoneuvo pysähtyneenä saavutettava moottorin kierrosluku vaihteen ollessa vapaalla ja moottorin käydessä joutokäyntiä;

| 2.2.1.2 | kun alipaineen lähteenä on pumppu, nopeus, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun ollessa 65 prosenttia sen enimmäistehoa vastaavasta kierrosluvusta; ja |
| --- | --- |

2.2.1.2

kun alipaineen lähteenä on pumppu, nopeus, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun ollessa 65 prosenttia sen enimmäistehoa vastaavasta kierrosluvusta; ja

| 2.2.1.3 | kun alipaineen lähteenä on pumppu ja moottori on varustettu säätimellä, nopeus, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun ollessa 65 prosenttia säätimen sallimasta enimmäisnopeudesta. |
| --- | --- |

2.2.1.3

kun alipaineen lähteenä on pumppu ja moottori on varustettu säätimellä, nopeus, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun ollessa 65 prosenttia säätimen sallimasta enimmäisnopeudesta.

| 2.2.2 | Jos tarkoituksena on kytkeä moottorikäyttöiseen ajoneuvoon perävaunu, jonka käyttöjarrujärjestelmä toimii alipaineella, perävaunua edustaa energianvarastointilaite, jonka tilavuus V litroina määritellään yhtälön V = 15 R mukaan, jossa R on perävaunun akseleille sallittu enimmäismassa tonneina. |
| --- | --- |

2.2.2

Jos tarkoituksena on kytkeä moottorikäyttöiseen ajoneuvoon perävaunu, jonka käyttöjarrujärjestelmä toimii alipaineella, perävaunua edustaa energianvarastointilaite, jonka tilavuus V litroina määritellään yhtälön V = 15 R mukaan, jossa R on perävaunun akseleille sallittu enimmäismassa tonneina.

C.   ENERGIAVARASTOJA KÄYTTÄVÄT NESTEJARRUJÄRJESTELMÄT

1.   ENERGIANVARASTOINTILAITTEIDEN (ENERGIAVARAAJIEN) KAPASITEETTI

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta edellyttää paineistetun hydraulinesteen välittämän varastoidun energian käyttöä, on varustettava tämän liitteen (osan C) kohdan 1.2 tilavuusvaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiavaraajilla). |
| --- | --- |

1.1.1

Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta edellyttää paineistetun hydraulinesteen välittämän varastoidun energian käyttöä, on varustettava tämän liitteen (osan C) kohdan 1.2 tilavuusvaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiavaraajilla).

| 1.1.2 | Energianvarastointilaitteiden tilavuuden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukainen, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että vaikka mitään energiavarastoa ei ole, käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella on mahdollista saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistettu jarrutusteho. |
| --- | --- |

1.1.2

Energianvarastointilaitteiden tilavuuden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukainen, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että vaikka mitään energiavarastoa ei ole, käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella on mahdollista saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle vahvistettu jarrutusteho.

| 1.1.3 | Tarkistettaessa tämän liitteen kohtien 1.2.1, 1.2.2 ja 2.1 vaatimusten mukaisuutta jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle ja kohdan 1.2.1 osalta täyden iskun jarrutusten rytmin on oltava sellainen, että jarrutusten välillä on vähintään minuutin väli. |
| --- | --- |

1.1.3

Tarkistettaessa tämän liitteen kohtien 1.2.1, 1.2.2 ja 2.1 vaatimusten mukaisuutta jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle ja kohdan 1.2.1 osalta täyden iskun jarrutusten rytmin on oltava sellainen, että jarrutusten välillä on vähintään minuutin väli.

1.2   Moottorikäyttöiset ajoneuvot

| 1.2.1 | Varastoitua energiaa käyttävällä nestejarrujärjestelmällä varustettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  1.2.1.1 | Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella yhä voitava saavuttaa varajarrujärjestelmälle vahvistettu teho. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Varastoitua energiaa käyttävällä nestejarrujärjestelmällä varustettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

1.2.1.1

Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella yhä voitava saavuttaa varajarrujärjestelmälle vahvistettu teho.

| 1.2.1.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.2.1.2.1 | Testaus on aloitettava paineella, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama, mutta joka ei ole kytkentäpainetta korkeampi. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.2.1.2.1

Testaus on aloitettava paineella, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama, mutta joka ei ole kytkentäpainetta korkeampi.

| 1.2.1.2.2 | Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

1.2.1.2.2

Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien lisälaitteiden energianvarastointilaitteet on eristettävä.

| 1.2.2 | Varastoitua energiaa käyttävällä nestejarrujärjestelmällä varustettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen, jotka eivät voi täyttää tämän säännön kohdan 5.2.1.5.1 vaatimuksia, katsotaan täyttävän kyseisen kohdan vaatimukset, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  1.2.2.1 | Voimansiirrossa tapahtuneen yksittäisen häiriön jälkeen on käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen yhdeksännellä jarrutuksella voitava yhä saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty teho tai, kun varastoidun energian käyttöä vaativa varajarrutusteho saavutetaan erillisellä hallintalaitteella, kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella voitava saavuttaa tämän säännön kohdassa 5.2.1.4 määrätty jäännösjarrutusteho. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Varastoitua energiaa käyttävällä nestejarrujärjestelmällä varustettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen, jotka eivät voi täyttää tämän säännön kohdan 5.2.1.5.1 vaatimuksia, katsotaan täyttävän kyseisen kohdan vaatimukset, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

1.2.2.1

Voimansiirrossa tapahtuneen yksittäisen häiriön jälkeen on käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen yhdeksännellä jarrutuksella voitava yhä saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty teho tai, kun varastoidun energian käyttöä vaativa varajarrutusteho saavutetaan erillisellä hallintalaitteella, kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella voitava saavuttaa tämän säännön kohdassa 5.2.1.4 määrätty jäännösjarrutusteho.

| 1.2.2.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.2.2.2.1 | Kun energianlähde on pysähtynyt tai käy moottorin tyhjäkäyntiä vastaavalla nopeudella, voidaan aiheuttaa häiriö voimansiirrossa. Ennen tällaisen häiriön aiheuttamista energianvarastointilaitteiden paineen on oltava valmistajan mahdollisen ilmoituksen mukainen, mutta ei kytkentäpainetta korkeampi. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.2.2.2.1

Kun energianlähde on pysähtynyt tai käy moottorin tyhjäkäyntiä vastaavalla nopeudella, voidaan aiheuttaa häiriö voimansiirrossa. Ennen tällaisen häiriön aiheuttamista energianvarastointilaitteiden paineen on oltava valmistajan mahdollisen ilmoituksen mukainen, mutta ei kytkentäpainetta korkeampi.

| 1.2.2.2.2 | Lisälaitteet ja niiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2

Lisälaitteet ja niiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on eristettävä.

2.   HYDRAULINESTETTÄ KÄYTTÄVIEN ENERGIANLÄHTEIDEN KAPASITEETTI

| 2.1 | Energianlähteiden on täytettävä seuraavissa kohdissa vahvistetut vaatimukset:






  2.1.1 | Määritelmät






  2.1.1.1 | ”p1” on järjestelmän enimmäistoimintapaine (katkaisupaine) valmistajan erikseen ilmoittamissa energianvarastointilaitteissa. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Energianlähteiden on täytettävä seuraavissa kohdissa vahvistetut vaatimukset:

2.1.1

Määritelmät

2.1.1.1

”p1” on järjestelmän enimmäistoimintapaine (katkaisupaine) valmistajan erikseen ilmoittamissa energianvarastointilaitteissa.

| 2.1.1.2 | ”p2” on paine käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen p1:stä aloitettaessa ja ilman, että energianvarastointilaitteisiin on syötetty energiaa. |
| --- | --- |

2.1.1.2

”p2” on paine käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen p1:stä aloitettaessa ja ilman, että energianvarastointilaitteisiin on syötetty energiaa.

| 2.1.1.3 | ”t” on energianvarastointilaitteiden paineen nousemiseksi p2:sta p1:een vaadittava aika ilman, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käytetään. |
| --- | --- |

2.1.1.3

”t” on energianvarastointilaitteiden paineen nousemiseksi p2:sta p1:een vaadittava aika ilman, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käytetään.

| 2.1.2 | Mittausolosuhteet






  2.1.2.1 | Ajan t määrittämiseksi tehtävän testin aikana energianlähteen syöttönopeuden on oltava se, joka saavutetaan moottorin käydessä enimmäistehoaan vastaavalla tai pyörimisnopeuden säätimen sallimalla nopeudella. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Mittausolosuhteet

2.1.2.1

Ajan t määrittämiseksi tehtävän testin aikana energianlähteen syöttönopeuden on oltava se, joka saavutetaan moottorin käydessä enimmäistehoaan vastaavalla tai pyörimisnopeuden säätimen sallimalla nopeudella.

| 2.1.2.2 | Ajan t määrittämiseksi tehtävän testin aikana lisälaitteiden energianvarastointilaitteet eivät saa olla muutoin kuin automaattisesti eristettyjä. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Ajan t määrittämiseksi tehtävän testin aikana lisälaitteiden energianvarastointilaitteet eivät saa olla muutoin kuin automaattisesti eristettyjä.

| 2.1.3 | Tulosten tulkinta






  2.1.3.1 | Muiden kuin M3-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen osalta aika t ei saa ylittää 20:tä sekuntia. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Tulosten tulkinta

2.1.3.1

Muiden kuin M3-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen osalta aika t ei saa ylittää 20:tä sekuntia.

| 2.1.3.2 | M3-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen osalta aika t ei saa ylittää 30:tä sekuntia. |
| --- | --- |

2.1.3.2

M3-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen osalta aika t ei saa ylittää 30:tä sekuntia.

3.   VAROITUSLAITTEIDEN OMINAISUUDET

Moottorin ollessa pysäytettynä ja aloitettaessa paineesta, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama mutta joka ei saa olla kytkentäpainetta suurempi, varoituslaite ei saa käynnistyä käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käyttämällä tehtyjen kahden täyden iskun jarrutuksen jälkeen.

---

(1)  Energian lähtötaso on merkittävä hyväksyntäasiakirjaan.

(2)  Energian lähtötaso on merkittävä hyväksyntäasiakirjaan.

---

LIITE 8

Jousijarrujärjestelmien erityisiä edellytyksiä koskevat määräykset

1.   MÄÄRITELMÄ

| 1.1 | ’Jousijarrujärjestelmät’ ovat jarrujärjestelmiä, joissa jarrutukseen tarvittava energia tuotetaan yhdestä tai useammasta energianvarastointilaitteena (energiavaraajana) toimivasta jousesta. |
| --- | --- |

1.1

’Jousijarrujärjestelmät’ ovat jarrujärjestelmiä, joissa jarrutukseen tarvittava energia tuotetaan yhdestä tai useammasta energianvarastointilaitteena (energiavaraajana) toimivasta jousesta.

| 1.1.1 | Energian, joka tarvitaan jousen puristamista varten jarrun vapauttamiseksi, tuottaminen ja ohjaus tapahtuu kuljettajan käyttämällä hallintalaitteella (katso määritelmä tämän säännön kohdassa 2.4). |
| --- | --- |

1.1.1

Energian, joka tarvitaan jousen puristamista varten jarrun vapauttamiseksi, tuottaminen ja ohjaus tapahtuu kuljettajan käyttämällä hallintalaitteella (katso määritelmä tämän säännön kohdassa 2.4).

| 1.2 | ’Jousen painekammiolla’ tarkoitetaan kammiota, jossa tuotetaan paineen muutos, joka saa aikaan jousen puristumisen. |
| --- | --- |

1.2

’Jousen painekammiolla’ tarkoitetaan kammiota, jossa tuotetaan paineen muutos, joka saa aikaan jousen puristumisen.

| 1.3 | Jos jousien puristuminen saadaan aikaan alipainelaitteella, ’paineella’ tarkoitetaan alipainetta kaikkialla tässä liitteessä. |
| --- | --- |

1.3

Jos jousien puristuminen saadaan aikaan alipainelaitteella, ’paineella’ tarkoitetaan alipainetta kaikkialla tässä liitteessä.

2.   YLEISTÄ

| 2.1 | Jousijarrujärjestelmää ei saa käyttää käyttöjarrujärjestelmänä. Jos jokin käyttöjarrujärjestelmän voimansiirron osa vioittuu, jousijarrujärjestelmää voidaan kuitenkin käyttää tämän säännön kohdassa 5.2.1.4 vahvistetun jäännösjarrutustehon saavuttamiseen, jos kuljettaja voi säätää tätä toimintoa. Moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, lukuun ottamatta tämän säännön kohdassa 5.2.1.4.1 ilmoitetut vaatimukset täyttäviä puoliperävaunun vetoautoja, jousijarrujärjestelmä ei saa olla ainoa jäännösjarrutuksen lähde. Alipaineella toimivia jousijarrujärjestelmiä ei saa käyttää perävaunuissa. |
| --- | --- |

2.1

Jousijarrujärjestelmää ei saa käyttää käyttöjarrujärjestelmänä. Jos jokin käyttöjarrujärjestelmän voimansiirron osa vioittuu, jousijarrujärjestelmää voidaan kuitenkin käyttää tämän säännön kohdassa 5.2.1.4 vahvistetun jäännösjarrutustehon saavuttamiseen, jos kuljettaja voi säätää tätä toimintoa. Moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, lukuun ottamatta tämän säännön kohdassa 5.2.1.4.1 ilmoitetut vaatimukset täyttäviä puoliperävaunun vetoautoja, jousijarrujärjestelmä ei saa olla ainoa jäännösjarrutuksen lähde. Alipaineella toimivia jousijarrujärjestelmiä ei saa käyttää perävaunuissa.

| 2.2 | Jousen painekammion syöttöpiirin paineen pienet vaihtelut eivät saa aiheuttaa merkittäviä jarrutusvoiman vaihteluja. |
| --- | --- |

2.2

Jousen painekammion syöttöpiirin paineen pienet vaihtelut eivät saa aiheuttaa merkittäviä jarrutusvoiman vaihteluja.

| 2.3 | Jousijarruilla varustettuihin moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  2.3.1 | Jousen painekammion syöttöpiirissä on oltava joko oma energiavarasto tai sitä on syötettävä vähintään kahdesta erillisestä energiavarastosta. Perävaunun syöttöjohto voidaan haaroittaa tästä syöttölinjasta, jos perävaunun syöttöjohdon paineenpudotus ei voi aiheuttaa jousijarrusylintereiden päällekytkeytymistä. |
| --- | --- | --- |

2.3

Jousijarruilla varustettuihin moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

2.3.1

Jousen painekammion syöttöpiirissä on oltava joko oma energiavarasto tai sitä on syötettävä vähintään kahdesta erillisestä energiavarastosta. Perävaunun syöttöjohto voidaan haaroittaa tästä syöttölinjasta, jos perävaunun syöttöjohdon paineenpudotus ei voi aiheuttaa jousijarrusylintereiden päällekytkeytymistä.

| 2.3.2 | Lisälaite voi ottaa energiansa vain jousijarrun sylintereiden syöttölinjasta, jos sen toiminta ei edes energianlähteen vaurioituessa voi aiheuttaa jousijarrun sylintereiden energiavaraston putoamista alle tason, josta on mahdollista vapauttaa kerran jousijarrun sylinterit. |
| --- | --- |

2.3.2

Lisälaite voi ottaa energiansa vain jousijarrun sylintereiden syöttölinjasta, jos sen toiminta ei edes energianlähteen vaurioituessa voi aiheuttaa jousijarrun sylintereiden energiavaraston putoamista alle tason, josta on mahdollista vapauttaa kerran jousijarrun sylinterit.

| 2.3.3 | Kun jarrujärjestelmää paineistetaan uudelleen paineesta nolla alkaen, jousijarrun on hallintalaitteen asennosta riippumatta pysyttävä täysin kytkettynä, kunnes käyttöjarrujärjestelmän paine on riittävä sen varmistamiseen, että saavutetaan vähintään kuormatun ajoneuvon varajarrulle vahvistettu jarrutusteho käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käytettäessä. |
| --- | --- |

2.3.3

Kun jarrujärjestelmää paineistetaan uudelleen paineesta nolla alkaen, jousijarrun on hallintalaitteen asennosta riippumatta pysyttävä täysin kytkettynä, kunnes käyttöjarrujärjestelmän paine on riittävä sen varmistamiseen, että saavutetaan vähintään kuormatun ajoneuvon varajarrulle vahvistettu jarrutusteho käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta käytettäessä.

| 2.3.4 | Kytketty jousijarru ei saa vapautua, jollei käyttöjarrujärjestelmän paine ole riittävä synnyttämään vähintään sitä jäännösjarrutustehoa, joka on vahvistettu kuormatulle ajoneuvolle käyttöjarrun hallintalaitetta käytettäessä. |
| --- | --- |

2.3.4

Kytketty jousijarru ei saa vapautua, jollei käyttöjarrujärjestelmän paine ole riittävä synnyttämään vähintään sitä jäännösjarrutustehoa, joka on vahvistettu kuormatulle ajoneuvolle käyttöjarrun hallintalaitetta käytettäessä.

| 2.4 | Moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa järjestelmä on suunniteltava siten, että jarrut voidaan aktivoida ja vapauttaa vähintään kolme kertaa, jos jousen painekammion alkupaine on yhtä suuri kuin suurin suunnittelupaine. Perävaunujen osalta jarrut on voitava vapauttaa vähintään kolme kertaa perävaunun irrottamisen jälkeen syöttöjohdon paineen ollessa ennen irrottamista 750 kPa. Ennen tarkistusta on kuitenkin vapautettava hätäjarru. Näiden vaatimusten on täytyttävä, kun jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle. Lisäksi seisontajarrujärjestelmä on voitava aktivoida ja vapauttaa tämän säännön kohdassa 5.2.2.10 ilmoitettujen vaatimusten mukaisesti, kun perävaunu on kytketty vetoautoon. |
| --- | --- |

2.4

Moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa järjestelmä on suunniteltava siten, että jarrut voidaan aktivoida ja vapauttaa vähintään kolme kertaa, jos jousen painekammion alkupaine on yhtä suuri kuin suurin suunnittelupaine. Perävaunujen osalta jarrut on voitava vapauttaa vähintään kolme kertaa perävaunun irrottamisen jälkeen syöttöjohdon paineen ollessa ennen irrottamista 750 kPa. Ennen tarkistusta on kuitenkin vapautettava hätäjarru. Näiden vaatimusten on täytyttävä, kun jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle. Lisäksi seisontajarrujärjestelmä on voitava aktivoida ja vapauttaa tämän säännön kohdassa 5.2.2.10 ilmoitettujen vaatimusten mukaisesti, kun perävaunu on kytketty vetoautoon.

| 2.5 | Kun moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa paine alittaa jousen painekammiossa tason, jolla jouset alkavat käyttää jarruja, ja kun jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle, paine ei saa ylittää 80 prosenttia tavallisesti käytettävissä olevan paineen vähimmäistasosta.
  Kun perävaunuissa paine alittaa jousen painekammiossa tason, jolla jouset alkavat käyttää jarruja, paine ei saa olla suurempi kuin paine, joka saavutetaan käyttöjarrujärjestelmän neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen tämän säännön liitteen 7 osan A kohdan 1.3 mukaisesti. Alkupaine on 700 kPa. |
| --- | --- |

2.5

Kun moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa paine alittaa jousen painekammiossa tason, jolla jouset alkavat käyttää jarruja, ja kun jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle, paine ei saa ylittää 80 prosenttia tavallisesti käytettävissä olevan paineen vähimmäistasosta.

Kun perävaunuissa paine alittaa jousen painekammiossa tason, jolla jouset alkavat käyttää jarruja, paine ei saa olla suurempi kuin paine, joka saavutetaan käyttöjarrujärjestelmän neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen tämän säännön liitteen 7 osan A kohdan 1.3 mukaisesti. Alkupaine on 700 kPa.

| 2.6 | Kun jousen painekammioon energiaa syöttävän johdon – lukuun ottamatta paineenalaista nestettä käyttävän ylimääräisen vapautuslaitteen johtoja – paine putoaa tasolle, jolla jarrun osat alkavat liikkua, varoituslaitteen on sytytettävä varoitusvalo tai annettava äänimerkki. Varoituslaite voi olla tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen varoitusvalo. Tätä vaatimusta ei sovelleta perävaunuihin. |
| --- | --- |

2.6

Kun jousen painekammioon energiaa syöttävän johdon – lukuun ottamatta paineenalaista nestettä käyttävän ylimääräisen vapautuslaitteen johtoja – paine putoaa tasolle, jolla jarrun osat alkavat liikkua, varoituslaitteen on sytytettävä varoitusvalo tai annettava äänimerkki. Varoituslaite voi olla tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen varoitusvalo. Tätä vaatimusta ei sovelleta perävaunuihin.

| 2.7 | Jos jatkuva- tai puolijatkuvatyyppisellä jarrujärjestelmällä varustettua perävaunua vetämään hyväksytyssä moottorikäyttöisessä ajoneuvossa on jousijarrujärjestelmä, kyseisen järjestelmän automaattisen kytkeytymisen on aiheutettava perävaunun jarrujen kytkeytyminen. |
| --- | --- |

2.7

Jos jatkuva- tai puolijatkuvatyyppisellä jarrujärjestelmällä varustettua perävaunua vetämään hyväksytyssä moottorikäyttöisessä ajoneuvossa on jousijarrujärjestelmä, kyseisen järjestelmän automaattisen kytkeytymisen on aiheutettava perävaunun jarrujen kytkeytyminen.

3.   YLIMÄÄRÄINEN VAPAUTUSJÄRJESTELMÄ

| 3.1 | Jousijarrujärjestelmä on suunniteltava siten, että tämän järjestelmän vioittuessa on silti vielä mahdollista vapauttaa jarrut. Tämä vaatimus voidaan toteuttaa käyttämällä ylimääräistä vapautuslaitetta (pneumaattista, mekaanista jne.).
  Ylimääräisten vapautuslaitteiden, jotka käyttävät vapautukseen energiavarastoa, on otettava energiansa energiavarastosta, joka on riippumaton jousijarrujärjestelmän tavallisesti käyttämästä energiavarastosta. Tällaisessa ylimääräisessä vapautuslaitteessa oleva pneumaattinen kaasu tai hydraulineste voi toimia jousen painekammiossa vaikuttaen samaan mäntään, jota käytetään tavallisessa jousijarrujärjestelmässä, jos ylimääräinen vapautuslaite käyttää erillistä johtoa. Tämän johdon ja hallintalaitteen jousijarrun sylinteriin yhdistävän tavallisen johdon liitoksen on oltava jokaisessa jousijarrun sylinterissä välittömästi ennen jousen painekammion liitosta, jos sitä ei ole yhdistetty sylinterin runkoon. Liitoksessa on oltava laite, joka estää johtojen keskinäisen vaikutuksen. Tämän säännön kohdan 5.2.1.6 vaatimuksia sovelletaan myös tähän laitteeseen. |
| --- | --- |

3.1

Jousijarrujärjestelmä on suunniteltava siten, että tämän järjestelmän vioittuessa on silti vielä mahdollista vapauttaa jarrut. Tämä vaatimus voidaan toteuttaa käyttämällä ylimääräistä vapautuslaitetta (pneumaattista, mekaanista jne.).

Ylimääräisten vapautuslaitteiden, jotka käyttävät vapautukseen energiavarastoa, on otettava energiansa energiavarastosta, joka on riippumaton jousijarrujärjestelmän tavallisesti käyttämästä energiavarastosta. Tällaisessa ylimääräisessä vapautuslaitteessa oleva pneumaattinen kaasu tai hydraulineste voi toimia jousen painekammiossa vaikuttaen samaan mäntään, jota käytetään tavallisessa jousijarrujärjestelmässä, jos ylimääräinen vapautuslaite käyttää erillistä johtoa. Tämän johdon ja hallintalaitteen jousijarrun sylinteriin yhdistävän tavallisen johdon liitoksen on oltava jokaisessa jousijarrun sylinterissä välittömästi ennen jousen painekammion liitosta, jos sitä ei ole yhdistetty sylinterin runkoon. Liitoksessa on oltava laite, joka estää johtojen keskinäisen vaikutuksen. Tämän säännön kohdan 5.2.1.6 vaatimuksia sovelletaan myös tähän laitteeseen.

| 3.1.1 | Kohdassa 3.1 ilmoitettujen vaatimusten osalta jarrujärjestelmän voimansiirron osia ei tule pitää vioittuneina, jos niiden oletetaan tämän säännön kohdan 5.2.1.2.7 mukaisesti pysyvän vahingoittumattomina, edellyttäen että ne on valmistettu metallista tai muusta materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, ja että niiden muoto ei vääristy merkittävästi tavallisessa jarrutuksessa. |
| --- | --- |

3.1.1

Kohdassa 3.1 ilmoitettujen vaatimusten osalta jarrujärjestelmän voimansiirron osia ei tule pitää vioittuneina, jos niiden oletetaan tämän säännön kohdan 5.2.1.2.7 mukaisesti pysyvän vahingoittumattomina, edellyttäen että ne on valmistettu metallista tai muusta materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, ja että niiden muoto ei vääristy merkittävästi tavallisessa jarrutuksessa.

| 3.2 | Jos kohdassa 3.1 tarkoitetun ylimääräisen laitteen toiminta vaatii jonkin työkalun käyttöä, kyseinen työkalu on säilytettävä ajoneuvossa. |
| --- | --- |

3.2

Jos kohdassa 3.1 tarkoitetun ylimääräisen laitteen toiminta vaatii jonkin työkalun käyttöä, kyseinen työkalu on säilytettävä ajoneuvossa.

| 3.3 | Jos ylimääräinen vapautusjärjestelmä käyttää varastoitua energiaa jousijarrujen vapauttamiseen, sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:






  3.3.1 | Jos jousijarrun ylimääräisen vapautusjärjestelmän hallintalaite on sama kuin vara-/seisontajarruun käytettävä hallintalaite, sovelletaan kaikissa tapauksissa kohdassa 2.3 esitettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- | --- |

3.3

Jos ylimääräinen vapautusjärjestelmä käyttää varastoitua energiaa jousijarrujen vapauttamiseen, sovelletaan seuraavia lisävaatimuksia:

3.3.1

Jos jousijarrun ylimääräisen vapautusjärjestelmän hallintalaite on sama kuin vara-/seisontajarruun käytettävä hallintalaite, sovelletaan kaikissa tapauksissa kohdassa 2.3 esitettyjä vaatimuksia.

| 3.3.2 | Jos jousijarrun ylimääräisen vapautusjärjestelmän hallintalaite on vara-/seisontajarruun käytettävästä hallintalaitteesta erillään, sovelletaan kohdassa 2.3 esitettyjä vaatimuksia molempiin hallintajärjestelmiin. Kohdan 2.3.4 vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta jousijarrun ylimääräiseen vapautusjärjestelmään. Lisäksi ylimääräisen vapautusjärjestelmän hallintalaitteen on sijaittava suojassa siten, ettei kuljettaja voi käyttää sitä tavanomaisesta ajoasennostaan. |
| --- | --- |

3.3.2

Jos jousijarrun ylimääräisen vapautusjärjestelmän hallintalaite on vara-/seisontajarruun käytettävästä hallintalaitteesta erillään, sovelletaan kohdassa 2.3 esitettyjä vaatimuksia molempiin hallintajärjestelmiin. Kohdan 2.3.4 vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta jousijarrun ylimääräiseen vapautusjärjestelmään. Lisäksi ylimääräisen vapautusjärjestelmän hallintalaitteen on sijaittava suojassa siten, ettei kuljettaja voi käyttää sitä tavanomaisesta ajoasennostaan.

| 3.4 | Jos ylimääräisessä vapautusjärjestelmässä käytetään paineilmaa, järjestelmä on aktivoitava erillisellä hallintalaitteella, jota ei ole yhdistetty jousijarrun hallintalaitteeseen. |
| --- | --- |

3.4

Jos ylimääräisessä vapautusjärjestelmässä käytetään paineilmaa, järjestelmä on aktivoitava erillisellä hallintalaitteella, jota ei ole yhdistetty jousijarrun hallintalaitteeseen.

---

LIITE 9

Mekaanisella jarrusylinterin lukituslaitteella varustettuja seisontajarrujärjestelmiä koskevat määräykset

1.   MÄÄRITELMÄ

’Mekaanisella jarrusylinterin lukituslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka varmistaa seisontajarrujärjestelmän jarrutustoiminnon lukitsemalla männän varren mekaanisesti. Mekaaninen lukitus syntyy, kun lukituskammiossa oleva paineistettu neste päästetään pois; se on suunniteltu siten, että lukitus voidaan vapauttaa palauttamalla paine lukituskammioon.

2.   ERITYISET VAATIMUKSET

| 2.1 | Kun lukituskammion paine lähestyy mekaanista lukitusta vastaavaa tasoa, varoituslaitteen on sytytettävä varoitusvalo tai annettava äänimerkki. Jos tämä vaatimus täyttyy, varoituslaite voi olla tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen varoitusvalo. Tätä määräystä ei sovelleta perävaunuihin.
  Perävaunuissa mekaanista lukitusta vastaava paine saa olla enintään 400 kPa. Seisontajarrun jarrutusteho on voitava saavuttaa minkä tahansa perävaunun käyttöjarrujärjestelmässä ilmenneen vian jälkeen. Lisäksi jarrut on voitava vapauttaa vähintään kolme kertaa perävaunun irrottamisen jälkeen syöttöjohdon paineen ollessa ennen irrottamista 650 kPa. Näiden vaatimusten on täytyttävä, kun jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle. Lisäksi seisontajarrujärjestelmä on voitava aktivoida ja vapauttaa tämän säännön kohdassa 5.2.2.10 ilmoitettujen vaatimusten mukaisesti, kun perävaunu on kytketty vetoautoon. |
| --- | --- |

2.1

Kun lukituskammion paine lähestyy mekaanista lukitusta vastaavaa tasoa, varoituslaitteen on sytytettävä varoitusvalo tai annettava äänimerkki. Jos tämä vaatimus täyttyy, varoituslaite voi olla tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen varoitusvalo. Tätä määräystä ei sovelleta perävaunuihin.

Perävaunuissa mekaanista lukitusta vastaava paine saa olla enintään 400 kPa. Seisontajarrun jarrutusteho on voitava saavuttaa minkä tahansa perävaunun käyttöjarrujärjestelmässä ilmenneen vian jälkeen. Lisäksi jarrut on voitava vapauttaa vähintään kolme kertaa perävaunun irrottamisen jälkeen syöttöjohdon paineen ollessa ennen irrottamista 650 kPa. Näiden vaatimusten on täytyttävä, kun jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle. Lisäksi seisontajarrujärjestelmä on voitava aktivoida ja vapauttaa tämän säännön kohdassa 5.2.2.10 ilmoitettujen vaatimusten mukaisesti, kun perävaunu on kytketty vetoautoon.

| 2.2 | Mekaanisella lukituslaitteella varustetuissa sylintereissä jarrumännän liike on varmistettava energialla, jonka tuottaa jompikumpi kahdesta erillisestä energianvarastointilaitteesta. |
| --- | --- |

2.2

Mekaanisella lukituslaitteella varustetuissa sylintereissä jarrumännän liike on varmistettava energialla, jonka tuottaa jompikumpi kahdesta erillisestä energianvarastointilaitteesta.

| 2.3 | Lukitun jarrusylinterin vapauttaminen ei saa olla mahdollista, jollei ole varmaa, että jarrua voidaan tällaisen vapauttamisen jälkeen käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

2.3

Lukitun jarrusylinterin vapauttaminen ei saa olla mahdollista, jollei ole varmaa, että jarrua voidaan tällaisen vapauttamisen jälkeen käyttää uudelleen.

| 2.4 | Jos lukituskammion energianlähde vikaantuu, on käytettävissä oltava ylimääräinen vapautuslaite (esim. mekaaninen tai pneumaattinen, joka voi käyttää ajoneuvon jonkin renkaan sisältämää ilmaa). |
| --- | --- |

2.4

Jos lukituskammion energianlähde vikaantuu, on käytettävissä oltava ylimääräinen vapautuslaite (esim. mekaaninen tai pneumaattinen, joka voi käyttää ajoneuvon jonkin renkaan sisältämää ilmaa).

| 2.5 | Hallintalaitteen on oltava sellainen, että käytettäessä se suorittaa peräjälkeen seuraavat toiminnot: se aktivoi jarrut ja saavuttaa seisontajarrulta edellytetyn tehon, lukkiuttaa jarrut tähän asentoon ja poistaa sitten jarrun käyttövoiman. |
| --- | --- |

2.5

Hallintalaitteen on oltava sellainen, että käytettäessä se suorittaa peräjälkeen seuraavat toiminnot: se aktivoi jarrut ja saavuttaa seisontajarrulta edellytetyn tehon, lukkiuttaa jarrut tähän asentoon ja poistaa sitten jarrun käyttövoiman.

---

LIITE 10

Jarrutustehon jakautuminen ajoneuvon akseleille sekä vetoautojen ja perävaunujen yhteensopivuutta koskevat vaatimukset

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| 1.1 | M2, M3-, N-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen, joita ei ole varustettu lukkiutumattomilla jarruilla tämän säännön liitteen 13 mukaisesti, on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset. Jos käytetään erikoislaitteita, niiden on toimittava automaattisesti (1).
  Edellä mainittuihin luokkiin kuuluvien ajoneuvojen, jotka on varustettu liitteessä 13 tarkoitetulla lukkiutumisenestojärjestelmällä, on kuitenkin myös täytettävä tämän liitteen kohdissa 7 ja 8 vahvistetut vaatimukset, jos niihin on asennettu myös automaattinen laite, joka säätelee jarrutustehon jakautumista akseleille. Jos tämän laitteen hallintalaite rikkoutuu, on ajoneuvo pystyttävä pysäyttämään tämän liitteen kohdan 6 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

M2, M3-, N-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen, joita ei ole varustettu lukkiutumattomilla jarruilla tämän säännön liitteen 13 mukaisesti, on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset. Jos käytetään erikoislaitteita, niiden on toimittava automaattisesti (1).

Edellä mainittuihin luokkiin kuuluvien ajoneuvojen, jotka on varustettu liitteessä 13 tarkoitetulla lukkiutumisenestojärjestelmällä, on kuitenkin myös täytettävä tämän liitteen kohdissa 7 ja 8 vahvistetut vaatimukset, jos niihin on asennettu myös automaattinen laite, joka säätelee jarrutustehon jakautumista akseleille. Jos tämän laitteen hallintalaite rikkoutuu, on ajoneuvo pystyttävä pysäyttämään tämän liitteen kohdan 6 määräysten mukaisesti.

| 1.1.1 | Jos ajoneuvoon on asennettu hidastin, hidastusvoimaa ei saa ottaa huomioon määritettäessä ajoneuvon suorituskykyä tämän liitteen määräysten suhteen. |
| --- | --- |

1.1.1

Jos ajoneuvoon on asennettu hidastin, hidastusvoimaa ei saa ottaa huomioon määritettäessä ajoneuvon suorituskykyä tämän liitteen määräysten suhteen.

| 1.2 | Tämän liitteen kohdissa 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 tarkoitettuihin kaavioihin liittyvät vaatimukset koskevat sekä tämän säännön kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti paineilman ohjausjohdolla varustettuja ajoneuvoja että tämän säännön kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti sähköisellä ohjausjohdolla varustettuja ajoneuvoja. Molemmissa tapauksissa vertailuarvo (kaavioiden x-akseli) on ohjausjohdossa välitetyn paineen arvo:






  a) | tämän säännön kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti varustettujen autojen osalta tämä on tosiasiallinen paineilman paine ohjausjohdossa (pm) |
| --- | --- | --- |

1.2

Tämän liitteen kohdissa 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 tarkoitettuihin kaavioihin liittyvät vaatimukset koskevat sekä tämän säännön kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti paineilman ohjausjohdolla varustettuja ajoneuvoja että tämän säännön kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti sähköisellä ohjausjohdolla varustettuja ajoneuvoja. Molemmissa tapauksissa vertailuarvo (kaavioiden x-akseli) on ohjausjohdossa välitetyn paineen arvo:

a)

tämän säännön kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti varustettujen autojen osalta tämä on tosiasiallinen paineilman paine ohjausjohdossa (pm)

| b) | tämän säännön kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti varustettujen ajoneuvojen osalta tämä on välitettyä digitaalista vaatimusarvoa vastaava paine sähköisessä ohjausjohdossa ISO-standardin 11992:2003 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tämän säännön kohdan 5.1.3.1.3 mukaisesti varustettujen ajoneuvojen osalta tämä on välitettyä digitaalista vaatimusarvoa vastaava paine sähköisessä ohjausjohdossa ISO-standardin 11992:2003 mukaisesti.

Tämän säännön kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti varustettujen ajoneuvojen (joissa on sekä paineilman että sähköinen ohjausjohto) on täytettävä molempiin ohjausjohtoihin liittyvien kaavioiden vaatimukset. Molempia ohjausjohtoja koskevia identtisiä jarrutuksen ominaiskäyriä ei kuitenkaan vaadita.

| 1.3 | Jarrutusvoiman kehittymisen hyväksyntä. |
| --- | --- |

1.3

Jarrutusvoiman kehittymisen hyväksyntä.

| 1.3.1 | Tyyppihyväksynnän yhteydessä on tarkistettava, että kunkin erillisen akseliryhmän (2) akselin jarrutusvoima nousee seuraavien painearvojen rajoissa:






  a) | Kuormatut ajoneuvot: | Vähintään yhden akselin on alettava kehittää jarrutusvoimaa, kun liitännän paine on 20–100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.1

Tyyppihyväksynnän yhteydessä on tarkistettava, että kunkin erillisen akseliryhmän (2) akselin jarrutusvoima nousee seuraavien painearvojen rajoissa:

a)

Kuormatut ajoneuvot:

Vähintään yhden akselin on alettava kehittää jarrutusvoimaa, kun liitännän paine on 20–100 kPa.

| | Jokaisen muun akseliryhmän osalta vähintään yhden akselin on alettava kehittää jarrutuspainetta, kun liitännän paine ≤ 120 kPa. |
| --- | --- |

Jokaisen muun akseliryhmän osalta vähintään yhden akselin on alettava kehittää jarrutuspainetta, kun liitännän paine ≤ 120 kPa.

| b) | Kuormaamattomat ajoneuvot:
  Vähintään yhden akselin on alettava kehittää jarrutusvoimaa, kun liitännän paine on 20–100 kPa. |
| --- | --- |

b)

Kuormaamattomat ajoneuvot:

Vähintään yhden akselin on alettava kehittää jarrutusvoimaa, kun liitännän paine on 20–100 kPa.

| 1.3.1.1 | Kun akselien pyörät on nostettu irti maasta ja voivat pyöriä vapaasti, lisätään jarrutuksen tehoa ja mitataan liitännän paine, kun pyöriä ei enää voi pyörittää käsin. Tämä tilanne määritellään jarrutusvoiman kehittymiseksi. |
| --- | --- |

1.3.1.1

Kun akselien pyörät on nostettu irti maasta ja voivat pyöriä vapaasti, lisätään jarrutuksen tehoa ja mitataan liitännän paine, kun pyöriä ei enää voi pyörittää käsin. Tämä tilanne määritellään jarrutusvoiman kehittymiseksi.

| 1.4 | Kun on kyse paineilmajarrujärjestelmillä varustetuista O-luokan ajoneuvoista ja kun käytetään liitteessä 20 määriteltyä vaihtoehtoista tyyppihyväksyntämenettelyä, tässä liitteessä vaaditut tarvittavat laskelmat on tehtävä käyttäen asiaankuuluvista liitteen 19 todentamisraporteista saatuja suoritusarvoja sekä liitteen 20 lisäyksessä 1 määritellyn menetelmän mukaista painopisteen korkeutta. |
| --- | --- |

1.4

Kun on kyse paineilmajarrujärjestelmillä varustetuista O-luokan ajoneuvoista ja kun käytetään liitteessä 20 määriteltyä vaihtoehtoista tyyppihyväksyntämenettelyä, tässä liitteessä vaaditut tarvittavat laskelmat on tehtävä käyttäen asiaankuuluvista liitteen 19 todentamisraporteista saatuja suoritusarvoja sekä liitteen 20 lisäyksessä 1 määritellyn menetelmän mukaista painopisteen korkeutta.

2.   SYMBOLIT

| i | = | akselin tunnusluku (i = 1, etuakseli; i = 2, toinen akseli; jne.) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima staattisissa olosuhteissa |
| Ni | = | tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima jarrutettaessa |
| Ti | = | jarrujen kohdistama voima akseliin i tavanomaisissa jarrutusolosuhteissa tiellä |
| fi | = | Ti/Ni, akselin i hyödyntämä pitokyky (3) |
| J | = | ajoneuvon hidastuvuus |
| g | = | painovoimasta johtuva kiihtyvyys: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | ajoneuvon jarrutussuhde = J/g (4) |
| P | = | ajoneuvon massa |
| h | = | valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus maanpinnasta |
| E | = | akseliväli |
| k | = | teoreettinen kitkakerroin renkaan ja tien välillä |
| Kc | = | korjauskerroin: kuormattu puoliperävaunu |
| Kv | = | korjauskerroin: kuormaamaton puoliperävaunu |
| TM | = | jarrutusvoimien summa perävaunujen vetoautojen kaikkien pyörien kehällä |
| PM | = | tienpinnan ja perävaunun vetoautojen pyörien välinen staattinen normaalivoima (5) |
| pm | = | ohjausjohdon liitännän paine |
| TR | = | jarrutusvoimien summa perävaunun kaikkien pyörien kehällä |
| PR | = | tienpinnan ja perävaunun kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä (5) |
| PRmax | = | PR:n arvo, kun perävaunu on enimmäismassassaan |
| ER | = | etäisyys vetotapin ja puoliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä |
| hR | = | valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin suorittavan tutkimuslaitoksen hyväksymä puoliperävaunun painopisteen korkeus maan pinnasta |

i

=

akselin tunnusluku (i = 1, etuakseli; i = 2, toinen akseli; jne.)

Pi

=

tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima staattisissa olosuhteissa

Ni

=

tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima jarrutettaessa

Ti

=

jarrujen kohdistama voima akseliin i tavanomaisissa jarrutusolosuhteissa tiellä

fi

=

Ti/Ni, akselin i hyödyntämä pitokyky (3)

J

=

ajoneuvon hidastuvuus

g

=

painovoimasta johtuva kiihtyvyys: g = 9,81 m/s2

z

=

ajoneuvon jarrutussuhde = J/g (4)

P

=

ajoneuvon massa

h

=

valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus maanpinnasta

E

=

akseliväli

k

=

teoreettinen kitkakerroin renkaan ja tien välillä

Kc

=

korjauskerroin: kuormattu puoliperävaunu

Kv

=

korjauskerroin: kuormaamaton puoliperävaunu

TM

=

jarrutusvoimien summa perävaunujen vetoautojen kaikkien pyörien kehällä

PM

=

tienpinnan ja perävaunun vetoautojen pyörien välinen staattinen normaalivoima (5)

pm

=

ohjausjohdon liitännän paine

TR

=

jarrutusvoimien summa perävaunun kaikkien pyörien kehällä

PR

=

tienpinnan ja perävaunun kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä (5)

PRmax

=

PR:n arvo, kun perävaunu on enimmäismassassaan

ER

=

etäisyys vetotapin ja puoliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä

hR

=

valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin suorittavan tutkimuslaitoksen hyväksymä puoliperävaunun painopisteen korkeus maan pinnasta

3.   MOOTTORIKÄYTTÖISIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

3.1   Kaksiakseliset ajoneuvot

3.1.1   Kaikkien ajoneuvoluokkien osalta k:n arvojen ollessa 0,2–0,8: (6)

z ≥ 0,10 + 0,85 (k – 0,20)

3.1.2   Missään kuormitustilassa taka-akselin kitkakäyrä ei saa olla etuakselin vastaavan käyrän yläpuolella:

| 3.1.2.1 | Kun jarrutussuhde on 0,15–0,80 N1-luokan ajoneuvojen osalta, joiden taka-akselin kuormitettu/kuormittamaton-suhde ei ole suurempi kuin 1,5 tai joiden enimmäismassa on vähemmän kuin 2 tonnia, z:n arvojen ollessa 0,3–0,45 kitkakäyrien kääntäminen on sallittua, jos taka-akselin kitkakäyrä ylittää enintään 0,05:llä suoran, joka määritetään kaavalla k = z (ihannekitkan linja tämän liitteen kaaviossa 1A). |
| --- | --- |

3.1.2.1

Kun jarrutussuhde on 0,15–0,80 N1-luokan ajoneuvojen osalta, joiden taka-akselin kuormitettu/kuormittamaton-suhde ei ole suurempi kuin 1,5 tai joiden enimmäismassa on vähemmän kuin 2 tonnia, z:n arvojen ollessa 0,3–0,45 kitkakäyrien kääntäminen on sallittua, jos taka-akselin kitkakäyrä ylittää enintään 0,05:llä suoran, joka määritetään kaavalla k = z (ihannekitkan linja tämän liitteen kaaviossa 1A).

| 3.1.2.2 | Kun jarrutussuhde on 0,15–0,50 muiden N1-luokan ajoneuvojen osalta, tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 kunkin akselin kitkakäyrät sijaitsevat ihannekitkakäyrän kanssa samansuuntaisten, yhtälöllä k = z ± 0,08 saatujen kahden suoran välillä tämän liitteen kaavion 1C mukaisesti, jolloin taka-akselin kitkakäyrä saa leikata suoran k = z – 0,08, ja jarrutussuhteen ollessa 0,3–0,5 se on suhteen z ≥ k – 0,08 mukainen ja jarrutussuhteen ollessa 0,50–0,61 suhteen z ≥ 0,5k + 0,21 mukainen. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Kun jarrutussuhde on 0,15–0,50 muiden N1-luokan ajoneuvojen osalta, tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 kunkin akselin kitkakäyrät sijaitsevat ihannekitkakäyrän kanssa samansuuntaisten, yhtälöllä k = z ± 0,08 saatujen kahden suoran välillä tämän liitteen kaavion 1C mukaisesti, jolloin taka-akselin kitkakäyrä saa leikata suoran k = z – 0,08, ja jarrutussuhteen ollessa 0,3–0,5 se on suhteen z ≥ k – 0,08 mukainen ja jarrutussuhteen ollessa 0,50–0,61 suhteen z ≥ 0,5k + 0,21 mukainen.

| 3.1.2.3 | Kun jarrutussuhde on 0,15–0,30 muiden ajoneuvoluokkien osalta:
  Tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi myös silloin, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 kunkin akselin kitkakäyrät sijaitsevat ihannekitkakäyrän kanssa samansuuntaisten kahden yhtälöllä k = z ± 0,08 saadun suoran välillä tämän liitteen kaavion 1B mukaisesti ja jos taka-akselin kitkakäyrä noudattaa jarrutussuhteella z ≥ 0,30 seuraavaa suhdetta:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

3.1.2.3

Kun jarrutussuhde on 0,15–0,30 muiden ajoneuvoluokkien osalta:

Tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi myös silloin, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 kunkin akselin kitkakäyrät sijaitsevat ihannekitkakäyrän kanssa samansuuntaisten kahden yhtälöllä k = z ± 0,08 saadun suoran välillä tämän liitteen kaavion 1B mukaisesti ja jos taka-akselin kitkakäyrä noudattaa jarrutussuhteella z ≥ 0,30 seuraavaa suhdetta:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

3.1.3   Sellaisen moottoriajoneuvon osalta, joka on hyväksytty vetämään paineilmajarrujärjestelmillä varustettuja O3- tai O4-luokan perävaunuja:

| 3.1.3.1 | Jarrun hallintalaitteella tehtävässä täysjarrutuksessa on syöttöjohdon ja paineilman ohjausjohdon liittimessä oltava 650–850 kPa:n paine ajoneuvon kuormitustilasta riippumatta, kun testi suoritetaan energianlähde pois kytkettynä, syöttöjohto suljettuna ja 0,5 litran säiliö liitettynä paineilman ohjausjohtoon sekä järjestelmän paineen ollessa kytkentä- ja katkaisutasolla. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Jarrun hallintalaitteella tehtävässä täysjarrutuksessa on syöttöjohdon ja paineilman ohjausjohdon liittimessä oltava 650–850 kPa:n paine ajoneuvon kuormitustilasta riippumatta, kun testi suoritetaan energianlähde pois kytkettynä, syöttöjohto suljettuna ja 0,5 litran säiliö liitettynä paineilman ohjausjohtoon sekä järjestelmän paineen ollessa kytkentä- ja katkaisutasolla.

| 3.1.3.2 | Sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen ajoneuvojen osalta käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella tehtävässä täysjarrutuksessa on saatava 650–850 kPa:n painetta vastaava digitaalinen vaatimusarvo (katso ISO-standardi 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.2

Sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen ajoneuvojen osalta käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella tehtävässä täysjarrutuksessa on saatava 650–850 kPa:n painetta vastaava digitaalinen vaatimusarvo (katso ISO-standardi 11992:2003).

| 3.1.3.3 | Näiden arvojen on oltava moottoriajoneuvossa todistettavasti mitattavissa sen ollessa irrotettuna perävaunusta. Tämän liitteen kohdissa 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 tarkoitettujen kaavioiden yhteensopivuusalueita ei saa laajentaa yli 750 kPa:han ja/tai vastaavaan digitaaliseen vaatimusarvoon (katso ISO-standardi 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.3

Näiden arvojen on oltava moottoriajoneuvossa todistettavasti mitattavissa sen ollessa irrotettuna perävaunusta. Tämän liitteen kohdissa 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 ja 5.2 tarkoitettujen kaavioiden yhteensopivuusalueita ei saa laajentaa yli 750 kPa:han ja/tai vastaavaan digitaaliseen vaatimusarvoon (katso ISO-standardi 11992:2003).

| 3.1.3.4 | On varmistettava, että syöttöjohdon liittimessä on vähintään 700 kPa:n paine järjestelmän paineen ollessa kytkentätasolla. Tämä paine on osoitettava käyttämättä käyttöjarrua. |
| --- | --- |

3.1.3.4

On varmistettava, että syöttöjohdon liittimessä on vähintään 700 kPa:n paine järjestelmän paineen ollessa kytkentätasolla. Tämä paine on osoitettava käyttämättä käyttöjarrua.

3.1.4   Kohtien 3.1.1 ja 3.1.2 vaatimusten tarkistaminen

| 3.1.4.1 | Tämän liitteen kohtien 3.1.1 ja 3.1.2 vaatimusten tarkistamiseksi valmistajan on ilmoitettava etu- ja taka-akselien kitkakäyrät, jotka lasketaan seuraavien kaavojen mukaisesti:






  Käyrät on esitettävä molemmista seuraavista kuormitustiloista:






  3.1.4.1.1 | Kuormaamattomana ja ajokunnossa kuljettajan ollessa ohjaamossa. Jos ajoneuvon muodostaa alusta-ohjaamorakenne, voidaan lisätä ylimääräinen kuorma jäljittelemään korin massaa; se ei saa ylittää valmistajan tämän säännön liitteessä 2 ilmoittamaa vähimmäismassaa. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.1

Tämän liitteen kohtien 3.1.1 ja 3.1.2 vaatimusten tarkistamiseksi valmistajan on ilmoitettava etu- ja taka-akselien kitkakäyrät, jotka lasketaan seuraavien kaavojen mukaisesti:

Formula

Formula

Käyrät on esitettävä molemmista seuraavista kuormitustiloista:

3.1.4.1.1

Kuormaamattomana ja ajokunnossa kuljettajan ollessa ohjaamossa. Jos ajoneuvon muodostaa alusta-ohjaamorakenne, voidaan lisätä ylimääräinen kuorma jäljittelemään korin massaa; se ei saa ylittää valmistajan tämän säännön liitteessä 2 ilmoittamaa vähimmäismassaa.

| 3.1.4.1.2 | Kuormattuna. Kun kuorman jakautumiselle on useita vaihtoehtoja, on valittava vaihtoehto, jossa etuakseli on eniten kuormitettuna. |
| --- | --- |

3.1.4.1.2

Kuormattuna. Kun kuorman jakautumiselle on useita vaihtoehtoja, on valittava vaihtoehto, jossa etuakseli on eniten kuormitettuna.

| 3.1.4.2 | Jos (pysyvästi) jokapyörävetoisten ajoneuvojen osalta ei ole mahdollista suorittaa matemaattista tarkistusta kohdan 3.1.4.1 mukaisesti, valmistaja voi sen sijaan tarkistaa pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevalla testillä, että kun jarrutussuhde on 0,15–0,8, etupyörät lukkiutuvat joko ennen takapyöriä tai samanaikaisesti niiden kanssa. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Jos (pysyvästi) jokapyörävetoisten ajoneuvojen osalta ei ole mahdollista suorittaa matemaattista tarkistusta kohdan 3.1.4.1 mukaisesti, valmistaja voi sen sijaan tarkistaa pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevalla testillä, että kun jarrutussuhde on 0,15–0,8, etupyörät lukkiutuvat joko ennen takapyöriä tai samanaikaisesti niiden kanssa.

| 3.1.4.3 | Kohdan 3.1.4.2 vaatimusten tarkistamismenettely |
| --- | --- |

3.1.4.3

Kohdan 3.1.4.2 vaatimusten tarkistamismenettely

| 3.1.4.3.1 | Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi on tehtävä tienpinnalla, jonka kitkakerroin on enintään 0,3 ja noin 0,8 (kuiva tie) kohdassa 3.1.4.3.2 tarkoitetuilla testin alkunopeuksilla. |
| --- | --- |

3.1.4.3.1

Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi on tehtävä tienpinnalla, jonka kitkakerroin on enintään 0,3 ja noin 0,8 (kuiva tie) kohdassa 3.1.4.3.2 tarkoitetuilla testin alkunopeuksilla.

| 3.1.4.3.2 | Testinopeudet: | 60 km/h, ei kuitenkaan enemmän kuin 0,8 vmax, kun on kyse hidastuvuudesta matalan kitkakertoimen tienpinnalla |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2

Testinopeudet:

60 km/h, ei kuitenkaan enemmän kuin 0,8 vmax, kun on kyse hidastuvuudesta matalan kitkakertoimen tienpinnalla

| | 80 km/h, ei kuitenkaan enemmän kuin vmax, kun on kyse hidastuvuudesta korkean kitkakertoimen tienpinnalla. |
| --- | --- |

80 km/h, ei kuitenkaan enemmän kuin vmax, kun on kyse hidastuvuudesta korkean kitkakertoimen tienpinnalla.

| 3.1.4.3.3 | Käytetty poljinvoima voi ylittää sallitut käyttövoimat liitteen 4 kohdan 2.1.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3

Käytetty poljinvoima voi ylittää sallitut käyttövoimat liitteen 4 kohdan 2.1.1 mukaisesti.

| 3.1.4.3.4 | Poljinvoimaa käytetään siten, että toinen pyörä ajoneuvossa lukittuu 0,5–1 s jarrutuksen aloittamisesta, ja sitä lisätään kunnes yhden akselin molemmat pyörät lukittuvat (myös muita pyöriä voi lukittua testin aikana, esimerkiksi samanaikaisen lukittumisen tapauksessa). |
| --- | --- |

3.1.4.3.4

Poljinvoimaa käytetään siten, että toinen pyörä ajoneuvossa lukittuu 0,5–1 s jarrutuksen aloittamisesta, ja sitä lisätään kunnes yhden akselin molemmat pyörät lukittuvat (myös muita pyöriä voi lukittua testin aikana, esimerkiksi samanaikaisen lukittumisen tapauksessa).

| 3.1.4.4 | Kohdassa 3.1.4.2 kuvatut testit on suoritettava kahdesti kullakin tienpinnalla. Jos toisen testin tulos epäonnistuu, on tehtävä kolmas, ratkaiseva testi. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Kohdassa 3.1.4.2 kuvatut testit on suoritettava kahdesti kullakin tienpinnalla. Jos toisen testin tulos epäonnistuu, on tehtävä kolmas, ratkaiseva testi.

| 3.1.4.5 | Kun B-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen jarrutusenergian talteenottokapasiteettiin vaikuttaa sähkön lataustila, käyrät on esitettävä ottaen huomioon sähköinen hyötyjarrutus jarrutusvoiman enimmäis- ja vähimmäisarvoilla. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvo on varustettu sähköiseen hyötyjarrujärjestelmään yhdistettyjä pyöriä säätelevällä lukkiutumisenestolaitteella. Tällöin kyseinen vaatimus korvataan liitteen 13 vaatimuksilla. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Kun B-luokan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen jarrutusenergian talteenottokapasiteettiin vaikuttaa sähkön lataustila, käyrät on esitettävä ottaen huomioon sähköinen hyötyjarrutus jarrutusvoiman enimmäis- ja vähimmäisarvoilla. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvo on varustettu sähköiseen hyötyjarrujärjestelmään yhdistettyjä pyöriä säätelevällä lukkiutumisenestolaitteella. Tällöin kyseinen vaatimus korvataan liitteen 13 vaatimuksilla.

3.1.5   Muiden kuin puoliperävaunujen vetoautot

| 3.1.5.1 | Sellaisen moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta, joka on hyväksytty vetämään paineilmajarrujärjestelmällä varustettuja O3- tai O4-luokan perävaunuja, jarrutussuhteen TM/PM ja paineen pm välisen suhteen on oltava tämän liitteen kaavion 2 kattamalla alueella, kun paine on 20–750 kPa. |
| --- | --- |

3.1.5.1

Sellaisen moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta, joka on hyväksytty vetämään paineilmajarrujärjestelmällä varustettuja O3- tai O4-luokan perävaunuja, jarrutussuhteen TM/PM ja paineen pm välisen suhteen on oltava tämän liitteen kaavion 2 kattamalla alueella, kun paine on 20–750 kPa.

3.1.6   Puoliperävaunujen vetoautot

| 3.1.6.1 | Kuormaamattomien puoliperävaunujen vetoautot. Kuormaamattomana vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmänä pidetään ajokunnossa olevaa vetoautoa, jonka ohjaamossa on kuljettaja ja johon on kytketty kuormaamaton puoliperävaunu. Vetoautoon kytketyn puoliperävaunun dynaamista kuormitusta edustaa vetopöytäkytkimeen kohdistettu staattinen massa Ps, joka on 15 prosenttia kytkentäkohtaan kohdistuvasta enimmäismassasta. Jarrutusvoimia on säädeltävä yhtäjaksoisesti kuormitustilojen ”vetoauto, johon on kytketty kuormaamaton puoliperävaunu” ja ”pelkkä vetoauto” välillä. ”Pelkkää vetoautoa” koskevat jarrutusvoimat on tarkastettava. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Kuormaamattomien puoliperävaunujen vetoautot. Kuormaamattomana vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmänä pidetään ajokunnossa olevaa vetoautoa, jonka ohjaamossa on kuljettaja ja johon on kytketty kuormaamaton puoliperävaunu. Vetoautoon kytketyn puoliperävaunun dynaamista kuormitusta edustaa vetopöytäkytkimeen kohdistettu staattinen massa Ps, joka on 15 prosenttia kytkentäkohtaan kohdistuvasta enimmäismassasta. Jarrutusvoimia on säädeltävä yhtäjaksoisesti kuormitustilojen ”vetoauto, johon on kytketty kuormaamaton puoliperävaunu” ja ”pelkkä vetoauto” välillä. ”Pelkkää vetoautoa” koskevat jarrutusvoimat on tarkastettava.

| 3.1.6.2 | Kuormattujen puoliperävaunujen vetoautot. Kuormattuna vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmänä pidetään ajokunnossa olevaa vetoautoa, jonka ohjaamossa on kuljettaja ja johon on kytketty kuormattu puoliperävaunu. Vetoautoon kytketyn puoliperävaunun dynaamista kuormitusta edustaa vetopöytäkytkimeen kohdistettu staattinen massa Ps, joka saadaan kaavalla
  Ps = Pso (1 + 0,45 z)
  jossa:






  Pso | on vetoauton kuormitetun enimmäismassan ja sen kuormittamattoman massan erotus. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

Kuormattujen puoliperävaunujen vetoautot. Kuormattuna vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmänä pidetään ajokunnossa olevaa vetoautoa, jonka ohjaamossa on kuljettaja ja johon on kytketty kuormattu puoliperävaunu. Vetoautoon kytketyn puoliperävaunun dynaamista kuormitusta edustaa vetopöytäkytkimeen kohdistettu staattinen massa Ps, joka saadaan kaavalla

Ps = Pso (1 + 0,45 z)

jossa:

Pso

on vetoauton kuormitetun enimmäismassan ja sen kuormittamattoman massan erotus.

Tekijän h arvo määritellään seuraavasti:

Formula

jossa:

| ho | on vetoauton painopisteen korkeus |
| --- | --- |
| hs | on puoliperävaunun kytkentäkohdan korkeus |
| Po | on pelkän vetoauton kuormittamaton massa |

ho

on vetoauton painopisteen korkeus

hs

on puoliperävaunun kytkentäkohdan korkeus

Po

on pelkän vetoauton kuormittamaton massa

ja:

Formula

| 3.1.6.3 | Paineilmajarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta jarrutussuhteen TM/PM ja paineen pm välisen suhteen on oltava tämän liitteen kaavion 3 kattamalla alueella, kun paine on 20–750 kPa. |
| --- | --- |

3.1.6.3

Paineilmajarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta jarrutussuhteen TM/PM ja paineen pm välisen suhteen on oltava tämän liitteen kaavion 3 kattamalla alueella, kun paine on 20–750 kPa.

3.2   Ajoneuvot, joissa on enemmän kuin kaksi akselia.

Tämän liitteen kohdan 3.1 vaatimuksia sovelletaan ajoneuvoihin, joissa on enemmän kuin kaksi akselia. Tämän liitteen kohdan 3.1.2 vaatimukset jarrujen lukitusjaksojen osalta katsotaan täyttyneiksi, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 ainakin yhden etuakselin pyörien hyödyntämä pitokyky on suurempi kuin ainakin yhden taka-akselin pyörien hyödyntämä pitokyky.

4.   PUOLIPERÄVAUNUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 4.1 | Paineilmajarrujärjestelmillä varustetut puoliperävaunut:






  4.1.1 | Jarrutussuhteen TR/PR ja paineen pm välisen suhteen on oltava sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa kaavioista 4A ja 4B johdetuilla kahdella alueella, kun paine on 20–750 kPa. Tämä vaatimus koskee kaikkia puoliperävaunun akseliston sallittuja kuormitustiloja. |
| --- | --- | --- |

4.1

Paineilmajarrujärjestelmillä varustetut puoliperävaunut:

4.1.1

Jarrutussuhteen TR/PR ja paineen pm välisen suhteen on oltava sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa kaavioista 4A ja 4B johdetuilla kahdella alueella, kun paine on 20–750 kPa. Tämä vaatimus koskee kaikkia puoliperävaunun akseliston sallittuja kuormitustiloja.

| 4.1.2 | Jos tämän liitteen kohdan 4.1.1 vaatimukset eivät täyty tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 vaatimusten yhteydessä sellaisten puoliperävaunujen osalta, joiden kerroin Kc on pienempi kuin 0,80, puoliperävaunun on täytettävä tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 vähimmäisjarrutustehoa koskevat vaatimukset ja se on varustettava tämän säännön liitteen 13 mukaisella lukkiutumisenestojärjestelmällä, lukuun ottamatta kyseisen liitteen kohdan 1 yhteensopivuusvaatimusta. |
| --- | --- |

4.1.2

Jos tämän liitteen kohdan 4.1.1 vaatimukset eivät täyty tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 vaatimusten yhteydessä sellaisten puoliperävaunujen osalta, joiden kerroin Kc on pienempi kuin 0,80, puoliperävaunun on täytettävä tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 vähimmäisjarrutustehoa koskevat vaatimukset ja se on varustettava tämän säännön liitteen 13 mukaisella lukkiutumisenestojärjestelmällä, lukuun ottamatta kyseisen liitteen kohdan 1 yhteensopivuusvaatimusta.

5.   VARSINAISIA JA KESKIAKSELIPERÄVAUNUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 5.1 | Paineilmajarrujärjestelmillä varustetut varsinaiset perävaunut:






  5.1.1 | Seuraavia vaatimuksia sovelletaan varsinaisiin perävaunuihin, joissa on kaksi akselia:






  5.1.1.1 | Kun k:n arvo on 0,2–0,8 (7):
  z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2) |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

Paineilmajarrujärjestelmillä varustetut varsinaiset perävaunut:

5.1.1

Seuraavia vaatimuksia sovelletaan varsinaisiin perävaunuihin, joissa on kaksi akselia:

5.1.1.1

Kun k:n arvo on 0,2–0,8 (7):

z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2)

| 5.1.1.2 | Missään kuormitustilassa taka-akselin kitkakäyrä ei saa olla etuakselin vastaavan käyrän yläpuolella, kun jarrutussuhde on 0,15–0,30. Tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi myös silloin, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 kunkin akselin kitkakäyrät sijaitsevat ihannekitkakäyrän kanssa samansuuntaisten, yhtälöillä k = z + 0,08 ja k = z – 0,08 saatujen kahden suoran välillä tämän liitteen kaavion 1B mukaisesti ja jos taka-akselin kitkakäyrä noudattaa jarrutussuhteella z ≥ 0,30 seuraavaa suhdetta:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

5.1.1.2

Missään kuormitustilassa taka-akselin kitkakäyrä ei saa olla etuakselin vastaavan käyrän yläpuolella, kun jarrutussuhde on 0,15–0,30. Tämä edellytys katsotaan täyttyneeksi myös silloin, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 kunkin akselin kitkakäyrät sijaitsevat ihannekitkakäyrän kanssa samansuuntaisten, yhtälöillä k = z + 0,08 ja k = z – 0,08 saatujen kahden suoran välillä tämän liitteen kaavion 1B mukaisesti ja jos taka-akselin kitkakäyrä noudattaa jarrutussuhteella z ≥ 0,30 seuraavaa suhdetta:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

| 5.1.1.3 | Kohtien 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 vaatimusten tarkistamisessa on sovellettava kohdan 3.1.4 määräysten mukaista menettelyä. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Kohtien 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 vaatimusten tarkistamisessa on sovellettava kohdan 3.1.4 määräysten mukaista menettelyä.

| 5.1.2 | Varsinaisiin perävaunuihin, joissa on enemmän kuin kaksi akselia, sovelletaan tämän liitteen kohdan 5.1.1 vaatimuksia. Tämän liitteen kohdan 5.1.1 vaatimukset jarrujen lukitusjaksojen osalta katsotaan täyttyneiksi, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 ainakin yhden etuakselin pyörien hyödyntämä pitokyky on suurempi kuin ainakin yhden taka-akselin pyörien hyödyntämä pitokyky. |
| --- | --- |

5.1.2

Varsinaisiin perävaunuihin, joissa on enemmän kuin kaksi akselia, sovelletaan tämän liitteen kohdan 5.1.1 vaatimuksia. Tämän liitteen kohdan 5.1.1 vaatimukset jarrujen lukitusjaksojen osalta katsotaan täyttyneiksi, jos jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,30 ainakin yhden etuakselin pyörien hyödyntämä pitokyky on suurempi kuin ainakin yhden taka-akselin pyörien hyödyntämä pitokyky.

| 5.1.3 | Jarrutussuhteen TR/PR ja paineen pm välisen suhteen on oltava sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa tämän liitteen kaaviossa 2 osoitetuilla alueilla, kun paine on 20–750 kPa. |
| --- | --- |

5.1.3

Jarrutussuhteen TR/PR ja paineen pm välisen suhteen on oltava sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa tämän liitteen kaaviossa 2 osoitetuilla alueilla, kun paine on 20–750 kPa.

| 5.2 | Paineilmajarrujärjestelmillä varustetut keskiakseliperävaunut:






  5.2.1 | Jarrutussuhteen TR/PR ja paineen pm välisen suhteen on oltava tämän liitteen kaaviosta 2 johdetuilla kahdella alueella, jotka saadaan kertomalla pystyakselin asteikko 0,95:llä. Tämän vaatimuksen on täytyttävä sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa, kun paine on 20–750 kPa. |
| --- | --- | --- |

5.2

Paineilmajarrujärjestelmillä varustetut keskiakseliperävaunut:

5.2.1

Jarrutussuhteen TR/PR ja paineen pm välisen suhteen on oltava tämän liitteen kaaviosta 2 johdetuilla kahdella alueella, jotka saadaan kertomalla pystyakselin asteikko 0,95:llä. Tämän vaatimuksen on täytyttävä sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa, kun paine on 20–750 kPa.

| 5.2.2 | Jos tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 vaatimuksia ei voida täyttää kitkan puutteesta johtuen, keskiakseliperävaunu on varustettava tämän säännön liitteen 13 mukaisella lukkiutumisenestojärjestelmällä. |
| --- | --- |

5.2.2

Jos tämän säännön liitteen 4 kohdan 3.1.2.1 vaatimuksia ei voida täyttää kitkan puutteesta johtuen, keskiakseliperävaunu on varustettava tämän säännön liitteen 13 mukaisella lukkiutumisenestojärjestelmällä.

6.   EDELLYTYKSET, JOIDEN ON TÄYTYTTÄVÄ VIAN ILMETESSÄ JARRUTUSVOIMAN JAKAUTUMISJÄRJESTELMÄSSÄ

Kun tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi käytetään erityistä laitetta (esim. ajoneuvon pyöräntuennan mekaanisesti kontrolloimaa laitetta), on oltava mahdollista pysäyttää ajoneuvo moottorikäyttöisten ajoneuvojen varajarrulle vahvistetuin edellytyksin, jos sen hallintalaitteessa ilmenee vika. Paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen perävaunujen vetämiseen hyväksyttyjen moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta on hallintalaitteen vikaantuessa oltava mahdollista saavuttaa ohjausjohdon liittimen kohdalla paine, joka on tämän liitteen kohdassa 3.1.3 määritellyllä alueella. Perävaunujen osalta on laitteen hallintalaitteen vikaantuessa saavutettava vähintään 30 prosenttia kyseessä olevalle ajoneuvolle vahvistetusta käyttöjarrun tehosta.

7.   MERKINNÄT

| 7.1 | Ajoneuvot, joka täyttävät tämän liitteen vaatimukset ajoneuvon pyöräntuennan mekaanisesti ohjaaman laitteen avulla, on varustettava merkinnöillä laitteen liikevarasta ajoneuvon kuormitettua ja kuormittamatonta tilaa vastaavien sijaintien välillä sekä muilla tiedoilla, joiden avulla laitteen asetus voidaan tarkistaa. |
| --- | --- |

7.1

Ajoneuvot, joka täyttävät tämän liitteen vaatimukset ajoneuvon pyöräntuennan mekaanisesti ohjaaman laitteen avulla, on varustettava merkinnöillä laitteen liikevarasta ajoneuvon kuormitettua ja kuormittamatonta tilaa vastaavien sijaintien välillä sekä muilla tiedoilla, joiden avulla laitteen asetus voidaan tarkistaa.

| 7.1.1 | Kun jarrun kuormituksen tunnistuslaitetta ohjataan ajoneuvon pyöräntuennan kautta jollakin muulla tavalla, ajoneuvoon on merkittävä laitteen asetuksen tarkistamiseen tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

7.1.1

Kun jarrun kuormituksen tunnistuslaitetta ohjataan ajoneuvon pyöräntuennan kautta jollakin muulla tavalla, ajoneuvoon on merkittävä laitteen asetuksen tarkistamiseen tarvittavat tiedot.

| 7.2 | Kun tämän liitteen vaatimukset täytetään paineilmaa säätävän laitteen avulla, ajoneuvoon on merkittävä akselikuormitukset, laitteen nimelliset lähtöpaineet sekä tulopaine, joka on vähintään 80 prosenttia valmistajan ilmoittamasta suunnitellusta enimmäistulopaineesta seuraavilla kuormitustiloilla:






  7.2.1 | Laitetta ohjaavien akselien suurin teknisesti sallittu akselikuormitus. |
| --- | --- | --- |

7.2

Kun tämän liitteen vaatimukset täytetään paineilmaa säätävän laitteen avulla, ajoneuvoon on merkittävä akselikuormitukset, laitteen nimelliset lähtöpaineet sekä tulopaine, joka on vähintään 80 prosenttia valmistajan ilmoittamasta suunnitellusta enimmäistulopaineesta seuraavilla kuormitustiloilla:

7.2.1

Laitetta ohjaavien akselien suurin teknisesti sallittu akselikuormitus.

| 7.2.2 | Ajokunnossa olevan ajoneuvon kuormittamatonta massaa vastaavat akselikuormitukset tämän säännön liitteen 2 kohdan 13 mukaisesti. |
| --- | --- |

7.2.2

Ajokunnossa olevan ajoneuvon kuormittamatonta massaa vastaavat akselikuormitukset tämän säännön liitteen 2 kohdan 13 mukaisesti.

| 7.2.3 | Akselikuormitukset, jotka lähinnä vastaavat ajokuntoista ajoneuvoa varustettuna sille suunnitellulla korilla, tämän säännön kohdassa 7.2.2 mainitun akselikuormituksen viitatessa ohjaamolla varustettuun ajoneuvon alustaan. |
| --- | --- |

7.2.3

Akselikuormitukset, jotka lähinnä vastaavat ajokuntoista ajoneuvoa varustettuna sille suunnitellulla korilla, tämän säännön kohdassa 7.2.2 mainitun akselikuormituksen viitatessa ohjaamolla varustettuun ajoneuvon alustaan.

| 7.2.4 | Valmistajan ilmoittamat akselikuormitukset, joiden avulla laitteen asetus voidaan tarkistaa käytön aikana, jos kuormitukset eivät ole samat kuin tämän liitteen kohdissa 7.2.1–7.2.3 määritellyt kuormitukset. |
| --- | --- |

7.2.4

Valmistajan ilmoittamat akselikuormitukset, joiden avulla laitteen asetus voidaan tarkistaa käytön aikana, jos kuormitukset eivät ole samat kuin tämän liitteen kohdissa 7.2.1–7.2.3 määritellyt kuormitukset.

| 7.3 | Tämän säännön liitteen 2 kohdan 14.7 on sisällettävä tiedot, joiden avulla voidaan tarkastaa tämän liitteen kohtien 7.1 ja 7.2 vaatimusten mukaisuus. |
| --- | --- |

7.3

Tämän säännön liitteen 2 kohdan 14.7 on sisällettävä tiedot, joiden avulla voidaan tarkastaa tämän liitteen kohtien 7.1 ja 7.2 vaatimusten mukaisuus.

| 7.4 | Tämän liitteen kohdissa 7.1 ja 7.2 tarkoitetut merkinnät on kiinnitettävä näkyvälle paikalle ja pysyvällä tavalla. Tämän liitteen kaaviossa 5 esitetään esimerkki mekaanisesti ohjattavan laitteen merkinnöistä paineilmajarrujärjestelmällä varustetussa ajoneuvossa. |
| --- | --- |

7.4

Tämän liitteen kohdissa 7.1 ja 7.2 tarkoitetut merkinnät on kiinnitettävä näkyvälle paikalle ja pysyvällä tavalla. Tämän liitteen kaaviossa 5 esitetään esimerkki mekaanisesti ohjattavan laitteen merkinnöistä paineilmajarrujärjestelmällä varustetussa ajoneuvossa.

| 7.5 | Jarruvoiman jakautumisen elektronisissa hallintajärjestelmissä, jotka eivät voi täyttää kohtien 7.1, 7.2, 7.3 ja 7.4 vaatimuksia, on oltava itsetarkistava menettely niitä toimintoja varten, jotka vaikuttavat jarruvoiman jakautumiseen. Kun ajoneuvo on paikoillaan, on lisäksi oltava mahdollista suorittaa kohdassa 1.3.1 määritellyt tarkastukset tuottamalla jarrutuksen aloittamista vastaava nimellinen painevaatimus sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa. |
| --- | --- |

7.5

Jarruvoiman jakautumisen elektronisissa hallintajärjestelmissä, jotka eivät voi täyttää kohtien 7.1, 7.2, 7.3 ja 7.4 vaatimuksia, on oltava itsetarkistava menettely niitä toimintoja varten, jotka vaikuttavat jarruvoiman jakautumiseen. Kun ajoneuvo on paikoillaan, on lisäksi oltava mahdollista suorittaa kohdassa 1.3.1 määritellyt tarkastukset tuottamalla jarrutuksen aloittamista vastaava nimellinen painevaatimus sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa.

8.   AJONEUVON TESTAUS

Tyyppihyväksynnän yhteydessä tutkimuslaitoksen on tarkastettava tämän liitteen vaatimusten mukaisuus ja suoritettava tätä varten mahdollisesti tarvittavia lisätestejä. Lisätestien selosteet on liitettävä tyyppihyväksynnästä annettavaan raporttiin.

Kaavio 1A

Tietyt N1-luokan ajoneuvot

(ks. tämän liitteen kohta 3.1.2.1)

Image

Kaavio 1B

Muut kuin N1-luokan ajoneuvot ja varsinaiset perävaunut

(ks. tämän liitteen kohdat 3.1.2.3 ja 5.1.1.2)

Image

Huomautus: Alempaa rajaa k = z – 0,08 ei sovelleta taka-akselin pitokyvyn hyödyntämistä määritettäessä.

Kaavio 1C

N1-luokan ajoneuvot

(tietyin poikkeuksin 1. lokakuuta 1990 jälkeen)

(ks. tämän liitteen kohta 3.1.2.2)

Image

Huomautus: Alempaa rajaa k = z – 0,08 ei sovelleta taka-akselin pitokyvyn hyödyntämistä määritettäessä.

Kaavio 2

Vetoautot ja perävaunut

(puoliperävaunujen vetoautoja ja puoliperävaunuja lukuun ottamatta)

(ks. tämän liitteen kohta 3.1.5.1)

Image

Huomautus: Kaaviossa edellytettyjä suhteita on sovellettava asteittain kuormituksen välivaiheille kuormitetun ja kuormittamattoman tilan välillä, ja ne on saatava automaattisesti.

Kaavio 3

Puoliperävaunujen vetoautot

(ks. tämän liitteen kohta 3.1.6.3)

Image

Huomautus: Kaaviossa edellytettyjä suhteita on sovellettava asteittain kuormituksen välivaiheille kuormitetun ja kuormittamattoman tilan välillä, ja ne on saatava automaattisesti.

Kaavio 4A

Puoliperävaunut

(ks. tämän liitteen kohta 4)

Image

Huomautus: Jarrutussuhteen TR/PR ja ohjausjohdon paineen välinen suhde kuormitetussa ja kuormittamattomassa tilassa määritetään seuraavasti:

Kertoimet Kc (kuormitettu) ja Kv (kuormittamaton) saadaan kaaviosta 4B. Kuormitettua ja kuormittamatonta tilaa vastaavien alueiden määrittämiseksi kaavion 4A varjostetun alueen ylä- ja alarajojen ordinaattojen arvot kerrotaan kertoimilla Kc ja Kv.

Kaavio 4B

(ks. tämän liitteen kohta 4 ja kaavio 4A)

Image

SELITYS KAAVION 4B KÄYTÖSTÄ

| 1. | Kaava, josta kaavio 4B johdetaan: |
| --- | --- |

1.

Kaava, josta kaavio 4B johdetaan:

Formula

| 2. | Käyttömenetelmän kuvaus käytännön esimerkin avulla. |
| --- | --- |

2.

Käyttömenetelmän kuvaus käytännön esimerkin avulla.

| 2.1 | Katkoviivat kaaviossa 4B viittaavat kertoimien Kc ja Kv määrittämiseen seuraavalle ajoneuvolle, jossa | Kuormattuna | Kuormaamattomana |
| --- | --- | --- | --- |
| P | 24 tonnia (240 kN) | 4,2 tonnia (42 kN) |
| PR | 150 kN | 30 kN |
| PRmax | 150 kN | 150 kN |
| hR | 1,8 m | 1,4 m |
| ER | 6,0 m | 6,0 m |

2.1

Katkoviivat kaaviossa 4B viittaavat kertoimien Kc ja Kv määrittämiseen seuraavalle ajoneuvolle, jossa

Kuormattuna

Kuormaamattomana

P

24 tonnia (240 kN)

4,2 tonnia (42 kN)

PR

150 kN

30 kN

PRmax

150 kN

150 kN

hR

1,8 m

1,4 m

ER

6,0 m

6,0 m

Seuraavissa kohdissa sulkeissa olevat arvot viittaavat vain ajoneuvoon, jota käytetään kaavion 4B menetelmän esittämiseen.

| 2.2 | uhdelukujen laskeminen






  a) | kuormattu (= 1,6) |
| --- | --- | --- |

2.2

uhdelukujen laskeminen

a)

Formula

| b) | kuormaamaton (= 1,4) |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | kuormaamaton (= 0,2) |
| --- | --- |

c)

Formula

| 2.3 | Korjauskertoimen määrittäminen, kun ajoneuvo on kuormattu, KC:






  a) | Aloita hR:n soveltuvasta arvosta (hR = 1,8 m) |
| --- | --- | --- |

2.3

Korjauskertoimen määrittäminen, kun ajoneuvo on kuormattu, KC:

a)

Aloita hR:n soveltuvasta arvosta (hR = 1,8 m)

| b) | Siirry vaakasuoraan soveltuvalle g · P/PR-suoralle (g · P/PR = 1,6) |
| --- | --- |

b)

Siirry vaakasuoraan soveltuvalle g · P/PR-suoralle (g · P/PR = 1,6)

| c) | Siirry pystysuoraan soveltuvalle ER-suoralle (ER = 6,0 m) |
| --- | --- |

c)

Siirry pystysuoraan soveltuvalle ER-suoralle (ER = 6,0 m)

| d) | Siirry vaakasuoraan KC-asteikolle. KC on tarvittava korjauskerroin (kuormitettu) (KC = 1,04). |
| --- | --- |

d)

Siirry vaakasuoraan KC-asteikolle. KC on tarvittava korjauskerroin (kuormitettu) (KC = 1,04).

| 2.4 | Korjauskertoimen määrittäminen, kun ajoneuvo on kuormaamaton, KV:






  2.4.1 | Kertoimen K2 määrittäminen:






  a) | Aloita soveltuvasta hR:stä (hR = 1,4 m) |
| --- | --- | --- | --- |

2.4

Korjauskertoimen määrittäminen, kun ajoneuvo on kuormaamaton, KV:

2.4.1

Kertoimen K2 määrittäminen:

a)

Aloita soveltuvasta hR:stä (hR = 1,4 m)

| b) | Siirry vaakasuoraan soveltuvalle PR/PRmax-suoralle käyräryhmässä, joka on lähinnä pystyakselia (PR/PRmax = 0,2) |
| --- | --- |

b)

Siirry vaakasuoraan soveltuvalle PR/PRmax-suoralle käyräryhmässä, joka on lähinnä pystyakselia (PR/PRmax = 0,2)

| c) | Siirry pystysuoraan vaaka-akselille ja lue K2:n arvo (K2 = 0,13 m). |
| --- | --- |

c)

Siirry pystysuoraan vaaka-akselille ja lue K2:n arvo (K2 = 0,13 m).

| 2.4.2 | Kertoimen K1 määritys:






  a) | Aloita hR:n soveltuvasta arvosta (hR = 1,4 m) |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Kertoimen K1 määritys:

a)

Aloita hR:n soveltuvasta arvosta (hR = 1,4 m)

| b) | Siirry vaakasuoraan soveltuvalle g · P/PR-suoralle (g · P/PR = 1,4) |
| --- | --- |

b)

Siirry vaakasuoraan soveltuvalle g · P/PR-suoralle (g · P/PR = 1,4)

| c) | Siirry pystysuoraan soveltuvalle ER-suoralle (ER = 6,0 m) |
| --- | --- |

c)

Siirry pystysuoraan soveltuvalle ER-suoralle (ER = 6,0 m)

| d) | Siirry vaakasuoraan soveltuvalle PR/PRmax-suoralle käyräryhmässä, joka on kauimpana pystyakselista (PR/PRmax = 0,2) |
| --- | --- |

d)

Siirry vaakasuoraan soveltuvalle PR/PRmax-suoralle käyräryhmässä, joka on kauimpana pystyakselista (PR/PRmax = 0,2)

| e) | Siirry pystysuoraan vaaka-akselille ja lue K1:n arvo (K1 = 1,79). |
| --- | --- |

e)

Siirry pystysuoraan vaaka-akselille ja lue K1:n arvo (K1 = 1,79).

| 2.4.3 | Kertoimen KV määrittäminen:
  Kuormittamaton korjauskerroin KV saadaan seuraavasta yhtälöstä:
  KV = K1 – K2 · (KV = 1,66) |
| --- | --- |

2.4.3

Kertoimen KV määrittäminen:

Kuormittamaton korjauskerroin KV saadaan seuraavasta yhtälöstä:

KV = K1 – K2 · (KV = 1,66)

Kaavio 5

Jarrun kuormituksen tunnistuslaite

(ks. tämän liitteen kohta 7.4)

| Ohjaustiedot | Ajoneuvon kuormitus | Akselin nro 2 kuormitus
  [daN] | Tulopaine
  [kPa] | Nimellinen lähtöpaine
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kuormitettu | 10 000 | 600 | 600 |
| Kuormittamaton | 1 500 | 600 | 240 |

Ohjaustiedot

Ajoneuvon kuormitus

Akselin nro 2 kuormitus

[daN]

Tulopaine

[kPa]

Nimellinen lähtöpaine

[kPa]

Image

Kuormitettu

10 000

600

600

Kuormittamaton

1 500

600

240

---

(1)  Jarrutehon jakautumisen elektronisella hallintajärjestelmällä varustettujen perävaunujen osalta tämän liitteen vaatimuksia sovelletaan vain, jos perävaunu on kytketty vetoautoon sähköisesti ISO-standardin 7638:1997 mukaisella pistokytkimellä.

(2)  Jos akseleita on useita ja akseliväli on yli 2,0 m, kutakin yksittäistä akselia pidetään erillisenä akseliryhmänä.

(3)  Ajoneuvon ’kitkakäyrillä’ tarkoitetaan käyriä, jotka osoittavat kunkin akseli i:n hyödyntämän pitokyvyn eri kuormitustiloissa ajoneuvon jarrutussuhteen funktiona.

(4)  Puoliperävaunujen osalta z on jarrutusvoima jaettuna puoliperävaunun akseleihin kohdistuvalla staattisella kuormituksella.

(5)  Tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.4.4.3 mukaisesti.

(6)  Kohtien 3.1.1 ja 5.1.1 määräykset eivät vaikuta jarrutustehoa koskeviin tämän säännön liitteen 4 vaatimuksiin. Jos kuitenkin kohdan 3.1.1 tai 5.1.1 määräysten mukaisesti tehdyissä testeissä saavutetaan liitteessä 4 vahvistettuja jarrutustehoja korkeammat arvot, kitkakäyriä koskevia määräyksiä on sovellettava tämän liitteen kaavioissa 1A, 1B ja 1C esitetyillä alueilla, joita rajoittavat suorat k = 0,8 ja z = 0,8.

(7)  Kohtien 3.1.1 ja 5.1.1 määräykset eivät vaikuta jarrutustehoa koskeviin tämän säännön liitteen 4 vaatimuksiin. Jos kuitenkin kohdan 3.1.1 tai 5.1.1 määräysten mukaisesti tehdyissä testeissä saavutetaan liitteessä 4 vahvistettuja jarrutustehoja korkeammat arvot, kitkakäyriä koskevia määräyksiä on sovellettava tämän liitteen kaavioissa 1A, 1B ja 1C esitetyillä alueilla, joita rajoittavat suorat k = 0,8 ja z = 0,8.

---

LIITE 11

Tapaukset, joissa tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testejä ei tarvitse tehdä

| 1. | Tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testiä ei tarvitse tehdä hyväksyttäväksi toimitetulle ajoneuvolle seuraavissa tapauksissa:






  1.1 | Kyseessä oleva ajoneuvo on moottorikäyttöinen ajoneuvo tai perävaunu, joka on renkaiden, akselia kohden absorboidun jarrutusenergian sekä renkaiden ja jarrujen asennustavan osalta samanlainen jarrutuksen suhteen kuin moottorikäyttöinen ajoneuvo tai perävaunu, joka on






  1.1.1 | läpäissyt tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testin ja |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testiä ei tarvitse tehdä hyväksyttäväksi toimitetulle ajoneuvolle seuraavissa tapauksissa:

1.1

Kyseessä oleva ajoneuvo on moottorikäyttöinen ajoneuvo tai perävaunu, joka on renkaiden, akselia kohden absorboidun jarrutusenergian sekä renkaiden ja jarrujen asennustavan osalta samanlainen jarrutuksen suhteen kuin moottorikäyttöinen ajoneuvo tai perävaunu, joka on

1.1.1

läpäissyt tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testin ja

| 1.1.2 | hyväksytty absorboidun jarrutusenergian osalta vähintään yhtä suurille akselimassoille kuin kyseessä oleva ajoneuvo. |
| --- | --- |

1.1.2

hyväksytty absorboidun jarrutusenergian osalta vähintään yhtä suurille akselimassoille kuin kyseessä oleva ajoneuvo.

| 1.2 | Kyseessä oleva ajoneuvo on moottorikäyttöinen ajoneuvo tai perävaunu, jonka akseli tai akselit ovat renkaiden, akselia kohden absorboidun jarrutusenergian sekä renkaiden ja jarrujen asennustavan osalta samanlaiset jarrutuksen suhteen kuin akseli tai akselit, jotka ovat erikseen läpäisseet tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testin vähintään yhtä suurille akselimassoille kuin kyseessä oleva ajoneuvo, edellyttäen että akselia kohti absorboidun jarrutusenergian määrä ei ylitä yksittäiselle akselille tehdyssä vertailutestissä tai tehdyissä vertailutesteissä akselia kohti absorboidun energian määrää. |
| --- | --- |

1.2

Kyseessä oleva ajoneuvo on moottorikäyttöinen ajoneuvo tai perävaunu, jonka akseli tai akselit ovat renkaiden, akselia kohden absorboidun jarrutusenergian sekä renkaiden ja jarrujen asennustavan osalta samanlaiset jarrutuksen suhteen kuin akseli tai akselit, jotka ovat erikseen läpäisseet tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -testin vähintään yhtä suurille akselimassoille kuin kyseessä oleva ajoneuvo, edellyttäen että akselia kohti absorboidun jarrutusenergian määrä ei ylitä yksittäiselle akselille tehdyssä vertailutestissä tai tehdyissä vertailutesteissä akselia kohti absorboidun energian määrää.

| 1.3 | Kyseessä oleva ajoneuvo on varustettu hidastimella, joka on muu kuin moottorijarru ja samanlainen kuin seuraavissa olosuhteissa jo testattu hidastin:






  1.3.1 | Hidastimen on täytynyt kaltevuudeltaan vähintään 6 prosentin alamäessä (tyyppi II -testi) tai vähintään 7 prosentin alamäessä (tyyppi II A -testi) tehdyssä testissä itsestään vakauttaa sellainen ajoneuvo, jonka enimmäismassa testin aikana on vähintään yhtä suuri kuin hyväksyttäväksi toimitetun ajoneuvon. |
| --- | --- | --- |

1.3

Kyseessä oleva ajoneuvo on varustettu hidastimella, joka on muu kuin moottorijarru ja samanlainen kuin seuraavissa olosuhteissa jo testattu hidastin:

1.3.1

Hidastimen on täytynyt kaltevuudeltaan vähintään 6 prosentin alamäessä (tyyppi II -testi) tai vähintään 7 prosentin alamäessä (tyyppi II A -testi) tehdyssä testissä itsestään vakauttaa sellainen ajoneuvo, jonka enimmäismassa testin aikana on vähintään yhtä suuri kuin hyväksyttäväksi toimitetun ajoneuvon.

| 1.3.2 | Edellä mainitussa testissä on tarkastettava, että kun hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo saavuttaa 30 km/h:n ajonopeuden, hidastimen pyörivien osien pyörimisnopeus on sellainen, että hidastuvuusmomentti on vähintään vastaava kuin kohdassa 1.3.1 tarkoitetussa testissä. |
| --- | --- |

1.3.2

Edellä mainitussa testissä on tarkastettava, että kun hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo saavuttaa 30 km/h:n ajonopeuden, hidastimen pyörivien osien pyörimisnopeus on sellainen, että hidastuvuusmomentti on vähintään vastaava kuin kohdassa 1.3.1 tarkoitetussa testissä.

| 1.4 | Kyseessä oleva ajoneuvo on paineilmakäyttöisillä S-nokkajarruilla tai levyjarruilla (1) varustettu perävaunu, joka täyttää tämän liitteen lisäyksen 2 tarkastusvaatimukset ominaisuuksien tarkastamisen osalta tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyssä vertailuakselin testausselosteessa annettuihin ominaisuuksiin verrattuna. |
| --- | --- |

1.4

Kyseessä oleva ajoneuvo on paineilmakäyttöisillä S-nokkajarruilla tai levyjarruilla (1) varustettu perävaunu, joka täyttää tämän liitteen lisäyksen 2 tarkastusvaatimukset ominaisuuksien tarkastamisen osalta tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyssä vertailuakselin testausselosteessa annettuihin ominaisuuksiin verrattuna.

| 2. | Kohdissa 1.1, 1.2 ja 1.3 käytetyllä termillä ’samanlainen’ tarkoitetaan samanlaista kyseisissä kohdissa tarkoitettujen geometristen ja mekaanisten ominaisuuksien ja ajoneuvon osiin käytettyjen materiaalien suhteen. |
| --- | --- |

2.

Kohdissa 1.1, 1.2 ja 1.3 käytetyllä termillä ’samanlainen’ tarkoitetaan samanlaista kyseisissä kohdissa tarkoitettujen geometristen ja mekaanisten ominaisuuksien ja ajoneuvon osiin käytettyjen materiaalien suhteen.

| 3. | Kun sovelletaan edellä olevia vaatimuksia, hyväksyntää koskevan ilmoituksen (tämän säännön liite 2) on sisällettävä seuraavat tiedot:






  3.1 | Kohdan 1.1 tapauksessa on merkittävä sen ajoneuvon hyväksyntänumero, jolle on tehty tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -vertailutesti. |
| --- | --- | --- |

3.

Kun sovelletaan edellä olevia vaatimuksia, hyväksyntää koskevan ilmoituksen (tämän säännön liite 2) on sisällettävä seuraavat tiedot:

3.1

Kohdan 1.1 tapauksessa on merkittävä sen ajoneuvon hyväksyntänumero, jolle on tehty tyyppi I- ja/tai tyyppi II- (tai tyyppi II A-) tai tyyppi III -vertailutesti.

| 3.2 | Kohdan 1.2. tapauksessa on täytettävä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukko I. |
| --- | --- |

3.2

Kohdan 1.2. tapauksessa on täytettävä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukko I.

| 3.3 | Kohdan 1.3 tapauksessa on täytettävä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukko II. |
| --- | --- |

3.3

Kohdan 1.3 tapauksessa on täytettävä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukko II.

| 3.4 | Jos sovelletaan kohtaa 1.4, on täytettävä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukko III. |
| --- | --- |

3.4

Jos sovelletaan kohtaa 1.4, on täytettävä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukko III.

| 4. | Jos hyväksynnän hakija valtiossa, joka on tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli, viittaa hyväksyntään, joka on annettu toisessa valtiossa, joka on tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli, hakijan on toimitettava kyseiseen hyväksyntään liittyvät asiakirjat. |
| --- | --- |

4.

Jos hyväksynnän hakija valtiossa, joka on tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli, viittaa hyväksyntään, joka on annettu toisessa valtiossa, joka on tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli, hakijan on toimitettava kyseiseen hyväksyntään liittyvät asiakirjat.

---

(1)  Muuntyyppiset jarrut voidaan hyväksyä esitettäessä vastaavat tiedot.

LISÄYS 1

Taulukko I

| | Ajoneuvon akselit | Vertailuakselit |
| --- | --- | --- |
| Massa akselia kohden (1) | Pyörillä tarvittava jarrutusvoima | Nopeus | Massa akselia kohden (1) | Pyörillä kehittynyt jarrutusvoima | Nopeus |
| kg | N | Km/h | kg | N | km/h |
| Akseli 1 | | | | | | |
| Akseli 2 | | | | | | |
| Akseli 3 | | | | | | |
| Akseli 4 | | | | | | |

Ajoneuvon akselit

Vertailuakselit

Massa akselia kohden (1)

Pyörillä tarvittava jarrutusvoima

Nopeus

Massa akselia kohden (1)

Pyörillä kehittynyt jarrutusvoima

Nopeus

kg

N

Km/h

kg

N

km/h

Akseli 1

Akseli 2

Akseli 3

Akseli 4

Taulukko II

Hyväksyttäväksi toimitetun ajoneuvon kokonaismassa ... kg

Pyörillä tarvittava jarrutusvoima ... N

Hidastimen pääakselilla tarvittava hidastuvuusmomentti ... Nm

Hidastimen pääakselilla saavutettu hidastuvuusmomentti

(kaavion mukaisesti) ... Nm

Taulukko III

| | VERTAILUAKSELI ...
  (kopio liitteenä) |
| --- | --- |

VERTAILUAKSELI ...

(kopio liitteenä)

| | SELOSTE NRO ... |
| --- | --- |

SELOSTE NRO ...

| | Päiväys ... |
| --- | --- |

Päiväys ...

| | Tyyppi I | Tyyppi III |
| --- | --- | --- |
| Jarruvoima akselia kohden (N)
  (katso lisäyksen 2 kohta 4.2.1) |
| Akseli 1 | T1 = ... % Pe
   (2) | T1 = ... % Pe |
| Akseli 2 | T2 = ... % Pe | T2 = ... % Pe |
| Akseli 3 | T3 = ... % Pe | T3 = ... % Pe |
| Arvioitu jarrusylinterin isku (mm)
  (katso lisäyksen 2 kohta 4.3.1.1) |
| Akseli 1 | S1 = ... | s1 = ... |
| Akseli 2 | S2 = ... | s2 = ... |
| Akseli 3 | S3 = ... | s3 = ... |
| Keskimääräinen työntövoima (N)
  (katso lisäyksen 2 kohta 4.3.1.2) |
| Akseli 1 | ThA1 = ... | ThA1 = ... |
| Akseli 2 | ThA2 = ... | ThA2 = ... |
| Akseli 3 | ThA3 = ... | ThA3 = ... |
| Jarrutusteho (N)
  (katso lisäyksen 2 kohta 4.3.1.4) |
| Akseli 1 | T1 = ... | T1 = ... |
| Akseli 2 | T2 = ... | T2 = ... |
| Akseli 3 | T3 = ... | T3 = ... |
| | Testitulos tyyppi 0 -testin alaisen perävaunun osalta
  (E) | Tyyppi I, kuumajarrutus
  (arvioitu) | Tyyppi III, kuumajarrutus
  (arvioitu) |
| Ajoneuvon jarrutusteho
  (katso lisäyksen 2 kohta 4.3.2) | | | |
| Kuumajarrutusta koskevat vaatimukset
  (katso liitteen 4 kohdat 1.5.3, 1.6.3 ja 1.7.2) | | ≥0,36
  ja
  ≥0,60 E | ≥0,40
  ja
  ≥0,60 E |

Tyyppi I

Tyyppi III

Jarruvoima akselia kohden (N)

(katso lisäyksen 2 kohta 4.2.1)

Akseli 1

T1 = ... % Pe
   (2)

T1 = ... % Pe

Akseli 2

T2 = ... % Pe

T2 = ... % Pe

Akseli 3

T3 = ... % Pe

T3 = ... % Pe

Arvioitu jarrusylinterin isku (mm)

(katso lisäyksen 2 kohta 4.3.1.1)

Akseli 1

S1 = ...

s1 = ...

Akseli 2

S2 = ...

s2 = ...

Akseli 3

S3 = ...

s3 = ...

Keskimääräinen työntövoima (N)

(katso lisäyksen 2 kohta 4.3.1.2)

Akseli 1

ThA1 = ...

ThA1 = ...

Akseli 2

ThA2 = ...

ThA2 = ...

Akseli 3

ThA3 = ...

ThA3 = ...

Jarrutusteho (N)

(katso lisäyksen 2 kohta 4.3.1.4)

Akseli 1

T1 = ...

T1 = ...

Akseli 2

T2 = ...

T2 = ...

Akseli 3

T3 = ...

T3 = ...

Testitulos tyyppi 0 -testin alaisen perävaunun osalta

(E)

Tyyppi I, kuumajarrutus

(arvioitu)

Tyyppi III, kuumajarrutus

(arvioitu)

Ajoneuvon jarrutusteho

(katso lisäyksen 2 kohta 4.3.2)

Kuumajarrutusta koskevat vaatimukset

(katso liitteen 4 kohdat 1.5.3, 1.6.3 ja 1.7.2)

≥0,36

ja

≥0,60 E

≥0,40

ja

≥0,60 E

---

(1)  Suurin teknisesti sallittu massa akselia kohden.

(2)  Pe on tienpinnan ja vastaavan vertailuakselin välinen staattinen normaalivoima.

LISÄYS 2

Vaihtoehtoiset menettelyt tyyppi I - ja tyyppi III -testeille perävaunujen jarrujen osalta

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tämän liitteen kohdan 1.4 mukaisesti tyyppi I- tai tyyppi III -testistä voidaan luopua ajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä, jos jarrujärjestelmän osat ovat tämän lisäyksen vaatimusten mukaisia ja ennakoitu jarrutusteho täyttää tämän säännön vaatimukset asianomaiselle ajoneuvoluokalle. |
| --- | --- |

1.1

Tämän liitteen kohdan 1.4 mukaisesti tyyppi I- tai tyyppi III -testistä voidaan luopua ajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä, jos jarrujärjestelmän osat ovat tämän lisäyksen vaatimusten mukaisia ja ennakoitu jarrutusteho täyttää tämän säännön vaatimukset asianomaiselle ajoneuvoluokalle.

| 1.2 | Tässä lisäyksessä kuvattujen menetelmien mukaisesti tehtyjen testien on katsottava täyttävän edellä tarkoitetut vaatimukset.






  1.2.1 | Tämän lisäyksen kohdan 3.5.1 mukaisesti tehtyjen testien, muutossarjan 09 täydennyksestä 7 alkaen ja se mukaan luettuna, joiden tulos on myönteinen, katsotaan täyttävän tämän lisäyksen kohdan 3.5.1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, määräykset. Jos käytetään tätä vaihtoehtoista menettelyä, testausselosteessa on viitattava alkuperäiseen testausselosteeseen, josta testitulokset otetaan uutta päivitettyä selostetta varten. Uudet testit on kuitenkin tehtävä tämän säännön viimeisimmän muutetun version vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

1.2

Tässä lisäyksessä kuvattujen menetelmien mukaisesti tehtyjen testien on katsottava täyttävän edellä tarkoitetut vaatimukset.

1.2.1

Tämän lisäyksen kohdan 3.5.1 mukaisesti tehtyjen testien, muutossarjan 09 täydennyksestä 7 alkaen ja se mukaan luettuna, joiden tulos on myönteinen, katsotaan täyttävän tämän lisäyksen kohdan 3.5.1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, määräykset. Jos käytetään tätä vaihtoehtoista menettelyä, testausselosteessa on viitattava alkuperäiseen testausselosteeseen, josta testitulokset otetaan uutta päivitettyä selostetta varten. Uudet testit on kuitenkin tehtävä tämän säännön viimeisimmän muutetun version vaatimusten mukaisesti.

| 1.3 | Tämän lisäyksen kohdan 3.6 mukaisesti suoritettavat testit ja lisäyksen 3 tai lisäyksen 4 osassa 2 selostettavat tulokset on hyväksyttävä todistukseksi siitä, että tämän säännön kohdan 5.2.2.8.1 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

1.3

Tämän lisäyksen kohdan 3.6 mukaisesti suoritettavat testit ja lisäyksen 3 tai lisäyksen 4 osassa 2 selostettavat tulokset on hyväksyttävä todistukseksi siitä, että tämän säännön kohdan 5.2.2.8.1 vaatimukset täyttyvät.

| 1.4 | Jarrut on ennen jäljempänä esitettyä tyyppi III -testiä tarvittaessa säädettävä seuraavia menettelyjä noudattaen:






  1.4.1 | Jos on kyse perävaunun paineilmajarruista, säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä seuraavasti:






  s0 ≥ 1,1 × sre-adjust | (yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa), |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Jarrut on ennen jäljempänä esitettyä tyyppi III -testiä tarvittaessa säädettävä seuraavia menettelyjä noudattaen:

1.4.1

Jos on kyse perävaunun paineilmajarruista, säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä seuraavasti:

s0 ≥ 1,1 × sre-adjust

(yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa),

jossa:

| sre-adjust | on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan laatiman eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinteripaineen ollessa 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan laatiman eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinteripaineen ollessa 100 kPa.

Jos tutkimuslaitos katsoo, että jarrusylinterin iskun mittaaminen on epäkäytännöllistä, alkusäädöstä on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.

Kun edellä esitetyt olosuhteet on saavutettu, jarrulla tehdään 50 peräkkäistä jarrutusta 200 kPa:n jarrusylinteripaineella. Tämän jälkeen tehdään yksi jarrutus jarrusylinteripaineen ollessa ≥650 kPa.

| 1.4.2 | Jos on kyse perävaunun hydraulisista levyjarruista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen. |
| --- | --- |

1.4.2

Jos on kyse perävaunun hydraulisista levyjarruista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen.

| 1.4.3 | Jos on kyse hydraulisista rumpujarruista, jarrujen säädön on oltava valmistajan ohjeiden mukainen. |
| --- | --- |

1.4.3

Jos on kyse hydraulisista rumpujarruista, jarrujen säädön on oltava valmistajan ohjeiden mukainen.

| 1.5 | Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista perävaunuista, jarrut on ennen jäljempänä kuvattua tyyppi I -testiä säädettävä kohdassa 1.4 määrättyä menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

1.5

Jos on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista perävaunuista, jarrut on ennen jäljempänä kuvattua tyyppi I -testiä säädettävä kohdassa 1.4 määrättyä menettelyä noudattaen.

2.   SYMBOLIT JA MÄÄRITELMÄT

| P | = | tienpinnan ja akselin välinen normaalivoima staattisissa olosuhteissa |
| --- | --- | --- |
| C | = | jarrun käyttömomentti |
| Cmax | = | suurin sallittu jarrun käyttömomentti |
| CO | = | jarrun kynnysmomentti eli pienin käyttömomentti, joka saa aikaan mitattavan jarrumomentin |
| R | = | renkaan vierintäsäde (dynaaminen) |
| T | = | jarruvoima renkaan ja tien rajapinnassa |
| M | = | jarrumomentti = T · R |
| z | = | jarrutussuhde = T/P tai M/RP |
| s | = | iskunpituus (työisku + vapaaisku) |
| sp | = | ks. liite 19, lisäys 7 |
| ThA | = | ks. liite 19, lisäys 7 |
| l | = | vivun pituus |
| r | = | jarrurumpujen säde |
| P | = | jarrun käynnistyspaine |

P

=

tienpinnan ja akselin välinen normaalivoima staattisissa olosuhteissa

C

=

jarrun käyttömomentti

Cmax

=

suurin sallittu jarrun käyttömomentti

CO

=

jarrun kynnysmomentti eli pienin käyttömomentti, joka saa aikaan mitattavan jarrumomentin

R

=

renkaan vierintäsäde (dynaaminen)

T

=

jarruvoima renkaan ja tien rajapinnassa

M

=

jarrumomentti = T · R

z

=

jarrutussuhde = T/P tai M/RP

s

=

iskunpituus (työisku + vapaaisku)

sp

=

ks. liite 19, lisäys 7

ThA

=

ks. liite 19, lisäys 7

l

=

vivun pituus

r

=

jarrurumpujen säde

P

=

jarrun käynnistyspaine

Huom. Vertailujarrun symbolien perässä on e-kirjain.

Image

3.   TESTAUSMENETELMÄT

3.1   Ratatestit

| 3.1.1 | Jarrutehon testit on mieluiten tehtävä vain yhdelle akselille. |
| --- | --- |

3.1.1

Jarrutehon testit on mieluiten tehtävä vain yhdelle akselille.

| 3.1.2 | Akseliyhdistelmän testituloksia voidaan käyttää tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti, jos jokaisen akselin vaikutus jarrutusenergiaan on yhtä suuri laahaamattomuustesteissä ja kuumilla jarruilla tehtävissä testeissä.






  3.1.2.1 | Tämä varmistetaan, jos seuraavat ovat kunkin akselin osalta samanlaisia: jarrujen geometria, jarrupäällyste, pyörien asennus, renkaat sekä jarrusylintereiden käynnistäminen ja paineenjakauma. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Akseliyhdistelmän testituloksia voidaan käyttää tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti, jos jokaisen akselin vaikutus jarrutusenergiaan on yhtä suuri laahaamattomuustesteissä ja kuumilla jarruilla tehtävissä testeissä.

3.1.2.1

Tämä varmistetaan, jos seuraavat ovat kunkin akselin osalta samanlaisia: jarrujen geometria, jarrupäällyste, pyörien asennus, renkaat sekä jarrusylintereiden käynnistäminen ja paineenjakauma.

| 3.1.2.2 | Akseliyhdistelmän osalta kirjattu tulos on keskiarvo kyseisille akseleille, ikään kuin olisi käytetty vain yhtä akselia. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Akseliyhdistelmän osalta kirjattu tulos on keskiarvo kyseisille akseleille, ikään kuin olisi käytetty vain yhtä akselia.

| 3.1.3 | Akselit on mieluiten kuormitettava suurimmalla staattisella akselikuormituksella, vaikka tämä ei ole välttämätöntä, jos testattaviin akseleihin kohdistuvista eri kuormituksista johtuva vierintävastuksen ero otetaan asianmukaisesti huomioon testauksen aikana. |
| --- | --- |

3.1.3

Akselit on mieluiten kuormitettava suurimmalla staattisella akselikuormituksella, vaikka tämä ei ole välttämätöntä, jos testattaviin akseleihin kohdistuvista eri kuormituksista johtuva vierintävastuksen ero otetaan asianmukaisesti huomioon testauksen aikana.

| 3.1.4 | Testauksessa käytetyistä ajoneuvoyhdistelmistä johtuva kasvanut vierintävastus on otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.1.4

Testauksessa käytetyistä ajoneuvoyhdistelmistä johtuva kasvanut vierintävastus on otettava huomioon.

| 3.1.5 | On käytettävä vahvistettua testin alkunopeutta. Loppunopeus on laskettava seuraavalla kaavalla:



  jossa:







  v1 | = | alkunopeus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| v2 | = | loppunopeus (km/h) |
| Po | = | vetoauton massa (kg) testausolosuhteissa |
| P1 | = | jarruttamattomiin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osuus (kg) |
| P2 | = | jarruttaviin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osuus (kg). |

3.1.5

On käytettävä vahvistettua testin alkunopeutta. Loppunopeus on laskettava seuraavalla kaavalla:

Formula

jossa:

v1

=

alkunopeus (km/h)

v2

=

loppunopeus (km/h)

Po

=

vetoauton massa (kg) testausolosuhteissa

P1

=

jarruttamattomiin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osuus (kg)

P2

=

jarruttaviin akseleihin kohdistuva perävaunun massan osuus (kg).

3.2   Inertiadynamometritestit

| 3.2.1 | Testikoneessa on oltava pyörivä inertia, joka jäljittelee sitä yhdessä pyörässä vaikuttavaa ajoneuvon massan lineaarisen inertian osaa, joka on välttämätön kylmä- ja kuumajarrutustehon testeissä, ja sen on kyettävä toimimaan vakionopeudella tämän liitteen kohdissa 3.5.2 ja 3.5.3 kuvatussa testissä. |
| --- | --- |

3.2.1

Testikoneessa on oltava pyörivä inertia, joka jäljittelee sitä yhdessä pyörässä vaikuttavaa ajoneuvon massan lineaarisen inertian osaa, joka on välttämätön kylmä- ja kuumajarrutustehon testeissä, ja sen on kyettävä toimimaan vakionopeudella tämän liitteen kohdissa 3.5.2 ja 3.5.3 kuvatussa testissä.

| 3.2.2 | Testaus suoritetaan kokonaisella pyörällä, mukaan lukien rengas, joka on kiinnitetty jarrun liikkuvaan osaan, niin kuin se olisi ajoneuvossa. Inertiamassa voidaan yhdistää jarruun joko suoraan tai renkaiden ja pyörien kautta. |
| --- | --- |

3.2.2

Testaus suoritetaan kokonaisella pyörällä, mukaan lukien rengas, joka on kiinnitetty jarrun liikkuvaan osaan, niin kuin se olisi ajoneuvossa. Inertiamassa voidaan yhdistää jarruun joko suoraan tai renkaiden ja pyörien kautta.

| 3.2.3 | Ajoviimalla tapahtuvaa ilmajäähdytystä ja ilmavirran suuntaa, jotka jäljittelevät todellisia olosuhteita, voidaan käyttää lämmitysajojen aikana ilmavirran nopeuden ollessa
  vair = 0,33 v
  jossa:







  v | = | ajoneuvon testinopeus jarrutuksen alussa. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3

Ajoviimalla tapahtuvaa ilmajäähdytystä ja ilmavirran suuntaa, jotka jäljittelevät todellisia olosuhteita, voidaan käyttää lämmitysajojen aikana ilmavirran nopeuden ollessa

vair = 0,33 v

jossa:

v

=

ajoneuvon testinopeus jarrutuksen alussa.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

| 3.2.4 | Kun renkaan vierintävastusta ei ole kompensoitu testiä varten automaattisesti, jarruun kohdistuvaa momenttia on muutettava vähentämällä vierintävastuskerrointa 0,01 vastaava momentti. |
| --- | --- |

3.2.4

Kun renkaan vierintävastusta ei ole kompensoitu testiä varten automaattisesti, jarruun kohdistuvaa momenttia on muutettava vähentämällä vierintävastuskerrointa 0,01 vastaava momentti.

3.3   Jarrudynamometritestit

| 3.3.1 | Akseli on mieluiten kuormitettava suurimmalla staattisella akselimassalla, vaikka tämä ei ole välttämätöntä, jos testattavaan akseliin kohdistuvista eri massoista johtuva vierintävastuksen ero otetaan asianmukaisesti huomioon testauksen aikana. |
| --- | --- |

3.3.1

Akseli on mieluiten kuormitettava suurimmalla staattisella akselimassalla, vaikka tämä ei ole välttämätöntä, jos testattavaan akseliin kohdistuvista eri massoista johtuva vierintävastuksen ero otetaan asianmukaisesti huomioon testauksen aikana.

| 3.3.2 | Ajoviimalla tapahtuvaa ilmajäähdytystä ja ilmavirran suuntaa, jotka jäljittelevät todellisia olosuhteita, voidaan käyttää lämmitysajojen aikana ilmavirran nopeuden ollessa
  vair = 0,33 v
  jossa:







  v | = | ajoneuvon testinopeus jarrutuksen alussa. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2

Ajoviimalla tapahtuvaa ilmajäähdytystä ja ilmavirran suuntaa, jotka jäljittelevät todellisia olosuhteita, voidaan käyttää lämmitysajojen aikana ilmavirran nopeuden ollessa

vair = 0,33 v

jossa:

v

=

ajoneuvon testinopeus jarrutuksen alussa.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

| 3.3.3 | Jarrutuksen on kestettävä 1 sekunnin ajan enintään 0,6 sekuntia kestävän jarrutustehon muodostumisajan jälkeen. |
| --- | --- |

3.3.3

Jarrutuksen on kestettävä 1 sekunnin ajan enintään 0,6 sekuntia kestävän jarrutustehon muodostumisajan jälkeen.

3.4   Testausolosuhteet

| 3.4.1 | Testattavat jarrut on asennettava siten, että seuraavat mittaukset voidaan tehdä:






  3.4.1.1 | Jatkuva mittaus, jonka avulla on mahdollista määrittää renkaan kehällä vaikuttava jarrumomentti tai -voima. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Testattavat jarrut on asennettava siten, että seuraavat mittaukset voidaan tehdä:

3.4.1.1

Jatkuva mittaus, jonka avulla on mahdollista määrittää renkaan kehällä vaikuttava jarrumomentti tai -voima.

| 3.4.1.2 | Jarrusylinterin ilmanpaineen jatkuva mittaus. |
| --- | --- |

3.4.1.2

Jarrusylinterin ilmanpaineen jatkuva mittaus.

| 3.4.1.3 | Ajoneuvon nopeus testin aikana. |
| --- | --- |

3.4.1.3

Ajoneuvon nopeus testin aikana.

| 3.4.1.4 | Alkulämpötila jarrurummun tai jarrulevyn ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.4.1.4

Alkulämpötila jarrurummun tai jarrulevyn ulkopuolella.

| 3.4.1.5 | Tyyppi 0- ja tyyppi I- tai tyyppi III -testien aikana käytetty jarrusylinterin iskunpituus. |
| --- | --- |

3.4.1.5

Tyyppi 0- ja tyyppi I- tai tyyppi III -testien aikana käytetty jarrusylinterin iskunpituus.

3.5   Testausmenettelyt

3.5.1   Ylimääräinen kylmillä jarruilla tehtävä testi

Jarrut on valmisteltava tämän säännön liitteen 19 kohdan 4.4.2 mukaisesti.

Jos jarrukertoimen BF ja jarrun kynnysmomentin tarkistus on tehty tämän säännön liitteen 19 kohdan 4.4.3 mukaisesti, ylimääräistä kylmäjarrutustehon testiä koskevan sovitusmenettelyn on oltava samanlainen kuin liitteen 19 kohdan 4.4.3 mukaisessa tarkastusta koskevassa menettelyssä.

On sallittua suorittaa kylmäjarrutustehon testit sen jälkeen, kun jarrukerroin BF on tarkistettu tämän säännön liitteen 19 kohdan 4 mukaisesti.

On myös sallittua tehdä kaksi häipymistestiä, tyyppi I ja tyyppi III, peräjälkeen.

Häipymistestien välissä sekä tarkistustestin ja kylmäjarrutustehon testin välissä voidaan tehdä joitakin liitteen 19 kohdan 4.4.2.6 mukaisia jarrutuksia. Jarrun valmistajan on ilmoitettava jarrutusten määrä.

| 3.5.1.1 | Tämä testi suoritetaan tyyppi I -testin osalta alkunopeuden ollessa 40 km/h ja tyyppi III -testin osalta alkunopeuden ollessa 60 km/h, jotta voidaan arvioida kuumajarrutusteho tyyppi I- ja tyyppi III -testin lopussa. Tyyppi I- ja/tai tyyppi III -häipymistesti on tehtävä välittömästi kyseisen kylmäjarrutustehon testin jälkeen. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Tämä testi suoritetaan tyyppi I -testin osalta alkunopeuden ollessa 40 km/h ja tyyppi III -testin osalta alkunopeuden ollessa 60 km/h, jotta voidaan arvioida kuumajarrutusteho tyyppi I- ja tyyppi III -testin lopussa. Tyyppi I- ja/tai tyyppi III -häipymistesti on tehtävä välittömästi kyseisen kylmäjarrutustehon testin jälkeen.

| 3.5.1.2 | On tehtävä kolme jarrutusta samalla paineella (p) ja alkunopeudella 40 km/h (tyyppi I -testi) tai 60 km/h (tyyppi III -testi) jarrun alkulämpötilan ollessa likimäärin sama eli enintään 100 °C rummun tai levyjen ulkopinnalta mitattuna. Jarrutukset on tehtävä jarrusylinterin paineessa, joka vaaditaan antamaan vähintään 50 prosentin jarrutussuhdetta (z) vastaava jarrumomentti tai -voima. Jarrusylinterin paine ei saa ylittää 650 kPa:ta, eikä jarrun käyttömomentti (C) saa ylittää suurinta sallittua jarrun käyttömomenttia (Cmax). Kolmen tuloksen keskiarvo on kylmäjarrutusteho. |
| --- | --- |

3.5.1.2

On tehtävä kolme jarrutusta samalla paineella (p) ja alkunopeudella 40 km/h (tyyppi I -testi) tai 60 km/h (tyyppi III -testi) jarrun alkulämpötilan ollessa likimäärin sama eli enintään 100 °C rummun tai levyjen ulkopinnalta mitattuna. Jarrutukset on tehtävä jarrusylinterin paineessa, joka vaaditaan antamaan vähintään 50 prosentin jarrutussuhdetta (z) vastaava jarrumomentti tai -voima. Jarrusylinterin paine ei saa ylittää 650 kPa:ta, eikä jarrun käyttömomentti (C) saa ylittää suurinta sallittua jarrun käyttömomenttia (Cmax). Kolmen tuloksen keskiarvo on kylmäjarrutusteho.

3.5.2   Häipymistesti (tyyppi I -testi)

| 3.5.2.1 | Tämä testi on suoritettava nopeuden ollessa 40 km/h ja jarrun alkulämpötilan ollessa enintään 100 °C rummun tai jarrulevyn ulkopinnasta mitattuna. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Tämä testi on suoritettava nopeuden ollessa 40 km/h ja jarrun alkulämpötilan ollessa enintään 100 °C rummun tai jarrulevyn ulkopinnasta mitattuna.

| 3.5.2.2 | Jarrutussuhde on pidettävä 7 prosentissa, mukaan lukien vierintävastus (katso tämän lisäyksen kohta 3.2.4). |
| --- | --- |

3.5.2.2

Jarrutussuhde on pidettävä 7 prosentissa, mukaan lukien vierintävastus (katso tämän lisäyksen kohta 3.2.4).

| 3.5.2.3 | Testi tehdään 2 minuutin ja 33 sekunnin aikana tai 1,7 km:n aikana ajoneuvon nopeuden ollessa 40 km/h. Jos testinopeutta ei pystytä saavuttamaan, testin kestoa voidaan pidentää tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.2.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.2.3

Testi tehdään 2 minuutin ja 33 sekunnin aikana tai 1,7 km:n aikana ajoneuvon nopeuden ollessa 40 km/h. Jos testinopeutta ei pystytä saavuttamaan, testin kestoa voidaan pidentää tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.2.2 mukaisesti.

| 3.5.2.4 | Viimeistään 60 sekunnin kuluttua tyyppi I -testin päättymisestä suoritetaan kuumajarrutustehon testi tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.3 mukaisesti alkunopeuden ollessa 40 km/h. Jarrusylinteripaineen on oltava sama kuin tyyppi 0 -testissä käytetty. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Viimeistään 60 sekunnin kuluttua tyyppi I -testin päättymisestä suoritetaan kuumajarrutustehon testi tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.3 mukaisesti alkunopeuden ollessa 40 km/h. Jarrusylinteripaineen on oltava sama kuin tyyppi 0 -testissä käytetty.

3.5.3   Häipymistesti (tyyppi III -testi)

3.5.3.1   Toistuvaa jarrutusta koskevat testausmenetelmät

3.5.3.1.1   Ratatestit (katso liite 4, kohta 1.7)

3.5.3.1.2   Inertiadynamometritesti

Liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 3.2 tarkoitetun jarrupenkissä suoritettavan testin osalta olosuhteet voivat olla samat kuin tiellä suoritettavassa testissä 1.7.1 kohdan mukaisesti, jolloin:

Formula

3.5.3.1.3   Jarrudynamometritesti

Liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 3.3 tarkoitetun jarrupenkissä suoritettavan testin osalta olosuhteiden on oltava seuraavat:

| Jarrutusten lukumäärä | 20 |
| --- | --- |
| Jarrutussyklin kestoaika
  (jarrutusaika 25 s ja palautumisaika 35 s) | 60 s |
| Testinopeus | 30 km/h |
| Jarrutussuhde | 0,06 |
| Vierintävastus | 0,01 |

Jarrutusten lukumäärä

20

Jarrutussyklin kestoaika

(jarrutusaika 25 s ja palautumisaika 35 s)

60 s

Testinopeus

30 km/h

Jarrutussuhde

0,06

Vierintävastus

0,01

3.5.3.2   Tyyppi III -testin jälkeen on viimeistään 60 sekunnin kuluttua suoritettava kuumajarrutustehon testi tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.7.2 mukaisesti. Jarrusylinterin paineen on oltava sama kuin tyyppi 0 -testissä käytetty.

3.6   Jarrujen automaattisten kulumissäätölaitteiden suoritusvaatimukset

3.6.1   Seuraavia vaatimuksia on sovellettava jarrujen automaattiseen kulumissäätölaitteeseen, joka on asennettu jarruun, jonka suorituskyky tarkastetaan tämän lisäyksen määräysten mukaisesti.

Kun kohdassa 3.5.2.4 (tyyppi I -testi) tai kohdassa 3.5.3.2 (tyyppi III -testi) määritellyt testit on suoritettu, on tarkastettava kohdan 3.6.3 vaatimusten täyttyminen.

3.6.2   Seuraavia vaatimuksia on sovellettava vaihtoehtoiseen jarrujen automaattiseen kulumissäätölaitteeseen, joka on asennettu jarruun, josta on jo olemassa lisäyksen 3 mukainen testausseloste.

3.6.2.1   Jarrun teho

Sen jälkeen, kun jarrut on kuumennettu kohdassa 3.5.2 (tyyppi I -testi) tai kohdassa 3.5.3 (tyyppi III -testi) määriteltyjen menettelyjen mukaisesti, on sovellettava tapauksen mukaan jompaakumpaa seuraavista määräyksistä:

| a) | Käyttöjarrujärjestelmän tehon kuumilla jarruilla on oltava ≥80 prosenttia tyyppi 0 -testiä varten vahvistetusta tehosta. |
| --- | --- |

a)

Käyttöjarrujärjestelmän tehon kuumilla jarruilla on oltava ≥80 prosenttia tyyppi 0 -testiä varten vahvistetusta tehosta.

| b) | Jarrulla tehdään jarrutus jarrusylinteripaineella, jota käytetään tyyppi 0 -testin aikana. Sylinterin kokonaisisku (sA) mitataan tässä paineessa, ja sen on oltava ≤0,9 jarrukammion sp -arvosta.







  sp | = | Tehollisella iskunpituudella tarkoitetaan iskua, jossa työntövoima on 90 prosenttia keskimääräisestä työntövoimasta (ThA); katso tämän säännön liitteen 11 lisäyksen 2 kohta 2. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Jarrulla tehdään jarrutus jarrusylinteripaineella, jota käytetään tyyppi 0 -testin aikana. Sylinterin kokonaisisku (sA) mitataan tässä paineessa, ja sen on oltava ≤0,9 jarrukammion sp -arvosta.

sp

=

Tehollisella iskunpituudella tarkoitetaan iskua, jossa työntövoima on 90 prosenttia keskimääräisestä työntövoimasta (ThA); katso tämän säännön liitteen 11 lisäyksen 2 kohta 2.

3.6.2.2   Kun kohdassa 3.6.2.1 määritellyt testit on suoritettu, on tarkastettava jäljempänä olevan kohdan 3.6.3 vaatimusten täyttyminen.

3.6.3   Vapaan pyörinnän testi

Jarrujen annetaan kohdassa 3.6.1 tai 3.6.2 määriteltyjen testien jälkeen jäähtyä kylmää jarrua edustavaan lämpötilaan (≤100 °C), minkä jälkeen on todennettava, että perävaunun pyörät mahdollistavat vapaan pyörinnän täyttämällä yhden seuraavista ehdoista:

| a) | Pyörät pyörivät vapaasti (eli niitä voidaan pyörittää käsin). |
| --- | --- |

a)

Pyörät pyörivät vapaasti (eli niitä voidaan pyörittää käsin).

| b) | Jos rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo ei ole yli 80 °C, kun perävaunua kuljetetaan tasaisella nopeudella v = 60 km/h jarrut vapautettuina, jäännösjarrutusmomentti katsotaan hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

b)

Jos rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo ei ole yli 80 °C, kun perävaunua kuljetetaan tasaisella nopeudella v = 60 km/h jarrut vapautettuina, jäännösjarrutusmomentti katsotaan hyväksyttäväksi.

3.7   Testausseloste

| 3.7.1 | Tämän lisäyksen kohtien 3.5 ja 3.6.1 mukaisesti suoritettujen testien tulokset on esitettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.7.1

Tämän lisäyksen kohtien 3.5 ja 3.6.1 mukaisesti suoritettujen testien tulokset on esitettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 3.7.2 | Jarruun ja akseliin on liitettävä tunnus. Yksityiskohtaiset tiedot jarruista ja akselista, suurin teknisesti sallittu massa ja vastaavan, lisäyksen 3 mukaisen testausselosteen numero on merkittävä akseliin. |
| --- | --- |

3.7.2

Jarruun ja akseliin on liitettävä tunnus. Yksityiskohtaiset tiedot jarruista ja akselista, suurin teknisesti sallittu massa ja vastaavan, lisäyksen 3 mukaisen testausselosteen numero on merkittävä akseliin.

| 3.7.3 | Jos on kyse jarrusta, johon on asennettu vaihtoehtoinen jarrun kulumissäätölaite, tämän lisäyksen kohdan 3.6.2 mukaisesti suoritettujen testien tulokset on esitettävä tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.7.3

Jos on kyse jarrusta, johon on asennettu vaihtoehtoinen jarrun kulumissäätölaite, tämän lisäyksen kohdan 3.6.2 mukaisesti suoritettujen testien tulokset on esitettävä tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.   TARKASTAMINEN

4.1   Osien tarkastaminen

Tyyppihyväksyttävän ajoneuvon jarrujen ominaisuuksien osalta on tarkastettava, että ne täyttävät jokaisen seuraavista rakenteellisista perusteista:

| Kohde | Perusteet |
| --- | --- |
| 4.1.1. | a) | Jarrurummun sylinteri |

Kohde

Perusteet

4.1.1.

a)

Jarrurummun sylinteri

Muutoksia ei sallita

| b) | Jarrurummun tai jarrulevyn materiaali |
| --- | --- |

b)

Jarrurummun tai jarrulevyn materiaali

Muutoksia ei sallita

| c) | Jarrurummun tai jarrulevyn massa |
| --- | --- |

c)

Jarrurummun tai jarrulevyn massa

Voi olla enintään 20 prosenttia vertailurummun tai -levyn massaa suurempi

4.1.2.

| a) | Pyörän etäisyys jarrurummun ulkopinnasta tai jarrulevyn ulkohalkaisija (mitta E) |
| --- | --- |

a)

Pyörän etäisyys jarrurummun ulkopinnasta tai jarrulevyn ulkohalkaisija (mitta E)

Testit suorittava tutkimuslaitos määrittää toleranssit.

| b) | Jarrurummun tai jarrulevyn osa, jota pyörä ei peitä (mitta F) |
| --- | --- |

b)

Jarrurummun tai jarrulevyn osa, jota pyörä ei peitä (mitta F)

4.1.3.

| a) | Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen materiaali |
| --- | --- |

a)

Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen materiaali

Muutoksia ei sallita

| b) | Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen leveys |
| --- | --- |

b)

Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen leveys

| c) | Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen paksuus |
| --- | --- |

c)

Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen paksuus

| d) | Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen tosiasiallinen pinta-ala |
| --- | --- |

d)

Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen tosiasiallinen pinta-ala

| e) | Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen kiinnitysmenetelmä |
| --- | --- |

e)

Jarrupäällysteiden tai jarrupalojen kiinnitysmenetelmä

4.1.4.

Jarrun geometria (kuten lisäyksen 3 kuvassa 2A tai 2B)

Muutoksia ei sallita

4.1.5.

Renkaan vierintäsäde (R)

Voi olla erilainen tämän lisäyksen kohdan 4.3.1.4 vaatimusten mukaisesti

4.1.6.

| a) | Keskimääräinen työntövoima (THA) |
| --- | --- |

a)

Keskimääräinen työntövoima (THA)

Voi olla erilainen, edellyttäen että arvioitu teho täyttää tämän lisäyksen kohdan 4.3 vaatimukset

| b) | Iskunpituus (s) |
| --- | --- |

b)

Iskunpituus (s)

| c) | Vivun pituus (l) |
| --- | --- |

c)

Vivun pituus (l)

| d) | Käynnistyspaine (p) |
| --- | --- |

d)

Käynnistyspaine (p)

4.1.7.

Staattinen massa (P)

P ei saa ylittää Pe:tä (ks. kohta 2)

4.2   Absorboidun jarruenergian tarkastaminen

| 4.2.1 | Jarruvoimat (T), jotka tarvitaan synnyttämään tyyppi I- ja tyyppi III -testausolosuhteille määritelty laahausvoima jokaiselle tarkastettavalle jarrulle (samalla ohjausjohdon paineella pm), eivät saa ylittää arvoja Te, jotka vahvistetaan liitteen 11 lisäyksen 3 kohdissa 2.1 ja 2.2 ja joita käytetään vertailujarrun testausperusteena. |
| --- | --- |

4.2.1

Jarruvoimat (T), jotka tarvitaan synnyttämään tyyppi I- ja tyyppi III -testausolosuhteille määritelty laahausvoima jokaiselle tarkastettavalle jarrulle (samalla ohjausjohdon paineella pm), eivät saa ylittää arvoja Te, jotka vahvistetaan liitteen 11 lisäyksen 3 kohdissa 2.1 ja 2.2 ja joita käytetään vertailujarrun testausperusteena.

4.3   Kuumajarrutustehon tarkastaminen

| 4.3.1 | Kunkin tarkastettavan jarrun jarruvoima (T) jarrusylinterien määrätyn paineen (p) osalta sekä tarkastettavan perävaunun tyyppi 0 -testin aikana käyttämän ohjausjohdon paineen (pm) osalta määritetään seuraavasti:






  4.3.1.1 | Tarkastettavan jarrun arvioitu jarrusylinterin iskunpituus (s) lasketaan seuraavasti:

  Tämä arvo ei saa ylittää sp:n arvoa. sp on tarkastettava ja kirjattava tämän säännön liitteen 19 kohdassa 2 määritellyn menettelyn mukaisesti, ja sitä saa käyttää ainoastaan liitteen 19 lisäyksessä 1 määritellyn testausselosteen kohtaan 3.3.1 merkityllä painealueella. |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Kunkin tarkastettavan jarrun jarruvoima (T) jarrusylinterien määrätyn paineen (p) osalta sekä tarkastettavan perävaunun tyyppi 0 -testin aikana käyttämän ohjausjohdon paineen (pm) osalta määritetään seuraavasti:

4.3.1.1

Tarkastettavan jarrun arvioitu jarrusylinterin iskunpituus (s) lasketaan seuraavasti:

Tämä arvo ei saa ylittää sp:n arvoa. sp on tarkastettava ja kirjattava tämän säännön liitteen 19 kohdassa 2 määritellyn menettelyn mukaisesti, ja sitä saa käyttää ainoastaan liitteen 19 lisäyksessä 1 määritellyn testausselosteen kohtaan 3.3.1 merkityllä painealueella.

| 4.3.1.2 | Mitataan tarkastettavan jarrun sylinterin keskimääräinen työntövoima (ThA) kohdassa 4.3.1 ilmoitetulla paineella. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Mitataan tarkastettavan jarrun sylinterin keskimääräinen työntövoima (ThA) kohdassa 4.3.1 ilmoitetulla paineella.

| 4.3.1.3 | Sen jälkeen jarrun käyttömomentti (C) lasketaan seuraavasti:
  C = ThA · l

  C ei saa olla suurempi kuin Cmax. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Sen jälkeen jarrun käyttömomentti (C) lasketaan seuraavasti:

C = ThA · l

C ei saa olla suurempi kuin Cmax.

| 4.3.1.4 | Tarkastettavan jarrun arvioitu jarruteho saadaan seuraavasti:

  R ei saa olla pienempi kuin 0,8 Re. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Tarkastettavan jarrun arvioitu jarruteho saadaan seuraavasti:

R ei saa olla pienempi kuin 0,8 Re.

| 4.3.2 | Tarkastettavan perävaunun arvioitu jarruteho saadaan seuraavasti: |
| --- | --- |

4.3.2

Tarkastettavan perävaunun arvioitu jarruteho saadaan seuraavasti:

Formula

| 4.3.3 | Tyyppi I- ja tyyppi III -testien jälkeen kuumajarrutustehot on määritettävä kohtien 4.3.1.1–4.3.1.4 mukaisesti. Kohdasta 4.3.2 saatavien arvioiden on täytettävä tämän säännön vaatimukset tarkastettavan perävaunun osalta. Arvon, jota käytetään
  ”liitteen 4 kohdassa 1.5.3 tai 1.7.2 tarkoitettuna tyyppi 0 -testissä kirjattuna arvona”,
  on oltava tarkastettavan perävaunun tyyppi 0 -testissä kirjattu arvo. |
| --- | --- |

4.3.3

Tyyppi I- ja tyyppi III -testien jälkeen kuumajarrutustehot on määritettävä kohtien 4.3.1.1–4.3.1.4 mukaisesti. Kohdasta 4.3.2 saatavien arvioiden on täytettävä tämän säännön vaatimukset tarkastettavan perävaunun osalta. Arvon, jota käytetään

”liitteen 4 kohdassa 1.5.3 tai 1.7.2 tarkoitettuna tyyppi 0 -testissä kirjattuna arvona”,

on oltava tarkastettavan perävaunun tyyppi 0 -testissä kirjattu arvo.

LISÄYS 3

Tämän liitteen lisäyksen 2 kohdissa 3.7.1 ja 3.7.2 tarkoitetun testausselostelomakkeen malli

TESTAUSSELOSTE NRO ...

1.   TUNNISTETIEDOT

| 1.1 | Akseli:
  Valmistaja (nimi ja osoite)
  Merkki ...
  Tyyppi ...
  Malli ...
  Teknisesti sallittu akselikuormitus (Pe) ...daN |
| --- | --- |

1.1

Akseli:

Valmistaja (nimi ja osoite)

Merkki ...

Tyyppi ...

Malli ...

Teknisesti sallittu akselikuormitus (Pe) ...daN

| 1.2 | Jarru:
  Valmistaja (nimi ja osoite)
  Merkki ...
  Tyyppi ...
  Malli ...
  Teknisesti sallittu jarrun käyttömomentti Cmax ...
  Automaattinen kulumissäätölaite: integroitu/ei-integroitu (1)

  Jarrurumpu tai jarrulevy (1)

  Rummun sisähalkaisija tai levyn ulkohalkaisija (1) ...
  Tehollinen säde ...
  Paksuus (2) ...
  Massa ...
  Materiaali ...
  Jarrupäällyste tai -pala (1):
  Valmistaja ...
  Tyyppi ...
  Tunniste (oltava näkyvissä, kun jarrupäällyste/-pala on kiinnitetty jarrukenkään/tukilevyyn) ...
  Leveys ...
  Paksuus ...
  Pinta-ala ...
  Kiinnitystapa ...
  Jarrun geometria, liitettävä mittapiirros seuraavasti:
  Rumpujarrut, ks. tämän lisäyksen kuva 2A
  Levyjarrut, ks. tämän lisäyksen kuva 2B |
| --- | --- |

1.2

Jarru:

Valmistaja (nimi ja osoite)

Merkki ...

Tyyppi ...

Malli ...

Teknisesti sallittu jarrun käyttömomentti Cmax ...

Automaattinen kulumissäätölaite: integroitu/ei-integroitu (1)

Jarrurumpu tai jarrulevy (1)

Rummun sisähalkaisija tai levyn ulkohalkaisija (1) ...

Tehollinen säde ...

Paksuus (2) ...

Massa ...

Materiaali ...

Jarrupäällyste tai -pala (1):

Valmistaja ...

Tyyppi ...

Tunniste (oltava näkyvissä, kun jarrupäällyste/-pala on kiinnitetty jarrukenkään/tukilevyyn) ...

Leveys ...

Paksuus ...

Pinta-ala ...

Kiinnitystapa ...

Jarrun geometria, liitettävä mittapiirros seuraavasti:

Rumpujarrut, ks. tämän lisäyksen kuva 2A

Levyjarrut, ks. tämän lisäyksen kuva 2B

| 1.3 | Pyörät:
  Yksittäinen/paripyörä (1)

  Vanteen halkaisija (D) ...
  (liitettävä tapauksen mukaan tämän lisäyksen kuvan 1A tai 1B mukainen mittapiirros) |
| --- | --- |

1.3

Pyörät:

Yksittäinen/paripyörä (1)

Vanteen halkaisija (D) ...

(liitettävä tapauksen mukaan tämän lisäyksen kuvan 1A tai 1B mukainen mittapiirros)

| 1.4 | Renkaat:
  Vertailuvierintäsäde (Re) vertailukuormituksella (Pe) ... |
| --- | --- |

1.4

Renkaat:

Vertailuvierintäsäde (Re) vertailukuormituksella (Pe) ...

| 1.5 | Jarrusylinteri:
  Valmistaja ...
  Tyyppi (mäntäsylinteri/kalvosylinteri) (1) ...
  Malli ...
  Vivun pituus (le) ... |
| --- | --- |

1.5

Jarrusylinteri:

Valmistaja ...

Tyyppi (mäntäsylinteri/kalvosylinteri) (1) ...

Malli ...

Vivun pituus (le) ...

| 1.6 | Jarrun automaattinen kulumissäätölaite (ei sovelleta, jos on kyse integroidusta automaattisesta kulumissäätölaitteesta) (3)

  Valmistaja (nimi ja osoite): ...
  Merkki: ...
  Tyyppi: ...
  Muunnos: ... |
| --- | --- |

1.6

Jarrun automaattinen kulumissäätölaite (ei sovelleta, jos on kyse integroidusta automaattisesta kulumissäätölaitteesta) (3)

Valmistaja (nimi ja osoite): ...

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Muunnos: ...

2.   TESTITULOKSET

(korjattu vierintävastuksen 0,01 . Pe ottamiseksi huomioon)

Ratatesti/inertiadynamometritesti/jarrudynamometritesti (1)

| 2.1. | O2 ja O3-luokan ajoneuvot:









  Testin tyyppi: | 0 | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Liite 11, lisäys 2, kohta: | 3.5.1.2 | 3.5.2.2/3.5.2.3 | 3.5.2.4 |
| Testinopeus | km/h | 40 | 40 | 40 |
| Jarrusylinterin paine pe | kPa | — | — | — |
| Jarrutusaika | min | | 2,55 | — |
| Kehittynyt jarruvoima Te | N | | | |
| Jarrutusteho Te/9,81Pe (Pe (kg)) | — | | | |
| Iskunpituus se | mm | | — | |
| Jarrun käyttömomentti Ce | Nm | | — | |
| Jarrun kynnysmomentti Co, e | Nm | | — | |

2.1.

O2 ja O3-luokan ajoneuvot:

Testin tyyppi:

0

I

Liite 11, lisäys 2, kohta:

3.5.1.2

3.5.2.2/3.5.2.3

3.5.2.4

Testinopeus

km/h

40

40

40

Jarrusylinterin paine pe

kPa

—

—

—

Jarrutusaika

min

2,55

—

Kehittynyt jarruvoima Te

N

Jarrutusteho Te/9,81Pe (Pe (kg))

—

Iskunpituus se

mm

—

Jarrun käyttömomentti Ce

Nm

—

Jarrun kynnysmomentti Co, e

Nm

—

| 2.2. | O4 luokan ajoneuvot:









  Testin tyyppi: | 0 | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Liite 11, lisäys 2, kohta: | 3.5.1.2 | 3.5.3.1 | 3.5.3.2 |
| Testinopeus alussa | km/h | 60 | | 60 |
| lopussa | km/h | | | |
| Jarrusylinterin paine pe | kPa | | — | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | — | 20 | — |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | — | 60 | — |
| Kehittynyt jarruvoima Te | N | | | |
| Jarrutusteho Te/9,81Pe (Pe (kg) | — | | | |
| Iskunpituus se | mm | | — | |
| Jarrun käyttömomentti Ce | Nm | | — | |
| Jarrun kynnysmomentti Co, e | Nm | | — | |

2.2.

O4 luokan ajoneuvot:

Testin tyyppi:

0

III

Liite 11, lisäys 2, kohta:

3.5.1.2

3.5.3.1

3.5.3.2

Testinopeus alussa

km/h

60

60

lopussa

km/h

Jarrusylinterin paine pe

kPa

—

Jarrutusten lukumäärä

—

—

20

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

—

60

—

Kehittynyt jarruvoima Te

N

Jarrutusteho Te/9,81Pe (Pe (kg)

—

Iskunpituus se

mm

—

Jarrun käyttömomentti Ce

Nm

—

Jarrun kynnysmomentti Co, e

Nm

—

| 2.3 | Tämä kohta täytetään vain, jos on tehty tämän säännön liitteen 19 kohdassa 4 määritellyn menettelyn mukainen testi kylmillä jarruilla suorituskykyyn liittyvien ominaisuuksien tarkastamiseksi jarrukertoimen (BF) avulla, jolloin kyseinen jarrukerroin on jarrun käyttömomentin ja jarrumomentin välinen välityssuhde. |
| --- | --- |

2.3

Tämä kohta täytetään vain, jos on tehty tämän säännön liitteen 19 kohdassa 4 määritellyn menettelyn mukainen testi kylmillä jarruilla suorituskykyyn liittyvien ominaisuuksien tarkastamiseksi jarrukertoimen (BF) avulla, jolloin kyseinen jarrukerroin on jarrun käyttömomentin ja jarrumomentin välinen välityssuhde.

| 2.3.1 | Jarrukerroin BF: ... |
| --- | --- |

2.3.1

Jarrukerroin BF: ...

3.   JARRUN AUTOMAATTISEN KULUMISSÄÄTÖLAITTEEN SUORITUSKYKY (tarvittaessa)

| 3.1 | Vapaa pyörintä liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.3 mukaisesti: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.1

Vapaa pyörintä liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.3 mukaisesti: kyllä/ei (1)

4.   Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu liitteen 11 lisäyksen 2 mukaisesti ja tarvittaessa säännön nro 13 liitteen 19 kohdan 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (4)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

5.   Hyväksyntäviranomainen (4)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

6.   Liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 3.6 määritellyn testin päätyttyä (3) säännön 13 kohdan 5.2.2.8.1 vaatimusten katsottiin täyttyneen / ei katsottu täyttyneen. (1)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

Kuva 1A

Image

| Rummun leveys
  (Xe) | Kuormitus
  (Pe) | Rengas | Vanne | Be

  (mm) | Re

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Rummun leveys

(Xe)

Kuormitus

(Pe)

Rengas

Vanne

Be

(mm)

Re

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Kuva 1B

Image

| Be
  (mm) | De
  (mm) | Ee
  (mm) | Fe
  (mm) | Re
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Be

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Re

(mm)

Kuva 2A

Jarrun geometria

l = mahdolliset pituudet (mm)

Image

| Jarrun tyyppi | ae | he | ce | de | ee | αoe | α1e | be | re | Fe | S1e | S2e | S3e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | |

Jarrun tyyppi

ae

he

ce

de

ee

αoe

α1e

be

re

Fe

S1e

S2e

S3e

Kuva 2B

Image

| le
  (mm) | ee
  (mm) | de
  (mm) | xe
  (mm) | re
  (mm) | be
  (mm) | Fe
  (cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

le

(mm)

ee

(mm)

de

(mm)

xe

(mm)

re

(mm)

be

(mm)

Fe

(cm2)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Koskee vain levyjarruja.

(3)  Täytetään ainoastaan, jos jarrun automaattinen kulumissäätölaite on asennettu.

(4)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

LISÄYS 4

Tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 3.7.3 tarkoitettu testausselosteen malli vaihtoehtoista automaattista jarrun kulumissäätölaitetta varten

TESTAUSSELOSTE NRO ...

1.   TUNNISTETIEDOT

| 1.1 | Akseli:
  Merkki: ...
  Tyyppi: ...
  Malli: ...
  Teknisesti sallittu akselikuormitus (Pe) ... daN
  Liitteen 11 lisäyksen 3 testausselosteen nro ... |
| --- | --- |

1.1

Akseli:

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Malli: ...

Teknisesti sallittu akselikuormitus (Pe) ... daN

Liitteen 11 lisäyksen 3 testausselosteen nro ...

| 1.2 | Jarru:
  Merkki: ...
  Tyyppi: ...
  Malli: ...
  Jarrupäällyste: ...
  Merkki/tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.2

Jarru:

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Malli: ...

Jarrupäällyste: ...

Merkki/tyyppi: ...

| 1.3 | Jarrulaite: ...
  Valmistaja: ...
  Tyyppi (mäntäsylinteri/kalvosylinteri) (1): ...
  Malli: ...
  Vivun pituus (1): ...mm |
| --- | --- |

1.3

Jarrulaite: ...

Valmistaja: ...

Tyyppi (mäntäsylinteri/kalvosylinteri) (1): ...

Malli: ...

Vivun pituus (1): ...mm

| 1.4 | Jarrun automaattinen kulumissäätölaite:
  Valmistaja (nimi ja osoite): ...
  Merkki: ...
  Tyyppi: ...
  Muunnos: ... |
| --- | --- |

1.4

Jarrun automaattinen kulumissäätölaite:

Valmistaja (nimi ja osoite): ...

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Muunnos: ...

2.   TESTITULOKSET

| 2.1 | Jarrun automaattisen kulumissäätölaitteen suorituskyky |
| --- | --- |

2.1

Jarrun automaattisen kulumissäätölaitteen suorituskyky

| 2.1.1 | Käyttöjarrujärjestelmien kuumajarrutusteho, joka on määritetty liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.2.1 alakohdassa a määritellyllä testillä: ...prosenttia
  tai
  Jarrusylinterin isku sA, joka on määritetty liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.2.1 alakohdassa b määritellyllä testillä: ... mm |
| --- | --- |

2.1.1

Käyttöjarrujärjestelmien kuumajarrutusteho, joka on määritetty liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.2.1 alakohdassa a määritellyllä testillä: ...prosenttia

tai

Jarrusylinterin isku sA, joka on määritetty liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.2.1 alakohdassa b määritellyllä testillä: ... mm

| 2.1.2 | Vapaa pyörintä liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.3 mukaisesti: kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.1.2

Vapaa pyörintä liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.3 mukaisesti: kyllä/ei (1)

3.   Testin suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen/tyyppihyväksyntäviranomaisen (1) nimi:

...

4.   Testin päivämäärä: ...

5.   Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.6.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

6.   Kohdassa 5 määritellyn testin päätyttyä säännön nro 13 kohdan 5.2.2.8.1 vaatimusten katsottiin täyttyneen / ei katsottu täyttyneen. (1)

7.   Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (2)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

8.   Hyväksyntäviranomainen (2)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

---

LIITE 12

Inertiajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen testausta koskevat edellytykset

1.   YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.1   Perävaunun inertiajarrujärjestelmä muodostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta sekä pyörän jarruista, jäljempänä ’jarrut’.

1.2   Hallintalaite on vetolaitteeseen (vetokytkin) kiinteästi kuuluvien komponenttien yhdistelmä.

1.3   Voimansiirron muodostavat osat, jotka sijaitsevat vetokytkimen viimeisen osan ja jarrun ensimmäisen osan välissä.

1.4   ”Jarru” on järjestelmän se osa, joka tuottaa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat. Jarrun ensimmäinen osa on joko jarrunokkaa käyttävä vipu tai sen kaltainen osa (inertiajarrujärjestelmä mekaanisella voimansiirrolla) taikka jarrusylinteri (inertiajarrujärjestelmä hydraulisella voimansiirrolla).

1.5   Jarrujärjestelmät, joissa varastoitu energia (esimerkiksi sähköinen, paineilma-, tai hydraulinen energia) siirretään vetoautosta perävaunuun ja joissa sitä ainoastaan säätelee työntövoima kytkentäkohdassa, eivät muodosta tässä säännössä tarkoitettua inertiajarrujärjestelmää.

1.6   Testit

| 1.6.1 | Jarrun olennaisten osien määrittäminen. |
| --- | --- |

1.6.1

Jarrun olennaisten osien määrittäminen.

| 1.6.2 | Hallintalaitteen olennaisten osien määrittäminen ja sen tarkastaminen, että hallintalaite on tämän säännön määräysten mukainen. |
| --- | --- |

1.6.2

Hallintalaitteen olennaisten osien määrittäminen ja sen tarkastaminen, että hallintalaite on tämän säännön määräysten mukainen.

| 1.6.3 | Ajoneuvon tarkastus:






  a) | hallintalaitteen ja jarrun yhteensopivuus ja |
| --- | --- | --- |

1.6.3

Ajoneuvon tarkastus:

a)

hallintalaitteen ja jarrun yhteensopivuus ja

| b) | voimansiirto. |
| --- | --- |

b)

voimansiirto.

2.   SYMBOLIT JA MÄÄRITELMÄT

2.1   Käytetyt yksiköt

2.1.1   Massa: kg

2.1.2   Voima: N

2.1.3   Painovoimasta johtuva kiihtyvyys: g = 9,81 m/s2

2.1.4   Momentit: Nm

2.1.5   Pinta-alat: cm2

2.1.6   Paineet: kPa

2.1.7   Pituudet: yksikkö ilmoitetaan kussakin tapauksessa erikseen.

2.2   Kaikkia jarrutyyppejä koskevat symbolit (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 1)

| 2.2.1 | : | GA | : | valmistajan ilmoittama perävaunun teknisesti sallittu ”enimmäismassa” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.2 | : | G′A | : | valmistajan ilmoittama perävaunun ”enimmäismassa”, jota voidaan jarruttaa hallintalaitteella |
| 2.2.3 | : | GB | : | perävaunun ”enimmäismassa”, jota voidaan jarruttaa perävaunun kaikkien jarrujen yhteiskäytöllä
  GB = n · GBo |
| 2.2.4 | : | GBo | : | valmistajan ilmoittama perävaunun sallitun ”enimmäismassan” osuus, jota voidaan jarruttaa yhdellä jarrulla |
| 2.2.5 | : | B* | : | vaadittu jarrutusvoima |
| 2.2.6 | : | B | : | vaadittu jarrutusvoima lisättynä vierintävastuksella |
| 2.2.7 | : | D* | : | sallittu työntövoima kytkentäkohdassa |
| 2.2.8 | : | D | : | työntövoima kytkentäkohdassa |
| 2.2.9 | : | P′ | : | hallintalaitteesta lähtevä voima |
| 2.2.10 | : | K | : | hallintalaitteen lisävoima, joka tavallisesti määritellään voiman D arvona voimaa P′ D:n funktiona ilmaisevan ekstrapolaatiokäyrän ja x-akselin leikkauspisteessä, mitattuna laitteen liikkeen keskiasennossa (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuvat 2 ja 3) |
| 2.2.11 | : | KA | : | hallintalaitteen kynnysvoima eli suurin työntövoima, joka voidaan lyhytaikaisesti kohdistaa perävaunun vetokytkimeen siten, ettei hallintalaitteessa kehity vaikuttavaa voimaa; tavanmukaisesti symboli KA määritellään mitattuna voimana, kun vetokytkintä aletaan työntää lähtöasentoon nopeudella 10–15 mm/s, kun hallintalaitteen voimansiirto on kytketty irti |
| 2.2.12 | : | D1 | : | suurin perävaunun vetokytkimeen kohdistuva voima, kun sitä työnnetään lähtöasentoon nopeudella s mm/s ± 10 % voimansiirron ollessa kytkettynä irti |
| 2.2.13 | : | D2 | : | suurin perävaunun vetokytkimeen kohdistuva voima, kun sitä vedetään nopeudella s mm/s ± 10 % asennosta, jossa se on puristettuna äärimmilleen, voimansiirron ollessa kytkettynä irti |
| 2.2.14 | : | ηHo | : | inertiajarrun hallintalaitteen teho |
| 2.2.15 | : | ηH1 | : | voimansiirtojärjestelmän teho |
| 2.2.16 | : | ηH | : | hallintalaitteen ja voimansiirron kokonaisteho ηH = ηHo · ηH1 |
| 2.2.17 | : | s | : | hallintalaitteen liikevara millimetreinä |
| 2.2.18 | : | s′ | : | hallintalaitteen tehollinen (käytettävissä oleva) liikevara millimetreinä tämän liitteen kohdan 9.4 mukaisesti määritettynä |
| 2.2.19 | : | s′′ | : | pääsylinterin lisäliikevara millimetreinä vetokytkimestä mitattuna |
| 2.2.19.1 | : | sHz | : | pääsylinterin iskunpituus millimetreinä tämän liitteen lisäyksen 1 kuvan 8 mukaisesti |
| 2.2.19.2 | : | s′′Hz | : | pääsylinterin lisäliikevara millimetreinä männänvarresta mitattuna kuvan 8 mukaisesti |
| 2.2.20 | : | so | : | liikehäviö eli vetokytkimen liikevara millimetreinä, kun sitä siirretään 300 mm vaakatason yläpuolelta 300 mm vaakatason alapuolelle voimansiirron ollessa liikkumattomana |
| 2.2.21 | : | 2sB | : | jarrukengän liike (jarrukengän liikevara) millimetreinä käyttölaitteen suuntaiselta halkaisijalta mitattuna säätämättä jarruja testin aikana |
| 2.2.22 | : | 2sB
  - | : | jarrukengän pienin keskiliike (jarrukengän pienin liikevara) (millimetreinä) rumpujarruilla varustettujen pyörän jarrujen osalta



  jossa 2r on jarrurummun halkaisija millimetreinä (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4);
  hydraulista voimansiirtoa käyttävillä levyjarruilla varustettujen pyörän jarrujen osalta:



  jossa:







  V60 | = | yhden pyörän jarrun absorboiman nesteen määrä, kun paine vastaa jarrutusvoimaa 1,2 B* = 0,6 · GBo ja renkaan suurinta sädettä, |

2.2.1

:

GA

:

valmistajan ilmoittama perävaunun teknisesti sallittu ”enimmäismassa”

2.2.2

:

G′A

:

valmistajan ilmoittama perävaunun ”enimmäismassa”, jota voidaan jarruttaa hallintalaitteella

2.2.3

:

GB

:

perävaunun ”enimmäismassa”, jota voidaan jarruttaa perävaunun kaikkien jarrujen yhteiskäytöllä

GB = n · GBo

2.2.4

:

GBo

:

valmistajan ilmoittama perävaunun sallitun ”enimmäismassan” osuus, jota voidaan jarruttaa yhdellä jarrulla

2.2.5

:

B*

:

vaadittu jarrutusvoima

2.2.6

:

B

:

vaadittu jarrutusvoima lisättynä vierintävastuksella

2.2.7

:

D*

:

sallittu työntövoima kytkentäkohdassa

2.2.8

:

D

:

työntövoima kytkentäkohdassa

2.2.9

:

P′

:

hallintalaitteesta lähtevä voima

2.2.10

:

K

:

hallintalaitteen lisävoima, joka tavallisesti määritellään voiman D arvona voimaa P′ D:n funktiona ilmaisevan ekstrapolaatiokäyrän ja x-akselin leikkauspisteessä, mitattuna laitteen liikkeen keskiasennossa (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuvat 2 ja 3)

2.2.11

:

KA

:

hallintalaitteen kynnysvoima eli suurin työntövoima, joka voidaan lyhytaikaisesti kohdistaa perävaunun vetokytkimeen siten, ettei hallintalaitteessa kehity vaikuttavaa voimaa; tavanmukaisesti symboli KA määritellään mitattuna voimana, kun vetokytkintä aletaan työntää lähtöasentoon nopeudella 10–15 mm/s, kun hallintalaitteen voimansiirto on kytketty irti

2.2.12

:

D1

:

suurin perävaunun vetokytkimeen kohdistuva voima, kun sitä työnnetään lähtöasentoon nopeudella s mm/s ± 10 % voimansiirron ollessa kytkettynä irti

2.2.13

:

D2

:

suurin perävaunun vetokytkimeen kohdistuva voima, kun sitä vedetään nopeudella s mm/s ± 10 % asennosta, jossa se on puristettuna äärimmilleen, voimansiirron ollessa kytkettynä irti

2.2.14

:

ηHo

:

inertiajarrun hallintalaitteen teho

2.2.15

:

ηH1

:

voimansiirtojärjestelmän teho

2.2.16

:

ηH

:

hallintalaitteen ja voimansiirron kokonaisteho ηH = ηHo · ηH1

2.2.17

:

s

:

hallintalaitteen liikevara millimetreinä

2.2.18

:

s′

:

hallintalaitteen tehollinen (käytettävissä oleva) liikevara millimetreinä tämän liitteen kohdan 9.4 mukaisesti määritettynä

2.2.19

:

s′′

:

pääsylinterin lisäliikevara millimetreinä vetokytkimestä mitattuna

2.2.19.1

:

sHz

:

pääsylinterin iskunpituus millimetreinä tämän liitteen lisäyksen 1 kuvan 8 mukaisesti

2.2.19.2

:

s′′Hz

:

pääsylinterin lisäliikevara millimetreinä männänvarresta mitattuna kuvan 8 mukaisesti

2.2.20

:

so

:

liikehäviö eli vetokytkimen liikevara millimetreinä, kun sitä siirretään 300 mm vaakatason yläpuolelta 300 mm vaakatason alapuolelle voimansiirron ollessa liikkumattomana

2.2.21

:

2sB

:

jarrukengän liike (jarrukengän liikevara) millimetreinä käyttölaitteen suuntaiselta halkaisijalta mitattuna säätämättä jarruja testin aikana

2.2.22

:

2sB
  *

:

jarrukengän pienin keskiliike (jarrukengän pienin liikevara) (millimetreinä) rumpujarruilla varustettujen pyörän jarrujen osalta

Formula

jossa 2r on jarrurummun halkaisija millimetreinä (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4);

hydraulista voimansiirtoa käyttävillä levyjarruilla varustettujen pyörän jarrujen osalta:

Formula

jossa:

V60

=

yhden pyörän jarrun absorboiman nesteen määrä, kun paine vastaa jarrutusvoimaa 1,2 B* = 0,6 · GBo ja renkaan suurinta sädettä,

ja

| 2rA | = | jarrulevyn ulkoläpimitta |
| --- | --- | --- |

2rA

=

jarrulevyn ulkoläpimitta

(V60 [cm3], FRZ [cm2] ja rA [mm])

2.2.23

:

M*

:

valmistajan ilmoittama jarrutusmomentti lisäyksen 3 kohdan 5 mukaisesti; tämän jarrutusmomentin on tuotettava vähintään vahvistettu jarrutusvoima B*

2.2.23.1

:

MT

:

testin jarrutusmomentti, kun ylikuormitussuojaa ei ole asennettu (kohdan 6.2.1 mukaisesti)

2.2.24

:

R

:

renkaan dynaaminen vierintäsäde (m)

2.2.25

:

n

:

jarrujen lukumäärä

2.2.26

:

Mr

:

suurin jarrutusmomentti, joka seuraa suurimmasta sallitusta liikevarasta sr tai suurimmasta sallitusta nesteen määrästä Vr, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (mukaan lukien vierintävastus = 0,01 · g · GBo)

2.2.27

:

sr

:

suurin sallittu liikevara jarruvivusta mitattuna, kun perävaunu liikkuu taaksepäin

2.2.28

:

Vr

:

suurin sallittu nestemäärä, jonka yksi jarruttava pyörä absorboi, kun perävaunu liikkuu taaksepäin.

2.3   Mekaanista voimansiirtoa käyttäviä jarrujärjestelmiä koskevat symbolit (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 5)

| 2.3.1 | : | iHo | : | perävaunun vetokytkimen liikevaran ja hallintalaitteen ulosmenon puoleisen vivun liikevaran välinen alennussuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.3.2 | : | iH1 | : | hallintalaitteen ulosmenon puoleisen vivun liikevaran ja jarruvivun liikevaran välinen alennussuhde (vaihto pienemmälle välitykselle) |
| 2.3.3 | : | iH | : | perävaunun vetokytkimen liikevaran ja jarruvivun liikevaran välinen alennussuhde
  iH = iHo · iH1 |
| 2.3.4 | : | ig | : | jarruvivun liikevaran ja jarrukengän keskiliikkeen (liikevaran) välinen alennussuhde (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4) |
| 2.3.5 | : | P | : | jarruvipuun kohdistettu voima (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4) |
| 2.3.6 | : | Po | : | jarrun palautusvoima, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, toisin sanoen kaaviossa M = f(P) voiman P arvo tämän funktion ekstrapolaation ja x-akselin leikkauspisteessä (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6) |
| 2.3.6.1 | : | Por | : | jarrun palautusvoima, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6) |
| 2.3.7 | : | P* | : | jarruvipuun kohdistettu voima jarrutusvoiman B* tuottamiseksi |
| 2.3.8 | : | PT | : | testivoima kohdan 6.2.1 mukaisesti |
| 2.3.9 | : | ρ | : | jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, määriteltynä kaavalla:
  M = ρ (P – Po) |
| 2.3.9.1 | : | ρr | : | jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, määriteltynä kaavalla:
  Mr = ρr (Pr – Por) |

2.3.1

:

iHo

:

perävaunun vetokytkimen liikevaran ja hallintalaitteen ulosmenon puoleisen vivun liikevaran välinen alennussuhde

2.3.2

:

iH1

:

hallintalaitteen ulosmenon puoleisen vivun liikevaran ja jarruvivun liikevaran välinen alennussuhde (vaihto pienemmälle välitykselle)

2.3.3

:

iH

:

perävaunun vetokytkimen liikevaran ja jarruvivun liikevaran välinen alennussuhde

iH = iHo · iH1

2.3.4

:

ig

:

jarruvivun liikevaran ja jarrukengän keskiliikkeen (liikevaran) välinen alennussuhde (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4)

2.3.5

:

P

:

jarruvipuun kohdistettu voima (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4)

2.3.6

:

Po

:

jarrun palautusvoima, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, toisin sanoen kaaviossa M = f(P) voiman P arvo tämän funktion ekstrapolaation ja x-akselin leikkauspisteessä (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6)

2.3.6.1

:

Por

:

jarrun palautusvoima, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6)

2.3.7

:

P*

:

jarruvipuun kohdistettu voima jarrutusvoiman B* tuottamiseksi

2.3.8

:

PT

:

testivoima kohdan 6.2.1 mukaisesti

2.3.9

:

ρ

:

jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, määriteltynä kaavalla:

M = ρ (P – Po)

2.3.9.1

:

ρr

:

jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, määriteltynä kaavalla:

Mr = ρr (Pr – Por)

2.4   Hydraulista voimansiirtoa käyttäviä jarrujärjestelmiä koskevat symbolit (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 8)

| 2.4.1 | : | ih | : | vetokytkimen liikevaran ja pääsylinterin männän liikevaran välinen alennussuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4.2 | : | i′g | : | sylinterien iskun alkukohdan ja jarrukengän keskiliikkeen (liikevara) välinen alennussuhde |
| 2.4.3 | : | FRZ | : | yhden pyörän jarrusylinterin männän pinta-ala rumpujarrujen osalta; levyjarrujen osalta levyn toisen puolen satulamäntien kokonaispinta-ala |
| 2.4.4 | : | FHZ | : | pääsylinterin männän pinta-ala |
| 2.4.5 | : | p | : | hydraulipaine jarrusylinterissä |
| 2.4.6 | : | po | : | palautuspaine jarrusylinterissä, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, toisin sanoen kaaviossa M = f(P) paineen p arvo tämän funktion ekstrapolaation ja x-akselin leikkauskohdassa (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7) |
| 2.4.6.1 | : | por | : | jarrun palautuspaine, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7) |
| 2.4.7 | : | p* | : | hydraulipaine jarrusylinterissä jarrutusvoiman B* tuottamiseksi |
| 2.4.8 | : | pT | : | testipaine kohdan 6.2.1 mukaisesti |
| 2.4.9 | : | ρ′ | : | jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, määriteltynä kaavalla
  M = ρ′ (p – po) |
| 2.4.9.1 | : | ρ′r | : | jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, määriteltynä kaavalla:
  Mr = ρ′r (pr – por) |

2.4.1

:

ih

:

vetokytkimen liikevaran ja pääsylinterin männän liikevaran välinen alennussuhde

2.4.2

:

i′g

:

sylinterien iskun alkukohdan ja jarrukengän keskiliikkeen (liikevara) välinen alennussuhde

2.4.3

:

FRZ

:

yhden pyörän jarrusylinterin männän pinta-ala rumpujarrujen osalta; levyjarrujen osalta levyn toisen puolen satulamäntien kokonaispinta-ala

2.4.4

:

FHZ

:

pääsylinterin männän pinta-ala

2.4.5

:

p

:

hydraulipaine jarrusylinterissä

2.4.6

:

po

:

palautuspaine jarrusylinterissä, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, toisin sanoen kaaviossa M = f(P) paineen p arvo tämän funktion ekstrapolaation ja x-akselin leikkauskohdassa (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7)

2.4.6.1

:

por

:

jarrun palautuspaine, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7)

2.4.7

:

p*

:

hydraulipaine jarrusylinterissä jarrutusvoiman B* tuottamiseksi

2.4.8

:

pT

:

testipaine kohdan 6.2.1 mukaisesti

2.4.9

:

ρ′

:

jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, määriteltynä kaavalla

M = ρ′ (p – po)

2.4.9.1

:

ρ′r

:

jarrun tunnusarvo, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, määriteltynä kaavalla:

Mr = ρ′r (pr – por)

2.5   Ylikuormitussuojiin liittyviä jarrutusvaatimuksia koskevat symbolit

| 2.5.1 | : | Dop | : | hallintalaitteen sisääntulon puoleinen käyttövoima, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5.2 | : | Mop | : | jarrumomentti, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy (valmistajan ilmoituksen mukaan) |
| 2.5.3 | : | MTop | : | testin pienin jarrutusmomentti, kun ylikuormitussuoja on asennettu (kohdan 6.2.2.2 mukaisesti) |
| 2.5.4 | : | Pop_min | : | jarruun kohdistettu voima, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy (kohdan 6.2.2.1 mukaisesti) |
| 2.5.5 | : | Pop_max | : | suurin voima (kun vetokytkin on työnnetty kokonaan lähtöasentoon), jonka ylikuormitussuoja kohdistaa jarruun (kohdan 6.2.2.3 mukaisesti) |
| 2.5.6 | : | pop_min | : | jarruun kohdistettu paine, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy (kohdan 6.2.2.1 mukaisesti) |
| 2.5.7 | : | pop_max | : | suurin hydraulipaine (kun vetokytkin on työnnetty kokonaan lähtöasentoon), jonka ylikuormitussuoja kohdistaa jarrusylinteriin (kohdan 6.2.2.3 mukaisesti) |
| 2.5.8 | : | PTop | : | testin pienin jarruvoima, kun ylikuormitussuoja on asennettu (kohdan 6.2.2.2 mukaisesti) |
| 2.5.9 | : | pTop | : | testin pienin jarrupaine, kun ylikuormitussuoja on asennettu (kohdan 6.2.2.2 mukaisesti). |

2.5.1

:

Dop

:

hallintalaitteen sisääntulon puoleinen käyttövoima, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy

2.5.2

:

Mop

:

jarrumomentti, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy (valmistajan ilmoituksen mukaan)

2.5.3

:

MTop

:

testin pienin jarrutusmomentti, kun ylikuormitussuoja on asennettu (kohdan 6.2.2.2 mukaisesti)

2.5.4

:

Pop_min

:

jarruun kohdistettu voima, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy (kohdan 6.2.2.1 mukaisesti)

2.5.5

:

Pop_max

:

suurin voima (kun vetokytkin on työnnetty kokonaan lähtöasentoon), jonka ylikuormitussuoja kohdistaa jarruun (kohdan 6.2.2.3 mukaisesti)

2.5.6

:

pop_min

:

jarruun kohdistettu paine, jolla ylikuormitussuoja käynnistyy (kohdan 6.2.2.1 mukaisesti)

2.5.7

:

pop_max

:

suurin hydraulipaine (kun vetokytkin on työnnetty kokonaan lähtöasentoon), jonka ylikuormitussuoja kohdistaa jarrusylinteriin (kohdan 6.2.2.3 mukaisesti)

2.5.8

:

PTop

:

testin pienin jarruvoima, kun ylikuormitussuoja on asennettu (kohdan 6.2.2.2 mukaisesti)

2.5.9

:

pTop

:

testin pienin jarrupaine, kun ylikuormitussuoja on asennettu (kohdan 6.2.2.2 mukaisesti).

3.   YLEISET VAATIMUKSET

| 3.1 | Voima on siirrettävä vetokytkimestä perävaunun jarruihin joko työntötankojärjestelmällä tai yhden tai useamman nesteputken välityksellä. Voimansiirron osana voidaan kuitenkin käyttää eristettyä kaapelia (bowdenkaapelia). Tämän osan on oltava mahdollisimman lyhyt. |
| --- | --- |

3.1

Voima on siirrettävä vetokytkimestä perävaunun jarruihin joko työntötankojärjestelmällä tai yhden tai useamman nesteputken välityksellä. Voimansiirron osana voidaan kuitenkin käyttää eristettyä kaapelia (bowdenkaapelia). Tämän osan on oltava mahdollisimman lyhyt.

| 3.2 | Kaikkien liitäntöihin kuuluvien pulttien on oltava hyvin suojatut. Lisäksi näiden liitäntöjen on oltava joko itsevoitelevia tai helposti voideltavissa. |
| --- | --- |

3.2

Kaikkien liitäntöihin kuuluvien pulttien on oltava hyvin suojatut. Lisäksi näiden liitäntöjen on oltava joko itsevoitelevia tai helposti voideltavissa.

| 3.3 | Inertiajarrulaitteiden on oltava sellaisia, että jos vetokytkin saavuttaa pisimmän mittansa, minkään voimansiirron osan liikevara ei lopu eikä siihen aiheudu pysyviä vääristymiä tai vikoja. Tämä on tarkastettava irrottamalla voimansiirron viimeinen osa jarrun hallintalaitteen vivuista. |
| --- | --- |

3.3

Inertiajarrulaitteiden on oltava sellaisia, että jos vetokytkin saavuttaa pisimmän mittansa, minkään voimansiirron osan liikevara ei lopu eikä siihen aiheudu pysyviä vääristymiä tai vikoja. Tämä on tarkastettava irrottamalla voimansiirron viimeinen osa jarrun hallintalaitteen vivuista.

| 3.4 | Inertiajarrujärjestelmällä varustetun yhdistelmän perävaunua on voitava peruuttaa vetoautolla ilman, että se aiheuttaa kestävän, suuremman kuin 0,08 g · GA:n laahausvoiman syntymisen. Tähän tarkoitukseen käytettyjen laitteiden on toimittava automaattisesti ja vapauduttava automaattisesti, kun perävaunu liikkuu eteenpäin. |
| --- | --- |

3.4

Inertiajarrujärjestelmällä varustetun yhdistelmän perävaunua on voitava peruuttaa vetoautolla ilman, että se aiheuttaa kestävän, suuremman kuin 0,08 g · GA:n laahausvoiman syntymisen. Tähän tarkoitukseen käytettyjen laitteiden on toimittava automaattisesti ja vapauduttava automaattisesti, kun perävaunu liikkuu eteenpäin.

| 3.5 | Kaikkien tämän liitteen kohdassa 3.4 tarkoitettua tapausta varten asennettujen erikoislaitteiden on oltava sellaiset, että seisontajarrutusteho ei huonone, kun ajoneuvo on tien nousun suuntaan. |
| --- | --- |

3.5

Kaikkien tämän liitteen kohdassa 3.4 tarkoitettua tapausta varten asennettujen erikoislaitteiden on oltava sellaiset, että seisontajarrutusteho ei huonone, kun ajoneuvo on tien nousun suuntaan.

| 3.6 | Inertiajarrujärjestelmiin voidaan liittää ylikuormitussuojat. Ne eivät saa käynnistyä pienemmällä voimalla kuin Dop = 1,2 · D* (kun kytketty hallintalaitteeseen) tai pienemmällä voimalla kuin Pop = 1,2 · P* tai pienemmällä paineella kuin pop = 1,2 · p* (kun asennettu itse jarruun), jolloin voima P* tai paine p* vastaa jarrutusvoimaa B* = 0,5 · g · GBo. |
| --- | --- |

3.6

Inertiajarrujärjestelmiin voidaan liittää ylikuormitussuojat. Ne eivät saa käynnistyä pienemmällä voimalla kuin Dop = 1,2 · D* (kun kytketty hallintalaitteeseen) tai pienemmällä voimalla kuin Pop = 1,2 · P* tai pienemmällä paineella kuin pop = 1,2 · p* (kun asennettu itse jarruun), jolloin voima P* tai paine p* vastaa jarrutusvoimaa B* = 0,5 · g · GBo.

4.   HALLINTALAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 4.1 | Hallintalaitteen liukuvien kappaleiden on oltava riittävän pitkät täyden liikevaran käyttämiseksi myös perävaunun ollessa kytkettynä vetoautoon. |
| --- | --- |

4.1

Hallintalaitteen liukuvien kappaleiden on oltava riittävän pitkät täyden liikevaran käyttämiseksi myös perävaunun ollessa kytkettynä vetoautoon.

| 4.2 | Liukuvat kappaleet on suojattava käyttäen palkeita tai muuta vastaavaa laitetta. Niiden on oltava joko voideltuja tai rakennettu itsevoitelevista materiaaleista. Kitkapinnat on tehtävä materiaalista, joka estää liukuvien kappaleiden kiinnileikkautumisen sähkökemiallisen reaktion tai mekaanisen yhteensopimattomuuden johdosta. |
| --- | --- |

4.2

Liukuvat kappaleet on suojattava käyttäen palkeita tai muuta vastaavaa laitetta. Niiden on oltava joko voideltuja tai rakennettu itsevoitelevista materiaaleista. Kitkapinnat on tehtävä materiaalista, joka estää liukuvien kappaleiden kiinnileikkautumisen sähkökemiallisen reaktion tai mekaanisen yhteensopimattomuuden johdosta.

| 4.3 | Hallintalaitteen kuormituskynnyksen (KA) on oltava vähintään 0,02 g · G′A ja enintään 0,04 g · G′A. |
| --- | --- |

4.3

Hallintalaitteen kuormituskynnyksen (KA) on oltava vähintään 0,02 g · G′A ja enintään 0,04 g · G′A.

| 4.4 | Suurin työntävä voima D1 ei saa olla suurempi kuin 0,10 g · G′A jäykillä vetoaisoilla varustetuissa perävaunuissa eikä suurempi kuin 0,067 g · G′A nivelletyillä vetoaisoilla varustetuissa moniakselisissa perävaunuissa. |
| --- | --- |

4.4

Suurin työntävä voima D1 ei saa olla suurempi kuin 0,10 g · G′A jäykillä vetoaisoilla varustetuissa perävaunuissa eikä suurempi kuin 0,067 g · G′A nivelletyillä vetoaisoilla varustetuissa moniakselisissa perävaunuissa.

| 4.5 | Suurin vetävä voima D2 ei saa olla pienempi kuin 0,1 g · G′A eikä suurempi kuin 0,5 g · G′A. |
| --- | --- |

4.5

Suurin vetävä voima D2 ei saa olla pienempi kuin 0,1 g · G′A eikä suurempi kuin 0,5 g · G′A.

5.   HALLINTALAITTEILLE TEHTÄVÄT TESTIT JA MITTAUKSET

| 5.1 | Testit suorittavalle tutkimuslaitokselle toimitetut hallintalaitteet on tarkastettava sen varmistamiseksi, että ne ovat tämän liitteen kohtien 3 ja 4 vaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

5.1

Testit suorittavalle tutkimuslaitokselle toimitetut hallintalaitteet on tarkastettava sen varmistamiseksi, että ne ovat tämän liitteen kohtien 3 ja 4 vaatimusten mukaiset.

| 5.2 | Kaikista jarrutyypeistä on mitattava seuraavat ominaisuudet:






  5.2.1 | liikevara s ja tehollinen liikevara s′ |
| --- | --- | --- |

5.2

Kaikista jarrutyypeistä on mitattava seuraavat ominaisuudet:

5.2.1

liikevara s ja tehollinen liikevara s′

| 5.2.2 | lisävoima K |
| --- | --- |

5.2.2

lisävoima K

| 5.2.3 | kynnysvoima KA |
| --- | --- |

5.2.3

kynnysvoima KA

| 5.2.4 | työntävä voima D1 |
| --- | --- |

5.2.4

työntävä voima D1

| 5.2.5 | vetävä voima D2. |
| --- | --- |

5.2.5

vetävä voima D2.

| 5.3 | Mekaanista voimansiirtoa käyttävistä inertiajarrujärjestelmistä on määritettävä seuraavat:






  5.3.1 | alennussuhde iHo, mitattuna hallintalaitteen liikkeen keskiasennosta |
| --- | --- | --- |

5.3

Mekaanista voimansiirtoa käyttävistä inertiajarrujärjestelmistä on määritettävä seuraavat:

5.3.1

alennussuhde iHo, mitattuna hallintalaitteen liikkeen keskiasennosta

| 5.3.2 | hallintalaitteesta lähtevä voima P′ vetoaisaan vaikuttavan työntövoiman D funktiona;
  lisävoima K ja teho saadaan vastaavasta näillä mittauksilla määritetystä käyrästä

  (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

5.3.2

hallintalaitteesta lähtevä voima P′ vetoaisaan vaikuttavan työntövoiman D funktiona;

lisävoima K ja teho saadaan vastaavasta näillä mittauksilla määritetystä käyrästä

(katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

| 5.4 | Hydraulista voimansiirtoa käyttävistä inertiajarrujärjestelmistä on määritettävä seuraavat:






  5.4.1 | alennussuhde ih mitattuna hallintalaitteen liikkeen keskiasennosta; |
| --- | --- | --- |

5.4

Hydraulista voimansiirtoa käyttävistä inertiajarrujärjestelmistä on määritettävä seuraavat:

5.4.1

alennussuhde ih mitattuna hallintalaitteen liikkeen keskiasennosta;

| 5.4.2 | pääsylinterin ulostulopaine p vetoaisoihin vaikuttavan työntövoiman D funktiona ja pääsylinterin männän pinta-ala FHZ valmistajan ilmoituksen mukaisesti; lisävoima K ja teho saadaan vastaavasta näillä mittauksilla määritetystä käyrästä

  (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 3); |
| --- | --- |

5.4.2

pääsylinterin ulostulopaine p vetoaisoihin vaikuttavan työntövoiman D funktiona ja pääsylinterin männän pinta-ala FHZ valmistajan ilmoituksen mukaisesti; lisävoima K ja teho saadaan vastaavasta näillä mittauksilla määritetystä käyrästä

(katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 3);

| 5.4.3 | tämän liitteen kohdassa 2.2.19 tarkoitettu pääsylinterin lisäliikevara s′′; |
| --- | --- |

5.4.3

tämän liitteen kohdassa 2.2.19 tarkoitettu pääsylinterin lisäliikevara s′′;

| 5.4.4 | pääsylinterin männän pinta-ala FHZ; |
| --- | --- |

5.4.4

pääsylinterin männän pinta-ala FHZ;

| 5.4.5 | pääsylinterin iskunpituus sHz (millimetreinä); |
| --- | --- |

5.4.5

pääsylinterin iskunpituus sHz (millimetreinä);

| 5.4.6 | pääsylinterin lisäliikevara s′′Hz (millimetreinä); |
| --- | --- |

5.4.6

pääsylinterin lisäliikevara s′′Hz (millimetreinä);

| 5.5 | Niveltyvillä vetoaisoilla varustettujen moniakselisten perävaunujen inertiajarrujärjestelmästä on mitattava tämän liitteen kohdassa 9.4.1 tarkoitettu liikehäviö so. |
| --- | --- |

5.5

Niveltyvillä vetoaisoilla varustettujen moniakselisten perävaunujen inertiajarrujärjestelmästä on mitattava tämän liitteen kohdassa 9.4.1 tarkoitettu liikehäviö so.

6.   JARRUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

6.1   Tarkastettavien jarrujen lisäksi valmistajan on toimitettava testaamisesta vastaavalle tutkimuslaitokselle jarrupiirustukset, joista käyvät ilmi olennaisten osien tyyppi, mitat ja materiaali sekä jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi. Hydraulisten jarrujen osalta piirustuksista on käytävä ilmi jarrusylinterien pinta-ala FRZ. Valmistajan on myös ilmoitettava tämän liitteen kohdassa 2.2.4 määritelty jarrutusmomentti M* ja massa GBo.

6.2   Testausolosuhteet

| 6.2.1 | Jos inertiajarrujärjestelmään ei ole asennettu eikä ole tarkoituskaan asentaa ylikuormitussuojaa, pyörän jarru on testattava seuraavilla testivoimilla tai -paineilla:
  PT = 1,8 P* tai pT = 1,8 p* ja MT = 1,8 M* tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

6.2.1

Jos inertiajarrujärjestelmään ei ole asennettu eikä ole tarkoituskaan asentaa ylikuormitussuojaa, pyörän jarru on testattava seuraavilla testivoimilla tai -paineilla:

PT = 1,8 P* tai pT = 1,8 p* ja MT = 1,8 M* tapauksen mukaan.

| 6.2.2 | Jos inertiajarrujärjestelmään on asennettu tai on tarkoitus asentaa ylikuormitussuoja, pyörän jarru on testattava seuraavilla testivoimilla tai -paineilla:






  6.2.2.1 | Valmistajan on ilmoitettava ylikuormitussuojan vähimmäisohjearvot, eivätkä ne saa olla pienempiä kuin
  Pop = 1,2 P* tai pop = 1,2 p*. |
| --- | --- | --- |

6.2.2

Jos inertiajarrujärjestelmään on asennettu tai on tarkoitus asentaa ylikuormitussuoja, pyörän jarru on testattava seuraavilla testivoimilla tai -paineilla:

6.2.2.1

Valmistajan on ilmoitettava ylikuormitussuojan vähimmäisohjearvot, eivätkä ne saa olla pienempiä kuin

Pop = 1,2 P* tai pop = 1,2 p*.

| 6.2.2.2 | Testin pienin voima PTop tai testin pienin paine pTop ja testin pienin momentti MTop ovat seuraavilla vaihtelualueilla:
  PTop = 1,1–1,2 P* tai pTop = 1,1–1,2 p*
  ja MTop = 1,1–1,2 M*. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Testin pienin voima PTop tai testin pienin paine pTop ja testin pienin momentti MTop ovat seuraavilla vaihtelualueilla:

PTop = 1,1–1,2 P* tai pTop = 1,1–1,2 p*

ja MTop = 1,1–1,2 M*.

| 6.2.2.3 | Valmistajan on ilmoitettava ylikuormitussuojaa koskevat enimmäisarvot (Pop_max tai pop_max), eivätkä ne saa olla suurempia kuin vastaava PT tai pT. |
| --- | --- |

6.2.2.3

Valmistajan on ilmoitettava ylikuormitussuojaa koskevat enimmäisarvot (Pop_max tai pop_max), eivätkä ne saa olla suurempia kuin vastaava PT tai pT.

7.   JARRUILLE SUORITETTAVAT TESTIT JA MITTAUKSET

7.1   Testit suorittavalle tutkimuslaitokselle toimitetut jarrut ja osat on testattava sen varmistamiseksi, että ne ovat tämän liitteen kohdan 6 vaatimusten mukaiset.

7.2   On määritettävä seuraavat:

| 7.2.1 | jarrukengän pienin liike (jarrukengän pienin liikevara) 2sB*; |
| --- | --- |

7.2.1

jarrukengän pienin liike (jarrukengän pienin liikevara) 2sB*;

| 7.2.2 | jarrukengän keskiliike (jarrukengän liikevara) 2sB (jonka on oltava suurempi kuin 2sB*). |
| --- | --- |

7.2.2

jarrukengän keskiliike (jarrukengän liikevara) 2sB (jonka on oltava suurempi kuin 2sB*).

7.3   Mekaanisista jarruista on määritettävä seuraavat:

| 7.3.1 | alennussuhde ig (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4); |
| --- | --- |

7.3.1

alennussuhde ig (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 4);

| 7.3.2 | voima P* jarrutusmomentin M* osalta; |
| --- | --- |

7.3.2

voima P* jarrutusmomentin M* osalta;

| 7.3.3 | momentti M* jarruvipuun kohdistetun voiman P* funktiona mekaanista voimansiirtoa käyttävissä järjestelmissä.
  Jarrutuspintojen pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon alkunopeutta 60 km/h, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, ja alkunopeutta 6 km/h, kun perävaunu liikkuu taaksepäin. Näillä mittauksilla määritetystä käyrästä on johdettava seuraavat (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6):






  7.3.3.1 | jarrun palautusvoima Po ja tunnusarvo ρ, kun perävaunu liikkuu eteenpäin; |
| --- | --- | --- |

7.3.3

momentti M* jarruvipuun kohdistetun voiman P* funktiona mekaanista voimansiirtoa käyttävissä järjestelmissä.

Jarrutuspintojen pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon alkunopeutta 60 km/h, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, ja alkunopeutta 6 km/h, kun perävaunu liikkuu taaksepäin. Näillä mittauksilla määritetystä käyrästä on johdettava seuraavat (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6):

7.3.3.1

jarrun palautusvoima Po ja tunnusarvo ρ, kun perävaunu liikkuu eteenpäin;

| 7.3.3.2 | jarrun palautusvoima Por ja tunnusarvo ρr, kun perävaunu liikkuu taaksepäin; |
| --- | --- |

7.3.3.2

jarrun palautusvoima Por ja tunnusarvo ρr, kun perävaunu liikkuu taaksepäin;

| 7.3.3.3 | suurin jarrutusmomentti Mr suurimpaan sallittuun liikevaraan sr asti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6); |
| --- | --- |

7.3.3.3

suurin jarrutusmomentti Mr suurimpaan sallittuun liikevaraan sr asti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6);

| 7.3.3.4 | suurin sallittu liikevara jarruvivusta mitattuna, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6). |
| --- | --- |

7.3.3.4

suurin sallittu liikevara jarruvivusta mitattuna, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 6).

7.4   Hydraulisista jarruista on määritettävä seuraavat:

| 7.4.1 | alennussuhde ig′ (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 8); |
| --- | --- |

7.4.1

alennussuhde ig′ (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 8);

| 7.4.2 | paine p* jarrutusmomentin M* osalta; |
| --- | --- |

7.4.2

paine p* jarrutusmomentin M* osalta;

| 7.4.3 | momentti M* jarrusylinteriin kohdistetun paineen p* funktiona hydraulista voimansiirtoa käyttävissä järjestelmissä.
  Jarrutuspintojen pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon alkunopeutta 60 km/h, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, ja alkunopeutta 6 km/h, kun perävaunu liikkuu taaksepäin. Näillä mittauksilla määritetystä käyrästä on johdettava seuraavat (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7):






  7.4.3.1 | palautuspaine po ja tunnusarvo ρ′, kun perävaunu liikkuu eteenpäin; |
| --- | --- | --- |

7.4.3

momentti M* jarrusylinteriin kohdistetun paineen p* funktiona hydraulista voimansiirtoa käyttävissä järjestelmissä.

Jarrutuspintojen pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon alkunopeutta 60 km/h, kun perävaunu liikkuu eteenpäin, ja alkunopeutta 6 km/h, kun perävaunu liikkuu taaksepäin. Näillä mittauksilla määritetystä käyrästä on johdettava seuraavat (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7):

7.4.3.1

palautuspaine po ja tunnusarvo ρ′, kun perävaunu liikkuu eteenpäin;

| 7.4.3.2 | palautuspaine por ja tunnusarvo ρ′r, kun perävaunu liikkuu taaksepäin; |
| --- | --- |

7.4.3.2

palautuspaine por ja tunnusarvo ρ′r, kun perävaunu liikkuu taaksepäin;

| 7.4.3.3 | suurin jarrutusmomentti Mr suurimpaan sallittuun nestemäärään Vr asti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7); |
| --- | --- |

7.4.3.3

suurin jarrutusmomentti Mr suurimpaan sallittuun nestemäärään Vr asti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 7);

| 7.4.3.4 | suurin sallittu nestemäärä Vr, jonka yksi jarruttava pyörä absorboi, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso lisäyksen 1 kuva 7). |
| --- | --- |

7.4.3.4

suurin sallittu nestemäärä Vr, jonka yksi jarruttava pyörä absorboi, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso lisäyksen 1 kuva 7).

| 7.4.4 | pääsylinterin männän pinta-ala FRZ. |
| --- | --- |

7.4.4

pääsylinterin männän pinta-ala FRZ.

7.5   Tyyppi I -testiä koskeva vaihtoehtoinen menettely

| 7.5.1 | Liitteen 4 kohdan 1.5 mukaista tyyppi I -testiä ei tarvitse tehdä tyyppihyväksyttäväksi toimitetulle ajoneuvolle, jos jarrujärjestelmän osat testataan inertiapenkissä liitteen 4 kohtien 1.5.2 ja 1.5.3 määräysten mukaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

7.5.1

Liitteen 4 kohdan 1.5 mukaista tyyppi I -testiä ei tarvitse tehdä tyyppihyväksyttäväksi toimitetulle ajoneuvolle, jos jarrujärjestelmän osat testataan inertiapenkissä liitteen 4 kohtien 1.5.2 ja 1.5.3 määräysten mukaisuuden varmistamiseksi.

| 7.5.2 | Tyyppi I -testiä koskeva vaihtoehtoinen menettely on suoritettava liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 3.5.2 vahvistettujen määräysten mukaisesti (sovellettavissa vastaavasti levyjarruihin). |
| --- | --- |

7.5.2

Tyyppi I -testiä koskeva vaihtoehtoinen menettely on suoritettava liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 3.5.2 vahvistettujen määräysten mukaisesti (sovellettavissa vastaavasti levyjarruihin).

8.   TESTAUSSELOSTEET

Inertiajarrujärjestelmillä varustettujen perävaunujen hyväksyntää koskevissa hakemuksissa on oltava hallintalaitetta ja jarruja koskevat testausselosteet sekä perävaunun inertiatyyppisen hallintalaitteen, voimansiirtolaitteen ja jarrujen yhteensopivuutta koskeva testausseloste. Näissä selosteissa on oltava vähintään tämän liitteen lisäyksissä 2, 3 ja 4 määrätyt tunnusarvot.

9.   AJONEUVON HALLINTALAITTEEN JA JARRUJEN YHTEENSOPIVUUS

9.1   Ajoneuvolle on tehtävä tarkastus, jossa todennetaan hallintalaitteen tunnusarvot (lisäys 2), jarrujen tunnusarvot (lisäys 3) ja tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 4 tarkoitetut perävaunun tunnusarvot, sen varmistamiseksi, että perävaunun inertiajarrujärjestelmä täyttää vahvistetut vaatimukset.

9.2   Kaikkia jarrutyyppejä koskevat yleiset tarkastukset

9.2.1   Ajoneuvosta on tarkastettava kaikki voimansiirron osat, joita ei ole tarkastettu samaan aikaan kuin hallintalaite tai jarrut. Tarkastuksen tulokset on merkittävä tämän liitteen lisäykseen 4 (esimerkiksi iH1 ja ηH1).

9.2.2   Massa

| 9.2.2.1 | Perävaunun enimmäismassa GA ei saa olla suurempi kuin enimmäismassa G′A, jolle hallintalaite on hyväksytty. |
| --- | --- |

9.2.2.1

Perävaunun enimmäismassa GA ei saa olla suurempi kuin enimmäismassa G′A, jolle hallintalaite on hyväksytty.

| 9.2.2.2 | Perävaunun enimmäismassa GA ei saa olla suurempi kuin enimmäismassa GB, jota voidaan jarruttaa perävaunun kaikkien jarrujen yhteiskäytöllä. |
| --- | --- |

9.2.2.2

Perävaunun enimmäismassa GA ei saa olla suurempi kuin enimmäismassa GB, jota voidaan jarruttaa perävaunun kaikkien jarrujen yhteiskäytöllä.

9.2.3   Voimat

| 9.2.3.1 | Kynnysvoima KA ei saa olla pienempi kuin 0,02 g · GA eikä suurempi kuin 0,04 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.1

Kynnysvoima KA ei saa olla pienempi kuin 0,02 g · GA eikä suurempi kuin 0,04 g · GA.

| 9.2.3.2 | Suurin työntävä voima D1 ei saa olla suurempi kuin 0,10 g · GA jäykällä vetoaisalla varustetuissa perävaunuissa eikä suurempi kuin 0,067 g · GA nivelletyllä vetoaisalla varustetuissa moniakselisissa perävaunuissa. |
| --- | --- |

9.2.3.2

Suurin työntävä voima D1 ei saa olla suurempi kuin 0,10 g · GA jäykällä vetoaisalla varustetuissa perävaunuissa eikä suurempi kuin 0,067 g · GA nivelletyllä vetoaisalla varustetuissa moniakselisissa perävaunuissa.

| 9.2.3.3 | Suurimman vetävän voiman D2 on oltava rajojen 0,1 g · GA ja 0,5 g · GA välissä. |
| --- | --- |

9.2.3.3

Suurimman vetävän voiman D2 on oltava rajojen 0,1 g · GA ja 0,5 g · GA välissä.

9.3   Jarrutustehon testi

| 9.3.1 | Perävaunun pyörien kehälle kohdistuvien jarrutusvoimien summa ei saa olla pienempi kuin B* = 0,50 g · GA, mukaan lukien 0,01 g · GA:n suuruinen vierintävastus. Tämä vastaa jarrutusvoimaa B, jonka suuruus on 0,49 g · GA. Tällöin suurin sallittu työntövoima kytkentäkohdassa on:






  D* = 0,067 g · GA | nivelletyllä vetoaisalla varustettujen moniakselisten perävaunujen osalta ja |
| --- | --- | --- |
| D* = 0,10 g · GA | jäykällä vetoaisalla varustettujen perävaunujen osalta. |

9.3.1

Perävaunun pyörien kehälle kohdistuvien jarrutusvoimien summa ei saa olla pienempi kuin B* = 0,50 g · GA, mukaan lukien 0,01 g · GA:n suuruinen vierintävastus. Tämä vastaa jarrutusvoimaa B, jonka suuruus on 0,49 g · GA. Tällöin suurin sallittu työntövoima kytkentäkohdassa on:

D* = 0,067 g · GA

nivelletyllä vetoaisalla varustettujen moniakselisten perävaunujen osalta ja

D* = 0,10 g · GA

jäykällä vetoaisalla varustettujen perävaunujen osalta.

Näiden ehtojen noudattamisen tarkastamiseksi on sovellettava seuraavia epäyhtälöitä:

| 9.3.1.1 | Mekaanista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä: |
| --- | --- |

9.3.1.1

Mekaanista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä:

| 9.3.1.2 | Hydraulista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä: |
| --- | --- |

9.3.1.2

Hydraulista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä:

9.4   Hallintalaitteen liikevaran tarkastaminen

| 9.4.1 | Nivelletyillä vetoaisoilla varustettujen moniakselisten perävaunujen hallintalaitteissa, joissa jarrutankojärjestelmä on riippuvainen vetolaitteen sijainnista, hallintalaitteen liikevaran s on oltava pidempi kuin hallintalaitteen tehollisen (käytettävissä olevan) liikevaran s′, jolloin ero on vähintään liikehäviötä so vastaava. Liikehäviö so ei saa olla enemmän kuin 10 prosenttia tehollisesta liikevarasta s′. |
| --- | --- |

9.4.1

Nivelletyillä vetoaisoilla varustettujen moniakselisten perävaunujen hallintalaitteissa, joissa jarrutankojärjestelmä on riippuvainen vetolaitteen sijainnista, hallintalaitteen liikevaran s on oltava pidempi kuin hallintalaitteen tehollisen (käytettävissä olevan) liikevaran s′, jolloin ero on vähintään liikehäviötä so vastaava. Liikehäviö so ei saa olla enemmän kuin 10 prosenttia tehollisesta liikevarasta s′.

| 9.4.2 | Hallintalaitteen tehollinen (käytettävissä oleva) liikevara s′ on määritettävä yksi- ja moniakselisten perävaunujen osalta seuraavasti:






  9.4.2.1 | jos jarrutankojen liikkeeseen vaikuttaa vetolaitteen kääntymiskulma:
  s′ = s - so ; |
| --- | --- | --- |

9.4.2

Hallintalaitteen tehollinen (käytettävissä oleva) liikevara s′ on määritettävä yksi- ja moniakselisten perävaunujen osalta seuraavasti:

9.4.2.1

jos jarrutankojen liikkeeseen vaikuttaa vetolaitteen kääntymiskulma:

s′ = s - so ;

| 9.4.2.2 | jos liikehäviötä ei ole:
  s′ = s ; |
| --- | --- |

9.4.2.2

jos liikehäviötä ei ole:

s′ = s ;

| 9.4.2.3 | hydraulisissa jarrujärjestelmissä:
  s′ = s - s′′. |
| --- | --- |

9.4.2.3

hydraulisissa jarrujärjestelmissä:

s′ = s - s′′.

| 9.4.3 | Hallintalaitteen liikevaran riittävyyden tarkastamiseksi on sovellettava seuraavia epäyhtälöitä:






  9.4.3.1 | Mekaanista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä: |
| --- | --- | --- |

9.4.3

Hallintalaitteen liikevaran riittävyyden tarkastamiseksi on sovellettava seuraavia epäyhtälöitä:

9.4.3.1

Mekaanista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä:

| 9.4.3.2 | Hydraulista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä: |
| --- | --- |

9.4.3.2

Hydraulista voimansiirtoa käyttävissä inertiajarrujärjestelmissä:

9.5   Lisätarkastukset

| 9.5.1 | Mekaanista voimansiirtoa käyttävien inertiajarrujärjestelmien osalta on tarkastettava, että voimat hallintalaitteesta jarruihin välittävä tankojärjestelmä on oikein asennettu. |
| --- | --- |

9.5.1

Mekaanista voimansiirtoa käyttävien inertiajarrujärjestelmien osalta on tarkastettava, että voimat hallintalaitteesta jarruihin välittävä tankojärjestelmä on oikein asennettu.

| 9.5.2 | Hydraulista voimasiirtoa käyttävien inertiajarrujärjestelmien osalta on tarkastettava, että pääsylinterin liikevara ei ole pienempi kuin s/ih. Alempaa tasoa ei saa hyväksyä. |
| --- | --- |

9.5.2

Hydraulista voimasiirtoa käyttävien inertiajarrujärjestelmien osalta on tarkastettava, että pääsylinterin liikevara ei ole pienempi kuin s/ih. Alempaa tasoa ei saa hyväksyä.

| 9.5.3 | Ajoradalla on suoritettava testi sen määrittämiseksi, miten ajoneuvo yleensä käyttäytyy jarrutuksessa eri ajonopeuksilla, kun jarruun kohdistettua voimaa ja jarrutuskertoja vaihdellaan. Itseherätteistä ja vaimentumatonta värähtelyä ei saa hyväksyä. |
| --- | --- |

9.5.3

Ajoradalla on suoritettava testi sen määrittämiseksi, miten ajoneuvo yleensä käyttäytyy jarrutuksessa eri ajonopeuksilla, kun jarruun kohdistettua voimaa ja jarrutuskertoja vaihdellaan. Itseherätteistä ja vaimentumatonta värähtelyä ei saa hyväksyä.

10.   YLEISIÄ HUOMAUTUKSIA

Edellä olevat vaatimukset koskevat mekaanista tai hydraulista voimansiirtoa käyttävien inertiajarrujärjestelmien tavallisimpia sovelluksia, etenkin sellaisia, joissa perävaunun kaikki pyörät on varustettu saman tyypin jarrulla ja saman tyypin renkaalla. Vähemmän tavallisten sovellusten tarkastamisessa edellä olevia vaatimuksia on mukautettava kyseessä olevaan tilanteeseen.

LISÄYS 1

Kuva 1

Kaikkia jarrutyyppejä koskevat symbolit

(katso tämän liitteen kohta 2.2)

Image

Kuva 2

Mekaaninen voimansiirto

(katso tämän liitteen kohdat 2.2.10 ja 5.3.2)

Image

Kuva 3

Hydraulinen voimansiirto

(katso tämän liitteen kohdat 2.2.10 ja 5.4.2)

Image

Kuva 4

Jarrun tarkastukset

(katso tämän liitteen kohdat 2.2.22 ja 2.3.4)

Image

Kuva 5

Mekaanista voimansiirtoa käyttävä jarrujärjestelmä

(katso tämän liitteen kohta 2.3)

Image

Kuva 6

Mekaaninen jarru

(katso tämän liitteen kohta 2)

Image

Kuva 7

Hydraulinen jarru

(katso tämän liitteen kohta 2)

Image

Kuva 8

Hydraulista voimansiirtoa käyttävä jarrujärjestelmä

(katso tämän liitteen kohta 2)

Image

LISÄYS 2

INERTIAJARRUJÄRJESTELMÄN HALLINTALAITTEEN TESTAUSSELOSTE

| 1. | Valmistaja ... |
| --- | --- |

1.

Valmistaja ...

| 2. | Merkki ... |
| --- | --- |

2.

Merkki ...

| 3. | Tyyppi ... |
| --- | --- |

3.

Tyyppi ...

| 4. | Niiden perävaunujen ominaisuudet, joihin hallintalaite on valmistajan mukaan tarkoitettu: |
| --- | --- |

4.

Niiden perävaunujen ominaisuudet, joihin hallintalaite on valmistajan mukaan tarkoitettu:

| 4.1 | massa G′A = ... kg |
| --- | --- |

4.1

massa G′A = ... kg

| 4.2 | suurin sallittu vetolaitteeseen pystysuorasti vaikuttava staattinen voima N ... |
| --- | --- |

4.2

suurin sallittu vetolaitteeseen pystysuorasti vaikuttava staattinen voima N ...

| 4.3 | jäykällä vetoaisalla varustettu perävaunu / nivelletyllä vetoaisalla varustettu moniakselinen perävaunu (1) |
| --- | --- |

4.3

jäykällä vetoaisalla varustettu perävaunu / nivelletyllä vetoaisalla varustettu moniakselinen perävaunu (1)

| 5. | Lyhyt kuvaus
  (Luettelo oheistetuista kaavioista ja mittapiirustuksista) |
| --- | --- |

5.

Lyhyt kuvaus

(Luettelo oheistetuista kaavioista ja mittapiirustuksista)

| 6. | Hallintalaitteen periaatteen osoittava kaavio |
| --- | --- |

6.

Hallintalaitteen periaatteen osoittava kaavio

| 7. | Liikevara s = ... mm |
| --- | --- |

7.

Liikevara s = ... mm

| 8. | Hallintalaitteen alennussuhde: |
| --- | --- |

8.

Hallintalaitteen alennussuhde:

| 8.1 | mekaanisen voimansiirtolaitteen kanssa (1)

  iHo = (mistä) ...(mihin) ... (2) |
| --- | --- |

8.1

mekaanisen voimansiirtolaitteen kanssa (1)

iHo = (mistä) ...(mihin) ... (2)

| 8.2 | hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa (1)

  ih = (mistä) ... (mihin) ... (2)

  FHZ = ...cm2

  pääsylinterin liikevara sHz ...mm
  pääsylinterin lisäliikevara s′′Hz ...mm |
| --- | --- |

8.2

hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa (1)

ih = (mistä) ... (mihin) ... (2)

FHZ = ...cm2

pääsylinterin liikevara sHz ...mm

pääsylinterin lisäliikevara s′′Hz ...mm

| 9. | Testitulokset: |
| --- | --- |

9.

Testitulokset:

| 9.1 | Teho
  mekaanisen voimansiirtolaitteen kanssa (1) ηH = ...
  hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa (1) ηH = ... |
| --- | --- |

9.1

Teho

mekaanisen voimansiirtolaitteen kanssa (1) ηH = ...

hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa (1) ηH = ...

| 9.2 | Lisävoima K = ... N |
| --- | --- |

9.2

Lisävoima K = ... N

| 9.3 | Suurin puristava voima D1 = ...N |
| --- | --- |

9.3

Suurin puristava voima D1 = ...N

| 9.4 | Suurin vetävä voima D2 = ... N |
| --- | --- |

9.4

Suurin vetävä voima D2 = ... N

| 9.5 | Kynnysvoima KA = ... N |
| --- | --- |

9.5

Kynnysvoima KA = ... N

| 9.6 | Liikehäviö ja lisäliikevara:
  kun vetolaitteen asennolla
  on vaikutusta so
   (1) = ...mm
  hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa s′′ (1) = s′′Hz · ih = ... mm |
| --- | --- |

9.6

Liikehäviö ja lisäliikevara:

kun vetolaitteen asennolla

on vaikutusta so
   (1) = ...mm

hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa s′′ (1) = s′′Hz · ih = ... mm

| 9.7 | Käyttölaitteen tehollinen (käytettävissä oleva) liikevara s′ = ...mm |
| --- | --- |

9.7

Käyttölaitteen tehollinen (käytettävissä oleva) liikevara s′ = ...mm

| 9.8 | Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu. |
| --- | --- |

9.8

Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu.

| 9.8.1 | Jos ylikuormitussuoja on asennettu hallintalaitteen voimansiirtovivun eteen: |
| --- | --- |

9.8.1

Jos ylikuormitussuoja on asennettu hallintalaitteen voimansiirtovivun eteen:

| 9.8.1.1 | Ylikuormitussuojan kynnysvoima
  Dop = ... N |
| --- | --- |

9.8.1.1

Ylikuormitussuojan kynnysvoima

Dop = ... N

| 9.8.1.2 | Jos ylikuormitussuoja on mekaaninen (1),
  suurin voima, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää
  P′max/iHo = Pop_max = ...N |
| --- | --- |

9.8.1.2

Jos ylikuormitussuoja on mekaaninen (1),

suurin voima, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää

P′max/iHo = Pop_max = ...N

| 9.8.1.3 | Jos ylikuormitussuoja on hydraulinen (1),
  paine, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää
  p′max/ih = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.1.3

Jos ylikuormitussuoja on hydraulinen (1),

paine, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää

p′max/ih = pop_max = ... N/cm2

| 9.8.2 | Jos ylikuormitussuoja on asennettu hallintalaitteen voimansiirtovivun taakse: |
| --- | --- |

9.8.2

Jos ylikuormitussuoja on asennettu hallintalaitteen voimansiirtovivun taakse:

| 9.8.2.1 | Ylikuormitussuojan kynnysvoima,
  jos ylikuormitussuoja on mekaaninen (1)

  Dop.iHo = ... N
  jos ylikuormitussuoja on hydraulinen (1)

  Dop.ih = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.1

Ylikuormitussuojan kynnysvoima,

jos ylikuormitussuoja on mekaaninen (1)

Dop.iHo = ... N

jos ylikuormitussuoja on hydraulinen (1)

Dop.ih = ... N

| 9.8.2.2 | Jos ylikuormitussuoja on mekaaninen (1),
  suurin voima, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää
  P′max = Pop_max = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.2

Jos ylikuormitussuoja on mekaaninen (1),

suurin voima, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää

P′max = Pop_max = ... N

| 9.8.2.3 | Jos ylikuormitussuoja on hydraulinen (1),
  paine, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää
  p′max = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.2.3

Jos ylikuormitussuoja on hydraulinen (1),

paine, joka inertiajarrun hallintalaitteella voidaan kehittää

p′max = pop_max = ... N/cm2

| 10. | Edellä kuvattu hallintalaite on / ei ole (1) tämän liitteen kohtien 3, 4 ja 5 vaatimusten mukainen.
  Päivämäärä ...
  Allekirjoitus ... |
| --- | --- |

10.

Edellä kuvattu hallintalaite on / ei ole (1) tämän liitteen kohtien 3, 4 ja 5 vaatimusten mukainen.

Päivämäärä ...

Allekirjoitus ...

| 11. | Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 12, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.
  Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

  Allekirjoitus: ...Päiväys: ... |
| --- | --- |

11.

Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 12, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

| 12. | Hyväksyntäviranomainen (3)

  Allekirjoitus: ...Päiväys: ... |
| --- | --- |

12.

Hyväksyntäviranomainen (3)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Ilmoitetaan iHo:n tai ih:n määrityksessä käytetyt pituudet.

(3)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

LISÄYS 3

JARRUN TESTAUSSELOSTE

| 1. | Valmistaja ... |
| --- | --- |

1.

Valmistaja ...

| 2. | Merkki ... |
| --- | --- |

2.

Merkki ...

| 3. | Tyyppi ... |
| --- | --- |

3.

Tyyppi ...

| 4. | sallittu ”enimmäismassa” pyörää kohden GBo = ... kg |
| --- | --- |

4.

sallittu ”enimmäismassa” pyörää kohden GBo = ... kg

| 5. | Jarrutusmomentti M* (valmistajan ilmoittama tämän liitteen kohdan 2.2.23
  mukaisesti) = ...Nm |
| --- | --- |

5.

Jarrutusmomentti M* (valmistajan ilmoittama tämän liitteen kohdan 2.2.23

mukaisesti) = ...Nm

| 6. | Renkaan dynaaminen vierintäsäde
  Rmin = ...m; Rmax = ...m |
| --- | --- |

6.

Renkaan dynaaminen vierintäsäde

Rmin = ...m; Rmax = ...m

| 7. | Lyhyt kuvaus
  (Luettelo kaavioista ja mittapiirustuksista) |
| --- | --- |

7.

Lyhyt kuvaus

(Luettelo kaavioista ja mittapiirustuksista)

| 8. | Jarrun periaatteen osoittava kaavio |
| --- | --- |

8.

Jarrun periaatteen osoittava kaavio

| 9. | Testitulos: |
| --- | --- |

9.

Testitulos:

mekaaninen jarru (1)

hydraulinen jarru (1)

| 9.1 | Alennussuhde
  ig = ... (2) |
| --- | --- |

9.1

Alennussuhde

ig = ... (2)

| 9.1 A | Alennussuhde
  i′g = ... (2) |
| --- | --- |

9.1 A

Alennussuhde

i′g = ... (2)

| 9.2 | Liike (liikevara)
  sB = ...mm |
| --- | --- |

9.2

Liike (liikevara)

sB = ...mm

| 9.2 A | Liike (liikevara)
  sB = ...m |
| --- | --- |

9.2 A

Liike (liikevara)

sB = ...m

| 9.3 | Vaatimusten mukainen liike
  (vaatimusten mukainen liikevara) sB* = ... mm |
| --- | --- |

9.3

Vaatimusten mukainen liike

(vaatimusten mukainen liikevara) sB* = ... mm

| 9.3 A | Vaatimusten mukainen liike
  (vaatimusten mukainen liikevara) sB* = ... mm |
| --- | --- |

9.3 A

Vaatimusten mukainen liike

(vaatimusten mukainen liikevara) sB* = ... mm

| 9.4 | Palautusvoima
  Po = ...N |
| --- | --- |

9.4

Palautusvoima

Po = ...N

| 9.4 A | Palautuspaine
  po = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.4 A

Palautuspaine

po = ... N/cm2

| 9.5 | Kerroin (tunnusluku)
  ρ = ... m |
| --- | --- |

9.5

Kerroin (tunnusluku)

ρ = ... m

| 9.5 A | Kerroin (tunnusluku)
  ρ' = ...m |
| --- | --- |

9.5 A

Kerroin (tunnusluku)

ρ' = ...m

| 9.6 | Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu. |
| --- | --- |

9.6

Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu.

| 9.6 A | Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu. |
| --- | --- |

9.6 A

Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu.

| 9.6.1 | Ylikuormitussuojan käynnistävä jarrutusmomentti
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1

Ylikuormitussuojan käynnistävä jarrutusmomentti

Mop = ... Nm

| 9.6.1 A | Ylikuormitussuojan käynnistävä jarrutusmomentti
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1 A

Ylikuormitussuojan käynnistävä jarrutusmomentti

Mop = ... Nm

| 9.7 | Voima M*:n osalta
  P* = ...N |
| --- | --- |

9.7

Voima M*:n osalta

P* = ...N

| 9.7 A | Paine M*:n osalta
  p* = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.7 A

Paine M*:n osalta

p* = ... N/cm2

| 9.8 A | Pyöräsylinterin pinta-ala
  FRZ = ...cm2 |
| --- | --- |

9.8 A

Pyöräsylinterin pinta-ala

FRZ = ...cm2

| 9.9 A | (levyjarrujen osalta)
  Nestemäärän absorptio
  V60 = ...cm3 |
| --- | --- |

9.9 A

(levyjarrujen osalta)

Nestemäärän absorptio

V60 = ...cm3

| 9.10 | Käyttöjarrun suorituskyky, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuvat 6 ja 7) |
| --- | --- |

9.10

Käyttöjarrun suorituskyky, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuvat 6 ja 7)

| 9.10.1 | Kuvan 6 mukainen suurin jarrutusmomentti Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1

Kuvan 6 mukainen suurin jarrutusmomentti Mr = ... Nm

| 9.10.1 A | Kuvan 7 mukainen suurin jarrutusmomentti Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1 A

Kuvan 7 mukainen suurin jarrutusmomentti Mr = ... Nm

| 9.10.2 | Suurin sallittu liikevara sr = ... mm |
| --- | --- |

9.10.2

Suurin sallittu liikevara sr = ... mm

| 9.10.2 A | Suurin sallittu absorboitu nestemäärä Vr = ... cm3 |
| --- | --- |

9.10.2 A

Suurin sallittu absorboitu nestemäärä Vr = ... cm3

| 9.11 | Jarrun muut ominaisuudet, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuvat 6 ja 7) |
| --- | --- |

9.11

Jarrun muut ominaisuudet, kun perävaunu liikkuu taaksepäin (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuvat 6 ja 7)

| 9.11.1 | Jarrun palautusvoima Por = ...N |
| --- | --- |

9.11.1

Jarrun palautusvoima Por = ...N

| 9.11.1 A | Jarrun palautuspaine por = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.11.1 A

Jarrun palautuspaine por = ... N/cm2

| 9.11.2 | Jarrun tunnusluku ρr = ... m |
| --- | --- |

9.11.2

Jarrun tunnusluku ρr = ... m

| 9.11.2 A | Jarrun tunnusluku ρ′r = ...m |
| --- | --- |

9.11.2 A

Jarrun tunnusluku ρ′r = ...m

| 9.12 | Tämän liitteen kohdan 7.5 mukaiset testit (tarvittaessa) (korjattu vierintävastuksen 0,01 · g · GBo ottamiseksi huomioon) |
| --- | --- |

9.12

Tämän liitteen kohdan 7.5 mukaiset testit (tarvittaessa) (korjattu vierintävastuksen 0,01 · g · GBo ottamiseksi huomioon)

| 9.12.1 | Tyyppi 0 -jarrutesti
  Testinopeus = ... km/h
  Jarrutussuhde = ... %
  Käyttövoima = ...N |
| --- | --- |

9.12.1

Tyyppi 0 -jarrutesti

Testinopeus = ... km/h

Jarrutussuhde = ... %

Käyttövoima = ...N

| 9.12.2 | Tyyppi I -jarrutesti
  Testinopeus = ... km/h
  Jatkuva jarrutussuhde = ... %
  Jarrutusaika = ...minuuttia
  Kuumajarrutusteho = ...%
  (ilmaistuna prosentteina edellä kohdassa 9.12.1 olevasta tyyppi 0 -testin tuloksesta)
  Käyttövoima = ...N |
| --- | --- |

9.12.2

Tyyppi I -jarrutesti

Testinopeus = ... km/h

Jatkuva jarrutussuhde = ... %

Jarrutusaika = ...minuuttia

Kuumajarrutusteho = ...%

(ilmaistuna prosentteina edellä kohdassa 9.12.1 olevasta tyyppi 0 -testin tuloksesta)

Käyttövoima = ...N

| 10. | Edellä tarkoitettu jarru on / ei ole (1) tässä liitteessä kuvattujen inertiajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen testausedellytysten kohdan 3 ja 6 vaatimusten mukainen.
  Jarrua saa / ei saa (1) käyttää inertiajarrujärjestelmässä, jossa ei ole ylikuormitussuojaa.
  Päiväys: ...
  Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

10.

Edellä tarkoitettu jarru on / ei ole (1) tässä liitteessä kuvattujen inertiajarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen testausedellytysten kohdan 3 ja 6 vaatimusten mukainen.

Jarrua saa / ei saa (1) käyttää inertiajarrujärjestelmässä, jossa ei ole ylikuormitussuojaa.

Päiväys: ...

Allekirjoitus: ...

| 11. | Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 12, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.
  Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

  Päiväys: ...
  Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

11.

Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 12, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

Päiväys: ...

Allekirjoitus: ...

| 12. | Hyväksyntäviranomainen (3)

  Päiväys: ...
  Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

12.

Hyväksyntäviranomainen (3)

Päiväys: ...

Allekirjoitus: ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Ilmoitetaan ig:n tai i′g:n määrityksessä käytetyt pituudet.

(3)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

LISÄYS 4

Testausseloste perävaunun inertiajarrun hallintalaitteen, voimansiirron ja jarrujen yhteensopivuudesta

| 1. | Hallintalaite ...
  kuvataan oheistetussa testausselosteessa (katso tämän liitteen lisäys 2)
  Valittu alennussuhde:
  iHo
   (1) = ... (2) tai ih
   (1) = ... (2)

  (oltava tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 8.1 tai 8.2 määritellyissä rajoissa) |
| --- | --- |

1.

Hallintalaite ...

kuvataan oheistetussa testausselosteessa (katso tämän liitteen lisäys 2)

Valittu alennussuhde:

iHo
   (1) = ... (2) tai ih
   (1) = ... (2)

(oltava tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 8.1 tai 8.2 määritellyissä rajoissa)

| 2. | Jarrut
  kuvataan oheistetussa testausselosteessa (katso tämän liitteen lisäys 3) |
| --- | --- |

2.

Jarrut

kuvataan oheistetussa testausselosteessa (katso tämän liitteen lisäys 3)

| 3. | Perävaunun voimansiirtolaitteet |
| --- | --- |

3.

Perävaunun voimansiirtolaitteet

| 3.1 | Lyhyt kuvaus ja periaatteen esittävä kaavio |
| --- | --- |

3.1

Lyhyt kuvaus ja periaatteen esittävä kaavio

| 3.2 | Perävaunun mekaanisen voimansiirtolaitteen alennussuhde ja teho
  iH1
   (1) = ... (2)

  ηH1
   (1) = ... |
| --- | --- |

3.2

Perävaunun mekaanisen voimansiirtolaitteen alennussuhde ja teho

iH1
   (1) = ... (2)

ηH1
   (1) = ...

| 4. | Perävaunu |
| --- | --- |

4.

Perävaunu

| 4.1 | Valmistaja ... |
| --- | --- |

4.1

Valmistaja ...

| 4.2 | Merkki ... |
| --- | --- |

4.2

Merkki ...

| 4.3 | Tyyppi ... |
| --- | --- |

4.3

Tyyppi ...

| 4.4 | Vetoaisan kytkennän tyyppi: jäykällä vetoaisalla varustettu perävaunu / nivelletyllä vetoaisalla varustettu moniakselinen perävaunu (1) |
| --- | --- |

4.4

Vetoaisan kytkennän tyyppi: jäykällä vetoaisalla varustettu perävaunu / nivelletyllä vetoaisalla varustettu moniakselinen perävaunu (1)

| 4.5 | Jarrujen lukumäärä n = ... |
| --- | --- |

4.5

Jarrujen lukumäärä n = ...

| 4.6 | Teknisesti sallittu enimmäismassa GA = ...kg |
| --- | --- |

4.6

Teknisesti sallittu enimmäismassa GA = ...kg

| 4.7 | Renkaan dynaaminen vierintäsäde R = ...m |
| --- | --- |

4.7

Renkaan dynaaminen vierintäsäde R = ...m

| 4.8 | Sallittu työntövoima kytkentäkohdassa
  D* = 0,10 g GA
   (1) = ...N
  tai
  D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N |
| --- | --- |

4.8

Sallittu työntövoima kytkentäkohdassa

D* = 0,10 g GA
   (1) = ...N

tai

D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N

| 4.9 | Vaadittu jarrutusvoima B* = 0,50 g GA = ...N |
| --- | --- |

4.9

Vaadittu jarrutusvoima B* = 0,50 g GA = ...N

| 4.10 | Jarruvoima B = 0,49 g GA = ...N |
| --- | --- |

4.10

Jarruvoima B = 0,49 g GA = ...N

| 5. | Yhteensopivuus – testitulokset |
| --- | --- |

5.

Yhteensopivuus – testitulokset

| 5.1 | Kynnysvoima 100 · KA/(g · GA) = ...
  (oltava 2–4) |
| --- | --- |

5.1

Kynnysvoima 100 · KA/(g · GA) = ...

(oltava 2–4)

| 5.2 | Suurin puristusvoima 100 · D1/(g · GA) = ...
  (ei saa olla suurempi kuin 10 jäykällä vetoaisalla varustetuissa perävaunuissa tai suurempi kuin 6,7 nivelletyllä vetoaisalla varustetuissa moniakselisissa perävaunuissa) |
| --- | --- |

5.2

Suurin puristusvoima 100 · D1/(g · GA) = ...

(ei saa olla suurempi kuin 10 jäykällä vetoaisalla varustetuissa perävaunuissa tai suurempi kuin 6,7 nivelletyllä vetoaisalla varustetuissa moniakselisissa perävaunuissa)

| 5.3 | Suurin vetävä voima 100 · D2/(g · GA) = ...
  (oltava 10–50) |
| --- | --- |

5.3

Suurin vetävä voima 100 · D2/(g · GA) = ...

(oltava 10–50)

| 5.4 | Teknisesti sallittu enimmäismassa inertiajarrun hallintalaitteen osalta
  G′A = ...kg
  (oltava vähintään GA) |
| --- | --- |

5.4

Teknisesti sallittu enimmäismassa inertiajarrun hallintalaitteen osalta

G′A = ...kg

(oltava vähintään GA)

| 5.5 | Teknisesti sallittu enimmäismassa perävaunun kaikkien jarrujen osalta
  GB = n · GBo = ...kg
  (oltava vähintään GA) |
| --- | --- |

5.5

Teknisesti sallittu enimmäismassa perävaunun kaikkien jarrujen osalta

GB = n · GBo = ...kg

(oltava vähintään GA)

| 5.6 | Jarrujen jarrutusmomentti
  n · M* /(B · R) = ...
  (oltava vähintään 1,0) |
| --- | --- |

5.6

Jarrujen jarrutusmomentti

n · M* /(B · R) = ...

(oltava vähintään 1,0)

| 5.6.1 | Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu inertiajarrun hallintalaitteeseen / jarruihin (1) |
| --- | --- |

5.6.1

Tämän liitteen kohdassa 3.6 tarkoitettu ylikuormitussuoja on / ei ole (1) asennettu inertiajarrun hallintalaitteeseen / jarruihin (1)

| 5.6.1.1 | kun inertiajarrun hallintalaitteeseen on asennettu mekaaninen ylikuormitussuoja (1)

  n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max)= ...
  (oltava vähintään 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.1

kun inertiajarrun hallintalaitteeseen on asennettu mekaaninen ylikuormitussuoja (1)

n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max)= ...

(oltava vähintään 1,2)

| 5.6.1.2 | kun inertiajarrun hallintalaitteeseen on asennettu hydraulinen ylikuormitussuoja (1)

  p* / p′max = ...
  (oltava vähintään 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.2

kun inertiajarrun hallintalaitteeseen on asennettu hydraulinen ylikuormitussuoja (1)

p* / p′max = ...

(oltava vähintään 1,2)

| 5.6.1.3 | jos ylikuormitussuoja on asennettu inertiajarrun hallintalaitteeseen:
  kynnysvoima Dop/D* = ...
  (oltava vähintään 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.3

jos ylikuormitussuoja on asennettu inertiajarrun hallintalaitteeseen:

kynnysvoima Dop/D* = ...

(oltava vähintään 1,2)

| 5.6.1.4 | jos ylikuormitussuoja on asennettu jarruun:
  kynnysmomentti n · Mop/(B · R) = ...
  (oltava vähintään 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.4

jos ylikuormitussuoja on asennettu jarruun:

kynnysmomentti n · Mop/(B · R) = ...

(oltava vähintään 1,2)

| 5.7 | Inertiajarrujärjestelmä mekaanisen voimansiirtolaitteen kanssa (1) |
| --- | --- |

5.7

Inertiajarrujärjestelmä mekaanisen voimansiirtolaitteen kanssa (1)

| 5.7.1 | iH = iHo · iH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.1

iH = iHo · iH1 = ...

| 5.7.2 | ηH = ηHo · ηH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.2

ηH = ηHo · ηH1 = ...

| 5.7.3 | (ei saa olla suurempi kuin iH) |
| --- | --- |

5.7.3

Formula

(ei saa olla suurempi kuin iH)

| 5.7.4 | (ei saa olla pienempi kuin iH) |
| --- | --- |

5.7.4

Formula

(ei saa olla pienempi kuin iH)

| 5.7.5 | Suhde s'/iH = ...
  kun perävaunu liikkuu taaksepäin (ei saa olla suurempi kuin sr) |
| --- | --- |

5.7.5

Suhde s'/iH = ...

kun perävaunu liikkuu taaksepäin (ei saa olla suurempi kuin sr)

| 5.7.6 | Jarrutusmomentti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, mukaan lukien vierintävastus,
  0,08 · g · GA · R = ...Nm
  (ei saa olla suurempi kuin n · Mr) |
| --- | --- |

5.7.6

Jarrutusmomentti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, mukaan lukien vierintävastus,

0,08 · g · GA · R = ...Nm

(ei saa olla suurempi kuin n · Mr)

| 5.8 | Inertiajarrujärjestelmä hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa (1) |
| --- | --- |

5.8

Inertiajarrujärjestelmä hydraulisen voimansiirtolaitteen kanssa (1)

| 5.8.1 | ih/FHZ = ... |
| --- | --- |

5.8.1

ih/FHZ = ...

| 5.8.2 | (ei saa olla suurempi kuin ih/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.2

Formula

(ei saa olla suurempi kuin ih/FHZ)

| 5.8.3 | (ei saa olla pienempi kuin ig/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.3

Formula

(ei saa olla pienempi kuin ig/FHZ)

| 5.8.4 | s/ih = ...
  (ei saa olla suurempi kuin tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 8.2 määritetty pääsylinterin liikevara) |
| --- | --- |

5.8.4

s/ih = ...

(ei saa olla suurempi kuin tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 8.2 määritetty pääsylinterin liikevara)

| 5.8.5 | Suhde s′/FHZ = ...
  kun perävaunu liikkuu taaksepäin (ei saa olla suurempi kuin Vr) |
| --- | --- |

5.8.5

Suhde s′/FHZ = ...

kun perävaunu liikkuu taaksepäin (ei saa olla suurempi kuin Vr)

| 5.8.6 | Jarrutusmomentti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, mukaan lukien vierintävastus,
  0,08 · g · GA · R = ...Nm
  (ei saa olla suurempi kuin n · Mr) |
| --- | --- |

5.8.6

Jarrutusmomentti, kun perävaunu liikkuu taaksepäin, mukaan lukien vierintävastus,

0,08 · g · GA · R = ...Nm

(ei saa olla suurempi kuin n · Mr)

| 6. | Edellä kuvattu inertiajarrujärjestelmä on / ei ole (1) tämän liitteen kohtien 3–9 vaatimusten mukainen.
  Allekirjoitus ...Päiväys ... |
| --- | --- |

6.

Edellä kuvattu inertiajarrujärjestelmä on / ei ole (1) tämän liitteen kohtien 3–9 vaatimusten mukainen.

Allekirjoitus ...Päiväys ...

| 7. | Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 12, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.
  Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

  Allekirjoitus ...Päiväys ... |
| --- | --- |

7.

Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 12, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

Allekirjoitus ...Päiväys ...

| 8. | Hyväksyntäviranomainen (3)

  Allekirjoitus ...Päiväys ... |
| --- | --- |

8.

Hyväksyntäviranomainen (3)

Allekirjoitus ...Päiväys ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Ilmoitetaan iHo:n, ih:n tai iH1:n määrityksessä käytetyt pituudet.

(3)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntäviranomainen ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

---

LIITE 13

LUKKIUTUMISENESTOJÄRJESTELMILLÄ VARUSTETTUJA AJONEUVOJA KOSKEVAT TESTIVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä määritellään lukkiutumisenestojärjestelmillä varustetuilta tieajoneuvoilta vaadittava jarrutusteho. Lisäksi perävaunua vetämään hyväksyttyjen moottorikäyttöisten ajoneuvojen sekä paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen perävaunujen on ajoneuvon ollessa kuormitettuna täytettävä tämän säännön liitteessä 10 vahvistetut yhteensopivuusvaatimukset. Kaikissa kuormitustiloissa ohjausjohtojen liittimeen on kuitenkin kehityttävä jarrutussuhde paineella 20–100 kPa tai vastaavalla digitaalisella vaatimusarvolla. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä määritellään lukkiutumisenestojärjestelmillä varustetuilta tieajoneuvoilta vaadittava jarrutusteho. Lisäksi perävaunua vetämään hyväksyttyjen moottorikäyttöisten ajoneuvojen sekä paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen perävaunujen on ajoneuvon ollessa kuormitettuna täytettävä tämän säännön liitteessä 10 vahvistetut yhteensopivuusvaatimukset. Kaikissa kuormitustiloissa ohjausjohtojen liittimeen on kuitenkin kehityttävä jarrutussuhde paineella 20–100 kPa tai vastaavalla digitaalisella vaatimusarvolla.

| 1.2 | Nykyiset lukkiutumisenestojärjestelmät käsittävät tunnistimen tai tunnistimia, säätimen tai säätimiä sekä muuntimen tai muuntimia. Tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia laitteita, jotka ovat rakenteeltaan erilaiset tai joissa lukkiutumisen estotoiminto on sisällytetty muuhun järjestelmään, pidetään tämän liitteen ja liitteen 10 mukaisina lukkiutumattomina jarrujärjestelminä, jos niiden teho vastaa tämän liitteen määräyksiä. |
| --- | --- |

1.2

Nykyiset lukkiutumisenestojärjestelmät käsittävät tunnistimen tai tunnistimia, säätimen tai säätimiä sekä muuntimen tai muuntimia. Tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia laitteita, jotka ovat rakenteeltaan erilaiset tai joissa lukkiutumisen estotoiminto on sisällytetty muuhun järjestelmään, pidetään tämän liitteen ja liitteen 10 mukaisina lukkiutumattomina jarrujärjestelminä, jos niiden teho vastaa tämän liitteen määräyksiä.

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Lukkiutumisenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan käyttöjarrujärjestelmän osaa, joka säätää automaattisesti luiston astetta pyörän pyörimissuunnassa yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

2.1

’Lukkiutumisenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan käyttöjarrujärjestelmän osaa, joka säätää automaattisesti luiston astetta pyörän pyörimissuunnassa yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana.

| 2.2 | ’Tunnistimella’ tarkoitetaan osaa, joka on suunniteltu tunnistamaan ja lähettämään säätimelle pyörien pyörimisliikkeet tai ajoneuvon liikkeet. |
| --- | --- |

2.2

’Tunnistimella’ tarkoitetaan osaa, joka on suunniteltu tunnistamaan ja lähettämään säätimelle pyörien pyörimisliikkeet tai ajoneuvon liikkeet.

| 2.3 | ’Säätimellä’ tarkoitetaan osaa, joka on suunniteltu arvioimaan tunnistimien lähettämää tietoa ja lähettämään signaalin muuntimelle. |
| --- | --- |

2.3

’Säätimellä’ tarkoitetaan osaa, joka on suunniteltu arvioimaan tunnistimien lähettämää tietoa ja lähettämään signaalin muuntimelle.

| 2.4 | ’Muuntimella’ tarkoitetaan osaa, joka on suunniteltu muuntamaan jarrutusvoimia säätimeltä vastaanotetun signaalin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

’Muuntimella’ tarkoitetaan osaa, joka on suunniteltu muuntamaan jarrutusvoimia säätimeltä vastaanotetun signaalin mukaisesti.

| 2.5 | ’Suoraan säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muunnetaan ainakin sen oman tunnistimen antamien tietojen mukaisesti. (1) |
| --- | --- |

2.5

’Suoraan säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muunnetaan ainakin sen oman tunnistimen antamien tietojen mukaisesti. (1)

| 2.6 | ’Välillisesti säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muunnetaan yhden tai useamman muun pyörän tunnistimien antamien tietojen mukaisesti. (1) |
| --- | --- |

2.6

’Välillisesti säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muunnetaan yhden tai useamman muun pyörän tunnistimien antamien tietojen mukaisesti. (1)

| 2.7 | ’Täydellä toiminnalla’ tarkoitetaan, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarruvoimaa estääkseen suoraan säädettyjä pyöriä lukkiutumasta. Jarrutuksia, joissa muuntaminen tapahtuu ainoastaan kerran pysähdyksen aikana, ei pidetä tämän määritelmän mukaisina.
  Paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen perävaunujen osalta lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täysi toiminta taataan vain, kun jonkin suoraan säädetyn pyörän jossakin jarrusylinterissä oleva paine ylittää määrätyn testin koko keston ajan toiminnan enimmäispaineen yli 100 kPa:lla. Käytettävissä olevaa syöttöpainetta ei saa nostaa 800 kPa:ta suuremmaksi. |
| --- | --- |

2.7

’Täydellä toiminnalla’ tarkoitetaan, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarruvoimaa estääkseen suoraan säädettyjä pyöriä lukkiutumasta. Jarrutuksia, joissa muuntaminen tapahtuu ainoastaan kerran pysähdyksen aikana, ei pidetä tämän määritelmän mukaisina.

Paineilmajarrujärjestelmillä varustettujen perävaunujen osalta lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täysi toiminta taataan vain, kun jonkin suoraan säädetyn pyörän jossakin jarrusylinterissä oleva paine ylittää määrätyn testin koko keston ajan toiminnan enimmäispaineen yli 100 kPa:lla. Käytettävissä olevaa syöttöpainetta ei saa nostaa 800 kPa:ta suuremmaksi.

3.   LUKKIUTUMISENESTOJÄRJESTELMIEN TYYPIT

3.1   Moottorikäyttöinen ajoneuvo katsotaan varustetuksi tämän säännön liitteen 10 kohdassa 1 tarkoitetulla lukkiutumisenestojärjestelmällä, jos siihen on asennettu jokin seuraavista järjestelmistä:

3.1.1   Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset.

3.1.2   Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset lukuun ottamatta kohdan 5.3.5 vaatimuksia.

3.1.3   Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset lukuun ottamatta kohtien 5.3.4 ja 5.3.5 vaatimuksia. Tällaisissa ajoneuvoissa erillisen akselin (tai telin), jossa ei ole yhtään suoraan säädettyä pyörää, on täytettävä tämän säännön liitteessä 10 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä koskevat vaatimukset jarrutussuhteen osalta ja pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevat vaatimukset kuorman osalta. Näiden vaatimusten täyttyminen voidaan tarkastaa korkea- tai matalakitkaisilla tienpinnoilla (enintään noin 0,8 ja 0,3) muuntamalla käyttöjarrun käyttövoimaa.

3.2   Perävaunun katsotaan olevan varustettu tämän säännön liitteen 10 kohdassa 1 tarkoitetulla lukkiutumisenestojärjestelmällä, jos ainakin kahta ajoneuvon vastakkaisilla puolilla olevaa pyörää säädetään lukkiutumisenestojärjestelmällä suoraan ja kaikkia muita pyöriä joko suoraan tai välillisesti. Varsinaisissa perävaunuissa vähintään kahta pyörää yhdellä etuakselilla ja kahta pyörää yhdellä taka-akselilla säädetään suoraan siten, että kummallakin näistä akseleista on vähintään yksi riippumaton muunnin, ja kaikkia muita pyöriä säädetään joko suoraan tai välillisesti. Lisäksi lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun perävaunun on täytettävä jokin seuraavista vaatimuksista:

3.2.1   Luokan A lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun perävaunun on täytettävä kaikki tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset.

3.2.2   Luokan B lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan B lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun perävaunun on täytettävä kaikki tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset lukuun ottamatta kohdan 6.3.2 vaatimuksia.

4.   YLEISET VAATIMUKSET

| 4.1 | Kaikki sähkökatkokset tai tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, jotka vaikuttavat järjestelmään tässä liitteessä olevien toiminta- ja tehovaatimusten osalta, mukaan lukien katkokset sähkön syötössä, säätimien ulkoisessa johdotuksessa, säätimissä (2) ja muuntimissa, on ilmoitettava kuljettajalle erityisellä varoitusvalolla. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettua keltaista varoitusvaloa. |
| --- | --- |

4.1

Kaikki sähkökatkokset tai tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, jotka vaikuttavat järjestelmään tässä liitteessä olevien toiminta- ja tehovaatimusten osalta, mukaan lukien katkokset sähkön syötössä, säätimien ulkoisessa johdotuksessa, säätimissä (2) ja muuntimissa, on ilmoitettava kuljettajalle erityisellä varoitusvalolla. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettua keltaista varoitusvaloa.

| 4.1.1 | Tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, joita ei voida havaita staattisissa olosuhteissa, on havaittava viimeistään silloin, kun ajoneuvon nopeus ylittää 10 km/h (3) Jotta estettäisiin virheellinen vikailmoitus, kun tunnistin ei tuota tietoa nopeudesta jonkin pyörän pyörimättömyyden vuoksi, tarkistus voi kuitenkin tapahtua myöhemmin, mutta viimeistään ajoneuvon nopeuden ylittäessä 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1

Tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, joita ei voida havaita staattisissa olosuhteissa, on havaittava viimeistään silloin, kun ajoneuvon nopeus ylittää 10 km/h (3) Jotta estettäisiin virheellinen vikailmoitus, kun tunnistin ei tuota tietoa nopeudesta jonkin pyörän pyörimättömyyden vuoksi, tarkistus voi kuitenkin tapahtua myöhemmin, mutta viimeistään ajoneuvon nopeuden ylittäessä 15 km/h.

| 4.1.2 | Kun lukkiutumattomaan jarrujärjestelmään kytketään virta ajoneuvon ollessa paikoillaan, sähköisesti säädetyn paineilmamuunninventtiilien on tehtävä vähintään yksi toimintakierros. |
| --- | --- |

4.1.2

Kun lukkiutumattomaan jarrujärjestelmään kytketään virta ajoneuvon ollessa paikoillaan, sähköisesti säädetyn paineilmamuunninventtiilien on tehtävä vähintään yksi toimintakierros.

| 4.2 | Moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin, jotka on varustettu lukkiutumisenestojärjestelmällä ja hyväksytty tällaisella järjestelmällä varustettujen perävaunujen vetämiseen, on asennettava perävaunun lukkiutumisenestojärjestelmää varten erillinen varoitusvalo, joka täyttää tämän liitteen kohdan 4.1 vaatimukset. Tähän tarkoitukseen on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitettuja erillisiä keltaisia varoitusvaloja, jotka aktivoituvat ISO-standardin 7638:1997 (4) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta. |
| --- | --- |

4.2

Moottorikäyttöisiin ajoneuvoihin, jotka on varustettu lukkiutumisenestojärjestelmällä ja hyväksytty tällaisella järjestelmällä varustettujen perävaunujen vetämiseen, on asennettava perävaunun lukkiutumisenestojärjestelmää varten erillinen varoitusvalo, joka täyttää tämän liitteen kohdan 4.1 vaatimukset. Tähän tarkoitukseen on käytettävä kohdassa 5.2.1.29.2 tarkoitettuja erillisiä keltaisia varoitusvaloja, jotka aktivoituvat ISO-standardin 7638:1997 (4) mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta.

| 4.3 | Lukkiutumisenestojärjestelmän vikaantuessa jäännösjarrutustehon on oltava kyseessä olevalle ajoneuvolle vahvistettu jäännösjarrutusteho tapauksessa, jossa käyttöjarrujärjestelmän voimansiirron osa vikaantuu (katso tämän säännön kohta 5.2.1.4). Tätä vaatimusta ei saa pitää poikkeuksena varajarrulle asetetuista vaatimuksista. Perävaunujen osalta lukkiutumisenestojärjestelmän vikaantuessa kohdan 4.1 mukaisesti jäännösjarrutustehon on oltava vähintään 80 prosenttia kyseessä olevan perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle määrätystä tehosta kuormitetussa tilassa. |
| --- | --- |

4.3

Lukkiutumisenestojärjestelmän vikaantuessa jäännösjarrutustehon on oltava kyseessä olevalle ajoneuvolle vahvistettu jäännösjarrutusteho tapauksessa, jossa käyttöjarrujärjestelmän voimansiirron osa vikaantuu (katso tämän säännön kohta 5.2.1.4). Tätä vaatimusta ei saa pitää poikkeuksena varajarrulle asetetuista vaatimuksista. Perävaunujen osalta lukkiutumisenestojärjestelmän vikaantuessa kohdan 4.1 mukaisesti jäännösjarrutustehon on oltava vähintään 80 prosenttia kyseessä olevan perävaunun käyttöjarrujärjestelmälle määrätystä tehosta kuormitetussa tilassa.

| 4.4 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti lukkiutumisenestojärjestelmän toimintaan. Tämä on osoitettava noudattamalla säännön nro 10 muutossarjaa 02. |
| --- | --- |

4.4

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti lukkiutumisenestojärjestelmän toimintaan. Tämä on osoitettava noudattamalla säännön nro 10 muutossarjaa 02.

| 4.5 | Käytettävissä ei saa olla käsikäyttöistä laitetta lukkiutumisenestojärjestelmän kytkemiseksi pois käytöstä tai käyttötilan säädön (5) muuttamiseksi, lukuun ottamatta ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7 määriteltyjä N2- ja N3-luokan moottorikäyttöisiä maastoajoneuvoja. Jos N2- tai N3-luokan ajoneuvoihin on asennettu tällainen laite, on seuraavien edellytysten täytyttävä:






  4.5.1 | Moottorikäyttöisen ajoneuvon, jonka lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty pois käytöstä tai jonka lukkiutumisenestojärjestelmän käyttötilan säätöä on muutettu edellä kohdassa 4.5 tarkoitetulla laitteella, on täytettävä kaikki tämän säännön liitteen 10 asiaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- | --- |

4.5

Käytettävissä ei saa olla käsikäyttöistä laitetta lukkiutumisenestojärjestelmän kytkemiseksi pois käytöstä tai käyttötilan säädön (5) muuttamiseksi, lukuun ottamatta ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 7 määriteltyjä N2- ja N3-luokan moottorikäyttöisiä maastoajoneuvoja. Jos N2- tai N3-luokan ajoneuvoihin on asennettu tällainen laite, on seuraavien edellytysten täytyttävä:

4.5.1

Moottorikäyttöisen ajoneuvon, jonka lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty pois käytöstä tai jonka lukkiutumisenestojärjestelmän käyttötilan säätöä on muutettu edellä kohdassa 4.5 tarkoitetulla laitteella, on täytettävä kaikki tämän säännön liitteen 10 asiaa koskevat vaatimukset.

| 4.5.2 | Kuljettajalle on ilmoitettava varoitusvalolla siitä, että lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty pois käytöstä tai sen käyttötilan säätöä on muutettu. Tätä tarkoitusta varten voidaan käyttää kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettua lukkiutumiseneston viasta ilmoittavaa keltaista varoitusvaloa.
  Varoitusvalo voi olla jatkuva tai vilkkuva. |
| --- | --- |

4.5.2

Kuljettajalle on ilmoitettava varoitusvalolla siitä, että lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty pois käytöstä tai sen käyttötilan säätöä on muutettu. Tätä tarkoitusta varten voidaan käyttää kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettua lukkiutumiseneston viasta ilmoittavaa keltaista varoitusvaloa.

Varoitusvalo voi olla jatkuva tai vilkkuva.

| 4.5.3 | Kun sytytys-/käynnistyslaite asetetaan jälleen ”päällä” (käynnissä) -asentoon, lukkiutumisenestojärjestelmän on automaattisesti kytkeydyttävä/palauduttava ”tiekäyttö”-asentoon. |
| --- | --- |

4.5.3

Kun sytytys-/käynnistyslaite asetetaan jälleen ”päällä” (käynnissä) -asentoon, lukkiutumisenestojärjestelmän on automaattisesti kytkeydyttävä/palauduttava ”tiekäyttö”-asentoon.

| 4.5.4 | Valmistajan toimittamassa käyttäjän käsikirjassa on varoitettava kuljettajaa lukkiutumisenestojärjestelmän käsin tehtävän irtikytkennän tai sen käyttötilan säädön muuttamisen seurauksista. |
| --- | --- |

4.5.4

Valmistajan toimittamassa käyttäjän käsikirjassa on varoitettava kuljettajaa lukkiutumisenestojärjestelmän käsin tehtävän irtikytkennän tai sen käyttötilan säädön muuttamisen seurauksista.

| 4.5.5 | Kohdassa 4.5 tarkoitetulla laitteella voidaan vetoauton kanssa käytettynä kytkeä irti perävaunun lukkiutumisenestojärjestelmä tai muuttaa sen käyttötilan säätöä. Erillinen laite pelkästään perävaunua varten ei ole sallittu. |
| --- | --- |

4.5.5

Kohdassa 4.5 tarkoitetulla laitteella voidaan vetoauton kanssa käytettynä kytkeä irti perävaunun lukkiutumisenestojärjestelmä tai muuttaa sen käyttötilan säätöä. Erillinen laite pelkästään perävaunua varten ei ole sallittu.

| 4.6 | Integroidulla hidastimella varustetut ajoneuvot on lisäksi varustettava lukkiutumisenestojärjestelmällä, joka vaikuttaa ainakin hidastimen ohjaaman akselin käyttöjarruihin ja itse hidastimeen, ja sen on täytettävä tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

4.6

Integroidulla hidastimella varustetut ajoneuvot on lisäksi varustettava lukkiutumisenestojärjestelmällä, joka vaikuttaa ainakin hidastimen ohjaaman akselin käyttöjarruihin ja itse hidastimeen, ja sen on täytettävä tämän liitteen asiaa koskevat vaatimukset.

5.   MOOTTORIKÄYTTÖISIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

5.1   Energiankulutus

Lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen on säilytettävä tehonsa, kun käyttöjarrun hallintalaitteella tehdään pitkäkestoisia täysjarrutuksia. Tämän vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava seuraavien testien avulla:

5.1.1   Testimenettely

| 5.1.1.1 | Valmistajan on ilmoitettava energianvarastointilaitteiden energian lähtötaso. Tämän tason on oltava ainakin sellainen, että kuormitetulle ajoneuvolle määrätty käyttöjarrutuksen tehokkuus taataan.
  Pneumaattisen lisälaitteen energianvarastointilaitteiden on oltava eristettyjä. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Valmistajan on ilmoitettava energianvarastointilaitteiden energian lähtötaso. Tämän tason on oltava ainakin sellainen, että kuormitetulle ajoneuvolle määrätty käyttöjarrutuksen tehokkuus taataan.

Pneumaattisen lisälaitteen energianvarastointilaitteiden on oltava eristettyjä.

| 5.1.1.2 | Alkunopeuden ollessa vähintään 50 km/h kuormatun ajoneuvon jarruilla on tehtävä ajan t pituinen täysjarrutus pinnalla, jonka kitkakerroin on enintään 0,3 (6), minä aikana on otettava huomioon välillisesti säädettyjen pyörien kuluttama energia, ja kaikkien suoraan säädettyjen pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän hallinnassa koko kyseisen ajan. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Alkunopeuden ollessa vähintään 50 km/h kuormatun ajoneuvon jarruilla on tehtävä ajan t pituinen täysjarrutus pinnalla, jonka kitkakerroin on enintään 0,3 (6), minä aikana on otettava huomioon välillisesti säädettyjen pyörien kuluttama energia, ja kaikkien suoraan säädettyjen pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän hallinnassa koko kyseisen ajan.

| 5.1.1.3 | Tämän jälkeen ajoneuvon moottori on sammutettava tai syöttö energianvarastointilaitteisiin katkaistava. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Tämän jälkeen ajoneuvon moottori on sammutettava tai syöttö energianvarastointilaitteisiin katkaistava.

| 5.1.1.4 | Tämän jälkeen tehdään käyttöjarrun hallintalaitteella täysjarrutus neljä kertaa peräkkäin ajoneuvon ollessa liikkumaton. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Tämän jälkeen tehdään käyttöjarrun hallintalaitteella täysjarrutus neljä kertaa peräkkäin ajoneuvon ollessa liikkumaton.

| 5.1.1.5 | Kun hallintalaitetta käytetään viidettä kertaa, on oltava mahdollista jarruttaa ajoneuvoa vähintään kuormitetun ajoneuvon varajarrulle vahvistetulla jarrutusteholla. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Kun hallintalaitetta käytetään viidettä kertaa, on oltava mahdollista jarruttaa ajoneuvoa vähintään kuormitetun ajoneuvon varajarrulle vahvistetulla jarrutusteholla.

| 5.1.1.6 | Testien aikana paineilmajarrujärjestelmällä varustetun perävaunun vetämiseen hyväksytyn moottorikäyttöisen ajoneuvon syöttöjohto on suljettava ja 0,5 litran vetoinen energianvarastointilaite on kytkettävä paineilman ohjausjohtoon – jos sellainen on asennettu – (tämän säännön liitteen 7 osan A kohdan 1.2.2.3 mukaisesti). Kun jarruja käytetään viidettä kertaa kohdan 5.1.1.5 mukaisesti, paineilman ohjausjohtoon syötetyn energian taso ei saa olla vähemmän kuin puolet siitä, mikä saadaan, kun täysjarrutus aloitetaan energian lähtötasosta. |
| --- | --- |

5.1.1.6

Testien aikana paineilmajarrujärjestelmällä varustetun perävaunun vetämiseen hyväksytyn moottorikäyttöisen ajoneuvon syöttöjohto on suljettava ja 0,5 litran vetoinen energianvarastointilaite on kytkettävä paineilman ohjausjohtoon – jos sellainen on asennettu – (tämän säännön liitteen 7 osan A kohdan 1.2.2.3 mukaisesti). Kun jarruja käytetään viidettä kertaa kohdan 5.1.1.5 mukaisesti, paineilman ohjausjohtoon syötetyn energian taso ei saa olla vähemmän kuin puolet siitä, mikä saadaan, kun täysjarrutus aloitetaan energian lähtötasosta.

5.1.2   Lisävaatimukset

| 5.1.2.1 | Tienpinnan kitkakerroin on mitattava testattavalla ajoneuvolla tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Tienpinnan kitkakerroin on mitattava testattavalla ajoneuvolla tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.1 kuvatulla menetelmällä.

| 5.1.2.2 | Jarrutustesti on tehtävä vaihde kytkettynä vapaalle ja joutokäynnillä, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Jarrutustesti on tehtävä vaihde kytkettynä vapaalle ja joutokäynnillä, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu.

| 5.1.2.3 | Jarrutusaika t on laskettava seuraavalla kaavalla:



  (mutta ei alle 15 sekuntia),
  jossa t ilmaistaan sekunteina ja vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h), joka on enintään 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Jarrutusaika t on laskettava seuraavalla kaavalla:

Formula

(mutta ei alle 15 sekuntia),

jossa t ilmaistaan sekunteina ja vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h), joka on enintään 160 km/h.

| 5.1.2.4 | Jos aikaa t ei voida määrittää yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa, yhteensä enintään neljää vaihetta. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Jos aikaa t ei voida määrittää yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa, yhteensä enintään neljää vaihetta.

| 5.1.2.5 | Jos testi suoritetaan useammassa vaiheessa, vaiheiden välissä ei saa syöttää uutta energiaa.
  Toisesta vaiheesta alkaen ensimmäistä jarrutusta vastaava energian kulutus voidaan ottaa huomioon vähentämällä yksi täysjarrutus tämän liitteen kohdassa 5.1.1.4 (ja 5.1.1.5, 5.1.1.6 ja 5.1.2.6) tarkoitetuista neljästä täysjarrutuksesta tämän liitteen kohdan 5.1.1 mukaisessa testissä mahdollisesti käytetyissä toisessa, kolmannessa ja neljännessä vaiheessa. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Jos testi suoritetaan useammassa vaiheessa, vaiheiden välissä ei saa syöttää uutta energiaa.

Toisesta vaiheesta alkaen ensimmäistä jarrutusta vastaava energian kulutus voidaan ottaa huomioon vähentämällä yksi täysjarrutus tämän liitteen kohdassa 5.1.1.4 (ja 5.1.1.5, 5.1.1.6 ja 5.1.2.6) tarkoitetuista neljästä täysjarrutuksesta tämän liitteen kohdan 5.1.1 mukaisessa testissä mahdollisesti käytetyissä toisessa, kolmannessa ja neljännessä vaiheessa.

| 5.1.2.6 | Tämän liitteen kohdassa 5.1.1.5 vahvistettu teho katsotaan saavutetuksi, jos neljännen jarrutuksen lopussa, kun ajoneuvo on liikkumaton, varastointilaitteiden energian taso on sama tai suurempi kuin kuormatun ajoneuvon varajarrulta vaadittu. |
| --- | --- |

5.1.2.6

Tämän liitteen kohdassa 5.1.1.5 vahvistettu teho katsotaan saavutetuksi, jos neljännen jarrutuksen lopussa, kun ajoneuvo on liikkumaton, varastointilaitteiden energian taso on sama tai suurempi kuin kuormatun ajoneuvon varajarrulta vaadittu.

5.2   Pitokyvyn hyödyntäminen

| 5.2.1. | Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntämisessä otetaan huomioon teoreettisen vähimmäismatkan ylittävän jarrutusmatkan todellinen kasvu. Lukkiutumisenestojärjestelmää on pidettävä hyväksyttävänä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.2. |
| --- | --- |

5.2.1.

Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntämisessä otetaan huomioon teoreettisen vähimmäismatkan ylittävän jarrutusmatkan todellinen kasvu. Lukkiutumisenestojärjestelmää on pidettävä hyväksyttävänä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.2.

| 5.2.2 | Pitokyvyn hyödyntäminen ε on mitattava tienpinnoilla, joiden kitkakerroin on enintään 0,3 (6) ja noin 0,8 (kuiva tie), alkunopeuden ollessa 50 km/h. Jarrujen lämpötilaerojen vaikutusten poistamiseksi suositellaan, että zAL määritetään ennen k:n määrittämistä. |
| --- | --- |

5.2.2

Pitokyvyn hyödyntäminen ε on mitattava tienpinnoilla, joiden kitkakerroin on enintään 0,3 (6) ja noin 0,8 (kuiva tie), alkunopeuden ollessa 50 km/h. Jarrujen lämpötilaerojen vaikutusten poistamiseksi suositellaan, että zAL määritetään ennen k:n määrittämistä.

| 5.2.3 | Kitkakertoimen (k) määrittämiseksi tarvittava testausmenettely ja pitokyvyn hyödyntämisen (ε) laskemiseen tarvittavat kaavat ovat tämän liitteen lisäyksessä 2. |
| --- | --- |

5.2.3

Kitkakertoimen (k) määrittämiseksi tarvittava testausmenettely ja pitokyvyn hyödyntämisen (ε) laskemiseen tarvittavat kaavat ovat tämän liitteen lisäyksessä 2.

| 5.2.4 | Lukkiutumisenestojarrujärjestelmän pitokyvyn hyödyntäminen tarkastetaan valmiilla ajoneuvoilla, joissa on luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmä. Jos ajoneuvossa on luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä, ainoastaan niiden akselien, joissa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä, on täytettävä tämä vaatimus. |
| --- | --- |

5.2.4

Lukkiutumisenestojarrujärjestelmän pitokyvyn hyödyntäminen tarkastetaan valmiilla ajoneuvoilla, joissa on luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmä. Jos ajoneuvossa on luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä, ainoastaan niiden akselien, joissa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä, on täytettävä tämä vaatimus.

| 5.2.5 | Ehto ε ≥ 0,75 on tarkastettava sekä ajoneuvo kuormattuna että ajoneuvo kuormaamattomana. (7)

  Ajoneuvon testaus kuormattuna korkean kitkakertoimen pinnalla voidaan jättää tekemättä, jos määräysten mukaisella hallintalaitteeseen kohdistuvalla voimalla ei saavuteta lukkiutumisenestojärjestelmän täyttä toimintaa.
  Kuormaamattoman ajoneuvon testissä käyttövoimaa voidaan lisätä aina 100 daN:iin, jos toimintaa ei saavuteta täyden voiman arvolla (8). Jos 100 daN ei riitä järjestelmän toiminnan saavuttamiseen, tämä testi voidaan jättää tekemättä. Paineilmajarrujärjestelmien ilmanpaine ei saa tässä testissä nousta katkaisupainetta korkeammaksi. |
| --- | --- |

5.2.5

Ehto ε ≥ 0,75 on tarkastettava sekä ajoneuvo kuormattuna että ajoneuvo kuormaamattomana. (7)

Ajoneuvon testaus kuormattuna korkean kitkakertoimen pinnalla voidaan jättää tekemättä, jos määräysten mukaisella hallintalaitteeseen kohdistuvalla voimalla ei saavuteta lukkiutumisenestojärjestelmän täyttä toimintaa.

Kuormaamattoman ajoneuvon testissä käyttövoimaa voidaan lisätä aina 100 daN:iin, jos toimintaa ei saavuteta täyden voiman arvolla (8). Jos 100 daN ei riitä järjestelmän toiminnan saavuttamiseen, tämä testi voidaan jättää tekemättä. Paineilmajarrujärjestelmien ilmanpaine ei saa tässä testissä nousta katkaisupainetta korkeammaksi.

5.3   Lisätarkastukset

Seuraavat lisätarkastukset on suoritettava vaihde vapaalla, kun ajoneuvo on kuormattu ja kun ajoneuvo on kuormaamaton:

| 5.3.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) tämän liitteen kohdassa 5.2.2 ilmoitetuilla tienpinnoilla, kun testi tehdään alkunopeudella 40 km/h sekä suurella alkunopeudella seuraavan taulukon mukaisesti (9)
   (10): | Ajoneuvoluokka | Testin enimmäisnopeus |
| --- | --- | --- | --- |
| Korkean kitkakertoimen pinta | Kaikki luokat, paitsi N2, N3 kuormattuna | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| N2, N3 kuormattuna | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| Matalan kitkakertoimen pinta | N1 | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| M2, M3, N2, paitsi puoliperävaunujen vetoautot | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| N3 ja N2, puoliperävaunujen vetoautot | 0,8 vmax ≤ 70 km/h |

5.3.1

Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) tämän liitteen kohdassa 5.2.2 ilmoitetuilla tienpinnoilla, kun testi tehdään alkunopeudella 40 km/h sekä suurella alkunopeudella seuraavan taulukon mukaisesti (9)
   (10):

Ajoneuvoluokka

Testin enimmäisnopeus

Korkean kitkakertoimen pinta

Kaikki luokat, paitsi N2, N3 kuormattuna

0,8 vmax ≤ 120 km/h

N2, N3 kuormattuna

0,8 vmax ≤ 80 km/h

Matalan kitkakertoimen pinta

N1

0,8 vmax ≤ 120 km/h

M2, M3, N2, paitsi puoliperävaunujen vetoautot

0,8 vmax ≤ 80 km/h

N3 ja N2, puoliperävaunujen vetoautot

0,8 vmax ≤ 70 km/h

| 5.3.2 | Kun akseli siirtyy korkean kitkakertoimen pinnalta (kH) matalan kitkakertoimen pinnalle (kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (8), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin korkean kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu suurella ja pienellä nopeudella tämän liitteen kohdassa 5.3.1 määrätyin edellytyksin (10). |
| --- | --- |

5.3.2

Kun akseli siirtyy korkean kitkakertoimen pinnalta (kH) matalan kitkakertoimen pinnalle (kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (8), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin korkean kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu suurella ja pienellä nopeudella tämän liitteen kohdassa 5.3.1 määrätyin edellytyksin (10).

| 5.3.3 | Kun ajoneuvo siirtyy matalan kitkakertoimen pinnalta (kL) korkean kitkakertoimen pinnalle (kH), missä kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (8), on ajoneuvon hidastuvuuden noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkusuunnastaan. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin pienen kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu noin 50 km/h:n nopeudella. |
| --- | --- |

5.3.3

Kun ajoneuvo siirtyy matalan kitkakertoimen pinnalta (kL) korkean kitkakertoimen pinnalle (kH), missä kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (8), on ajoneuvon hidastuvuuden noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkusuunnastaan. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin pienen kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu noin 50 km/h:n nopeudella.

| 5.3.4. | Kun luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, joilla on erilainen kitkakerroin (kH ja kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) 50 km/h:n nopeudessa. |
| --- | --- |

5.3.4.

Kun luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, joilla on erilainen kitkakerroin (kH ja kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH/kL ≥ 2 (11), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) 50 km/h:n nopeudessa.

| 5.3.5 | Lisäksi kuormattujen ajoneuvojen, jotka on varustettu luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmillä, on tämän liitteen kohdassa 5.3.4 tarkoitetuissa olosuhteissa täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistettu jarrutussuhde. |
| --- | --- |

5.3.5

Lisäksi kuormattujen ajoneuvojen, jotka on varustettu luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmillä, on tämän liitteen kohdassa 5.3.4 tarkoitetuissa olosuhteissa täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistettu jarrutussuhde.

| 5.3.6 | Tämän liitteen kohdissa 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitetuissa testeissä on kuitenkin sallittava pyörien lukkiutuminen lyhyiksi jaksoiksi. Lisäksi pyörien lukkiutuminen on sallittua, kun ajoneuvon nopeus on alle 15 km/h; samoin välillisesti säädettyjen pyörien lukkiutuminen on sallittua kaikilla nopeuksilla, mutta ajoneuvon vakaus ja ohjautuvuus eivät saa kärsiä. |
| --- | --- |

5.3.6

Tämän liitteen kohdissa 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitetuissa testeissä on kuitenkin sallittava pyörien lukkiutuminen lyhyiksi jaksoiksi. Lisäksi pyörien lukkiutuminen on sallittua, kun ajoneuvon nopeus on alle 15 km/h; samoin välillisesti säädettyjen pyörien lukkiutuminen on sallittua kaikilla nopeuksilla, mutta ajoneuvon vakaus ja ohjautuvuus eivät saa kärsiä.

| 5.3.7 | Tämän liitteen kohdissa 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitettujen testien aikana on sallittua korjata ohjaussuuntaa, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja enintään 240 astetta kokonaisuudessaan. Lisäksi ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason on näiden testien alussa ylitettävä korkean ja matalan kitkakertoimen pinnan välinen raja eikä mikään (ulompien) renkaiden osa saa näiden testien aikana ylittää tätä rajaa. (7) |
| --- | --- |

5.3.7

Tämän liitteen kohdissa 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitettujen testien aikana on sallittua korjata ohjaussuuntaa, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja enintään 240 astetta kokonaisuudessaan. Lisäksi ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason on näiden testien alussa ylitettävä korkean ja matalan kitkakertoimen pinnan välinen raja eikä mikään (ulompien) renkaiden osa saa näiden testien aikana ylittää tätä rajaa. (7)

6.   PERÄVAUNUJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

6.1   Energiankulutus

Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustetut perävaunut on suunniteltava siten, että vaikka käyttöjarrun hallintalaitteella on tehty tietyn aikaa kestävä täysjarrutus, ajoneuvossa on riittävästi energiaa sen pysäyttämiseksi kohtuullisella matkalla.

| 6.1.1 | Edellä olevan vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava jäljempänä esitetyllä menettelyllä siten, että ajoneuvo on kuormaamattomana suoralla ja tasaisella tiellä, jonka pinnalla on hyvä kitkakerroin (12), ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle ja säätöventtiili/ kuormituksen tunnistusventtiili (jos sellainen on asennettu) pidetään koko testin ajan asennossa ”kuormitettu”. |
| --- | --- |

6.1.1

Edellä olevan vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava jäljempänä esitetyllä menettelyllä siten, että ajoneuvo on kuormaamattomana suoralla ja tasaisella tiellä, jonka pinnalla on hyvä kitkakerroin (12), ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle ja säätöventtiili/ kuormituksen tunnistusventtiili (jos sellainen on asennettu) pidetään koko testin ajan asennossa ”kuormitettu”.

| 6.1.2 | Paineilmajarrujärjestelmien osalta energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on vastattava 800 kPa:n painetta perävaunun syöttöjohdon liittimessä. |
| --- | --- |

6.1.2

Paineilmajarrujärjestelmien osalta energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on vastattava 800 kPa:n painetta perävaunun syöttöjohdon liittimessä.

| 6.1.3 | Ajoneuvon alkunopeuden ollessa vähintään 30 km/h on tehtävä ajan t = 15 s pituinen täysjarrutus, jonka aikana kaikkien pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän säätäminä. Tämän testin aikana energian syötön energianvarastointilaitteisiin on oltava katkaistu.
  Jos aikaa t = 15 sekuntia ei saada täyttymään yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa vaihetta. Näiden vaiheiden aikana energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää uutta energiaa, ja toisesta vaiheesta alkaen on otettava huomioon jarrusylinterien täyttämiseen tarvittava ylimääräinen energiankulutus esimerkiksi seuraavalla testausmenettelyllä.
  Säiliöiden paine ensimmäisen vaiheen alussa on tämän liitteen kohdassa 6.1.2 määritellyn mukainen. Seuraavien vaiheiden alussa säiliöiden paine ei saa jarrutuksen jälkeen olla pienempi kuin säiliöiden paine edellisen vaiheen lopussa.
  Myöhemmissä vaiheissa otetaan huomioon ainoastaan aika siitä hetkestä, jona säiliöissä oleva paine on sama kuin edellisen vaiheen lopussa. |
| --- | --- |

6.1.3

Ajoneuvon alkunopeuden ollessa vähintään 30 km/h on tehtävä ajan t = 15 s pituinen täysjarrutus, jonka aikana kaikkien pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän säätäminä. Tämän testin aikana energian syötön energianvarastointilaitteisiin on oltava katkaistu.

Jos aikaa t = 15 sekuntia ei saada täyttymään yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa vaihetta. Näiden vaiheiden aikana energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää uutta energiaa, ja toisesta vaiheesta alkaen on otettava huomioon jarrusylinterien täyttämiseen tarvittava ylimääräinen energiankulutus esimerkiksi seuraavalla testausmenettelyllä.

Säiliöiden paine ensimmäisen vaiheen alussa on tämän liitteen kohdassa 6.1.2 määritellyn mukainen. Seuraavien vaiheiden alussa säiliöiden paine ei saa jarrutuksen jälkeen olla pienempi kuin säiliöiden paine edellisen vaiheen lopussa.

Myöhemmissä vaiheissa otetaan huomioon ainoastaan aika siitä hetkestä, jona säiliöissä oleva paine on sama kuin edellisen vaiheen lopussa.

| 6.1.4 | Jarrutuksen lopussa, kun ajoneuvo on liikkumaton, käyttöjarrun hallintalaitteella on jarrutettava täysimääräisesti neljä kertaa. Viidennen jarrutuksen aikana toimintapiirin paineen on oltava sellainen, että se on riittävä tuottamaan pyörien kehällä sellaisen kokonaisjarrutusvoiman, joka on vähintään 22,5 prosenttia suurimmasta staattisesta pyörän kuormituksesta, ja ettei se aiheuta lukkiutumisenestojärjestelmän piiriin kuulumattomien jarrujärjestelmien automaattista jarrutusta. |
| --- | --- |

6.1.4

Jarrutuksen lopussa, kun ajoneuvo on liikkumaton, käyttöjarrun hallintalaitteella on jarrutettava täysimääräisesti neljä kertaa. Viidennen jarrutuksen aikana toimintapiirin paineen on oltava sellainen, että se on riittävä tuottamaan pyörien kehällä sellaisen kokonaisjarrutusvoiman, joka on vähintään 22,5 prosenttia suurimmasta staattisesta pyörän kuormituksesta, ja ettei se aiheuta lukkiutumisenestojärjestelmän piiriin kuulumattomien jarrujärjestelmien automaattista jarrutusta.

6.2   Pitokyvyn hyödyntäminen

| 6.2.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuja jarrujärjestelmiä on pidettävä hyväksyttävinä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 2. Tämä ehto tarkastetaan ajoneuvo kuormaamattomana suoralla ja tasaisella tiellä, jonka pinnalla on hyvä kitkakerroin (12)
   (13). |
| --- | --- |

6.2.1

Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuja jarrujärjestelmiä on pidettävä hyväksyttävinä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 2. Tämä ehto tarkastetaan ajoneuvo kuormaamattomana suoralla ja tasaisella tiellä, jonka pinnalla on hyvä kitkakerroin (12)
   (13).

| 6.2.2 | Jarrujen lämpötilaerojen vaikutusten poistamiseksi suositellaan, että zRAL määritetään ennen kR:n määrittämistä. |
| --- | --- |

6.2.2

Jarrujen lämpötilaerojen vaikutusten poistamiseksi suositellaan, että zRAL määritetään ennen kR:n määrittämistä.

6.3   Lisätarkastukset

| 6.3.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua yli 15 km/h:n nopeuksilla, kun vetoauton hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8). Tämä on tarkastettava tämän liitteen kohdassa 6.2 vahvistetuissa olosuhteissa alkunopeuksilla 40 km/h ja 80 km/h. |
| --- | --- |

6.3.1

Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua yli 15 km/h:n nopeuksilla, kun vetoauton hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8). Tämä on tarkastettava tämän liitteen kohdassa 6.2 vahvistetuissa olosuhteissa alkunopeuksilla 40 km/h ja 80 km/h.

| 6.3.2 | Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan ainoastaan luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettuihin perävaunuihin. Kun oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, jotka tuottavat toisistaan poikkeavat suurimmat jarrutussuhteet (zRALH ja zRALL), jossa




  suoraan säädetyt pyörät eivät saa lukkiutua, kun vetoauton hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) nopeuden ollessa 50 km/h. Suhde zRALH/zRALL voidaan varmistaa tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 2 esitetyllä menettelyllä tai laskemalla suhde zRALH/zRALL. Kuormaamattoman ajoneuvon on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 3 määrättyä jarrutussuhdetta (13) tämän vaatimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.3.2

Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan ainoastaan luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettuihin perävaunuihin. Kun oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, jotka tuottavat toisistaan poikkeavat suurimmat jarrutussuhteet (zRALH ja zRALL), jossa

Formula
  Formula

suoraan säädetyt pyörät eivät saa lukkiutua, kun vetoauton hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (8) nopeuden ollessa 50 km/h. Suhde zRALH/zRALL voidaan varmistaa tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 2 esitetyllä menettelyllä tai laskemalla suhde zRALH/zRALL. Kuormaamattoman ajoneuvon on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 3 määrättyä jarrutussuhdetta (13) tämän vaatimuksen mukaisesti.

| 6.3.3 | Ajoneuvon nopeuden ollessa ≥15 km/h suoraan säädetyt pyörät saavat lukkiutua lyhyiksi ajoiksi, mutta nopeuden ollessa <15 km/h kaikki lukkiutumiset sallitaan. Välillisesti säädetyt pyörät saavat lukkiutua kaikilla nopeuksilla, mutta vakaus ei missään tapauksessa saa kärsiä. |
| --- | --- |

6.3.3

Ajoneuvon nopeuden ollessa ≥15 km/h suoraan säädetyt pyörät saavat lukkiutua lyhyiksi ajoiksi, mutta nopeuden ollessa <15 km/h kaikki lukkiutumiset sallitaan. Välillisesti säädetyt pyörät saavat lukkiutua kaikilla nopeuksilla, mutta vakaus ei missään tapauksessa saa kärsiä.

---

(1)  Lukkiutumisenestojärjestelmien, joissa on korkeamman kitkan mukaan tapahtuva säätö, katsotaan sisältävän sekä suoraan että välillisesti säädetyt pyörät; järjestelmien, joissa on matalamman kitkan mukaan tapahtuva säätö, kaikki tunnistimella varustetut pyörät katsotaan suoraan säädetyiksi pyöriksi.

(2)  Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle säätimiin liittyvät asiakirjat, jotka ovat liitteessä 18 vahvistetussa muodossa.

(3)  Varoitusvalo voi syttyä uudelleen, kun ajoneuvo on liikkumaton, jos se sammuu ennen kuin ajoneuvo saavuttaa 10 km/h:n tai, tapauksen mukaan, 15 km/h:n nopeuden eikä mitään vikaa ole ilmennyt.

(4)  ISO-standardin 7638:1997 mukaista pistokytkintä voidaan tapauksen mukaan käyttää 5- tai 7-napaisena.

(5)  Tämän liitteen kohtaa 4.5 ei sovelleta lukkiutumisenestojärjestelmän käyttötilan säätöä muuttaviin laitteisiin, jos käyttötilan säädön muutoksen jälkeen kaikki ajoneuvossa olevien lukkiutumisenestojärjestelmien luokkaa koskevat vaatimukset täyttyvät. Tässä tapauksessa tämän liitteen kohtien 4.5.2, 4.5.3 ja 4.5.4 vaatimusten on kuitenkin täytyttävä.

(6)  Kunnes tällaiset testipinnat ovat yleisesti saatavilla, tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan käyttää renkaita, jotka ovat lähes loppuunkuluneet, ja pinnan kitkakertoimia aina 0,4:ään saakka. Saadut todelliset arvot ja renkaiden sekä pinnan tyypit on merkittävä asiakirjoihin.

(7)  Kunnes yhtenäisistä testausmenettelyistä säädetään, tässä kohdassa vaaditut testit on mahdollisesti toistettava sähköisillä hyötyjarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta, jotta voidaan määrittää ajoneuvon automaattisten toimintojen tuottamien jarruvoiman jakautumisen eri arvojen vaikutus.

(8)  ’Täydellä voimalla’ tarkoitetaan suurinta tämän säännön liitteessä 4 ajoneuvoluokalle vahvistettua voimaa. Suurempaa voimaa voidaan käyttää, jos sitä tarvitaan lukkiutumisenestojärjestelmän käynnistämiseksi.

(9)  Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan 13. maaliskuuta 1992 alkaen (Moottoriajoneuvojen valmistusta käsittelevän työryhmän päätös, TRANS/SC.1/WP.29/341, kohta 23).

(10)  Näiden testien tarkoituksena on tarkastaa, etteivät pyörät lukkiudu ja että ajoneuvo pysyy vakaana. Näin ollen täydelliset pysähtymiset ja ajoneuvon pysäyttäminen matalan kitkakertoimen pinnalla eivät ole tarpeen.

(11)  kH on korkean kitkakertoimen pinnan kerroin.

kL on matalan kitkakertoimen pinnan kerroin.

kH and kL mitataan tämän liitteen lisäyksessä 2 määrätyllä tavalla.

(12)  Jos testiradan kitkakerroin on liian korkea ja tämä estää lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täyden toiminnan, testi voidaan suorittaa matalamman kitkakertoimen pinnalla.

(13)  Niiden perävaunujen osalta, joissa on jarrun kuormituksen tunnistuslaite, laitteen paineen asetusta voidaan lisätä täyden toiminnan varmistamiseksi.

LISÄYS 1

Taulukko

Symbolit ja määritelmät

| SYMBOLI | MERKITYS |
| --- | --- |
| E | Akseliväli |
| ER | Etäisyys vetotapin ja puoliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä (tai etäisyys vetoaisan kytkentäkohdan ja keskiakseliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä) |
| ε | Ajoneuvon hyödyntämä pitokyky: suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (k) osamäärä |
| εi | Arvo ε mitattuna akselilta i (luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta) |
| εH | Arvo ε korkean kitkan pinnalla |
| εL | Arvo ε matalan kitkan pinnalla |
| F | Voima [N] |
| FbR | Perävaunun jarrutusvoima, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toimimaton |
| FbRmax | FbR:n enimmäisarvo |
| FbRmaxi | FbRmax:n arvo, kun ainoastaan perävaunun akselia i jarrutetaan |
| FbRAL | Perävaunun jarrutusvoima, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| FCnd | Tienpinnan ja ajoneuvoyhdistelmän jarruttamattomien, muiden kuin vetävien akselien välinen normaalivoima yhteensä staattisissa olosuhteissa |
| FCd | Tienpinnan ja ajoneuvoyhdistelmän jarruttamattomien, vetävien akselien välinen normaalivoima yhteensä staattisissa olosuhteissa |
| Fdyn | Tienpinnasta välittyvä normaalivoima dynaamisissa olosuhteissa, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| Fidyn | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen tai varsinaisten perävaunujen Fdyn mitattuna akselilta i |
| Fi | Tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima staattisissa olosuhteissa |
| FM | Tienpinnan ja moottorikäyttöisen (veto)ajoneuvon kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FMnd
   (1) | Tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien muiden kuin vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FMd
   (1) | Tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FR | Tienpinnan ja perävaunun kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FRdyn | Tienpinnan ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun akselien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| G | Painovoimasta johtuva kiihtyvyys (9,81 m/s2) |
| H | Valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus |
| hD | Vetoaisan korkeus (perävaunun nivelkohta) |
| hK | Vetopöytäkytkimen (vetotappi) korkeus |
| hR | Perävaunun painopisteen korkeus |
| K | Kitkakerroin renkaan ja tien välillä |
| kf | Yhden etuakselin k-kerroin |
| kH | Korkean kitkan pinnalla määritetty k:n arvo |
| kI | Akselilla i määritetty k:n arvo luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta |
| kL | Matalan kitkan pinnalla määritetty k:n arvo |
| klock | Kitkan arvo 100 prosentin luistossa |
| kM | Moottorikäyttöisen ajoneuvon k-kerroin |
| kpeak | Kitka luiston suhteen -käyrän enimmäisarvo |
| kr | Yhden taka-akselin k-kerroin |
| kR | Perävaunun k-kerroin |
| P | Yksittäisen ajoneuvon massa [kg] |
| R | kpeak:n ja klock:n suhde |
| t | Aikaväli [s] |
| tm | t:n keskiarvo |
| tmin | t:n vähimmäisarvo |
| z | Jarrutussuhde |
| zAL | Ajoneuvon jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| zC | Ajoneuvoyhdistelmän jarrutussuhde z, kun vain perävaunua jarrutetaan ja lukkiutumisenestojärjestelmä on toimimaton |
| zCAL | Ajoneuvoyhdistelmän jarrutussuhde z, kun vain perävaunua jarrutetaan ja lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| zCmax | zC:n enimmäisarvo |
| zCmaxi | zC:n enimmäisarvo, kun ainoastaan perävaunun akselia i jarrutetaan |
| zm | Jarrutussuhteen keskiarvo |
| zmax | z:n enimmäisarvo |
| zMALS | Moottorikäyttöisen ajoneuvon zAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla |
| zR | Perävaunun jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toimimaton |
| zRAL | Perävaunun zAL, joka saadaan, kun perävaunun kaikkia akseleita jarrutetaan mutta vetoautoa ei jarruteta ja vaihde on vapaalla |
| zRALH | zRAL korkean kitkakertoimen pinnalla |
| zRALL | zRAL matalan kitkakertoimen pinnalla |
| zRALS | zRAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla |
| zRH | zR korkean kitkakertoimen pinnalla |
| zRL | zR matalan kitkakertoimen pinnalla |
| zRHmax | zRH:n enimmäisarvo |
| zRLmax | zRL:n enimmäisarvo |
| zRmax | zR:n enimmäisarvo |

SYMBOLI

MERKITYS

E

Akseliväli

ER

Etäisyys vetotapin ja puoliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä (tai etäisyys vetoaisan kytkentäkohdan ja keskiakseliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä)

ε

Ajoneuvon hyödyntämä pitokyky: suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (k) osamäärä

εi

Arvo ε mitattuna akselilta i (luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun moottorikäyttöisen ajoneuvon osalta)

εH

Arvo ε korkean kitkan pinnalla

εL

Arvo ε matalan kitkan pinnalla

F

Voima [N]

FbR

Perävaunun jarrutusvoima, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toimimaton

FbRmax

FbR:n enimmäisarvo

FbRmaxi

FbRmax:n arvo, kun ainoastaan perävaunun akselia i jarrutetaan

FbRAL

Perävaunun jarrutusvoima, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

FCnd

Tienpinnan ja ajoneuvoyhdistelmän jarruttamattomien, muiden kuin vetävien akselien välinen normaalivoima yhteensä staattisissa olosuhteissa

FCd

Tienpinnan ja ajoneuvoyhdistelmän jarruttamattomien, vetävien akselien välinen normaalivoima yhteensä staattisissa olosuhteissa

Fdyn

Tienpinnasta välittyvä normaalivoima dynaamisissa olosuhteissa, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

Fidyn

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen tai varsinaisten perävaunujen Fdyn mitattuna akselilta i

Fi

Tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima staattisissa olosuhteissa

FM

Tienpinnan ja moottorikäyttöisen (veto)ajoneuvon kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FMnd
   (1)

Tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien muiden kuin vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FMd
   (1)

Tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FR

Tienpinnan ja perävaunun kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FRdyn

Tienpinnan ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun akselien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

G

Painovoimasta johtuva kiihtyvyys (9,81 m/s2)

H

Valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus

hD

Vetoaisan korkeus (perävaunun nivelkohta)

hK

Vetopöytäkytkimen (vetotappi) korkeus

hR

Perävaunun painopisteen korkeus

K

Kitkakerroin renkaan ja tien välillä

kf

Yhden etuakselin k-kerroin

kH

Korkean kitkan pinnalla määritetty k:n arvo

kI

Akselilla i määritetty k:n arvo luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta

kL

Matalan kitkan pinnalla määritetty k:n arvo

klock

Kitkan arvo 100 prosentin luistossa

kM

Moottorikäyttöisen ajoneuvon k-kerroin

kpeak

Kitka luiston suhteen -käyrän enimmäisarvo

kr

Yhden taka-akselin k-kerroin

kR

Perävaunun k-kerroin

P

Yksittäisen ajoneuvon massa [kg]

R

kpeak:n ja klock:n suhde

t

Aikaväli [s]

tm

t:n keskiarvo

tmin

t:n vähimmäisarvo

z

Jarrutussuhde

zAL

Ajoneuvon jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

zC

Ajoneuvoyhdistelmän jarrutussuhde z, kun vain perävaunua jarrutetaan ja lukkiutumisenestojärjestelmä on toimimaton

zCAL

Ajoneuvoyhdistelmän jarrutussuhde z, kun vain perävaunua jarrutetaan ja lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

zCmax

zC:n enimmäisarvo

zCmaxi

zC:n enimmäisarvo, kun ainoastaan perävaunun akselia i jarrutetaan

zm

Jarrutussuhteen keskiarvo

zmax

z:n enimmäisarvo

zMALS

Moottorikäyttöisen ajoneuvon zAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

zR

Perävaunun jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toimimaton

zRAL

Perävaunun zAL, joka saadaan, kun perävaunun kaikkia akseleita jarrutetaan mutta vetoautoa ei jarruteta ja vaihde on vapaalla

zRALH

zRAL korkean kitkakertoimen pinnalla

zRALL

zRAL matalan kitkakertoimen pinnalla

zRALS

zRAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

zRH

zR korkean kitkakertoimen pinnalla

zRL

zR matalan kitkakertoimen pinnalla

zRHmax

zRH:n enimmäisarvo

zRLmax

zRL:n enimmäisarvo

zRmax

zR:n enimmäisarvo

---

(1)  FMnd ja FMd kaksiakselisten moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta: nämä symbolit voidaan yksinkertaistaa vastaaviksi Fi-symboleiksi.

LISÄYS 2

PITOKYVYN HYÖDYNTÄMINEN

1.   MOOTTORIKÄYTTÖISTEN AJONEUVOJEN MITTAUSMENETELMÄ

1.1   Kitkakertoimen (k) määrittäminen

| 1.1.1 | Kitkakerroin (k) on pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamäärä. |
| --- | --- |

1.1.1

Kitkakerroin (k) on pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamäärä.

| 1.1.2 | Jarruja on käytettävä ainoastaan yhdellä testattavan ajoneuvon akselilla alkunopeuden ollessa 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman suorituskyvyn saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytketty pois päältä tai toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä. |
| --- | --- |

1.1.2

Jarruja on käytettävä ainoastaan yhdellä testattavan ajoneuvon akselilla alkunopeuden ollessa 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman suorituskyvyn saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytketty pois päältä tai toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä.

| 1.1.3 | On tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain ajoneuvon suurimman jarrutussuhteen (zmax) määrittämiseksi. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen 40 km/h:sta 20 km/h:iin kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla



  zmax on z:n enimmäisarvo; t ilmaistaan sekunteina. |
| --- | --- |

1.1.3

On tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain ajoneuvon suurimman jarrutussuhteen (zmax) määrittämiseksi. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen 40 km/h:sta 20 km/h:iin kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla

Formula

zmax on z:n enimmäisarvo; t ilmaistaan sekunteina.

| 1.1.3.1 | Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1

Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h.

| 1.1.3.2 | Aloitettaessa t:n mitatusta vähimmäisarvosta tmin t:lle on valittava kolme arvoa väliltä tmin–1,05 tmin ja laskettava niiden aritmeettinen keskiarvo tm; sen jälkeen lasketaan



  Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. Silti kohdan 1.3 vaatimuksia sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

1.1.3.2

Aloitettaessa t:n mitatusta vähimmäisarvosta tmin t:lle on valittava kolme arvoa väliltä tmin–1,05 tmin ja laskettava niiden aritmeettinen keskiarvo tm; sen jälkeen lasketaan

Formula

Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. Silti kohdan 1.3 vaatimuksia sovelletaan edelleen.

| 1.1.4 | Jarrutusvoimat on laskettava mitatusta jarrutussuhteesta ja yhden tai useamman jarruttamattoman akselin vierintävastuksesta, joka on 0,015 vetävän akselin ja 0,010 muun kuin vetävän akselin staattisesta akselikuormituksesta. |
| --- | --- |

1.1.4

Jarrutusvoimat on laskettava mitatusta jarrutussuhteesta ja yhden tai useamman jarruttamattoman akselin vierintävastuksesta, joka on 0,015 vetävän akselin ja 0,010 muun kuin vetävän akselin staattisesta akselikuormituksesta.

| 1.1.5 | Akseliin kohdistuva dynaaminen kuormitus saadaan tämän säännön liitteessä 10 olevilla kaavoilla. |
| --- | --- |

1.1.5

Akseliin kohdistuva dynaaminen kuormitus saadaan tämän säännön liitteessä 10 olevilla kaavoilla.

| 1.1.6 | Kertoimen k arvo on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

1.1.6

Kertoimen k arvo on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella.

| 1.1.7 | Sen jälkeen testi toistetaan muille akseleille edellä kohdissa 1.1.1–1.1.6 määritellyllä tavalla (poikkeusten osalta katso kohdat 1.4 ja 1.5 jäljempänä). |
| --- | --- |

1.1.7

Sen jälkeen testi toistetaan muille akseleille edellä kohdissa 1.1.1–1.1.6 määritellyllä tavalla (poikkeusten osalta katso kohdat 1.4 ja 1.5 jäljempänä).

| 1.1.8 | Esimerkiksi kaksiakselisen takavetoisen ajoneuvon osalta kitkakerroin (k) saadaan etuakselia (1) jarrutettaessa seuraavasti: |
| --- | --- |

1.1.8

Esimerkiksi kaksiakselisen takavetoisen ajoneuvon osalta kitkakerroin (k) saadaan etuakselia (1) jarrutettaessa seuraavasti:

Formula

| 1.1.9 | Etuakselille määritellään yksi kerroin kf ja taka-akselille toinen kr. |
| --- | --- |

1.1.9

Etuakselille määritellään yksi kerroin kf ja taka-akselille toinen kr.

1.2   Hyödynnetyn pitokyvyn (ε) määrittäminen

| 1.2.1 | Hyödynnetty pitokyky (ε) määritetään suurimman jarrutussuhteen, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, (zAL) ja kitkakertoimen (kM) osamääränä, toisin sanoen |
| --- | --- |

1.2.1

Hyödynnetty pitokyky (ε) määritetään suurimman jarrutussuhteen, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, (zAL) ja kitkakertoimen (kM) osamääränä, toisin sanoen

Formula

| 1.2.2 | Alkunopeuden ollessa 55 km/h suurin jarrutussuhde (zAL) on määritettävä lukkiutumattoman jarrujärjestelmän ollessa täydessä toiminnassa kolmen testin keskiarvon perusteella tämän lisäyksen kohdan 1.1.3 mukaisesti käyttäen nopeuden hidastumiseen 45 km/h:sta 15 km/h:iin kuluvaa aikaa seuraavan kaavan mukaisesti: |
| --- | --- |

1.2.2

Alkunopeuden ollessa 55 km/h suurin jarrutussuhde (zAL) on määritettävä lukkiutumattoman jarrujärjestelmän ollessa täydessä toiminnassa kolmen testin keskiarvon perusteella tämän lisäyksen kohdan 1.1.3 mukaisesti käyttäen nopeuden hidastumiseen 45 km/h:sta 15 km/h:iin kuluvaa aikaa seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

| 1.2.3 | Kitkakerroin kM on määritettävä painottamalla painottamalla dynaamisilla akselikuormituksilla:



  jossa: |
| --- | --- |

1.2.3

Kitkakerroin kM on määritettävä painottamalla painottamalla dynaamisilla akselikuormituksilla:

Formula

jossa:

Formula

Formula

| 1.2.4 | ε:n arvo on ilmoitettava kahden desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

1.2.4

ε:n arvo on ilmoitettava kahden desimaalin tarkkuudella.

| 1.2.5 | Luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta zAL:n arvo perustuu koko ajoneuvoon, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan tämän lisäyksen kohdassa 1.2.1 esitetyllä kaavalla. |
| --- | --- |

1.2.5

Luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta zAL:n arvo perustuu koko ajoneuvoon, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan tämän lisäyksen kohdassa 1.2.1 esitetyllä kaavalla.

| 1.2.6 | Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta zAL:n arvo mitataan jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. Esimerkiksi takavetoisessa kaksiakselisessa ajoneuvossa, jossa lukkiutumisenestojärjestelmä toimii ainoastaan taka-akselissa (2), hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan kaavalla



  Tämä laskelma on tehtävä jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. |
| --- | --- |

1.2.6

Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta zAL:n arvo mitataan jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. Esimerkiksi takavetoisessa kaksiakselisessa ajoneuvossa, jossa lukkiutumisenestojärjestelmä toimii ainoastaan taka-akselissa (2), hyödynnetty pitokyky (ε) saadaan kaavalla

Formula

Tämä laskelma on tehtävä jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä.

1.3   Jos ε > 1,00, kitkakertoimien mittaukset toistetaan. 10 prosentin poikkeama hyväksytään.

1.4   Kolmella akselilla varustettujen moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta ajoneuvon k-arvon määrittämiseen käytetään ainoastaan akselia, joka ei kuulu kapeaväliseen teliakselistoon (1).

1.5   Niiden N2- ja N3-luokan ajoneuvojen osalta, joiden akseliväli on pienempi kuin 3,80 m ja joiden h/E ≥ 0,25, taka-akselin kitkakertoimen määrittäminen jätetään tekemättä.

| 1.5.1 | Tällöin hyödynnetty pitokyky (ε) määritetään suurimman jarrutussuhteen, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, (zAL) ja kitkakertoimen (kf) osamääränä, toisin sanoen |
| --- | --- |

1.5.1

Tällöin hyödynnetty pitokyky (ε) määritetään suurimman jarrutussuhteen, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, (zAL) ja kitkakertoimen (kf) osamääränä, toisin sanoen

Formula

2.   PERÄVAUNUJEN MITTAUSMENETELMÄ

2.1   Yleistä

| 2.1.1 | Kitkakerroin (k) on pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamäärä. |
| --- | --- |

2.1.1

Kitkakerroin (k) on pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamäärä.

| 2.1.2 | Jarruja on käytettävä ainoastaan yhdellä perävaunun akselilla testin aikana alkunopeuden ollessa 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman suorituskyvyn saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytketty pois päältä tai toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä. |
| --- | --- |

2.1.2

Jarruja on käytettävä ainoastaan yhdellä perävaunun akselilla testin aikana alkunopeuden ollessa 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman suorituskyvyn saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytketty pois päältä tai toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä.

| 2.1.3 | On tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain ajoneuvoyhdistelmän suurimman jarrutussuhteen (zCmax) määrittämiseksi siten, että ainoastaan perävaunua jarrutetaan. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen 40 km/h:sta 20 km/h:iin kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla |
| --- | --- |

2.1.3

On tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain ajoneuvoyhdistelmän suurimman jarrutussuhteen (zCmax) määrittämiseksi siten, että ainoastaan perävaunua jarrutetaan. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen 40 km/h:sta 20 km/h:iin kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla

Formula

| 2.1.3.1 | Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h. |
| --- | --- |

2.1.3.1

Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h.

| 2.1.3.2 | Aloitettaessa t:n mitatusta vähimmäisarvosta tmin t:lle on valittava kolme arvoa väliltä tmin–1,05 tmin ja laskettava niiden aritmeettinen keskiarvo tm; sen jälkeen lasketaan



  Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Aloitettaessa t:n mitatusta vähimmäisarvosta tmin t:lle on valittava kolme arvoa väliltä tmin–1,05 tmin ja laskettava niiden aritmeettinen keskiarvo tm; sen jälkeen lasketaan

Formula

Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin.

| 2.1.4 | Hyödynnetty pitokyky (ε) on laskettava seuraavalla kaavalla:



  Kertoimen k arvo on määritettävä tämän lisäyksen kohdan 2.2.3 mukaisesti varsinaisten perävaunujen osalta ja tämän lisäyksen kohdan 2.3.1 mukaisesti puoliperävaunujen osalta. |
| --- | --- |

2.1.4

Hyödynnetty pitokyky (ε) on laskettava seuraavalla kaavalla:

Formula

Kertoimen k arvo on määritettävä tämän lisäyksen kohdan 2.2.3 mukaisesti varsinaisten perävaunujen osalta ja tämän lisäyksen kohdan 2.3.1 mukaisesti puoliperävaunujen osalta.

| 2.1.5 | Jos ε > 1,00, kitkakertoimien mittaukset toistetaan. 10 prosentin poikkeama hyväksytään. |
| --- | --- |

2.1.5

Jos ε > 1,00, kitkakertoimien mittaukset toistetaan. 10 prosentin poikkeama hyväksytään.

| 2.1.6 | Suurin jarrutussuhde (zRAL) on mitattava, kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä on täydessä toiminnassa ja kun vetoautoa ei jarruteta, ja se perustuu kolmen testin keskiarvoon, kuten tämän lisäyksen kohdassa 2.1.3. |
| --- | --- |

2.1.6

Suurin jarrutussuhde (zRAL) on mitattava, kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä on täydessä toiminnassa ja kun vetoautoa ei jarruteta, ja se perustuu kolmen testin keskiarvoon, kuten tämän lisäyksen kohdassa 2.1.3.

2.2   Varsinaiset perävaunut

| 2.2.1 | Kertoimen k mittaaminen (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty irti tai se on toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä) tehdään etu- ja taka-akselin osalta.
  Yhden etuakselin i osalta:









  Yhden taka-akselin i osalta: |
| --- | --- |

2.2.1

Kertoimen k mittaaminen (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty irti tai se on toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä) tehdään etu- ja taka-akselin osalta.

Yhden etuakselin i osalta:

Formula

Formula

Formula

Yhden taka-akselin i osalta:

Formula

Formula

Formula

| 2.2.2 | Kertoimien kf ja kr arvot on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

2.2.2

Kertoimien kf ja kr arvot on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella.

| 2.2.3 | Kitkakerroin kR on määriteltävä suhteellisesti dynaamisten akselikuormitusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.3

Kitkakerroin kR on määriteltävä suhteellisesti dynaamisten akselikuormitusten mukaisesti.

Formula

| 2.2.4 | zRAL:n mittaus (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa)



  zRAL on määritettävä pinnalla, jonka kitkakerroin on korkea, ja luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta myös pinnalla, jonka kitkakerroin on matala. |
| --- | --- |

2.2.4

zRAL:n mittaus (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa)

Formula

zRAL on määritettävä pinnalla, jonka kitkakerroin on korkea, ja luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta myös pinnalla, jonka kitkakerroin on matala.

2.3   Puoliperävaunut ja keskiakseliperävaunut

| 2.3.1 | Kertoimen k mittaaminen (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty irti tai se on toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä) on tehtävä ainoastaan yhteen akseliin asennetuilla pyörillä, ja muiden akselien pyörät poistetaan. |
| --- | --- |

2.3.1

Kertoimen k mittaaminen (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on kytketty irti tai se on toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä) on tehtävä ainoastaan yhteen akseliin asennetuilla pyörillä, ja muiden akselien pyörät poistetaan.

Formula

Formula

Formula

| 2.3.2 | zRAL:n mittaus (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa) on tehtävä kaikkien pyörien ollessa asennettuina.









  zRAL on määritettävä pinnalla, jonka kitkakerroin on korkea, ja luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta myös pinnalla, jonka kitkakerroin on matala. |
| --- | --- |

2.3.2

zRAL:n mittaus (kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa) on tehtävä kaikkien pyörien ollessa asennettuina.

Formula

Formula

Formula

zRAL on määritettävä pinnalla, jonka kitkakerroin on korkea, ja luokan A lukkiutumisenestojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta myös pinnalla, jonka kitkakerroin on matala.

---

(1)  Kunnes yhtenäisistä testausmenettelyistä sovitaan, ajoneuvojen, joissa on enemmän kuin kolme akselia, sekä erikoisajoneuvojen testauksesta on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.

LISÄYS 3

TEHO KITKAKERTOIMELTAAN ERILAISILLA PINNOILLA

1.   MOOTTORIKÄYTTÖISET AJONEUVOT

| 1.1 | Tämän liitteen kohdassa 5.3.5 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattua kitkakerrointa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.3.4 vaatimukset. |
| --- | --- |

1.1

Tämän liitteen kohdassa 5.3.5 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattua kitkakerrointa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.3.4 vaatimukset.

| 1.2 | Matalan ja korkean kitkakertoimen pintojen kitkakertoimet (kH ja kL) on määritettävä tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 1.1 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

Matalan ja korkean kitkakertoimen pintojen kitkakertoimet (kH ja kL) on määritettävä tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 1.1 määräysten mukaisesti.

| 1.3 | Kuormatuille moottorikäyttöisille ajoneuvoille vahvistetun jarrutussuhteen (zMALS) on oltava:

  and zMALS ≥ kL |
| --- | --- |

1.3

Kuormatuille moottorikäyttöisille ajoneuvoille vahvistetun jarrutussuhteen (zMALS) on oltava:

Formula and zMALS ≥ kL

2.   PERÄVAUNUT

| 2.1 | Tämän liitteen kohdassa 6.3.2 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattuja jarrutussuhteita zRALH ja zRALL, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 6.3.2 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1

Tämän liitteen kohdassa 6.3.2 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattuja jarrutussuhteita zRALH ja zRALL, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 6.3.2 vaatimukset.

| 2.2 | Jarrutussuhteen zRALS on oltava:



  ja



  Jos εH > 0,95, käytetään εH = 0,95. |
| --- | --- |

2.2

Jarrutussuhteen zRALS on oltava:

Formula

ja

Formula

Jos εH > 0,95, käytetään εH = 0,95.

LISÄYS 4

MATALAN KITKAKERTOIMEN PINTOJEN VALINTAMENETELMÄ

| 1. | Tutkimuslaitokselle on annettava yksityiskohtaiset tiedot tämän liitteen kohdassa 5.1.1.2 määritellyllä tavalla valitun pinnan kitkakertoimesta. |
| --- | --- |

1.

Tutkimuslaitokselle on annettava yksityiskohtaiset tiedot tämän liitteen kohdassa 5.1.1.2 määritellyllä tavalla valitun pinnan kitkakertoimesta.

| 1.1 | Näissä tiedoissa on oltava kitkakerrointa luiston (0–100 prosentin luisto) suhteen kuvaava käyrä noin 40 km/h:n nopeuden osalta (1). |
| --- | --- |

1.1

Näissä tiedoissa on oltava kitkakerrointa luiston (0–100 prosentin luisto) suhteen kuvaava käyrä noin 40 km/h:n nopeuden osalta (1).

| 1.1.1 | Käyrän enimmäisarvo on kpeak, ja arvo 100 prosentin luistolla on klock. |
| --- | --- |

1.1.1

Käyrän enimmäisarvo on kpeak, ja arvo 100 prosentin luistolla on klock.

| 1.1.2 | R-suhde on kpeak:n ja klock:n osamäärä. |
| --- | --- |

1.1.2

R-suhde on kpeak:n ja klock:n osamäärä.

Formula

| 1.1.3 | R:n arvo on ilmoittava yhden desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

1.1.3

R:n arvo on ilmoittava yhden desimaalin tarkkuudella.

| 1.1.4 | Käytettävän pinnan R-suhteen on oltava 1,0–2,0 (2). |
| --- | --- |

1.1.4

Käytettävän pinnan R-suhteen on oltava 1,0–2,0 (2).

| 2. | Ennen testejä tutkimuslaitoksen on varmistuttava siitä, että valittu pinta täyttää määritellyt vaatimukset, ja tutkimuslaitokselle on annettava seuraavat tiedot:






  a) | testausmenetelmä R:n määrittämiseksi |
| --- | --- | --- |

2.

Ennen testejä tutkimuslaitoksen on varmistuttava siitä, että valittu pinta täyttää määritellyt vaatimukset, ja tutkimuslaitokselle on annettava seuraavat tiedot:

a)

testausmenetelmä R:n määrittämiseksi

| b) | ajoneuvon tyyppi (moottorikäyttöinen ajoneuvo, perävaunu jne.) |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon tyyppi (moottorikäyttöinen ajoneuvo, perävaunu jne.)

| c) | akselikuormitus ja renkaat (eri kuormitukset ja renkaat on testattava ja tulokset esitettävä tutkimuslaitokselle, joka päättää siitä, edustavatko ne hyväksyttäväksi toimitettua ajoneuvoa). |
| --- | --- |

c)

akselikuormitus ja renkaat (eri kuormitukset ja renkaat on testattava ja tulokset esitettävä tutkimuslaitokselle, joka päättää siitä, edustavatko ne hyväksyttäväksi toimitettua ajoneuvoa).

| 2.1 | R:n arvo on mainittava testausselosteessa.
  Pinta on kalibroitava vähintään kerran vuodessa edustavalla ajoneuvolla R:n arvon vakauden tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

R:n arvo on mainittava testausselosteessa.

Pinta on kalibroitava vähintään kerran vuodessa edustavalla ajoneuvolla R:n arvon vakauden tarkastamiseksi.

---

(1)  Kunnes säädetään yhtenäisistä testausmenettelyistä kitkakäyrän määrittämiseksi ajoneuvoille, joiden enimmäismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia, voidaan käyttää henkilöautoille määritettyä käyrää. Tässä tapauksessa kpeak:n suhde klock:iin on määritettävä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritettyä kpeak-arvoa käyttäen tällaisten ajoneuvojen osalta. Tutkimuslaitoksen suostumuksella tässä kohdassa esitetty kitkakerroin voidaan määrittää jollakin muulla menetelmällä, jos kpeak:n ja klock:n arvojen vastaavuus osoitetaan.

(2)  Kunnes tällaiset testauspinnat ovat yleisesti saatavilla, tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan voidaan hyväksyä R-suhde, joka on enintään 2,5.

---

LIITE 14

Sähköisillä jarrujärjestelmillä varustettuja perävaunuja koskevat testivaatimukset

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Seuraavissa määräyksissä sähköiset jarrujärjestelmät ovat käyttöjarrujärjestelmiä, jotka koostuvat hallintalaitteesta, sähkömekaanisesta voimansiirtolaitteesta ja kitkajarruista. Perävaunun jännitettä säätävä sähköinen hallintalaite on sijoitettava perävaunuun. |
| --- | --- |

1.1

Seuraavissa määräyksissä sähköiset jarrujärjestelmät ovat käyttöjarrujärjestelmiä, jotka koostuvat hallintalaitteesta, sähkömekaanisesta voimansiirtolaitteesta ja kitkajarruista. Perävaunun jännitettä säätävä sähköinen hallintalaite on sijoitettava perävaunuun.

| 1.2 | Sähköisen jarrujärjestelmän vaatima sähköenergia syötetään perävaunuun vetoautosta. |
| --- | --- |

1.2

Sähköisen jarrujärjestelmän vaatima sähköenergia syötetään perävaunuun vetoautosta.

| 1.3 | Sähköisten jarrujärjestelmien on käynnistyttävä vetoauton käyttöjarrujärjestelmää käyttämällä. |
| --- | --- |

1.3

Sähköisten jarrujärjestelmien on käynnistyttävä vetoauton käyttöjarrujärjestelmää käyttämällä.

| 1.4 | Nimellisjännitteen on oltava 12 V. |
| --- | --- |

1.4

Nimellisjännitteen on oltava 12 V.

| 1.5 | Suurin virrankulutus ei saa olla suurempi kuin 15 A. |
| --- | --- |

1.5

Suurin virrankulutus ei saa olla suurempi kuin 15 A.

| 1.6 | Sähköisen jarrujärjestelmän vetoautoon liittävä sähköinen liitäntä on toteutettava erityisellä tulpan ja pistorasian liitännällä, joka vastaa ... (1), ja tulppa ei saa olla yhteensopiva ajoneuvon valaisimien pistorasioiden kanssa. Tulppa ja kaapeli on sijoitettava perävaunuun. |
| --- | --- |

1.6

Sähköisen jarrujärjestelmän vetoautoon liittävä sähköinen liitäntä on toteutettava erityisellä tulpan ja pistorasian liitännällä, joka vastaa ... (1), ja tulppa ei saa olla yhteensopiva ajoneuvon valaisimien pistorasioiden kanssa. Tulppa ja kaapeli on sijoitettava perävaunuun.

2.   PERÄVAUNUA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

| 2.1 | Jos perävaunussa on akku, johon vetoauton virransyöttöyksikkö syöttää virtaa, se on eristettävä syöttöjohdostaan perävaunun käyttöjarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

2.1

Jos perävaunussa on akku, johon vetoauton virransyöttöyksikkö syöttää virtaa, se on eristettävä syöttöjohdostaan perävaunun käyttöjarrutuksen aikana.

| 2.2 | Perävaunujen, joiden kuormittamaton massa on pienempi kuin 75 prosenttia niiden enimmäismassasta, jarrutusvoiman on oltava automaattisesti säännelty perävaunun kuormitustilan funktiona. |
| --- | --- |

2.2

Perävaunujen, joiden kuormittamaton massa on pienempi kuin 75 prosenttia niiden enimmäismassasta, jarrutusvoiman on oltava automaattisesti säännelty perävaunun kuormitustilan funktiona.

| 2.3 | Sähköisten jarrujärjestelmien on oltava sellaiset, että vaikka liitäntäjohtojen jännite putoaisikin 7 V:iin, säilytetään jarrutusteho, joka on 20 prosenttia suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai akselikuormitusten summasta). |
| --- | --- |

2.3

Sähköisten jarrujärjestelmien on oltava sellaiset, että vaikka liitäntäjohtojen jännite putoaisikin 7 V:iin, säilytetään jarrutusteho, joka on 20 prosenttia suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai akselikuormitusten summasta).

| 2.4 | Jarrutusvoiman hallintalaitteet, jotka reagoivat kulkusuunnan kaltevuuteen (heiluri, jousimassajärjestelmä, nesteinertiakytkin), on kiinnitettävä alustaan, jos perävaunussa on enemmän kuin yksi akseli ja pystysuunnassa säädettävä vetolaite. Yksiakselisissa perävaunuissa ja perävaunuissa, joissa on lähekkäin sijoitettu akselisto, jonka akseliväli on vähemmän kuin 1 m, nämä hallintalaitteet on varustettava laitteen vaakasuoran sijainnin ilmaisevalla mekanismilla (esim. vesivaa’alla), ja niiden on oltava käsin säädettävät, jotta mekanismi saataisiin asetettua ajoneuvon kulkusuunnan suuntaiselle vaakasuoralle tasolle. |
| --- | --- |

2.4

Jarrutusvoiman hallintalaitteet, jotka reagoivat kulkusuunnan kaltevuuteen (heiluri, jousimassajärjestelmä, nesteinertiakytkin), on kiinnitettävä alustaan, jos perävaunussa on enemmän kuin yksi akseli ja pystysuunnassa säädettävä vetolaite. Yksiakselisissa perävaunuissa ja perävaunuissa, joissa on lähekkäin sijoitettu akselisto, jonka akseliväli on vähemmän kuin 1 m, nämä hallintalaitteet on varustettava laitteen vaakasuoran sijainnin ilmaisevalla mekanismilla (esim. vesivaa’alla), ja niiden on oltava käsin säädettävät, jotta mekanismi saataisiin asetettua ajoneuvon kulkusuunnan suuntaiselle vaakasuoralle tasolle.

| 2.5. | Tämän säännön kohdassa 5.2.1.19.2 vahvistetulla tavalla jarrutusvirran käynnistävä rele, joka on liitetty käynnistysjohtoon, on sijoitettava perävaunuun. |
| --- | --- |

2.5.

Tämän säännön kohdassa 5.2.1.19.2 vahvistetulla tavalla jarrutusvirran käynnistävä rele, joka on liitetty käynnistysjohtoon, on sijoitettava perävaunuun.

| 2.6 | Tulpalle on oltava sovituspistorasia. |
| --- | --- |

2.6

Tulpalle on oltava sovituspistorasia.

| 2.7 | Hallintalaitteessa on oltava merkkivalo, joka syttyy jarrutettaessa ja osoittaa perävaunun sähköisen jarrujärjestelmän toimintakunnon. |
| --- | --- |

2.7

Hallintalaitteessa on oltava merkkivalo, joka syttyy jarrutettaessa ja osoittaa perävaunun sähköisen jarrujärjestelmän toimintakunnon.

3.   SUORITUSARVOT

| 3.1 | Sähköisten jarrujärjestelmien on reagoitava vetoauto-perävaunuyhdistelmän hidastuvuuteen, joka on enintään 0,4 m/s2. |
| --- | --- |

3.1

Sähköisten jarrujärjestelmien on reagoitava vetoauto-perävaunuyhdistelmän hidastuvuuteen, joka on enintään 0,4 m/s2.

| 3.2 | Jarrutusteho voi alkaa alkujarrutusvoimasta, joka ei saa olla suurempi kuin 10 prosenttia suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai näiden kuormitusten summasta) eikä suurempi kuin 13 prosenttia kuormittamattoman perävaunun suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai näiden kuormitusten summasta). |
| --- | --- |

3.2

Jarrutusteho voi alkaa alkujarrutusvoimasta, joka ei saa olla suurempi kuin 10 prosenttia suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai näiden kuormitusten summasta) eikä suurempi kuin 13 prosenttia kuormittamattoman perävaunun suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai näiden kuormitusten summasta).

| 3.3 | Jarrutusvoimat voivat myös kasvaa portaittain. Korkeampien kuin tämän liitteen kohdassa 3.2 tarkoitettujen jarrutusvoimien tasoilla nämä porrastukset eivät saa olla suuremmat kuin 6 prosenttia suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai suurimpien staattisten akselikuormitusten summasta) eivätkä suuremmat kuin 8 prosenttia kuormittamattoman perävaunun staattisesta akselikuormituksesta (tai staattisten akselikuormitusten summasta).
  Yksiakselisten perävaunujen osalta, joiden enimmäismassa ei ylitä 1,5:tä tonnia, ensimmäinen siirtymä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 7 prosenttia perävaunun suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai suurimpien staattisten akselikuormitusten summasta). Tätä seuraaville porrastuksille hyväksytään 1 prosentin nousu (esimerkki: ensimmäinen siirtymä 7 prosenttia, toinen siirtymä 8 prosenttia, kolmas siirtymä 9 prosenttia jne.; seuraavat siirtymät eivät saa olla suuremmat kuin 10 prosenttia). Näissä määräyksissä kaksiakselista perävaunua, jonka akseliväli on alle 1 metrin, pidetään yksiakselisena perävaununa. |
| --- | --- |

3.3

Jarrutusvoimat voivat myös kasvaa portaittain. Korkeampien kuin tämän liitteen kohdassa 3.2 tarkoitettujen jarrutusvoimien tasoilla nämä porrastukset eivät saa olla suuremmat kuin 6 prosenttia suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai suurimpien staattisten akselikuormitusten summasta) eivätkä suuremmat kuin 8 prosenttia kuormittamattoman perävaunun staattisesta akselikuormituksesta (tai staattisten akselikuormitusten summasta).

Yksiakselisten perävaunujen osalta, joiden enimmäismassa ei ylitä 1,5:tä tonnia, ensimmäinen siirtymä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 7 prosenttia perävaunun suurimmasta staattisesta akselikuormituksesta (tai suurimpien staattisten akselikuormitusten summasta). Tätä seuraaville porrastuksille hyväksytään 1 prosentin nousu (esimerkki: ensimmäinen siirtymä 7 prosenttia, toinen siirtymä 8 prosenttia, kolmas siirtymä 9 prosenttia jne.; seuraavat siirtymät eivät saa olla suuremmat kuin 10 prosenttia). Näissä määräyksissä kaksiakselista perävaunua, jonka akseliväli on alle 1 metrin, pidetään yksiakselisena perävaununa.

| 3.4 | Perävaunulle vahvistettu jarrutusvoima, joka on vähintään 50 prosenttia suurimmasta kokonaisakselikuormituksesta, on saavutettava – enimmäismassalla – kun kyseessä on vetoauto-perävaunuyhdistelmän keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus, joka on enintään 5,9 m/s2 yksiakselisten perävaunujen osalta ja 5,6 m/s2 moniakselisten perävaunujen osalta. Tässä määräyksessä yksiakselisina perävaunuina pidetään myös perävaunuja, joiden akseliväli on alle 1 metrin. Lisäksi on huomioitava tämän liitteen lisäyksessä määritellyt rajat. Jos jarrutusvoimaa säädetään portaittain, on siirtymien oltava tämän liitteen lisäyksessä kuvatuissa rajoissa. |
| --- | --- |

3.4

Perävaunulle vahvistettu jarrutusvoima, joka on vähintään 50 prosenttia suurimmasta kokonaisakselikuormituksesta, on saavutettava – enimmäismassalla – kun kyseessä on vetoauto-perävaunuyhdistelmän keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus, joka on enintään 5,9 m/s2 yksiakselisten perävaunujen osalta ja 5,6 m/s2 moniakselisten perävaunujen osalta. Tässä määräyksessä yksiakselisina perävaunuina pidetään myös perävaunuja, joiden akseliväli on alle 1 metrin. Lisäksi on huomioitava tämän liitteen lisäyksessä määritellyt rajat. Jos jarrutusvoimaa säädetään portaittain, on siirtymien oltava tämän liitteen lisäyksessä kuvatuissa rajoissa.

| 3.5 | Testi on suoritettava alkunopeudella 60 km/h. |
| --- | --- |

3.5

Testi on suoritettava alkunopeudella 60 km/h.

| 3.6 | Perävaunun automaattijarrutuksen on tapahduttava tämän säännön kohdassa 5.2.2.9 vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Jos tämä automaattijarrutus vaatii sähköenergiaa, on vähintään 15 minuutin ajan saatava aikaan perävaunun jarrutusvoima, joka on vähintään 25 prosenttia perävaunun suurimmasta kokonaisakselikuormituksesta, jotta edellä mainitut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

3.6

Perävaunun automaattijarrutuksen on tapahduttava tämän säännön kohdassa 5.2.2.9 vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Jos tämä automaattijarrutus vaatii sähköenergiaa, on vähintään 15 minuutin ajan saatava aikaan perävaunun jarrutusvoima, joka on vähintään 25 prosenttia perävaunun suurimmasta kokonaisakselikuormituksesta, jotta edellä mainitut edellytykset täyttyvät.

---

(1)  Tätä asiaa tutkitaan. Kunnes tämän erityisliitännän ominaisuudet määritellään, käytettävän tyypin osoittaa hyväksynnän antava kansallinen viranomainen.

LISÄYS

Perävaunun jarrutussuhteen ja vetoauto-perävaunuyhdistelmän keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden yhteensopivuus (perävaunu kuormitettuna ja kuormittamattomana)

Image

Huomautuksia:

| 1. | Kaavion rajat viittaavat kuormitettuihin ja kuormittamattomiin perävaunuihin. Kun perävaunun kuormaamaton massa ylittää 75 prosenttia sen enimmäismassasta, rajoja sovelletaan vain ”kuormitettuihin” tiloihin. |
| --- | --- |

1.

Kaavion rajat viittaavat kuormitettuihin ja kuormittamattomiin perävaunuihin. Kun perävaunun kuormaamaton massa ylittää 75 prosenttia sen enimmäismassasta, rajoja sovelletaan vain ”kuormitettuihin” tiloihin.

| 2. | Kaavion rajat eivät vaikuta tämän liitteen määräyksiin, jotka koskevat pienintä vaadittua jarrutustehoa. Vaikka testin aikana saadut jarrutustehot – jotka ovat tämän liitteen kohdan 3.4 mukaiset – ovat suuremmat kuin vaaditut jarrutustehot, edellä olevassa kaaviossa esitetyt rajat eivät saa ylittyä.







  TR | = | jarrutusvoimien summa perävaunun kaikkien pyörien kehällä |
| --- | --- | --- | --- |
| PR | = | tienpinnan ja perävaunun renkaiden välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| dm | = | vetoauto-perävaunuyhdistelmän keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus. |

2.

Kaavion rajat eivät vaikuta tämän liitteen määräyksiin, jotka koskevat pienintä vaadittua jarrutustehoa. Vaikka testin aikana saadut jarrutustehot – jotka ovat tämän liitteen kohdan 3.4 mukaiset – ovat suuremmat kuin vaaditut jarrutustehot, edellä olevassa kaaviossa esitetyt rajat eivät saa ylittyä.

TR

=

jarrutusvoimien summa perävaunun kaikkien pyörien kehällä

PR

=

tienpinnan ja perävaunun renkaiden välinen staattinen normaalivoima yhteensä

dm

=

vetoauto-perävaunuyhdistelmän keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus.

---

LIITE 15

JARRUPÄÄLLYSTEIDEN TESTAAMISTA INERTIADYNAMOMETRILLÄ KOSKEVA MENETELMÄ

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä kuvattua menettelyä voidaan soveltaa silloin, kun ajoneuvotyyppiin tehdään muutos, joka johtuu toisentyyppisten jarrupäällysteiden asentamisesta tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä kuvattua menettelyä voidaan soveltaa silloin, kun ajoneuvotyyppiin tehdään muutos, joka johtuu toisentyyppisten jarrupäällysteiden asentamisesta tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvoihin.

| 1.2 | Erityyppiset jarrupäällysteet on tarkastettava vertaamalla niiden tehoa jarrupäällysteisiin, joilla ajoneuvo oli varustettu hyväksynnän aikana, ja mukauttamalla ne niihin osiin, jotka kuvataan asianomaisessa ilmoituslomakkeessa, jonka malli esitetään tämän säännön liitteessä 2. |
| --- | --- |

1.2

Erityyppiset jarrupäällysteet on tarkastettava vertaamalla niiden tehoa jarrupäällysteisiin, joilla ajoneuvo oli varustettu hyväksynnän aikana, ja mukauttamalla ne niihin osiin, jotka kuvataan asianomaisessa ilmoituslomakkeessa, jonka malli esitetään tämän säännön liitteessä 2.

| 1.3 | Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi halutessaan vaatia jarrupäällysteiden tehon vertaamista tämän säännön liitteen 4 asiaa koskevien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi halutessaan vaatia jarrupäällysteiden tehon vertaamista tämän säännön liitteen 4 asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

| 1.4 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti hyväksytyn edustajan on haettava jarrupäällysteiden vertailuun perustuvaa hyväksyntää. |
| --- | --- |

1.4

Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti hyväksytyn edustajan on haettava jarrupäällysteiden vertailuun perustuvaa hyväksyntää.

| 1.5 | Tässä liitteessä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä, jonka osalta pyydetään, että vertailua pidetään tyydyttävänä. |
| --- | --- |

1.5

Tässä liitteessä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä, jonka osalta pyydetään, että vertailua pidetään tyydyttävänä.

2.   TESTAUSLAITTEISTO

| 2.1 | Testeissä on käytettävä seuraavanlaista dynamometriä:






  2.1.1 | Sen on pystyttävä kehittämään tämän liitteen kohdassa 3.1 vaadittu inertia ja täytettävä tämän säännön liitteen 4 kohdissa 1.5, 1.6 ja 1.7 määrätyt vaatimukset tyyppi I-, tyyppi II- ja tyyppi III -testien osalta. |
| --- | --- | --- |

2.1

Testeissä on käytettävä seuraavanlaista dynamometriä:

2.1.1

Sen on pystyttävä kehittämään tämän liitteen kohdassa 3.1 vaadittu inertia ja täytettävä tämän säännön liitteen 4 kohdissa 1.5, 1.6 ja 1.7 määrätyt vaatimukset tyyppi I-, tyyppi II- ja tyyppi III -testien osalta.

| 2.1.2 | Asennettujen jarrujen on oltava täysin samanlaiset kuin kyseessä olevan alkuperäisen ajoneuvotyypin jarrut. |
| --- | --- |

2.1.2

Asennettujen jarrujen on oltava täysin samanlaiset kuin kyseessä olevan alkuperäisen ajoneuvotyypin jarrut.

| 2.1.3 | Jos käytetään ilmajäähdytystä, sen on oltava tämän liitteen kohdan 3.4 mukainen. |
| --- | --- |

2.1.3

Jos käytetään ilmajäähdytystä, sen on oltava tämän liitteen kohdan 3.4 mukainen.

| 2.1.4 | Testin mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot:






  2.1.4.1 | levyn tai rummun kiertonopeuden jatkuva tallennus; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Testin mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot:

2.1.4.1

levyn tai rummun kiertonopeuden jatkuva tallennus;

| 2.1.4.2 | pysähtymisen aikana täyttyneiden kierrosten lukumäärä enintään 1/8 kierroksen tarkkuudella; |
| --- | --- |

2.1.4.2

pysähtymisen aikana täyttyneiden kierrosten lukumäärä enintään 1/8 kierroksen tarkkuudella;

| 2.1.4.3 | jarrutusaika; |
| --- | --- |

2.1.4.3

jarrutusaika;

| 2.1.4.4 | jarrupäällysteiden hankausalueen keskeltä tai levyn tai rummun tai päällysteen keskipaksuudelta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.4

jarrupäällysteiden hankausalueen keskeltä tai levyn tai rummun tai päällysteen keskipaksuudelta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus;

| 2.1.4.5 | jarrutuksen ohjausjohdon paineen tai voiman jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.5

jarrutuksen ohjausjohdon paineen tai voiman jatkuva tallennus;

| 2.1.4.6 | jarrumomentin jatkuva tallennus. |
| --- | --- |

2.1.4.6

jarrumomentin jatkuva tallennus.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

| 3.1 | Dynamometri on asennettava mahdollisimman lähelle, ±5 prosentin toleranssilla, pyörivää inertiaa, joka vastaa asianomaisilla pyörillä jarrutettavan ajoneuvon kokonaisinertian sitä osaa, joka on seuraavan kaavan mukainen:
  I = MR2

  jossa:







  I | = | pyörivä inertia [kg · pm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | renkaan dynaaminen vierintäsäde [m] |
| M | = | ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisilla pyörillä. Yksipäisen dynamometrin osalta tämä massa on laskettava suunnitellusta jarrutusjakaumasta M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvojen osalta, kun hidastuvuus vastaa tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.1 annettua asianmukaista arvoa; O-luokan ajoneuvojen (perävaunut) osalta M:n arvo vastaa asianomaisen pyörän maahan kohdistamaa kuormitusta, kun ajoneuvo on liikkumaton ja kuormitettu enimmäismassaansa. |

3.1

Dynamometri on asennettava mahdollisimman lähelle, ±5 prosentin toleranssilla, pyörivää inertiaa, joka vastaa asianomaisilla pyörillä jarrutettavan ajoneuvon kokonaisinertian sitä osaa, joka on seuraavan kaavan mukainen:

I = MR2

jossa:

I

=

pyörivä inertia [kg · pm2]

R

=

renkaan dynaaminen vierintäsäde [m]

M

=

ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisilla pyörillä. Yksipäisen dynamometrin osalta tämä massa on laskettava suunnitellusta jarrutusjakaumasta M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvojen osalta, kun hidastuvuus vastaa tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.1 annettua asianmukaista arvoa; O-luokan ajoneuvojen (perävaunut) osalta M:n arvo vastaa asianomaisen pyörän maahan kohdistamaa kuormitusta, kun ajoneuvo on liikkumaton ja kuormitettu enimmäismassaansa.

| 3.2 | Inertiadynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän säännön liitteessä 4 määrättyä ajoneuvon lineaarista nopeutta ja perustuttava renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen. |
| --- | --- |

3.2

Inertiadynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän säännön liitteessä 4 määrättyä ajoneuvon lineaarista nopeutta ja perustuttava renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen.

| 3.3 | Jarrupäällysteiden on oltava ainakin 80-prosenttisesti sovitetut, eivätkä ne saa olla ylittäneet 180 °C:n lämpötilaa sovitusmenettelyn aikana, tai vaihtoehtoisesti, valmistajan pyynnöstä, ne on sovitettava valmistajan suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3

Jarrupäällysteiden on oltava ainakin 80-prosenttisesti sovitetut, eivätkä ne saa olla ylittäneet 180 °C:n lämpötilaa sovitusmenettelyn aikana, tai vaihtoehtoisesti, valmistajan pyynnöstä, ne on sovitettava valmistajan suositusten mukaisesti.

| 3.4 | Testissä voidaan käyttää jäähdytysilmaa, joka virtaa jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan. Jarrun yli virtaavan jäähdytysilman nopeuden on oltava:
  vair = 0,33 v
  jossa







  v | = | ajoneuvon testinopeus jarrutuksen alussa. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Testissä voidaan käyttää jäähdytysilmaa, joka virtaa jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan. Jarrun yli virtaavan jäähdytysilman nopeuden on oltava:

vair = 0,33 v

jossa

v

=

ajoneuvon testinopeus jarrutuksen alussa.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

4.   TESTAUSMENETTELY

4.1   Vertailutestissä on käytettävä viittä näyte-erää jarrupäällysteestä. Niitä on verrattava viiteen jarrupäällyste-erään, jotka ovat kyseisen ajoneuvotyypin ensimmäisen hyväksynnän tiedot sisältävässä ilmoituslomakkeessa esitettyjen alkuperäisten osien mukaiset.

4.2   Jarrupäällysteiden vastaavuuden on perustuttava tässä liitteessä vahvistetuilla ja seuraavia vaatimuksia noudattavilla testausmenettelyillä saavutettujen tulosten vertailuun:

4.3   Typpi 0 -testi kylmillä jarruilla

| 4.3.1 | Ajoneuvoa on jarrutettava kolme kertaa alkulämpötilan ollessa alle 100 °C. Lämpötila on mitattava tämän liitteen kohdan 2.1.4.4 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.1

Ajoneuvoa on jarrutettava kolme kertaa alkulämpötilan ollessa alle 100 °C. Lämpötila on mitattava tämän liitteen kohdan 2.1.4.4 määräysten mukaisesti.

| 4.3.2 | M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvoihin käytettäviksi tarkoitettujen jarrupäällysteiden osalta jarrutukset on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.1 annettua nopeutta vastaavasta alkupyörimisnopeudesta, ja jarrua käyttämällä on saavutettava kyseisessä kohdassa vahvistettua hidastuvuutta vastaava keskimomentti. Lisäksi on tehtävä testejä useilla pyörimisnopeuksilla, joista pienin on 30 prosenttia ajoneuvon huippunopeudesta ja suurin 80 prosenttia siitä. |
| --- | --- |

4.3.2

M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvoihin käytettäviksi tarkoitettujen jarrupäällysteiden osalta jarrutukset on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 2.1 annettua nopeutta vastaavasta alkupyörimisnopeudesta, ja jarrua käyttämällä on saavutettava kyseisessä kohdassa vahvistettua hidastuvuutta vastaava keskimomentti. Lisäksi on tehtävä testejä useilla pyörimisnopeuksilla, joista pienin on 30 prosenttia ajoneuvon huippunopeudesta ja suurin 80 prosenttia siitä.

| 4.3.3 | O-luokan ajoneuvoihin käytettäviksi tarkoitettujen jarrupäällysteiden osalta jarrutukset on tehtävä 60 km/h:ta vastaavasta alkupyörimisnopeudesta, ja jarrua käyttämällä on saavutettava tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.1 vahvistettua vastaava keskimomentti. Lisäksi on tehtävä ylimääräinen kylmätehon testi 40 km/h:ta vastaavasta alkupyörimisnopeudesta, jotta voitaisiin verrata tuloksia tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.1.2.2 kuvattuihin tyyppi I -testin tuloksiin. |
| --- | --- |

4.3.3

O-luokan ajoneuvoihin käytettäviksi tarkoitettujen jarrupäällysteiden osalta jarrutukset on tehtävä 60 km/h:ta vastaavasta alkupyörimisnopeudesta, ja jarrua käyttämällä on saavutettava tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.1 vahvistettua vastaava keskimomentti. Lisäksi on tehtävä ylimääräinen kylmätehon testi 40 km/h:ta vastaavasta alkupyörimisnopeudesta, jotta voitaisiin verrata tuloksia tämän säännön liitteen 4 kohdassa 3.1.2.2 kuvattuihin tyyppi I -testin tuloksiin.

| 4.3.4 | Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevien kylmäjarrutustehon testien aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat ±15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.3.4

Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevien kylmäjarrutustehon testien aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat ±15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista.

4.4   Tyyppi I -testi (häipymistesti)

4.4.1   Toistuva jarrutus

| 4.4.1.1. | M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvojen jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.1 menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvojen jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.1 menettelyä noudattaen.

4.4.2   Jatkuva jarrutus

| 4.4.2.1 | Perävaunujen (O-luokka) jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Perävaunujen (O-luokka) jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.5.2 mukaisesti.

4.4.3   Kuumajarrutusteho

| 4.4.3.1 | Tämän liitteen kohdissa 4.4.1 ja 4.4.2 vaadittujen testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.5.3 määritelty kuumajarrutustehon testi. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Tämän liitteen kohdissa 4.4.1 ja 4.4.2 vaadittujen testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.5.3 määritelty kuumajarrutustehon testi.

| 4.4.3.2 | Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevien kuumajarrutustehon testien aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat ±15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevien kuumajarrutustehon testien aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat ±15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista.

4.5   Tyyppi II -testi (mäkitesti)

4.5.1   Tämä testi vaaditaan ainoastaan, jos kyseessä olevassa ajoneuvotyypissä käytetään kitkajarruja tyyppi II -testissä.

4.5.2   M3-luokan (lukuun ottamatta niitä ajoneuvoja, joilta vaaditaan tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.6.4. nojalla tyyppi II A -testi) ja N3,-luokan moottorikäyttöisten ajoneuvojen sekä O4-luokan perävaunujen jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.6.1 esitetyn menettelyn mukaisesti.

4.5.3   Kuumajarrutusteho

| 4.5.3.1 | Tämän liitteen kohdan 4.5.1 nojalla vaadittujen testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.6.3 määritelty kuumajarrutustehon testi. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Tämän liitteen kohdan 4.5.1 nojalla vaadittujen testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.6.3 määritelty kuumajarrutustehon testi.

| 4.5.3.2 | Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevien kuumajarrutustehon testien aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat ±15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevien kuumajarrutustehon testien aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat ±15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista.

4.6   Tyyppi III -testi (häipymistesti)

4.6.1   Toistuva jarrutus

| 4.6.1.1 | O4-luokan perävaunujen jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdissa 1.7.1 ja 1.7.2 esitetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6.1.1

O4-luokan perävaunujen jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 4 kohdissa 1.7.1 ja 1.7.2 esitetyn menettelyn mukaisesti.

4.6.2   Kuumajarrutusteho

| 4.6.2.1 | Tämän liitteen kohdissa 4.6.1 ja 4.6.2 vaadittujen testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.7.2 määritelty kuumajarrutustehon testi. |
| --- | --- |

4.6.2.1

Tämän liitteen kohdissa 4.6.1 ja 4.6.2 vaadittujen testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.7.2 määritelty kuumajarrutustehon testi.

| 4.6.2.2 | Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevan kuumajarrutustehon testin aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat 15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.6.2.2

Vertailua varten testatuista jarrupäällysteistä edellä olevan kuumajarrutustehon testin aikana tallennetun keskimääräisen jarrutusmomentin on oltava, samoin mitattuna, niiden testirajojen sisällä, jotka ovat 15 prosenttia asiaankuuluvassa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa kuvattujen osien mukaisilta jarrupäällysteiltä tallennetusta keskimääräisestä jarrutusmomentista.

5.   JARRUPÄÄLLYSTEIDEN TARKASTUS

| 5.1 | Jarrupäällysteet on tarkastettava silmämääräisesti edellä kuvattujen testien jälkeen sen varmistamiseksi, että ne ovat hyväksyttävässä kunnossa jatkuvaa tavanomaista käyttöä varten. |
| --- | --- |

5.1

Jarrupäällysteet on tarkastettava silmämääräisesti edellä kuvattujen testien jälkeen sen varmistamiseksi, että ne ovat hyväksyttävässä kunnossa jatkuvaa tavanomaista käyttöä varten.

---

LIITE 16

(Varattu)

---

LIITE 17

Testimenettely sähköisillä ohjausjohdoilla varustettujen ajoneuvojen toiminnallisen yhteensopivuuden arvioimiseksi

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä määritellään menettely, jota voidaan käyttää, kun tarkastetaan, ovatko sähköisellä ohjausjohdolla varustetut vetoautot ja perävaunut tämän säännön kohdassa 5.1.3.6.1 tarkoitettujen toiminnallisten ja tehollisten vaatimusten mukaisia. Tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoisia menettelyjä, jos voidaan osoittaa vastaavien kattavien tarkastusten toteutuminen. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä määritellään menettely, jota voidaan käyttää, kun tarkastetaan, ovatko sähköisellä ohjausjohdolla varustetut vetoautot ja perävaunut tämän säännön kohdassa 5.1.3.6.1 tarkoitettujen toiminnallisten ja tehollisten vaatimusten mukaisia. Tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoisia menettelyjä, jos voidaan osoittaa vastaavien kattavien tarkastusten toteutuminen.

| 1.2 | Tässä liitteessä viittaukset ISO-standardiin 7638 koskevat ISO-standardia 7638-1:1997 24 V:n sovellusten osalta ja ISO-standardia 7638-2:1997 12 V:n sovellusten osalta. |
| --- | --- |

1.2

Tässä liitteessä viittaukset ISO-standardiin 7638 koskevat ISO-standardia 7638-1:1997 24 V:n sovellusten osalta ja ISO-standardia 7638-2:1997 12 V:n sovellusten osalta.

2.   ILMOITUSLOMAKE

| 2.1 | Ajoneuvon valmistajan/järjestelmätoimittajan on toimitettava tutkimuslaitokselle ilmoituslomake, joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:






  2.1.1 | kaavio ajoneuvon jarrujärjestelmästä; |
| --- | --- | --- |

2.1

Ajoneuvon valmistajan/järjestelmätoimittajan on toimitettava tutkimuslaitokselle ilmoituslomake, joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

2.1.1

kaavio ajoneuvon jarrujärjestelmästä;

| 2.1.2 | näyttö siitä, että liitäntä, mukaan lukien fyysinen kerros, siirtoyhteyskerros ja sovelluskerros sekä tuettujen viestien ja parametrien vastaava asema on ISO-standardin 11992 mukainen; |
| --- | --- |

2.1.2

näyttö siitä, että liitäntä, mukaan lukien fyysinen kerros, siirtoyhteyskerros ja sovelluskerros sekä tuettujen viestien ja parametrien vastaava asema on ISO-standardin 11992 mukainen;

| 2.1.3 | luettelo tuetuista viesteistä ja parametreistä; ja |
| --- | --- |

2.1.3

luettelo tuetuista viesteistä ja parametreistä; ja

| 2.1.4 | moottoriajoneuvon tekniset tiedot niiden säätöpiirien lukumäärän suhteen, jotka tuottavat paineilman ja/tai sähköisen ohjausjohdon signaalit. |
| --- | --- |

2.1.4

moottoriajoneuvon tekniset tiedot niiden säätöpiirien lukumäärän suhteen, jotka tuottavat paineilman ja/tai sähköisen ohjausjohdon signaalit.

3.   VETOAUTOT

3.1   ISO-standardin 11992 mukainen perävaunun simulaattori

Simulaattorin on

| 3.1.1 | sisällettävä ISO-standardin 7638:1997 mukainen pistokytkin (7-napainen) testattavaan ajoneuvoon kytkemistä varten; pistokytkimen napoja 6 ja 7 on käytettävä ISO-standardin 11992:2003 mukaisten viestien lähettämiseen ja vastaanottamiseen; |
| --- | --- |

3.1.1

sisällettävä ISO-standardin 7638:1997 mukainen pistokytkin (7-napainen) testattavaan ajoneuvoon kytkemistä varten; pistokytkimen napoja 6 ja 7 on käytettävä ISO-standardin 11992:2003 mukaisten viestien lähettämiseen ja vastaanottamiseen;

| 3.1.2 | pystyttävä vastaanottamaan kaikki tyyppihyväksyttävän moottoriajoneuvon lähettämät viestit ja lähettämään kaikki ISO-standardissa 11992-2:2003 määritellyt perävaunun viestit; |
| --- | --- |

3.1.2

pystyttävä vastaanottamaan kaikki tyyppihyväksyttävän moottoriajoneuvon lähettämät viestit ja lähettämään kaikki ISO-standardissa 11992-2:2003 määritellyt perävaunun viestit;

| 3.1.3 | näytettävä viestit välittömästi tai välillisesti siten, että tietokentän parametrit näkyvät ajallisesti oikeassa järjestyksessä; ja |
| --- | --- |

3.1.3

näytettävä viestit välittömästi tai välillisesti siten, että tietokentän parametrit näkyvät ajallisesti oikeassa järjestyksessä; ja

| 3.1.4 | sisällettävä väline, jolla mitataan liittimen vasteaika tämän säännön liitteen 6 kohdan 2.6 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.4

sisällettävä väline, jolla mitataan liittimen vasteaika tämän säännön liitteen 6 kohdan 2.6 mukaisesti.

3.2   Tarkastusmenettely

3.2.1   Varmista, että valmistajan/toimittajan ilmoituslomake on ISO-standardin 11992 määräysten mukainen fyysisen kerroksen, siirtoyhteyskerroksen ja sovelluskerroksen suhteen.

3.2.2   Tarkasta seuraavat, kun simulaattori on kytketty moottoriajoneuvoon ISO-standardin 7638 mukaisen liitännän kautta ja kun kaikkia liitännän kannalta olennaisia perävaunun viestejä lähetetään:

| 3.2.2.1 | Ohjausjohdon signaalit:






  3.2.2.1.1 | ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 12:ssa, byte 3, määritellyt parametrit on tarkastettava ajoneuvon tietojen suhteen seuraavasti:







  Ohjausjohdon signaalit | EBS 12, byte 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| bitit 1–2 | bitit 5–6 |
| Yhdestä virtapiiristä tuotettu käyttöjarrun jarrutuskäsky | 00b | |
| Kahdesta virtapiiristä tuotettu käyttöjarrun jarrutuskäsky | 01b | |
| Ajoneuvoa ei ole varustettu paineilman ohjausjohdolla (1) | | 00b |
| Ajoneuvo on varustettu paineilman ohjausjohdolla | | 01b |

3.2.2.1

Ohjausjohdon signaalit:

3.2.2.1.1

ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 12:ssa, byte 3, määritellyt parametrit on tarkastettava ajoneuvon tietojen suhteen seuraavasti:

Ohjausjohdon signaalit

EBS 12, byte 3

bitit 1–2

bitit 5–6

Yhdestä virtapiiristä tuotettu käyttöjarrun jarrutuskäsky

00b

Kahdesta virtapiiristä tuotettu käyttöjarrun jarrutuskäsky

01b

Ajoneuvoa ei ole varustettu paineilman ohjausjohdolla (1)

00b

Ajoneuvo on varustettu paineilman ohjausjohdolla

01b

| 3.2.2.2 | Käyttö-/varajarrun jarrutuskäsky:






  3.2.2.2.1 | ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 11:ssa määritellyt parametrit on tarkastettava seuraavasti







  Testiolosuhteet | Byte | Sähköisen ohjausjohdon signaaliarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käyttöjarrun poljin ja varajarrun hallintalaite vapautettu | 3–4 | 0 |
| Täysjarrutus käyttöjarrun polkimella | 3–4 | 33 280d–43 520d(650–850 kPa) |
| Täysjarrutus varajarrulla (2) | 3–4 | 33 280d–43 520d (650–850 kPa) |

3.2.2.2

Käyttö-/varajarrun jarrutuskäsky:

3.2.2.2.1

ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 11:ssa määritellyt parametrit on tarkastettava seuraavasti

Testiolosuhteet

Byte

Sähköisen ohjausjohdon signaaliarvo

Käyttöjarrun poljin ja varajarrun hallintalaite vapautettu

3–4

0

Täysjarrutus käyttöjarrun polkimella

3–4

33 280d–43 520d(650–850 kPa)

Täysjarrutus varajarrulla (2)

3–4

33 280d–43 520d (650–850 kPa)

| 3.2.2.3 | Vikailmoitus






  3.2.2.3.1 | Simuloi pysyvä vika ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen napaan 6 kytketyssä siirtojohdossa ja tarkasta, että tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettu keltainen varoitusvalo palaa. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3

Vikailmoitus

3.2.2.3.1

Simuloi pysyvä vika ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen napaan 6 kytketyssä siirtojohdossa ja tarkasta, että tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettu keltainen varoitusvalo palaa.

| 3.2.2.3.2 | Simuloi pysyvä vika ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen napaan 7 kytketyssä siirtojohdossa ja tarkasta, että tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettu keltainen varoitusvalo palaa. |
| --- | --- |

3.2.2.3.2

Simuloi pysyvä vika ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen napaan 7 kytketyssä siirtojohdossa ja tarkasta, että tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.2 tarkoitettu keltainen varoitusvalo palaa.

| 3.2.2.3.3 | Simuloi viesti EBS 22, byte 2, bitit 3–4, arvo 01b ja tarkasta, että tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen varoitusvalo palaa. |
| --- | --- |

3.2.2.3.3

Simuloi viesti EBS 22, byte 2, bitit 3–4, arvo 01b ja tarkasta, että tämän säännön kohdassa 5.2.1.29.1.1 tarkoitettu punainen varoitusvalo palaa.

| 3.2.2.4 | Syöttöjohdon jarrutuspyyntö:
  Moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, joita voidaan käyttää pelkällä sähköisellä ohjausjohdolla kytkettyjen perävaunujen kanssa: | Ainoastaan sähköinen ohjausjohto on kytkettävä. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4

Syöttöjohdon jarrutuspyyntö:

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen osalta, joita voidaan käyttää pelkällä sähköisellä ohjausjohdolla kytkettyjen perävaunujen kanssa:

Ainoastaan sähköinen ohjausjohto on kytkettävä.

| | Simuloi viesti EBS 22, byte 4, bitit 3–4, arvo 01b ja tarkasta, että kun käyttöjarrulla, varajarrulla tai seisontajarrulla tehdään täysjarrutus, syöttöjohdon paine putoaa 150 kPa:han seuraavien kahden sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

Simuloi viesti EBS 22, byte 4, bitit 3–4, arvo 01b ja tarkasta, että kun käyttöjarrulla, varajarrulla tai seisontajarrulla tehdään täysjarrutus, syöttöjohdon paine putoaa 150 kPa:han seuraavien kahden sekunnin kuluessa.

| | Simuloi tiedonsiirron pitkään jatkuva puuttuminen ja tarkasta, että kun käyttöjarrulla, varajarrulla tai seisontajarrulla tehdään täysjarrutus, syöttöjohdon paine putoaa 150 kPa:han seuraavien kahden sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

Simuloi tiedonsiirron pitkään jatkuva puuttuminen ja tarkasta, että kun käyttöjarrulla, varajarrulla tai seisontajarrulla tehdään täysjarrutus, syöttöjohdon paine putoaa 150 kPa:han seuraavien kahden sekunnin kuluessa.

| 3.2.2.5 | Vasteaika:






  3.2.2.5.1 | Tarkasta vioista vapaassa tilassa, että tämän säännön liitteen 6 kohdassa 2.6 määritellyt ohjausjohdon vastevaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5

Vasteaika:

3.2.2.5.1

Tarkasta vioista vapaassa tilassa, että tämän säännön liitteen 6 kohdassa 2.6 määritellyt ohjausjohdon vastevaatimukset täyttyvät.

3.2.3   Lisätarkastukset

| 3.2.3.1 | Tutkimuslaitoksen suostumuksella edellä määritellyt tarkastusmenettelyt voidaan toistaa liitännän kannalta olennaisten, muuta kuin jarrutusta koskevien toimintojen ollessa eri tiloissa tai kytkettyinä pois päältä. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Tutkimuslaitoksen suostumuksella edellä määritellyt tarkastusmenettelyt voidaan toistaa liitännän kannalta olennaisten, muuta kuin jarrutusta koskevien toimintojen ollessa eri tiloissa tai kytkettyinä pois päältä.

4.   PERÄVAUNUT

4.1   ISO-standardin 11992 mukainen vetoauton simulaattori

Simulaattorin on

| 4.1.1 | sisällettävä ISO-standardin 7638:1997 mukainen pistokytkin (7-napainen) testattavaan ajoneuvoon kytkemistä varten; pistokytkimen napoja 6 ja 7 on käytettävä ISO-standardin 11992:2003 mukaisten viestien lähettämiseen ja vastaanottamiseen; |
| --- | --- |

4.1.1

sisällettävä ISO-standardin 7638:1997 mukainen pistokytkin (7-napainen) testattavaan ajoneuvoon kytkemistä varten; pistokytkimen napoja 6 ja 7 on käytettävä ISO-standardin 11992:2003 mukaisten viestien lähettämiseen ja vastaanottamiseen;

| 4.1.2 | sisällettävä vikailmoitusnäyttö ja sähkövirran syöttö perävaunua varten; |
| --- | --- |

4.1.2

sisällettävä vikailmoitusnäyttö ja sähkövirran syöttö perävaunua varten;

| 4.1.3 | pystyttävä vastaanottamaan kaikki tyyppihyväksyttävän perävaunun lähettämät viestit ja lähettämään kaikki ISO-standardissa 11992-2:2003 määritellyt moottoriajoneuvon viestit; |
| --- | --- |

4.1.3

pystyttävä vastaanottamaan kaikki tyyppihyväksyttävän perävaunun lähettämät viestit ja lähettämään kaikki ISO-standardissa 11992-2:2003 määritellyt moottoriajoneuvon viestit;

| 4.1.4 | näytettävä viestit välittömästi tai välillisesti siten, että tietokentän parametrit näkyvät ajallisesti oikeassa järjestyksessä; ja |
| --- | --- |

4.1.4

näytettävä viestit välittömästi tai välillisesti siten, että tietokentän parametrit näkyvät ajallisesti oikeassa järjestyksessä; ja

| 4.1.5 | sisällettävä väline, jolla mitataan jarrujärjestelmän vasteaika tämän säännön liitteen 6 kohdan 3.5.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.5

sisällettävä väline, jolla mitataan jarrujärjestelmän vasteaika tämän säännön liitteen 6 kohdan 3.5.2 mukaisesti.

4.2   Tarkastusmenettely

4.2.1   Varmista, että valmistajan/toimittajan ilmoituslomake on ISO-standardin 11992:2003 määräysten mukainen fyysisen kerroksen, siirtoyhteyskerroksen ja sovelluskerroksen suhteen.

4.2.2   Tarkasta seuraavat, kun simulaattori on kytketty perävaunuun ISO-standardin 7638 mukaisen liitännän kautta ja kun kaikkia liitännän kannalta olennaisia vetoauton viestejä lähetetään:

4.2.2.1   Käyttöjarrujärjestelmän toiminta:

| 4.2.2.1.1 | Perävaunun reagointi ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 11:ssa määriteltyihin parametreihin on tarkastettava seuraavasti:
  Syöttöjohdon paineen on jokaisen testin alussa oltava ≥700 kPa, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu (kuormitustila voi olla simuloitu tarkastuksen tekemistä varten).






  4.2.2.1.1.1 | Paineilman ja sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta: | molempien ohjausjohtojen on oltava kytkettyinä; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.1.1

Perävaunun reagointi ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 11:ssa määriteltyihin parametreihin on tarkastettava seuraavasti:

Syöttöjohdon paineen on jokaisen testin alussa oltava ≥700 kPa, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu (kuormitustila voi olla simuloitu tarkastuksen tekemistä varten).

4.2.2.1.1.1

Paineilman ja sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta:

molempien ohjausjohtojen on oltava kytkettyinä;

| | molemmista ohjausjohdoista on tultava signaali samanaikaisesti; |
| --- | --- |

molemmista ohjausjohdoista on tultava signaali samanaikaisesti;

| | simulaattorin on toimitettava viesti EBS 12:n, byte 3, bitit 5–6, |
| --- | --- |

simulaattorin on toimitettava viesti EBS 12:n, byte 3, bitit 5–6,

| | arvo 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto olisi kytkettävä. |
| --- | --- |

arvo 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto olisi kytkettävä.

Tarkastettavat parametrit:

| Simulaattorin lähettämä viesti | Paine jarrukammioissa |
| --- | --- |
| Byte | Digitaalinen vaatimusarvo | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Ajoneuvon valmistajan jarrulaskelmassa määritellysti |

Simulaattorin lähettämä viesti

Paine jarrukammioissa

Byte

Digitaalinen vaatimusarvo

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Ajoneuvon valmistajan jarrulaskelmassa määritellysti

| 4.2.2.1.1.2 | Paineilman ja sähköisellä ohjausjohdolla tai pelkällä sähköisellä ohjausjohdolla varustetut perävaunut:
  Ainoastaan sähköinen ohjausjohto on kytkettävä.
  Simulaattorin on lähetettävä seuraavat viestit:
  EBS 12:n, byte 3, bitit 5–6, arvo 00b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto ei ole käytettävissä, ja EBS 12:n, byte 3, bitit 1–2, arvo 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että sähköisen ohjausjohdon signaali tuotetaan kahdesta virtapiiristä.
  Tarkastettavat parametrit:







  Simulaattorin lähettämä viesti | Paine jarrukammioissa |
| --- | --- | --- |
| Byte | Digitaalinen vaatimusarvo | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Ajoneuvon valmistajan jarrulaskelmassa määritellysti |

4.2.2.1.1.2

Paineilman ja sähköisellä ohjausjohdolla tai pelkällä sähköisellä ohjausjohdolla varustetut perävaunut:

Ainoastaan sähköinen ohjausjohto on kytkettävä.

Simulaattorin on lähetettävä seuraavat viestit:

EBS 12:n, byte 3, bitit 5–6, arvo 00b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto ei ole käytettävissä, ja EBS 12:n, byte 3, bitit 1–2, arvo 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että sähköisen ohjausjohdon signaali tuotetaan kahdesta virtapiiristä.

Tarkastettavat parametrit:

Simulaattorin lähettämä viesti

Paine jarrukammioissa

Byte

Digitaalinen vaatimusarvo

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Ajoneuvon valmistajan jarrulaskelmassa määritellysti

| 4.2.2.1.2 | Pelkällä sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta reagointi ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 12:ssa määriteltyihin viesteihin on tarkastettava seuraavasti:
  Paineilman ohjausjohdon paineen on oltava jokaisen testin alussa ≥700 kPa.
  Sähköisen ohjausjohdon on oltava kytkettynä simulaattoriin.
  Simulaattorin on lähetettävä seuraavat viestit: | EBS 12:n, byte 3, bitit 5–6, arvon on oltava 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto on käytettävissä. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2

Pelkällä sähköisellä ohjausjohdolla varustettujen perävaunujen osalta reagointi ISO-standardin 11992-2:2003 EBS 12:ssa määriteltyihin viesteihin on tarkastettava seuraavasti:

Paineilman ohjausjohdon paineen on oltava jokaisen testin alussa ≥700 kPa.

Sähköisen ohjausjohdon on oltava kytkettynä simulaattoriin.

Simulaattorin on lähetettävä seuraavat viestit:

EBS 12:n, byte 3, bitit 5–6, arvon on oltava 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto on käytettävissä.

| | EBS 11:n, byte 3–4, arvon on oltava 0 (ei käyttöjarrun jarrutuskäskyä). |
| --- | --- |

EBS 11:n, byte 3–4, arvon on oltava 0 (ei käyttöjarrun jarrutuskäskyä).

Reagointi seuraaviin viesteihin on tarkastettava:

| EBS 12, byte 3, bitit 1-2 | Paine jarrukammioissa tai perävaunun reaktio |
| --- | --- |
| 01b | 0 kPa (käyttöjarru vapautettuna) |
| 00b | Perävaunua jarrutetaan automaattisesti sen osoittamiseksi, että yhdistelmä ei ole yhteensopiva. Myös ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo). |

EBS 12, byte 3, bitit 1-2

Paine jarrukammioissa tai perävaunun reaktio

01b

0 kPa (käyttöjarru vapautettuna)

00b

Perävaunua jarrutetaan automaattisesti sen osoittamiseksi, että yhdistelmä ei ole yhteensopiva. Myös ISO-standardin 7638:1997 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo).

| 4.2.2.1.3 | Pelkän sähköisen ohjausjohdon kautta kytkettyjen perävaunujen osalta perävaunun reaktio perävaunun sähköisessä ohjauksen välityksessä esiintyvään häiriöön, jonka vuoksi jarrutusteho vähenee ainakin 30 prosenttiin vahvistetusta arvosta, on tarkastettava seuraavalla menettelyllä:
  Paineilman ohjausjohdon paineen on oltava jokaisen testin alussa ≥700 kPa.
  Sähköisen ohjausjohdon on oltava kytkettynä simulaattoriin.
  EBS 12.n, byte 3, bitit 5–6, arvon on oltava 00b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto ei ole käytettävissä.
  EBS 12:n, byte 3, bitit 1–2, arvon on oltava 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että sähköisen ohjausjohdon signaali tuotetaan kahdesta itsenäisestä piiristä.
  On tarkastettava seuraavat:






  Testiolosuhteet | Jarrujärjestelmän reagointi |
| --- | --- | --- |
| Ei vikoja perävaunun jarrujärjestelmässä | Tarkasta, että jarrujärjestelmä on yhteydessä simulaattoriin ja että EBS 22:n, byte 4, bitit 3–4, arvo on 00b. |
| Aiheuta perävaunun jarrujärjestelmän sähköiseen voimansiirtoon häiriö, joka vähentää ainakin 30 prosenttia vahvistetusta jarrutustehosta | Tarkasta, että EBS 22:n, byte 4, bitit 3–4, arvo on 01b

  tai
  Tiedonsiirrot simulaattoriin on lopetettu |

4.2.2.1.3

Pelkän sähköisen ohjausjohdon kautta kytkettyjen perävaunujen osalta perävaunun reaktio perävaunun sähköisessä ohjauksen välityksessä esiintyvään häiriöön, jonka vuoksi jarrutusteho vähenee ainakin 30 prosenttiin vahvistetusta arvosta, on tarkastettava seuraavalla menettelyllä:

Paineilman ohjausjohdon paineen on oltava jokaisen testin alussa ≥700 kPa.

Sähköisen ohjausjohdon on oltava kytkettynä simulaattoriin.

EBS 12.n, byte 3, bitit 5–6, arvon on oltava 00b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että paineilman ohjausjohto ei ole käytettävissä.

EBS 12:n, byte 3, bitit 1–2, arvon on oltava 01b sen ilmaisemiseksi perävaunulle, että sähköisen ohjausjohdon signaali tuotetaan kahdesta itsenäisestä piiristä.

On tarkastettava seuraavat:

Testiolosuhteet

Jarrujärjestelmän reagointi

Ei vikoja perävaunun jarrujärjestelmässä

Tarkasta, että jarrujärjestelmä on yhteydessä simulaattoriin ja että EBS 22:n, byte 4, bitit 3–4, arvo on 00b.

Aiheuta perävaunun jarrujärjestelmän sähköiseen voimansiirtoon häiriö, joka vähentää ainakin 30 prosenttia vahvistetusta jarrutustehosta

Tarkasta, että EBS 22:n, byte 4, bitit 3–4, arvo on 01b

tai

Tiedonsiirrot simulaattoriin on lopetettu

4.2.2.2   Vikailmoitus

| 4.2.2.2.1 | Tarkasta, että asianmukainen varoitusviesti tai -signaali lähetetään seuraavissa olosuhteissa:






  4.2.2.2.1.1 | Jos pysyvä häiriö perävaunun jarrujärjestelmän sähköisessä ohjauksen välityksessä estää käyttöjarrulta edellytetyn jarrutustehon täyttymisen, simuloi tällainen häiriö ja tarkasta, että perävaunun lähettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b. Myös ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1

Tarkasta, että asianmukainen varoitusviesti tai -signaali lähetetään seuraavissa olosuhteissa:

4.2.2.2.1.1

Jos pysyvä häiriö perävaunun jarrujärjestelmän sähköisessä ohjauksen välityksessä estää käyttöjarrulta edellytetyn jarrutustehon täyttymisen, simuloi tällainen häiriö ja tarkasta, että perävaunun lähettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b. Myös ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo).

| 4.2.2.2.1.2 | Vähennä ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen napojen 1 ja 2 jännitettä alle valmistajan ilmoittaman arvon, jolla käyttöjarrujärjestelmältä edellytetyn tehon saavuttaminen estyy, ja tarkasta, että perävaunun lähetettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b. Myös ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.2

Vähennä ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen napojen 1 ja 2 jännitettä alle valmistajan ilmoittaman arvon, jolla käyttöjarrujärjestelmältä edellytetyn tehon saavuttaminen estyy, ja tarkasta, että perävaunun lähetettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b. Myös ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo).

| 4.2.2.2.1.3 | Tarkasta, että tämän säännön kohdan 5.2.2.16 määräykset täyttyvät eristämällä syöttöjohto. Vähennä perävaunun paineen varastointijärjestelmän paine valmistajan ilmoittamaan arvoon. Tarkasta, että perävaunun lähettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b ja että EBS 23:n, byte 1, bitit 7–8, arvo on 00. Myös ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.3

Tarkasta, että tämän säännön kohdan 5.2.2.16 määräykset täyttyvät eristämällä syöttöjohto. Vähennä perävaunun paineen varastointijärjestelmän paine valmistajan ilmoittamaan arvoon. Tarkasta, että perävaunun lähettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b ja että EBS 23:n, byte 1, bitit 7–8, arvo on 00. Myös ISO-standardin 7638 mukaisen pistokytkimen navan 5 kautta on lähetettävä signaali (keltainen varoitusvalo).

| 4.2.2.2.1.4 | Kun jarrulaitteiden sähköiseen osaan kytketään virta ensimmäistä kertaa, tarkasta, että perävaunun lähettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b. Kun jarrujärjestelmä on tarkastanut, ettei ole ilmennyt vikoja, jotka edellyttävät ilmoitusta punaisella varoitussignaalilla, edellä oleva viesti on asetettava arvoon 00b. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.4

Kun jarrulaitteiden sähköiseen osaan kytketään virta ensimmäistä kertaa, tarkasta, että perävaunun lähettämän EBS 22:n, byte 2, bitit 3–4, arvo on 01b. Kun jarrujärjestelmä on tarkastanut, ettei ole ilmennyt vikoja, jotka edellyttävät ilmoitusta punaisella varoitussignaalilla, edellä oleva viesti on asetettava arvoon 00b.

4.2.2.3   Vasteajan tarkastus

| 4.2.2.3.1 | Tarkasta vioista vapaassa tilassa, että tämän säännön liitteen 6 kohdassa 3.5.2 määritellyt jarrujärjestelmän vasteaikaa koskevat vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

4.2.2.3.1

Tarkasta vioista vapaassa tilassa, että tämän säännön liitteen 6 kohdassa 3.5.2 määritellyt jarrujärjestelmän vasteaikaa koskevat vaatimukset täyttyvät.

4.2.3   Lisätarkastukset

| 4.2.3.1 | Tutkimuslaitoksen suostumuksella edellä määritellyt tarkastusmenettelyt voidaan toistaa liitännän kannalta olennaisten, muuta kuin jarrutusta koskevien viestien ollessa eri tiloissa tai kytkettyinä pois päältä.
  Jos jarrujärjestelmän vasteaikaan liittyviä mittauksia toistetaan, saaduissa arvoissa voi esiintyä ajoneuvon pneumatiikan reagointiin liittyvää vaihtelua. Kaikissa tapauksissa vahvistettujen vasteaikaa koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Tutkimuslaitoksen suostumuksella edellä määritellyt tarkastusmenettelyt voidaan toistaa liitännän kannalta olennaisten, muuta kuin jarrutusta koskevien viestien ollessa eri tiloissa tai kytkettyinä pois päältä.

Jos jarrujärjestelmän vasteaikaan liittyviä mittauksia toistetaan, saaduissa arvoissa voi esiintyä ajoneuvon pneumatiikan reagointiin liittyvää vaihtelua. Kaikissa tapauksissa vahvistettujen vasteaikaa koskevien vaatimusten on täytyttävä.

---

(1)  Tällainen ajoneuvoa koskeva tieto on kielletty tämän säännön kohdan 5.1.3.1.3 alaviitteessä 4.

(2)  Vapaaehtoinen vetoautojen osalta, joissa on sähköinen ja paineilman ohjausjohto, kun paineilman ohjausjohto täyttää varajarrulle asetetut asiaankuuluvat vaatimukset.

---

LIITE 18

Erityisvaatimukset, joita sovelletaan kompleksisten elektronisten ajoneuvon hallintajärjestelmien turvallisuuteen

1.   YLEISTÄ

Tässä liitteessä määritellään erityisvaatimukset, jotka koskevat kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien (kohta 2.3) turvallisuuteen liittyvää asiakirja-aineistoa, vikaantumisen varalta sovellettavaa strategiaa ja tarkastusmenettelyä siltä osin kuin kyse on tästä säännöstä.

Tähän liitteeseen voidaan viitata myös tämän säännön yksittäisissä kohdissa, kun kyse on elektronisten järjestelmien ohjaamista turvallisuuteen liittyvistä toiminnoista.

Liitteessä ei määritellä järjestelmän suorituskykykriteerejä vaan käsitellään järjestelmän suunnitteluun liittyviä menettelyjä ja tietoja, jotka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntää varten.

Näissä tiedoissa on osoitettava, että järjestelmä täyttää tavanomaisissa oloissa ja vikaantuneena kaikki soveltuvat suorituskykyvaatimukset, jotka on vahvistettu muualla tässä säännössä.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Turvajärjestelyillä’ tarkoitetaan järjestelmään, esimerkiksi sen sähköisiin osiin, sisällytettyjä järjestelyjä, joilla huolehditaan järjestelmän eheydestä ja varmistetaan siten järjestelmän turvallinen toiminta myös sähköisen häiriön tapauksessa.
  Turvajärjestelyihin voi kuulua järjestely, jossa ajoneuvon olennaiset toiminnot siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen. |
| --- | --- |

2.1

’Turvajärjestelyillä’ tarkoitetaan järjestelmään, esimerkiksi sen sähköisiin osiin, sisällytettyjä järjestelyjä, joilla huolehditaan järjestelmän eheydestä ja varmistetaan siten järjestelmän turvallinen toiminta myös sähköisen häiriön tapauksessa.

Turvajärjestelyihin voi kuulua järjestely, jossa ajoneuvon olennaiset toiminnot siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen.

| 2.2 | ’Elektronisella hallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvonhallintatoiminnosta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla.
  Tällaiset järjestelmät, joita usein ohjataan erityisellä ohjelmistolla, kootaan erillisistä toimintakomponenteista, kuten sensoreista, elektronisista ohjainyksiköistä ja säätimistä, ja varustetaan siirtoyhteyksillä. Niihin voi kuulua mekaanisia, sähköpneumaattisia ja sähköhydraulisia osia.
  Tässä tarkoitettu ”järjestelmä” on se, jolle tyyppihyväksyntää haetaan. |
| --- | --- |

2.2

’Elektronisella hallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvonhallintatoiminnosta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla.

Tällaiset järjestelmät, joita usein ohjataan erityisellä ohjelmistolla, kootaan erillisistä toimintakomponenteista, kuten sensoreista, elektronisista ohjainyksiköistä ja säätimistä, ja varustetaan siirtoyhteyksillä. Niihin voi kuulua mekaanisia, sähköpneumaattisia ja sähköhydraulisia osia.

Tässä tarkoitettu ”järjestelmä” on se, jolle tyyppihyväksyntää haetaan.

| 2.3 | ’Kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ tarkoitetaan elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa valvottu toiminto voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminnolla.
  Ohitetusta toiminnosta tulee osa kompleksista järjestelmää. |
| --- | --- |

2.3

’Kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ tarkoitetaan elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa valvottu toiminto voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminnolla.

Ohitetusta toiminnosta tulee osa kompleksista järjestelmää.

| 2.4 | ’Korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminnoilla’ tarkoitetaan järjestelmiä ja toimintoja, jotka lisäprosessoinnin ja/tai -mittausten avulla muuttavat ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.
  Kompleksiset järjestelmät voivat tämän ansiosta automaattisesti muuttaa toimintatavoitteitaan mitattuihin olosuhteisiin perustuvan priorisoinnin mukaan. |
| --- | --- |

2.4

’Korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminnoilla’ tarkoitetaan järjestelmiä ja toimintoja, jotka lisäprosessoinnin ja/tai -mittausten avulla muuttavat ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.

Kompleksiset järjestelmät voivat tämän ansiosta automaattisesti muuttaa toimintatavoitteitaan mitattuihin olosuhteisiin perustuvan priorisoinnin mukaan.

| 2.5 | ’Yksiköt’ ovat pienimpiä tässä liitteessä tarkasteltavia järjestelmän rakenneosia, sillä näitä osien yhdistelmiä pidetään yksittäisinä yksikköinä tunnistamista, analysointia ja vaihtamista varten. |
| --- | --- |

2.5

’Yksiköt’ ovat pienimpiä tässä liitteessä tarkasteltavia järjestelmän rakenneosia, sillä näitä osien yhdistelmiä pidetään yksittäisinä yksikköinä tunnistamista, analysointia ja vaihtamista varten.

| 2.6 | ’Siirtoyhteyksillä’ tarkoitetaan järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten.
  Laitteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös optisia, pneumaattisia, hydraulisia tai mekaanisia. |
| --- | --- |

2.6

’Siirtoyhteyksillä’ tarkoitetaan järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten.

Laitteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös optisia, pneumaattisia, hydraulisia tai mekaanisia.

| 2.7 | ’Valvonta-alueella’ tarkoitetaan lähtömuuttujaa, ja se määrittelee sen alueen, jota järjestelmä todennäköisesti valvoo. |
| --- | --- |

2.7

’Valvonta-alueella’ tarkoitetaan lähtömuuttujaa, ja se määrittelee sen alueen, jota järjestelmä todennäköisesti valvoo.

| 2.8 | ’Toimintarajalla’ tarkoitetaan niitä fyysisiä rajoja, joiden sisäpuolella järjestelmä voi huolehtia valvontatehtävästään. |
| --- | --- |

2.8

’Toimintarajalla’ tarkoitetaan niitä fyysisiä rajoja, joiden sisäpuolella järjestelmä voi huolehtia valvontatehtävästään.

3.   ASIAKIRJAT

3.1   Vaatimukset

Valmistajan on toimitettava sellaiset asiakirjat, joista käy ilmi järjestelmän perusrakenne ja se, millä tavoin se on yhteydessä ajoneuvon muihin järjestelmiin tai miten se suoraan valvoo lähtömuuttujia.

Asiakirjoissa on selostettava valmistajan määrittelemät järjestelmän toiminnot ja turvajärjestelyt.

Asiakirja-aineiston on oltava tiivis, mutta siinä on kuitenkin esitettävä näyttöä siitä, että suunnittelu- ja kehitystyössä on hyödynnetty asiantuntemusta kaikilta asiaan liittyviltä aloilta.

Asiakirjoissa on teknisiä määräaikaistarkastuksia varten kuvattava, miten järjestelmän kulloinenkin toimintatila voidaan tarkastaa.

| 3.1.1 | Asiakirja-aineiston on koostuttava kahdesta osasta:






  a) | Hyväksyntää varten tarvittava virallinen tietopaketti, joka sisältää kohdassa 3 luetellun aineiston (lukuun ottamatta kohdassa 3.4.4 tarkoitettuja tietoja), joka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen yhteydessä. Pakettia käytetään perusviiteaineistona tämän liitteen kohdassa 4 esitetyssä tarkastusmenettelyssä. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Asiakirja-aineiston on koostuttava kahdesta osasta:

a)

Hyväksyntää varten tarvittava virallinen tietopaketti, joka sisältää kohdassa 3 luetellun aineiston (lukuun ottamatta kohdassa 3.4.4 tarkoitettuja tietoja), joka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen yhteydessä. Pakettia käytetään perusviiteaineistona tämän liitteen kohdassa 4 esitetyssä tarkastusmenettelyssä.

| b) | Lisäaineisto ja kohdassa 3.4.4 tarkoitetut analyysitiedot, jotka valmistajan on säilytettävä ja annettava tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Lisäaineisto ja kohdassa 3.4.4 tarkoitetut analyysitiedot, jotka valmistajan on säilytettävä ja annettava tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä.

3.2   Järjestelmän toimintojen kuvaus

On toimitettava kuvaus, joka sisältää pelkän selostuksen kaikista järjestelmän valvontatoiminnoista ja menettelyistä, joilla asetettuihin tavoitteisiin on määrä päästä, myös niistä mekanismeista, joilla valvonta toteutetaan.

| 3.2.1 | Kaikki lähtö- ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä. |
| --- | --- |

3.2.1

Kaikki lähtö- ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä.

| 3.2.2 | Kaikki järjestelmän valvomat lähtömuuttujat on lueteltava, ja lisäksi on ilmoitettava kussakin tapauksessa, tapahtuuko valvonta suoraan vai ajoneuvon jonkin toisen järjestelmän välityksellä. Kuhunkin muuttujaan sovellettava valvonta-alue (ks. kohta 2.7) on määriteltävä. |
| --- | --- |

3.2.2

Kaikki järjestelmän valvomat lähtömuuttujat on lueteltava, ja lisäksi on ilmoitettava kussakin tapauksessa, tapahtuuko valvonta suoraan vai ajoneuvon jonkin toisen järjestelmän välityksellä. Kuhunkin muuttujaan sovellettava valvonta-alue (ks. kohta 2.7) on määriteltävä.

| 3.2.3 | Toimintarajat määrittelevät raja-arvot (kohta 2.8) on annettava, jos niillä on merkitystä järjestelmän toiminnalle. |
| --- | --- |

3.2.3

Toimintarajat määrittelevät raja-arvot (kohta 2.8) on annettava, jos niillä on merkitystä järjestelmän toiminnalle.

3.3   Järjestelmän kokoonpano ja kaaviot

3.3.1   Komponenttiluettelo

On toimitettava luettelo, jossa esitetään kaikki järjestelmään kuuluvat yksiköt ja mainitaan ne muut ajoneuvon järjestelmät, joita tarvitaan kyseisen valvontatoiminnon toteuttamiseen.

Lisäksi on toimitettava kaavio, jossa nämä yksiköt esitetään toisiinsa yhdistettynä ja josta käy selvästi ilmi laitteiden sijoittelu ja niiden yhteenkytkennät.

3.3.2   Yksiköiden toiminta

Järjestelmän kunkin yksikön toiminnasta ja yksiköt muihin yksikköihin tai toiseen ajoneuvon järjestelmään yhdistävistä signaaleista on esitettävä kuvaus. Kuvaus voidaan antaa lohko- tai muuna kaaviona taikka kaaviota hyödyntävänä sanallisena kuvauksena.

3.3.3   Yhteenkytkennät

Järjestelmän sisäiset yhteenkytkennät on esitettävä piirikaaviona sähköisten linkkien osalta, kytkentäkaaviona optisten linkkien osalta, putkikaaviona pneumaattisten tai hydraulisten laitteiden osalta ja yksinkertaisena kaaviona mekaanisten liitosten osalta.

3.3.4   Signaalin kulku ja sovellettavat prioriteetit

Siirtoyhteyksien ja yksiköstä toiseen välitettävien signaalien on vastattava selkeästi toisiaan.

Multipleksoituja datakanavia pitkin välitettäviin signaaleihin sovellettavat prioriteetit on mainittava aina, kun priorisointi voi vaikuttaa järjestelmän toimintaan tai turvallisuuteen tämän säännön alaan kuuluvilta osin.

3.3.5   Yksiköiden tunnistaminen

Kukin yksikkö on voitava tunnistaa selvästi ja varmasti (esim. laitteeseen tehtävällä merkinnällä sekä ohjelmiston sisällön osoittavalla merkinnällä tai ulostulosignaalilla), jotta toisiaan vastaavat laitteet ja asiakirjat voidaan yhdistää toisiinsa.

Jos yhteen yksikköön tai yhteen tietokoneeseen on koottu useampia toimintoja, jotka kuitenkin selvyyden vuoksi esitetään lohkokaaviossa erillisinä lohkoina, on laite varustettava yhdellä ainoalla tunnistemerkinnällä.

Tätä tunnistemerkintää käyttämällä valmistajan on vakuutettava, että toimitetut laitteet ovat niitä koskevien asiakirjojen mukaisia.

| 3.3.5.1 | Tunnistemerkinnällä yksilöidään laitteen ja ohjelmiston versio, ja jos viimeksi mainittu muuttuu niin, että kyseisen yksikön toiminta muuttuu tämän säännön soveltamisalaan kuuluvilta osin, myös tunnistemerkintää on muutettava. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Tunnistemerkinnällä yksilöidään laitteen ja ohjelmiston versio, ja jos viimeksi mainittu muuttuu niin, että kyseisen yksikön toiminta muuttuu tämän säännön soveltamisalaan kuuluvilta osin, myös tunnistemerkintää on muutettava.

3.4   Valmistajan soveltamat turvajärjestelyt

| 3.4.1 | Valmistajan on annettava lausunto, jossa vahvistetaan, että järjestelmän tavoitteiden toteuttamiseksi valittu strategia ei järjestelmän kunnossa ollessa vaaranna muiden tämän säännön vaatimusten piiriin kuuluvien järjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

3.4.1

Valmistajan on annettava lausunto, jossa vahvistetaan, että järjestelmän tavoitteiden toteuttamiseksi valittu strategia ei järjestelmän kunnossa ollessa vaaranna muiden tämän säännön vaatimusten piiriin kuuluvien järjestelmien toimintaa.

| 3.4.2 | Järjestelmässä käytettyjen ohjelmistojen arkkitehtuuri on selostettava ja käytetyt suunnittelumenetelmät ja -välineet yksilöitävä. Valmistajan on kyettävä esittämään tarvittaessa näyttöä siitä, millä tavoin järjestelmän toimintaperiaate toteutettiin suunnittelu- ja kehittelyvaiheessa. |
| --- | --- |

3.4.2

Järjestelmässä käytettyjen ohjelmistojen arkkitehtuuri on selostettava ja käytetyt suunnittelumenetelmät ja -välineet yksilöitävä. Valmistajan on kyettävä esittämään tarvittaessa näyttöä siitä, millä tavoin järjestelmän toimintaperiaate toteutettiin suunnittelu- ja kehittelyvaiheessa.

| 3.4.3 | Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle selvitys järjestelmään sisällytetyistä toiminteista, joilla huolehditaan sen turvallisesta toiminnasta vikaantumistapauksissa. Järjestelmään vikaantumisen varalta sisällytettyjä toiminteita ovat esimerkiksi seuraavat:






  a) | toiminnan jatkaminen käyttämällä vain osaa järjestelmästä |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle selvitys järjestelmään sisällytetyistä toiminteista, joilla huolehditaan sen turvallisesta toiminnasta vikaantumistapauksissa. Järjestelmään vikaantumisen varalta sisällytettyjä toiminteita ovat esimerkiksi seuraavat:

a)

toiminnan jatkaminen käyttämällä vain osaa järjestelmästä

| b) | siirtyminen erillisen varajärjestelmän käyttöön |
| --- | --- |

b)

siirtyminen erillisen varajärjestelmän käyttöön

| c) | korkeamman tason toiminteen kytkeminen pois. |
| --- | --- |

c)

korkeamman tason toiminteen kytkeminen pois.

Vian ilmetessä kuljettajaa on varoitettava siitä esimerkiksi varoitussignaalilla tai näytössä esitettävällä viestillä. Varoituksen antamista on jatkettava niin kauan kuin vika on olemassa, ellei kuljettaja deaktivoi järjestelmää esimerkiksi kääntämällä virtakytkimen pois-asentoon taikka kytkemällä kyseisen toiminteen pois päältä tarkoitukseen varatulla kytkimellä.

| 3.4.3.1 | Jos valittu toiminne kytkee päälle järjestelmän osittaisen toiminnan tietyissä vikaolosuhteissa, on yksilöitävä kyseiset olosuhteet ja määriteltävä tuloksena olevat toimintarajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Jos valittu toiminne kytkee päälle järjestelmän osittaisen toiminnan tietyissä vikaolosuhteissa, on yksilöitävä kyseiset olosuhteet ja määriteltävä tuloksena olevat toimintarajoitukset.

| 3.4.3.2 | Jos valittu toiminne ottaa käyttöön toisen (varalla olevan) keinon ajoneuvonhallintajärjestelmän tavoitteen toteuttamiseksi, on selostettava vaihtomekanismin periaatteet, logiikka ja varmennustaso sekä mahdolliset varatarkastusjärjestelmät ja määriteltävä varajärjestelmän aiheuttamat toimintarajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Jos valittu toiminne ottaa käyttöön toisen (varalla olevan) keinon ajoneuvonhallintajärjestelmän tavoitteen toteuttamiseksi, on selostettava vaihtomekanismin periaatteet, logiikka ja varmennustaso sekä mahdolliset varatarkastusjärjestelmät ja määriteltävä varajärjestelmän aiheuttamat toimintarajoitukset.

| 3.4.3.3 | Jos valittu toiminne kytkee pois korkeamman tason toiminteen, kaikki siihen liittyvät ulostulovalvontasignaalit on katkaistava niin, että siirtyminen sujuu mahdollisimman häiriöttä. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Jos valittu toiminne kytkee pois korkeamman tason toiminteen, kaikki siihen liittyvät ulostulovalvontasignaalit on katkaistava niin, että siirtyminen sujuu mahdollisimman häiriöttä.

| 3.4.4 | Asiakirjojen tueksi on esitettävä analyysi, joka osoittaa yleisesti, miten järjestelmä käyttäytyy jonkin sellaisen määritellyn vian ilmaantuessa, joka vaikuttaa ajoneuvon hallintaan tai turvallisuuteen.
  Analyysi voi perustua vika- ja vaikutusanalyysiin (FMEA), vikapuuanalyysiin (FTA) taikka vastaavaan menettelyyn, joka soveltuu järjestelmän turvallisuuden arviointiin.
  Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä sekä annettava ne tutkimuslaitoksen tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

3.4.4

Asiakirjojen tueksi on esitettävä analyysi, joka osoittaa yleisesti, miten järjestelmä käyttäytyy jonkin sellaisen määritellyn vian ilmaantuessa, joka vaikuttaa ajoneuvon hallintaan tai turvallisuuteen.

Analyysi voi perustua vika- ja vaikutusanalyysiin (FMEA), vikapuuanalyysiin (FTA) taikka vastaavaan menettelyyn, joka soveltuu järjestelmän turvallisuuden arviointiin.

Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä sekä annettava ne tutkimuslaitoksen tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä.

| 3.4.4.1 | Asiakirjoissa on yksilöitävä seurattavat parametrit ja ilmoitettava kunkin edellä kohdassa 3.4.4 määritellyn tyyppisen vikatilanteen yhteydessä käytettävä varoitussignaali, joka annetaan kuljettajalle ja/tai huoltokorjaamon tai tutkimuslaitoksen henkilökunnalle. |
| --- | --- |

3.4.4.1

Asiakirjoissa on yksilöitävä seurattavat parametrit ja ilmoitettava kunkin edellä kohdassa 3.4.4 määritellyn tyyppisen vikatilanteen yhteydessä käytettävä varoitussignaali, joka annetaan kuljettajalle ja/tai huoltokorjaamon tai tutkimuslaitoksen henkilökunnalle.

4.   TARKASTUS JA TESTIT

| 4.1 | Järjestelmän toiminta, sellaisena kuin se on kuvattu kohdassa 3 vaadituissa asiakirjoissa, on testattava seuraavalla tavalla:






  4.1.1 | Järjestelmän toiminnan tarkastaminen
  Normaalit toimintatasot on määritettävä tarkastamalla, vastaako ajoneuvon järjestelmän toiminta vioista vapaissa olosuhteissa valmistajan perusvertailuspesifikaatioita, ellei tämä tarkastus kuulu jonkin tietyn sellaisen testin piiriin, jota edellytetään osana tämän tai jonkin toisen säännön mukaisesti tehtävää hyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- | --- |

4.1

Järjestelmän toiminta, sellaisena kuin se on kuvattu kohdassa 3 vaadituissa asiakirjoissa, on testattava seuraavalla tavalla:

4.1.1

Järjestelmän toiminnan tarkastaminen

Normaalit toimintatasot on määritettävä tarkastamalla, vastaako ajoneuvon järjestelmän toiminta vioista vapaissa olosuhteissa valmistajan perusvertailuspesifikaatioita, ellei tämä tarkastus kuulu jonkin tietyn sellaisen testin piiriin, jota edellytetään osana tämän tai jonkin toisen säännön mukaisesti tehtävää hyväksyntämenettelyä.

| 4.1.2 | Kohdassa 3.4 tarkoitettujen turvajärjestelyjen tarkastaminen
  Tyyppihyväksyntäviranomaisen niin päättäessä on tarkastettava järjestelmän käyttäytyminen jonkin yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksikköihin tai mekaanisiin osiin.






  4.1.2.1 | Tarkastustulosten on vastattava vika-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia. |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Kohdassa 3.4 tarkoitettujen turvajärjestelyjen tarkastaminen

Tyyppihyväksyntäviranomaisen niin päättäessä on tarkastettava järjestelmän käyttäytyminen jonkin yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksikköihin tai mekaanisiin osiin.

4.1.2.1

Tarkastustulosten on vastattava vika-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia.

---

LIITE 19

PERÄVAUNUN JARRUJEN OSIEN SUORITUSKYVYN TESTAUS

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä määritellään testausmenettelyt, joita sovelletaan seuraavien osien suorituskyvyn määrittämiseen:






  1.1.1 | Jarrukalvosylinterit (katso kohta 2). |
| --- | --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä määritellään testausmenettelyt, joita sovelletaan seuraavien osien suorituskyvyn määrittämiseen:

1.1.1

Jarrukalvosylinterit (katso kohta 2).

| 1.1.2 | Jousijarrut (katso kohta 3). |
| --- | --- |

1.1.2

Jousijarrut (katso kohta 3).

| 1.1.3 | Perävaunun jarrut – suorituskykyyn kylmillä jarruilla liittyvät ominaisuudet (katso kohta 4). |
| --- | --- |

1.1.3

Perävaunun jarrut – suorituskykyyn kylmillä jarruilla liittyvät ominaisuudet (katso kohta 4).

| 1.1.4 | Lukkiutumattomat jarrujärjestelmät (katso kohta 5).
  (HUOMAUTUS: Menettelyt perävaunun jarrujen ja jarrujen automaattisten kulumissäätölaitteiden suorituskyvyn määrittämiseksi häipymistestissä määritellään tämän säännön liitteessä 11). |
| --- | --- |

1.1.4

Lukkiutumattomat jarrujärjestelmät (katso kohta 5).

(HUOMAUTUS: Menettelyt perävaunun jarrujen ja jarrujen automaattisten kulumissäätölaitteiden suorituskyvyn määrittämiseksi häipymistestissä määritellään tämän säännön liitteessä 11).

| 1.2 | Edellä olevia testausselosteita voidaan käyttää tämän säännön liitteessä 20 määriteltyjen menettelyjen yhteydessä tai arvioitaessa perävaunua, johon sovelletaan kyseiselle perävaunulle määriteltyjä tosiasiallisia suorituskykyvaatimuksia. |
| --- | --- |

1.2

Edellä olevia testausselosteita voidaan käyttää tämän säännön liitteessä 20 määriteltyjen menettelyjen yhteydessä tai arvioitaessa perävaunua, johon sovelletaan kyseiselle perävaunulle määriteltyjä tosiasiallisia suorituskykyvaatimuksia.

2.   JARRUKALVOSYLINTERIEN SUORITUSKYKYYN LIITTYVÄT OMINAISUUDET

2.1   Yleistä

| 2.1.1 | Tässä jaksossa määritellään menettely, jolla työntövoiman/iskunpituuden/paineen ominaisuudet määritetään sellaisten jarrukalvosylinterien osalta, joita käytetään paineilmajarrujärjestelmissä (1) tuottamaan mekaanisesti käytettävien jarrujen edellyttämä voima.
  Tässä tarkastusmenettelyssä yhdistetyn jousijarrusylinterin käyttöjarruosaa pidetään jarrukalvosylinterinä. |
| --- | --- |

2.1.1

Tässä jaksossa määritellään menettely, jolla työntövoiman/iskunpituuden/paineen ominaisuudet määritetään sellaisten jarrukalvosylinterien osalta, joita käytetään paineilmajarrujärjestelmissä (1) tuottamaan mekaanisesti käytettävien jarrujen edellyttämä voima.

Tässä tarkastusmenettelyssä yhdistetyn jousijarrusylinterin käyttöjarruosaa pidetään jarrukalvosylinterinä.

| 2.1.2 | Valmistajan ilmoittamia tarkastettuja suorituskykyominaisuuksia on käytettävä kaikissa laskelmissa, jotka liittyvät liitteessä 10 oleviin jarrujen yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin, liitteessä 20 oleviin tyyppi 0 -vaatimuksiin käyttöjarrun kylmäjarrutustehosta sekä iskunpituuden määrittämiseen liitteen 11 mukaisen kuumajarrutustehon tarkastamisen osalta. |
| --- | --- |

2.1.2

Valmistajan ilmoittamia tarkastettuja suorituskykyominaisuuksia on käytettävä kaikissa laskelmissa, jotka liittyvät liitteessä 10 oleviin jarrujen yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin, liitteessä 20 oleviin tyyppi 0 -vaatimuksiin käyttöjarrun kylmäjarrutustehosta sekä iskunpituuden määrittämiseen liitteen 11 mukaisen kuumajarrutustehon tarkastamisen osalta.

2.2   Testimenettely:

| 2.2.1 | Jarrukammion nollatilana on pidettävä paineistamatonta tilaa. |
| --- | --- |

2.2.1

Jarrukammion nollatilana on pidettävä paineistamatonta tilaa.

| 2.2.2 | Painealueella, jonka alaraja on 100 ja yläraja ≥800 kPa, on ≤100 kPa:n nimellispaineen lisäyksillä vastaavasti muodostuvaa työntövoimaa seurattava koko käytettävissä olevalla iskunpituusalueella iskutaajuuden ollessa ≤10 mm/s tai iskun lisäyksen ollessa ≤10 mm antamatta käytetyn paineen poiketa enemmän kuin ±5 kPa. |
| --- | --- |

2.2.2

Painealueella, jonka alaraja on 100 ja yläraja ≥800 kPa, on ≤100 kPa:n nimellispaineen lisäyksillä vastaavasti muodostuvaa työntövoimaa seurattava koko käytettävissä olevalla iskunpituusalueella iskutaajuuden ollessa ≤10 mm/s tai iskun lisäyksen ollessa ≤10 mm antamatta käytetyn paineen poiketa enemmän kuin ±5 kPa.

| 2.2.3 | Kutakin paineenlisäystä vastaava keskimääräinen työntövoima (ThA) ja tehollinen iskunpituus (sp) määritetään tämän liitteen lisäyksessä 7 esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

2.2.3

Kutakin paineenlisäystä vastaava keskimääräinen työntövoima (ThA) ja tehollinen iskunpituus (sp) määritetään tämän liitteen lisäyksessä 7 esitetyllä tavalla.

2.3   Todentaminen

| 2.3.1 | Tämän liitteen lisäyksen 1 kohtien 3.1, 3.2, 3.3 ja 3.4 osalta on testattava vähintään 6 näytettä ja laadittava niistä todentamisraportti, edellyttäen että kohdissa 2.3.2, 2.3.3 ja 2.3.4 esitetyt vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

2.3.1

Tämän liitteen lisäyksen 1 kohtien 3.1, 3.2, 3.3 ja 3.4 osalta on testattava vähintään 6 näytettä ja laadittava niistä todentamisraportti, edellyttäen että kohdissa 2.3.2, 2.3.3 ja 2.3.4 esitetyt vaatimukset täyttyvät.

| 2.3.2 | Kun todennetaan keskimääräinen työntövoima (ThA) - f(p), on laadittava hyväksyttävän suorituskyvyn vaihtelun määrittävä kaaviokuva noudattaen kaaviossa 1 olevaa mallia, joka perustuu valmistajan ilmoittamaan työntövoiman ja paineen väliseen suhteeseen. Valmistajan on määriteltävä myös perävaunuluokka, jolle jarrusylinteriä voidaan käyttää, sekä vastaava sovellettava toleranssialue. |
| --- | --- |

2.3.2

Kun todennetaan keskimääräinen työntövoima (ThA) - f(p), on laadittava hyväksyttävän suorituskyvyn vaihtelun määrittävä kaaviokuva noudattaen kaaviossa 1 olevaa mallia, joka perustuu valmistajan ilmoittamaan työntövoiman ja paineen väliseen suhteeseen. Valmistajan on määriteltävä myös perävaunuluokka, jolle jarrusylinteriä voidaan käyttää, sekä vastaava sovellettava toleranssialue.

| 2.3.3 | Paine (p15), joka tarvitaan tuottamaan työntötangon 15 mm:n iskunpituus nollatilasta ±10 kPa:n toleranssilla, on todennettava jollakin seuraavista testausmenettelyistä:






  2.3.3.1 | Käyttäen ilmoitettua työntövoiman funktiota (ThA) - f(p) on laskettava jarrusylinterin kynnyspaine (p15), kun ThA = 0. Sen jälkeen on tarkastettava, että kun tätä kynnyspainetta käytetään, saadaan aikaan kohdassa 2.3.3 määritelty työntötangon iskunpituus. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Paine (p15), joka tarvitaan tuottamaan työntötangon 15 mm:n iskunpituus nollatilasta ±10 kPa:n toleranssilla, on todennettava jollakin seuraavista testausmenettelyistä:

2.3.3.1

Käyttäen ilmoitettua työntövoiman funktiota (ThA) - f(p) on laskettava jarrusylinterin kynnyspaine (p15), kun ThA = 0. Sen jälkeen on tarkastettava, että kun tätä kynnyspainetta käytetään, saadaan aikaan kohdassa 2.3.3 määritelty työntötangon iskunpituus.

| 2.3.3.2 | Valmistajan on ilmoitettava jarrukammion kynnyspaine (p15), ja on tarkastettava, että kun tätä painetta käytetään, saadaan aikaan kohdassa 2.3.3 määritelty työntötangon iskunpituus. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Valmistajan on ilmoitettava jarrukammion kynnyspaine (p15), ja on tarkastettava, että kun tätä painetta käytetään, saadaan aikaan kohdassa 2.3.3 määritelty työntötangon iskunpituus.

| 2.3.4 | Kun todennetaan tehollinen iskunpituus (sp) - f(p), mitattu arvo ei saa olla vähemmän kuin -4 prosenttia sp:n tunnusarvoista valmistajan ilmoittamalla painealueella. Tämä arvo on merkittävä muistiin ja ilmoitettava tämän liitteen lisäyksen kohdassa 3.3.1. Tämän painealueen ulkopuolella toleranssi voi ylittää -4 prosenttia.

  Kaavio 1 |
| --- | --- |

2.3.4

Kun todennetaan tehollinen iskunpituus (sp) - f(p), mitattu arvo ei saa olla vähemmän kuin -4 prosenttia sp:n tunnusarvoista valmistajan ilmoittamalla painealueella. Tämä arvo on merkittävä muistiin ja ilmoitettava tämän liitteen lisäyksen kohdassa 3.3.1. Tämän painealueen ulkopuolella toleranssi voi ylittää -4 prosenttia.

Kaavio 1

Image

| 2.3.5 | Kirjatut testitulokset on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella ja sisällytettävä kohdassa 2.4 kuvattuun todentamisraporttiin. |
| --- | --- |

2.3.5

Kirjatut testitulokset on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella ja sisällytettävä kohdassa 2.4 kuvattuun todentamisraporttiin.

2.4   Todentamisraportti:

| 2.4.1 | Kohdan 2.3.2 mukaisesti kirjatuilla testituloksilla todennetut valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

2.4.1

Kohdan 2.3.2 mukaisesti kirjatuilla testituloksilla todennetut valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

3.   JOUSIJARRUJEN SUORITUSKYKYOMINAISUUDET

3.1   Yleistä:

| 3.1.1 | Tässä jaksossa määritellään menettely, jolla työntövoiman/iskunpituuden/paineen ominaisuudet määritetään sellaisten jousijarrujen (2) osalta, joita käytetään paineilmajarrujärjestelmissä tuottamaan mekaanisesti käytettävien jarrujen edellyttämä voima.
  Tässä tarkastusmenettelyssä yhdistetyn jousijarrusylinterin jousijarruosaa pidetään jousijarruna. |
| --- | --- |

3.1.1

Tässä jaksossa määritellään menettely, jolla työntövoiman/iskunpituuden/paineen ominaisuudet määritetään sellaisten jousijarrujen (2) osalta, joita käytetään paineilmajarrujärjestelmissä tuottamaan mekaanisesti käytettävien jarrujen edellyttämä voima.

Tässä tarkastusmenettelyssä yhdistetyn jousijarrusylinterin jousijarruosaa pidetään jousijarruna.

| 3.1.2 | Valmistajan ilmoittamia suorituskykyominaisuuksia on käytettävä kaikissa laskelmissa, jotka liittyvät liitteessä 20 esitettyihin seisontajarrun suorituskykyvaatimuksiin. |
| --- | --- |

3.1.2

Valmistajan ilmoittamia suorituskykyominaisuuksia on käytettävä kaikissa laskelmissa, jotka liittyvät liitteessä 20 esitettyihin seisontajarrun suorituskykyvaatimuksiin.

3.2   Testimenettely:

| 3.2.1 | Jousijarrun nollatilana on pidettävä täysin paineistettua tilaa. |
| --- | --- |

3.2.1

Jousijarrun nollatilana on pidettävä täysin paineistettua tilaa.

| 3.2.2 | Nimellisiskunpituuden lisäyksillä, jotka ovat ≤ 10 mm, vastaavaa tuotettua työntövoimaa on seurattava koko iskunpituusalueella, joka on käytettävissä nollapaineella. |
| --- | --- |

3.2.2

Nimellisiskunpituuden lisäyksillä, jotka ovat ≤ 10 mm, vastaavaa tuotettua työntövoimaa on seurattava koko iskunpituusalueella, joka on käytettävissä nollapaineella.

| 3.2.3 | Sen jälkeen painetta on asteittain lisättävä, kunnes iskunpituus on 10 mm nollatilasta, ja tämä avauspaineeksi määriteltävä paine on merkittävä muistiin. |
| --- | --- |

3.2.3

Sen jälkeen painetta on asteittain lisättävä, kunnes iskunpituus on 10 mm nollatilasta, ja tämä avauspaineeksi määriteltävä paine on merkittävä muistiin.

| 3.2.4 | Tämän jälkeen paine on nostettava 850 kPa:han tai valmistajan ilmoittamaan suurimpaan käyttöpaineeseen, sen mukaan kumpi on alhaisempi. |
| --- | --- |

3.2.4

Tämän jälkeen paine on nostettava 850 kPa:han tai valmistajan ilmoittamaan suurimpaan käyttöpaineeseen, sen mukaan kumpi on alhaisempi.

3.3   Todentaminen:

| 3.3.1 | Lisäyksen 3 kohtien 2.1, 3.1, 3.2 ja 3.3 osalta on testattava vähintään 6 näytettä ja laadittava niistä todentamisraportti, edellyttäen että seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  3.3.1.1 | Iskunpituusalueella, jonka alaraja on 10 mm ja yläraja 2/3 suurimmasta iskunpituudesta, yksikään kohdan 3.2.2 mukaisesti mitatuista tuloksista ei poikkea enemmän kuin 6 prosenttia ilmoitetuista ominaisuuksista. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Lisäyksen 3 kohtien 2.1, 3.1, 3.2 ja 3.3 osalta on testattava vähintään 6 näytettä ja laadittava niistä todentamisraportti, edellyttäen että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

3.3.1.1

Iskunpituusalueella, jonka alaraja on 10 mm ja yläraja 2/3 suurimmasta iskunpituudesta, yksikään kohdan 3.2.2 mukaisesti mitatuista tuloksista ei poikkea enemmän kuin 6 prosenttia ilmoitetuista ominaisuuksista.

| 3.3.1.2 | Yksikään kohdan 3.2.3 mukaisesti mitatuista tuloksista ei ylitä ilmoitettua arvoa. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Yksikään kohdan 3.2.3 mukaisesti mitatuista tuloksista ei ylitä ilmoitettua arvoa.

| 3.3.1.3 | Jokainen jousijarru toimii edelleen moitteettomasti kohdan 3.2.4 mukaisen testin tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Jokainen jousijarru toimii edelleen moitteettomasti kohdan 3.2.4 mukaisen testin tekemisen jälkeen.

| 3.3.2 | Kirjatut testitulokset on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan mallin mukaisella lomakkeella ja sisällytettävä kohdassa 3.4 kuvattuun todentamisraporttiin. |
| --- | --- |

3.3.2

Kirjatut testitulokset on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan mallin mukaisella lomakkeella ja sisällytettävä kohdassa 3.4 kuvattuun todentamisraporttiin.

3.4   Todentamisraportti:

| 3.4.1 | Kohdan 3.3.2 mukaisesti kirjatuilla testituloksilla todennetut valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

3.4.1

Kohdan 3.3.2 mukaisesti kirjatuilla testituloksilla todennetut valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

4.   PERÄVAUNUN JARRUJEN KYLMÄTEHO-OMINAISUUDET

4.1   Yleistä:

| 4.1.1 | Tämä menettely koskee perävaunuihin asennettujen paineilmalla toimivien S-nokka- ja levyjarrujen (3) kylmäteho-ominaisuuksien testausta. |
| --- | --- |

4.1.1

Tämä menettely koskee perävaunuihin asennettujen paineilmalla toimivien S-nokka- ja levyjarrujen (3) kylmäteho-ominaisuuksien testausta.

| 4.1.2 | Valmistajan ilmoittamia teho-ominaisuuksia on käytettävä kaikissa laskelmissa, jotka liittyvät liitteessä 10 oleviin jarrujen yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin ja liitteessä 20 oleviin tyyppi 0 -vaatimuksiin käyttöjarrun kylmäjarrutustehosta ja seisontajarrun tehosta. |
| --- | --- |

4.1.2

Valmistajan ilmoittamia teho-ominaisuuksia on käytettävä kaikissa laskelmissa, jotka liittyvät liitteessä 10 oleviin jarrujen yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin ja liitteessä 20 oleviin tyyppi 0 -vaatimuksiin käyttöjarrun kylmäjarrutustehosta ja seisontajarrun tehosta.

4.2   Jarrukerroin ja jarrun kynnysmomentti

| 4.2.1 | Jarrut on valmisteltava tämän liitteen kohdan 4.4.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.1

Jarrut on valmisteltava tämän liitteen kohdan 4.4.2 mukaisesti.

| 4.2.2 | Jarrukerroin on välityssuhde, joka saadaan jarrujärjestelmän sisältämien yksittäisten osien tuottamista kitkavoimista, ja se ilmaistaan jarrumomentin ja käyttömomentin välisenä suhteena. Tämä jarrukerroin ilmaistaan symbolilla BF, ja se on tarkastettava jokaisen kohdassa 4.3.1.3 ilmoitetun jarrupäällysteen tai jarrupalan materiaalin osalta. |
| --- | --- |

4.2.2

Jarrukerroin on välityssuhde, joka saadaan jarrujärjestelmän sisältämien yksittäisten osien tuottamista kitkavoimista, ja se ilmaistaan jarrumomentin ja käyttömomentin välisenä suhteena. Tämä jarrukerroin ilmaistaan symbolilla BF, ja se on tarkastettava jokaisen kohdassa 4.3.1.3 ilmoitetun jarrupäällysteen tai jarrupalan materiaalin osalta.

| 4.2.3 | Jarrun kynnysmomentti on ilmaistava tavalla, joka pysyy voimassa jarrutuksen vaihtelujen yhteydessä, ja se ilmaistaan symbolilla Co. |
| --- | --- |

4.2.3

Jarrun kynnysmomentti on ilmaistava tavalla, joka pysyy voimassa jarrutuksen vaihtelujen yhteydessä, ja se ilmaistaan symbolilla Co.

| 4.2.4 | BF:n arvojen on pysyttävä voimassa seuraavien parametrien vaihtelujen yhteydessä:






  4.2.4.1 | Massa jarrua kohden kohdassa 4.3.1.5 määriteltyyn massaan asti. |
| --- | --- | --- |

4.2.4

BF:n arvojen on pysyttävä voimassa seuraavien parametrien vaihtelujen yhteydessä:

4.2.4.1

Massa jarrua kohden kohdassa 4.3.1.5 määriteltyyn massaan asti.

| 4.2.4.2 | Jarrutukseen käytettyjen ulkopuolisten osien mitat ja ominaisuudet. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Jarrutukseen käytettyjen ulkopuolisten osien mitat ja ominaisuudet.

| 4.2.4.3 | Pyörän koko / renkaan mitat. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Pyörän koko / renkaan mitat.

4.3   Ilmoituslomake

4.3.1   Jarrun valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle ainakin seuraavat tiedot:

| 4.3.1.1 | jarrun tyypin, mallin, koon jne. kuvaus |
| --- | --- |

4.3.1.1

jarrun tyypin, mallin, koon jne. kuvaus

| 4.3.1.2 | jarrun geometriaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot |
| --- | --- |

4.3.1.2

jarrun geometriaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot

| 4.3.1.3 | jarrupäällysteiden tai jarrupalojen merkki ja tyyppi |
| --- | --- |

4.3.1.3

jarrupäällysteiden tai jarrupalojen merkki ja tyyppi

| 4.3.1.4 | jarrurummun tai jarrulevyn materiaali |
| --- | --- |

4.3.1.4

jarrurummun tai jarrulevyn materiaali

| 4.3.1.5 | suurin teknisesti sallittu massa jarrun osalta. |
| --- | --- |

4.3.1.5

suurin teknisesti sallittu massa jarrun osalta.

4.3.2   Lisätiedot

| 4.3.2.1 | Testissä käytettävien pyörien ja renkaiden koot. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Testissä käytettävien pyörien ja renkaiden koot.

| 4.3.2.2 | Ilmoitettu jarrukerroin BF. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Ilmoitettu jarrukerroin BF.

| 4.3.2.3 | Ilmoitettu kynnysmomentti Co. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Ilmoitettu kynnysmomentti Co.

4.4   Testausmenettely

4.4.1   Valmistelu

| 4.4.1.1 | Valmistajan ilmoittamaa jarrukerrointa käyttäen on laadittava kaaviossa 2 esitetyn mallin mukainen kaavio, jossa määritellään hyväksyttävä tehon vaihtelu. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Valmistajan ilmoittamaa jarrukerrointa käyttäen on laadittava kaaviossa 2 esitetyn mallin mukainen kaavio, jossa määritellään hyväksyttävä tehon vaihtelu.

| 4.4.1.2 | Jarrun käyttämiseen tarkoitettu laite on kalibroitava 1 prosentin tarkkuudella. |
| --- | --- |

4.4.1.2

Jarrun käyttämiseen tarkoitettu laite on kalibroitava 1 prosentin tarkkuudella.

| 4.4.1.3 | Renkaan dynaaminen säde testikuormituksessa on määritettävä testausmenetelmälle vahvistetulla tavalla. |
| --- | --- |

4.4.1.3

Renkaan dynaaminen säde testikuormituksessa on määritettävä testausmenetelmälle vahvistetulla tavalla.

4.4.2   Sovitusmenettely

| 4.4.2.1 | Rumpujarrujen osalta testit on aloitettava käyttäen uusia jarrupäällysteitä ja uusia rumpuja, ja jarrupäällysteet on työstettävä siten, että päällysteet ja rummut ovat aluksi mahdollisimman hyvin kosketuksissa toisiinsa. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Rumpujarrujen osalta testit on aloitettava käyttäen uusia jarrupäällysteitä ja uusia rumpuja, ja jarrupäällysteet on työstettävä siten, että päällysteet ja rummut ovat aluksi mahdollisimman hyvin kosketuksissa toisiinsa.

| 4.4.2.2 | Levyjarrujen osalta testit on aloitettava käyttäen uusia jarrupaloja ja uusia levyjä, ja jarrupalojen materiaalin määrää jarrujen valmistaja. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Levyjarrujen osalta testit on aloitettava käyttäen uusia jarrupaloja ja uusia levyjä, ja jarrupalojen materiaalin määrää jarrujen valmistaja.

| 4.4.2.3 | Tee 20 jarrutusta alkunopeudesta 60 km/h siten, että jarruun kohdistuva voima on teoreettisesti 0,3 TR/testimassa. Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ennen kutakin jarrutusta olla enintään 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Tee 20 jarrutusta alkunopeudesta 60 km/h siten, että jarruun kohdistuva voima on teoreettisesti 0,3 TR/testimassa. Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ennen kutakin jarrutusta olla enintään 100 °C.

| 4.4.2.4 | Tee 30 jarrutusta 60 km/h:stä 30 km/h:iin siten, että jarruun kohdistuva voima on 0,3 TR/testimassa ja jarrutusten välinen aika on 60 s (4). Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ensimmäisessä jarrutuksessa olla enintään 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.4

Tee 30 jarrutusta 60 km/h:stä 30 km/h:iin siten, että jarruun kohdistuva voima on 0,3 TR/testimassa ja jarrutusten välinen aika on 60 s (4). Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ensimmäisessä jarrutuksessa olla enintään 100 °C.

| 4.4.2.5 | Tee kohdassa 4.4.2.4 määriteltyjen 30 jarrutuksen ja 120 s:n pituisen tauon jälkeen 5 jarrutusta 60 km/h:stä 30 km/h:iin siten, että jarruun kohdistuva voima on 0,3 TR/testimassa ja jarrutusten välinen aika on 120 s (4). |
| --- | --- |

4.4.2.5

Tee kohdassa 4.4.2.4 määriteltyjen 30 jarrutuksen ja 120 s:n pituisen tauon jälkeen 5 jarrutusta 60 km/h:stä 30 km/h:iin siten, että jarruun kohdistuva voima on 0,3 TR/testimassa ja jarrutusten välinen aika on 120 s (4).

| 4.4.2.6 | Tee 20 jarrutusta alkunopeudesta 60 km/h siten, että jarruun kohdistuva voima on 0,3 TR/testimassa. Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ennen kutakin jarrutusta olla enintään 150 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.6

Tee 20 jarrutusta alkunopeudesta 60 km/h siten, että jarruun kohdistuva voima on 0,3 TR/testimassa. Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ennen kutakin jarrutusta olla enintään 150 °C.

| 4.4.2.7 | Suorita tehon tarkastus seuraavasti:






  4.4.2.7.1 | Laske käyttömomentti, jolla voidaan tuottaa lukemia 0,2, 0,35 ja 0,5 ± 0,05 TR/testimassa vastaavat teoreettisen tehon arvot. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.7

Suorita tehon tarkastus seuraavasti:

4.4.2.7.1

Laske käyttömomentti, jolla voidaan tuottaa lukemia 0,2, 0,35 ja 0,5 ± 0,05 TR/testimassa vastaavat teoreettisen tehon arvot.

| 4.4.2.7.2 | Kun kunkin jarrutussuhteen käyttömomentin arvo on määritetty, tämän arvon on pysyttävä samana jokaisessa seuraavassa jarrutuksessa (esim. vakiopaine). |
| --- | --- |

4.4.2.7.2

Kun kunkin jarrutussuhteen käyttömomentin arvo on määritetty, tämän arvon on pysyttävä samana jokaisessa seuraavassa jarrutuksessa (esim. vakiopaine).

| 4.4.2.7.3 | Tee jarrutus kullakin kohdassa 4.4.2.7.1 määritetyllä käyttömomentilla alkunopeudesta 60 km/h. Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ennen kutakin jarrutusta olla enintään 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.7.3

Tee jarrutus kullakin kohdassa 4.4.2.7.1 määritetyllä käyttömomentilla alkunopeudesta 60 km/h. Alkulämpötila jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnassa saa ennen kutakin jarrutusta olla enintään 100 °C.

| 4.4.2.8 | Toista kohdissa 4.4.2.6 ja 4.4.2.7.3 määritellyt menettelyt (kohta 4.4.2.6 on valinnainen), kunnes viiden peräkkäisen ei-monotonisen mittauksen tulos muuttumattomalla syöttöarvolla 0,5 TR/(testimassa) on vakiintunut toleranssille, joka on –10 prosenttia enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

4.4.2.8

Toista kohdissa 4.4.2.6 ja 4.4.2.7.3 määritellyt menettelyt (kohta 4.4.2.6 on valinnainen), kunnes viiden peräkkäisen ei-monotonisen mittauksen tulos muuttumattomalla syöttöarvolla 0,5 TR/(testimassa) on vakiintunut toleranssille, joka on –10 prosenttia enimmäisarvosta.

| 4.4.2.9 | Jos valmistaja voi osoittaa kenttäkokeiden tuloksilla, että jarrukerroin on tämän sovitustilan jälkeen erilainen kuin tiellä kehittynyt jarrukerroin, lisävakiointi on sallittu.
  Jarrujen enimmäislämpötila, joka mitataan jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnasta, ei saa tämän lisäsovitusmenettelyn aikana olla enemmän kuin 500 °C rumpujarrujen osalta ja 700 °C levyjarrujen osalta.
  Tämän kenttäkokeen on oltava kestävyyskoe, jossa käytetään samaa tyyppiä ja mallia olevaa jarrua kuin joka merkitään liitteen 11 lisäyksessä 3 olevaan testausselosteeseen. Testitulokset vähintään 3:sta liitteen 19 kohdan 4.4.3.4 mukaisesta testistä, jotka on tehty kuormitetun tyyppi 0 -testin olosuhteissa kenttäkokeen aikana, muodostavat perustan sen määrittämiselle, onko lisävakiointi sallittu. Jarrutestit on dokumentoitava tämän liitteen lisäyksessä 8 määrätyllä tavalla.
  Lisävakiointia koskevat yksityiskohtaiset tiedot on merkittävä muistiin ja lisättävä liitteen 11 lisäyksen 3 kohdassa 2.3.1 olevan jarrukertoimen BF yhteyteen ilmoittamalla esimerkiksi seuraavat testiparametrit:






  a) | jarrusylinterin paine, jarrun käyttömomentti tai jarrutuksen jarrumomentti |
| --- | --- | --- |

4.4.2.9

Jos valmistaja voi osoittaa kenttäkokeiden tuloksilla, että jarrukerroin on tämän sovitustilan jälkeen erilainen kuin tiellä kehittynyt jarrukerroin, lisävakiointi on sallittu.

Jarrujen enimmäislämpötila, joka mitataan jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnasta, ei saa tämän lisäsovitusmenettelyn aikana olla enemmän kuin 500 °C rumpujarrujen osalta ja 700 °C levyjarrujen osalta.

Tämän kenttäkokeen on oltava kestävyyskoe, jossa käytetään samaa tyyppiä ja mallia olevaa jarrua kuin joka merkitään liitteen 11 lisäyksessä 3 olevaan testausselosteeseen. Testitulokset vähintään 3:sta liitteen 19 kohdan 4.4.3.4 mukaisesta testistä, jotka on tehty kuormitetun tyyppi 0 -testin olosuhteissa kenttäkokeen aikana, muodostavat perustan sen määrittämiselle, onko lisävakiointi sallittu. Jarrutestit on dokumentoitava tämän liitteen lisäyksessä 8 määrätyllä tavalla.

Lisävakiointia koskevat yksityiskohtaiset tiedot on merkittävä muistiin ja lisättävä liitteen 11 lisäyksen 3 kohdassa 2.3.1 olevan jarrukertoimen BF yhteyteen ilmoittamalla esimerkiksi seuraavat testiparametrit:

a)

jarrusylinterin paine, jarrun käyttömomentti tai jarrutuksen jarrumomentti

| b) | nopeus jarrutuksen alussa ja lopussa |
| --- | --- |

b)

nopeus jarrutuksen alussa ja lopussa

| c) | aika, kun on kyse vakionopeudesta |
| --- | --- |

c)

aika, kun on kyse vakionopeudesta

| d) | lämpötila jarrutuksen alussa ja lopussa tai jarrutussyklin kestoaika. |
| --- | --- |

d)

lämpötila jarrutuksen alussa ja lopussa tai jarrutussyklin kestoaika.

| 4.4.2.10 | Jos tämä menettely suoritetaan inertiadynamometrillä tai jarrudynamometrillä, jäähdytysilman käyttö sallitaan ilman rajoituksia. |
| --- | --- |

4.4.2.10

Jos tämä menettely suoritetaan inertiadynamometrillä tai jarrudynamometrillä, jäähdytysilman käyttö sallitaan ilman rajoituksia.

4.4.3   Tarkistustesti

| 4.4.3.1 | Jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnasta mitattu lämpötila saa kunkin jarrutuksen alussa olla enintään 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnasta mitattu lämpötila saa kunkin jarrutuksen alussa olla enintään 100 °C.

| 4.4.3.2 | Jarrun kynnysmomentti on määritettävä mitatusta jarrun käyttömomentin arvosta käyttäen viitteenä kalibroitua syöttölaitetta. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Jarrun kynnysmomentti on määritettävä mitatusta jarrun käyttömomentin arvosta käyttäen viitteenä kalibroitua syöttölaitetta.

| 4.4.3.3 | Jokaisen jarrutuksen alkunopeus on 60 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

4.4.3.3

Jokaisen jarrutuksen alkunopeus on 60 ± 2 km/h.

| 4.4.3.4 | On tehtävä vähintään kuusi peräkkäistä jarrutusta välillä 0,15–0,55 TR/(testimassa) lisäten käyttöpainetta portaittain, ja tämän jälkeen on tehtävä kuusi jarrutusta samoilla käyttöpaineilla siten, että painetta lasketaan portaittain. |
| --- | --- |

4.4.3.4

On tehtävä vähintään kuusi peräkkäistä jarrutusta välillä 0,15–0,55 TR/(testimassa) lisäten käyttöpainetta portaittain, ja tämän jälkeen on tehtävä kuusi jarrutusta samoilla käyttöpaineilla siten, että painetta lasketaan portaittain.

| 4.4.3.5 | Jokaisen kohdassa 4.4.3.4 tarkoitetun jarrutuksen osalta lasketaan jarrutussuhde, joka korjataan vierintävastuksen ottamiseksi huomioon ja merkitään tämän liitteen kohdassa 4.4.1.1 tarkoitettuun kaavioon. |
| --- | --- |

4.4.3.5

Jokaisen kohdassa 4.4.3.4 tarkoitetun jarrutuksen osalta lasketaan jarrutussuhde, joka korjataan vierintävastuksen ottamiseksi huomioon ja merkitään tämän liitteen kohdassa 4.4.1.1 tarkoitettuun kaavioon.

4.5   Testausmenetelmät

4.5.1   Ajoratatesti

| 4.5.1.1 | Jarrutehon testit on tehtävä vain yhdelle akselille. |
| --- | --- |

4.5.1.1

Jarrutehon testit on tehtävä vain yhdelle akselille.

| 4.5.1.2 | Testit on tehtävä suoralla ja tasaisella radalla, jonka pinta tarjoaa hyvän pidon, ja olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa tuloksiin. |
| --- | --- |

4.5.1.2

Testit on tehtävä suoralla ja tasaisella radalla, jonka pinta tarjoaa hyvän pidon, ja olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa tuloksiin.

| 4.5.1.3 | Perävaunu on kuormattava (mahdollisimman lähelle) suurinta teknisesti sallittua massaa kunkin jarrun osalta. Massaa voidaan lisätä, jos tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että akselilla on testin aikana riittävästi massaa jarrutussuhteen 0,55 TR/(suurin teknisesti sallittu massa jarrua kohden) saavuttamiseksi ilman pyörien lukkiutumista. |
| --- | --- |

4.5.1.3

Perävaunu on kuormattava (mahdollisimman lähelle) suurinta teknisesti sallittua massaa kunkin jarrun osalta. Massaa voidaan lisätä, jos tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että akselilla on testin aikana riittävästi massaa jarrutussuhteen 0,55 TR/(suurin teknisesti sallittu massa jarrua kohden) saavuttamiseksi ilman pyörien lukkiutumista.

| 4.5.1.4 | Renkaan dynaaminen vierintäsäde voidaan todentaa pienellä nopeudella, < 10 km/h, mittaamalla kuljettu matka pyörien kierrosten funktiona. Dynaamisen vierintäsäteen määrittämiseksi tarvittavien kierrosten vähimmäismäärä on 10. |
| --- | --- |

4.5.1.4

Renkaan dynaaminen vierintäsäde voidaan todentaa pienellä nopeudella, < 10 km/h, mittaamalla kuljettu matka pyörien kierrosten funktiona. Dynaamisen vierintäsäteen määrittämiseksi tarvittavien kierrosten vähimmäismäärä on 10.

| 4.5.1.5 | Ajoneuvoyhdistelmän vierintävastus on määritettävä mittaamalla aika, joka kuluu ajoneuvon nopeuden alenemiseen 55 km/h:stä 45 km/h:iin, ja kuljettu matka, kun testaus tehdään samaan suuntaan, johon tarkistustesti suoritetaan, ja kun vaihde on vapaalla ja mahdollinen hidastin kytketty pois päältä. |
| --- | --- |

4.5.1.5

Ajoneuvoyhdistelmän vierintävastus on määritettävä mittaamalla aika, joka kuluu ajoneuvon nopeuden alenemiseen 55 km/h:stä 45 km/h:iin, ja kuljettu matka, kun testaus tehdään samaan suuntaan, johon tarkistustesti suoritetaan, ja kun vaihde on vapaalla ja mahdollinen hidastin kytketty pois päältä.

| 4.5.1.6 | On käytettävä ainoastaan testattavan akselin jarruja, ja jarrun käyttölaitteessa on saavutettava sisäänmenopaine, joka on 90 ± 3 prosenttia (maksimaalisen muodostumisajan ollessa 0,7 s) sen asymptoottisesta arvosta. Testi on suoritettava vaihde vapaalla ja mahdollinen hidastin kytkettynä pois päältä. |
| --- | --- |

4.5.1.6

On käytettävä ainoastaan testattavan akselin jarruja, ja jarrun käyttölaitteessa on saavutettava sisäänmenopaine, joka on 90 ± 3 prosenttia (maksimaalisen muodostumisajan ollessa 0,7 s) sen asymptoottisesta arvosta. Testi on suoritettava vaihde vapaalla ja mahdollinen hidastin kytkettynä pois päältä.

| 4.5.1.7 | Jarrut on säädettävä lähelle testin alussa. |
| --- | --- |

4.5.1.7

Jarrut on säädettävä lähelle testin alussa.

| 4.5.1.8 | Jarrun käyttömomentti jarrun kynnysmomentin laskemiseksi on määritettävä nostamalla pyörää ja jarruttamalla asteittain samalla kun pyörää pyöritetään käsin, kunnes todetaan vastus. |
| --- | --- |

4.5.1.8

Jarrun käyttömomentti jarrun kynnysmomentin laskemiseksi on määritettävä nostamalla pyörää ja jarruttamalla asteittain samalla kun pyörää pyöritetään käsin, kunnes todetaan vastus.

| 4.5.1.9 | Loppunopeus v2 on määritettävä liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.1.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.5.1.9

Loppunopeus v2 on määritettävä liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.1.5 mukaisesti.

| 4.5.1.10 | Testattavan akselin jarrutusteho on määritettävä laskemalla hidastuvuus, joka on määritetty mittaamalla suoraan nopeus ja matka 0,8 v1:n ja v2:n välillä, missä v2 ei saa olla vähemmän kuin 0,1 v1. Tämän katsotaan vastaavan täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä 4. |
| --- | --- |

4.5.1.10

Testattavan akselin jarrutusteho on määritettävä laskemalla hidastuvuus, joka on määritetty mittaamalla suoraan nopeus ja matka 0,8 v1:n ja v2:n välillä, missä v2 ei saa olla vähemmän kuin 0,1 v1. Tämän katsotaan vastaavan täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä 4.

4.5.2   Inertiadynamometritesti

| 4.5.2.1 | Testi on tehtävä yksittäiselle jarruasennelmalle. |
| --- | --- |

4.5.2.1

Testi on tehtävä yksittäiselle jarruasennelmalle.

| 4.5.2.2 | Testikoneen on pystyttävä tuottamaan tämän liitteen kohdassa 4.5.2.5 vaadittu inertia. |
| --- | --- |

4.5.2.2

Testikoneen on pystyttävä tuottamaan tämän liitteen kohdassa 4.5.2.5 vaadittu inertia.

| 4.5.2.3 | Testikone on kalibroitava nopeuden ja jarrumomentin osalta 2 prosentin tarkkuudella. |
| --- | --- |

4.5.2.3

Testikone on kalibroitava nopeuden ja jarrumomentin osalta 2 prosentin tarkkuudella.

| 4.5.2.4 | Testin mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot:






  4.5.2.4.1 | Jarrutuksen paineen tai voiman jatkuva tallennus. |
| --- | --- | --- |

4.5.2.4

Testin mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot:

4.5.2.4.1

Jarrutuksen paineen tai voiman jatkuva tallennus.

| 4.5.2.4.2 | Jarrumomentin jatkuva tallennus. |
| --- | --- |

4.5.2.4.2

Jarrumomentin jatkuva tallennus.

| 4.5.2.4.3 | Jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnasta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus. |
| --- | --- |

4.5.2.4.3

Jarrupäällysteen ja rummun tai jarrupalan ja levyn rajapinnasta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus.

| 4.5.2.4.4 | Nopeus testin aikana. |
| --- | --- |

4.5.2.4.4

Nopeus testin aikana.

| 4.5.2.5 | Dynamometrin inertian (IT) on oltava mahdollisimman lähellä, ±5 prosentin toleranssilla, dynamometrin sisäinen kitka mukaan lukien, sitä yhdessä pyörässä vaikuttavaa ajoneuvon lineaarisen inertian osaa, joka tarvitaan tehoon 0,55 TR/(suurin teknisesti sallittu massa) seuraavan kaavan mukaisesti:
  IT = Pd · R2

  jossa:







  IT | = | tosiasiallinen pyörivä inertia (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | renkaan vierintäsäde, joka on määritelty kaavalla 0,485 D |
| D | = | d + 2H (5) |
| d | = | vanteen halkaisijan tavanomainen luku (mm) |
| H | = | poikkileikkauksen nimelliskorkeus (mm) = S1 × 0,01 Ra |
| S1 | = | poikkileikkauksen leveys (mm) |
| Ra | = | nimellinen poikkileikkaussuhde |
| Pd | = | suurin teknisesti sallittu massa/jarru, sellaisena kuin se on määritelty kohdassa 4.3.1.5 |

4.5.2.5

Dynamometrin inertian (IT) on oltava mahdollisimman lähellä, ±5 prosentin toleranssilla, dynamometrin sisäinen kitka mukaan lukien, sitä yhdessä pyörässä vaikuttavaa ajoneuvon lineaarisen inertian osaa, joka tarvitaan tehoon 0,55 TR/(suurin teknisesti sallittu massa) seuraavan kaavan mukaisesti:

IT = Pd · R2

jossa:

IT

=

tosiasiallinen pyörivä inertia (kgm2)

R

=

renkaan vierintäsäde, joka on määritelty kaavalla 0,485 D

D

=

d + 2H (5)

d

=

vanteen halkaisijan tavanomainen luku (mm)

H

=

poikkileikkauksen nimelliskorkeus (mm) = S1 × 0,01 Ra

S1

=

poikkileikkauksen leveys (mm)

Ra

=

nimellinen poikkileikkaussuhde

Pd

=

suurin teknisesti sallittu massa/jarru, sellaisena kuin se on määritelty kohdassa 4.3.1.5

| 4.5.2.6 | Testissä voidaan käyttää ympäristön lämpötilan mukaista jäähdytysilmaa, joka virtaa enintään 0,33 v:n nopeudella jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan. |
| --- | --- |

4.5.2.6

Testissä voidaan käyttää ympäristön lämpötilan mukaista jäähdytysilmaa, joka virtaa enintään 0,33 v:n nopeudella jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan.

| 4.5.2.7 | Jarru on säädettävä lähelle testin alussa. |
| --- | --- |

4.5.2.7

Jarru on säädettävä lähelle testin alussa.

| 4.5.2.8 | Jarrun käyttömomentti jarrun kynnysmomentin laskemista varten on määritettävä jarruttamalla asteittain, kunnes havaitaan jarrumomentin muodostuminen. |
| --- | --- |

4.5.2.8

Jarrun käyttömomentti jarrun kynnysmomentin laskemista varten on määritettävä jarruttamalla asteittain, kunnes havaitaan jarrumomentin muodostuminen.

| 4.5.2.9 | Jarrutusteho on määritettävä mitatun jarrumomentin avulla seuraavaa kaavaa käyttäen:
  jarrutussuhde =

  jossa:







  Mt | = | keskimääräinen jarrumomentti (Nm) – matkaan perustuva |
| --- | --- | --- | --- |
| g | = | painovoimasta johtuva hidastuvuus (m/s2) |

4.5.2.9

Jarrutusteho on määritettävä mitatun jarrumomentin avulla seuraavaa kaavaa käyttäen:

jarrutussuhde = Formula

jossa:

Mt

=

keskimääräinen jarrumomentti (Nm) – matkaan perustuva

g

=

painovoimasta johtuva hidastuvuus (m/s2)

Keskimääräinen jarrumomentti (Mt) on laskettava hidastuvuudesta, joka on määritetty mittaamalla suoraan nopeus ja matka 0,8 v1:n ja 0,1 v1:n välillä. Tämän katsotaan vastaavan täysin kehittynyttä keskimääräistä hidastuvuutta, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä 4.

4.5.3   Jarrudynamometritesti

| 4.5.3.1 | Testi suoritetaan yhdellä akselilla, jolla on yksi tai kaksi jarrua. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Testi suoritetaan yhdellä akselilla, jolla on yksi tai kaksi jarrua.

| 4.5.3.2 | Testikoneessa on oltava kalibroitu väline kuormituksen säätämiseksi, jotta voidaan simuloida tarvittava massa testattavia jarruja varten. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Testikoneessa on oltava kalibroitu väline kuormituksen säätämiseksi, jotta voidaan simuloida tarvittava massa testattavia jarruja varten.

| 4.5.3.3 | Testikone on kalibroitava nopeuden ja jarrumomentin osalta 2 prosentin tarkkuudella, ottaen huomioon sisäisen kitkan ominaisuudet. Renkaan dynaaminen vierintäsäde (R) on määritettävä mittaamalla vierintäsäteen ja akselin jarruttamattomien pyörien pyörimisnopeus testin aikana 60:tä km/h vastaavalla nopeudella ja laskettava kaavalla



  jossa:







  RR | = | jarrudynamometrin säde |
| --- | --- | --- | --- |
| nD | = | jarrudynamometrin (pyörimis)nopeus |
| nw | = | akselin jarruttamattomien pyörien pyörimisnopeus |

4.5.3.3

Testikone on kalibroitava nopeuden ja jarrumomentin osalta 2 prosentin tarkkuudella, ottaen huomioon sisäisen kitkan ominaisuudet. Renkaan dynaaminen vierintäsäde (R) on määritettävä mittaamalla vierintäsäteen ja akselin jarruttamattomien pyörien pyörimisnopeus testin aikana 60:tä km/h vastaavalla nopeudella ja laskettava kaavalla

Formula

jossa:

RR

=

jarrudynamometrin säde

nD

=

jarrudynamometrin (pyörimis)nopeus

nw

=

akselin jarruttamattomien pyörien pyörimisnopeus

| 4.5.3.4 | Testissä voidaan käyttää ympäristön lämpötilan mukaista jäähdytysilmaa, joka virtaa enintään 0,33 v:n nopeudella jarrujen yli. |
| --- | --- |

4.5.3.4

Testissä voidaan käyttää ympäristön lämpötilan mukaista jäähdytysilmaa, joka virtaa enintään 0,33 v:n nopeudella jarrujen yli.

| 4.5.3.5 | Jarrut on säädettävä lähelle testin alussa. |
| --- | --- |

4.5.3.5

Jarrut on säädettävä lähelle testin alussa.

| 4.5.3.6 | Jarrun käyttömomentti jarrun kynnysmomentin laskemista varten on määritettävä jarruttamalla asteittain, kunnes havaitaan jarrumomentin muodostuminen. |
| --- | --- |

4.5.3.6

Jarrun käyttömomentti jarrun kynnysmomentin laskemista varten on määritettävä jarruttamalla asteittain, kunnes havaitaan jarrumomentin muodostuminen.

| 4.5.3.7 | Jarrutusteho on määritettävä mittaamalla jarruvoima renkaan kehällä jarrusuhteeksi laskettuna ottaen huomioon vierintävastus. Kuormitetun akselin vierintävastus määritetään mittaamalla voima renkaan kehällä 60 km/h:n nopeudella.
  Keskimääräisen jarrumomentin (Mt) on perustuttava mitattuihin arvoihin sen hetken, jona käyttöpaine/voima saavuttaa asymptoottisen arvonsa paineen alettua nousta jarrun käyttölaitteessa, ja sen hetken, jona energiansyöttö on saavuttanut kohdassa 4.5.3.8 määritellyn arvon W60, välillä. |
| --- | --- |

4.5.3.7

Jarrutusteho on määritettävä mittaamalla jarruvoima renkaan kehällä jarrusuhteeksi laskettuna ottaen huomioon vierintävastus. Kuormitetun akselin vierintävastus määritetään mittaamalla voima renkaan kehällä 60 km/h:n nopeudella.

Keskimääräisen jarrumomentin (Mt) on perustuttava mitattuihin arvoihin sen hetken, jona käyttöpaine/voima saavuttaa asymptoottisen arvonsa paineen alettua nousta jarrun käyttölaitteessa, ja sen hetken, jona energiansyöttö on saavuttanut kohdassa 4.5.3.8 määritellyn arvon W60, välillä.

| 4.5.3.8 | Jarrutussuhteen määrittämiseksi on otettava huomioon energiamäärä W60, joka vastaa jarrun vastaavan massan kineettistä energiaa testin aikana, kun jarrutetaan 60 km/h:sta pysähdyksiin.
  Tällöin: |
| --- | --- |

4.5.3.8

Jarrutussuhteen määrittämiseksi on otettava huomioon energiamäärä W60, joka vastaa jarrun vastaavan massan kineettistä energiaa testin aikana, kun jarrutetaan 60 km/h:sta pysähdyksiin.

Tällöin:

Formula

| 4.5.3.8.1 | Jos testinopeutta v ei voida säilyttää 60 ± 2 km/h:ssa mitattaessa jarrutussuhdetta kohdan 4.5.3.8 mukaisesti, jarrutussuhde on määritettävä mittaamalla suoraan jarruvoima FB ja/tai jarrumomentti Mt siten, että testikoneen inertiamassan dynaamiset voimat eivät vaikuta näiden parametrien mittaukseen. |
| --- | --- |

4.5.3.8.1

Jos testinopeutta v ei voida säilyttää 60 ± 2 km/h:ssa mitattaessa jarrutussuhdetta kohdan 4.5.3.8 mukaisesti, jarrutussuhde on määritettävä mittaamalla suoraan jarruvoima FB ja/tai jarrumomentti Mt siten, että testikoneen inertiamassan dynaamiset voimat eivät vaikuta näiden parametrien mittaukseen.

4.6   Todentamisraportti

| 4.6.1 | Kohdan 4.4.3 mukaisesti kirjatuilla testituloksilla todennetut valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet on ilmoitettava liitteen 11 lisäyksessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.6.1

Kohdan 4.4.3 mukaisesti kirjatuilla testituloksilla todennetut valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet on ilmoitettava liitteen 11 lisäyksessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

5.   LUKKIUTUMATTOMAT JARRUJÄRJESTELMÄT (ABS)

5.1   Yleistä

| 5.1.1 | Tässä kohdassa määritellään menettely, jolla määritetään perävaunun lukkiutumattoman jarrujärjestelmän suorituskyky. |
| --- | --- |

5.1.1

Tässä kohdassa määritellään menettely, jolla määritetään perävaunun lukkiutumattoman jarrujärjestelmän suorituskyky.

| 5.1.2 | O4-luokan perävaunuilla tehtyjen testien katsotaan kattavan O3-luokan perävaunuja koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

5.1.2

O4-luokan perävaunuilla tehtyjen testien katsotaan kattavan O3-luokan perävaunuja koskevat vaatimukset.

5.2   Ilmoituslomake

| 5.2.1 | ABS:n valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle suorituskyvyn todentamisen kohteena olevia järjestelmiä koskeva ilmoituslomake. Tämän asiakirjan on sisällettävä ainakin tämän liitteen lisäyksessä 5 määritellyt tiedot. |
| --- | --- |

5.2.1

ABS:n valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle suorituskyvyn todentamisen kohteena olevia järjestelmiä koskeva ilmoituslomake. Tämän asiakirjan on sisällettävä ainakin tämän liitteen lisäyksessä 5 määritellyt tiedot.

5.3   Testiajoneuvojen määrittely

| 5.3.1 | Tutkimuslaitos tekee ilmoituslomakkeessa annettujen tietojen, etenkin lisäyksen 5 kohdassa 2.1 määriteltyjen perävaunusovellusten, perusteella testit malliperävaunuilla, joissa on enintään kolme akselia ja jotka on varustettu vastaavalla lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä/-kokoonpanolla. Kun perävaunuja valitaan arvioitavaksi, seuraavissa kohdissa määritellyt muuttujat on myös otettava huomioon.






  5.3.1.1 | Pyöräntuennan tyyppi: Lukkiutumattoman jarrujärjestelmän suorituskyvyn arviointimenetelmä pyöräntuennan tyypin osalta valitaan seuraavasti: | Puoliperävaunut: Kutakin pyöräntuennan ryhmää kohti, esim. tasapainotettu, mekaaninen jne., arvioidaan yksi malliperävaunu. |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.1

Tutkimuslaitos tekee ilmoituslomakkeessa annettujen tietojen, etenkin lisäyksen 5 kohdassa 2.1 määriteltyjen perävaunusovellusten, perusteella testit malliperävaunuilla, joissa on enintään kolme akselia ja jotka on varustettu vastaavalla lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä/-kokoonpanolla. Kun perävaunuja valitaan arvioitavaksi, seuraavissa kohdissa määritellyt muuttujat on myös otettava huomioon.

5.3.1.1

Pyöräntuennan tyyppi: Lukkiutumattoman jarrujärjestelmän suorituskyvyn arviointimenetelmä pyöräntuennan tyypin osalta valitaan seuraavasti:

Puoliperävaunut: Kutakin pyöräntuennan ryhmää kohti, esim. tasapainotettu, mekaaninen jne., arvioidaan yksi malliperävaunu.

| | Varsinaiset perävaunut: Arviointi tehdään millä tahansa pyöräntuennan tyypillä varustetulla malliperävaunulla. |
| --- | --- |

Varsinaiset perävaunut: Arviointi tehdään millä tahansa pyöräntuennan tyypillä varustetulla malliperävaunulla.

| 5.3.1.2 | Akseliväli: Puoliperävaunuilla akseliväli ei ole rajoittava tekijä, mutta varsinaisten perävaunujen osalta on arvioitava pienin akseliväli. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Akseliväli: Puoliperävaunuilla akseliväli ei ole rajoittava tekijä, mutta varsinaisten perävaunujen osalta on arvioitava pienin akseliväli.

| 5.3.1.3 | Jarrutyyppi: Hyväksyntä on rajoitettava S-nokkajarruihin tai levyjarruihin, mutta jos muita jarrutyyppejä tulee saataville, voidaan vaatia vertailevia testejä. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Jarrutyyppi: Hyväksyntä on rajoitettava S-nokkajarruihin tai levyjarruihin, mutta jos muita jarrutyyppejä tulee saataville, voidaan vaatia vertailevia testejä.

| 5.3.1.4 | Kuormituksen tunnistuslaite: Pitokyvyn hyödyntäminen on määritettävä kuormituksen tunnistusventtiilin ollessa kuormitetussa ja kuormittamattomassa tilassa. Kaikissa tapauksissa sovelletaan tämän säännön liitteen 13 kohdan 2.7 vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Kuormituksen tunnistuslaite: Pitokyvyn hyödyntäminen on määritettävä kuormituksen tunnistusventtiilin ollessa kuormitetussa ja kuormittamattomassa tilassa. Kaikissa tapauksissa sovelletaan tämän säännön liitteen 13 kohdan 2.7 vaatimuksia.

| 5.3.1.5 | Jarrun käyttö: Jarrutustasojen erot on kirjattava arviointia varten testien aikana pitokyvyn hyödyntämisen määrittämiseksi. Yhden perävaunun testauksesta saatuja tuloksia voidaan soveltaa saman tyypin muihin perävaunuihin. |
| --- | --- |

5.3.1.5

Jarrun käyttö: Jarrutustasojen erot on kirjattava arviointia varten testien aikana pitokyvyn hyödyntämisen määrittämiseksi. Yhden perävaunun testauksesta saatuja tuloksia voidaan soveltaa saman tyypin muihin perävaunuihin.

| 5.3.2 | Tämän säännön liitteen 10 (kaaviot 2 ja 4) mukainen jarrujen yhteensopivuutta koskeva asiakirja-aineisto on esitettävä yhteensopivuuden osoittamiseksi kunkin testattavan perävaunutyypin osalta. |
| --- | --- |

5.3.2

Tämän säännön liitteen 10 (kaaviot 2 ja 4) mukainen jarrujen yhteensopivuutta koskeva asiakirja-aineisto on esitettävä yhteensopivuuden osoittamiseksi kunkin testattavan perävaunutyypin osalta.

| 5.3.3 | Hyväksynnän yhteydessä puoliperävaunuja ja keskiakseliperävaunuja on pidettävä samana ajoneuvotyyppinä. |
| --- | --- |

5.3.3

Hyväksynnän yhteydessä puoliperävaunuja ja keskiakseliperävaunuja on pidettävä samana ajoneuvotyyppinä.

5.4   Testisuunnitelma

5.4.1   Tutkimuslaitoksen on tehtävä seuraavat testit tämän liitteen kohdassa 5.3 tarkoitetuille ajoneuvoille kunkin ABS-kokoonpanon osalta tämän liitteen lisäyksen 5 kohdassa 2.1 tarkoitettu luettelo huomioon ottaen. Ristiviittauksilla huonoimpiin mahdollisiin tapauksiin voidaan kuitenkin karsia osa testeistä pois. Jos käytetään huonoimman mahdollisen tapauksen mukaista testausta, tämä on mainittava testausselosteessa.

5.4.1.1   Pitokyvyn hyödyntäminen – Testit on suoritettava tämän säännön liitteen 13 kohdassa 6.2 määritellyn menettelyn mukaisesti kunkin ABS-kokoonpanon ja perävaunutyypin osalta valmistajan ilmoituslomakkeen mukaisesti (katso tämän liitteen lisäyksen 5 kohta 2.1).

5.4.1.2   Energiankulutus

| 5.4.1.2.1 | Akselikuormitus – Testattavat perävaunut on kuormitettava siten, että akselikuormitus on 2 500 kg +/– 200 kg tai 35 prosenttia +/– 200 kg sallitusta staattisesta akselikuormituksesta sen mukaan, kumpi on pienempi. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1

Akselikuormitus – Testattavat perävaunut on kuormitettava siten, että akselikuormitus on 2 500 kg +/– 200 kg tai 35 prosenttia +/– 200 kg sallitusta staattisesta akselikuormituksesta sen mukaan, kumpi on pienempi.

| 5.4.1.2.2 | On varmistettava, että lukkiutumaton jarrujärjestelmä on ”täysin toiminnassa” tämän säännön liitteen 13 kohdassa 6.1.3 tarkoitetuissa dynaamisissa testeissä. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2

On varmistettava, että lukkiutumaton jarrujärjestelmä on ”täysin toiminnassa” tämän säännön liitteen 13 kohdassa 6.1.3 tarkoitetuissa dynaamisissa testeissä.

| 5.4.1.2.3 | Energiankulutustesti – Testi on tehtävä kullekin ABS-kokoonpanolle tämän säännön liitteen 13 kohdassa 6.1 määritellyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4.1.2.3

Energiankulutustesti – Testi on tehtävä kullekin ABS-kokoonpanolle tämän säännön liitteen 13 kohdassa 6.1 määritellyn menettelyn mukaisesti.

| 5.4.1.2.4 | Hyväksyttäviksi tarkoitetuille perävaunuille tehdään seuraavat testit sen varmistamiseksi, että ne täyttävät lukkiutumiseneston energiankulutukselle asetetut vaatimukset (katso liitteen 13 kohta 6.1):






  5.4.1.2.4.1 | Ennen energiankulutustestin (kohta 5.4.1.2.3) aloittamista sellaisten jarrujen osalta, joissa ei ole integroitua jarrujen kulumissäätöä, jarrut on asetettava tilaan, jossa jarrukammion työntötangon liikevaran (sT) ja jarruvivun pituuden (lT) välinen suhde (Rl) on 0,2. Tämä suhde on määritettävä jarrukammion paineella 650 kPa.
  Esimerkki: lT = 130 mm,
  jarrukammion paineella 650 kPa sT = 26 mm
  R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2
  Sellaisten jarrujen osalta, joissa on integroitu automaattinen kulumissäätö, jarrut on asetettava valmistajan ilmoittamalle normaalille käyntivälykselle.
  Edellä tarkoitettu jarrujen asettaminen on tehtävä, kun jarrut ovat kylmät (< 100 °C). |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.4

Hyväksyttäviksi tarkoitetuille perävaunuille tehdään seuraavat testit sen varmistamiseksi, että ne täyttävät lukkiutumiseneston energiankulutukselle asetetut vaatimukset (katso liitteen 13 kohta 6.1):

5.4.1.2.4.1

Ennen energiankulutustestin (kohta 5.4.1.2.3) aloittamista sellaisten jarrujen osalta, joissa ei ole integroitua jarrujen kulumissäätöä, jarrut on asetettava tilaan, jossa jarrukammion työntötangon liikevaran (sT) ja jarruvivun pituuden (lT) välinen suhde (Rl) on 0,2. Tämä suhde on määritettävä jarrukammion paineella 650 kPa.

Esimerkki: lT = 130 mm,

jarrukammion paineella 650 kPa sT = 26 mm

R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2

Sellaisten jarrujen osalta, joissa on integroitu automaattinen kulumissäätö, jarrut on asetettava valmistajan ilmoittamalle normaalille käyntivälykselle.

Edellä tarkoitettu jarrujen asettaminen on tehtävä, kun jarrut ovat kylmät (< 100 °C).

| 5.4.1.2.4.2 | Kuormituksen tunnistusventtiilin ollessa ”kuormitettu”-tilassa ja energian alkutason ollessa tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.1.2 mukainen, energianvarastointilaitteet on eristettävä muulta ilmansyötöltä. Jarruja on käytettävä siten, että ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, minkä jälkeen ne vapautetaan. Lisäjarrutuksia on tehtävä, kunnes jarrukammioissa oleva paine on sama kuin se, joka saavutetaan kohdissa 5.4.1.2.1 ja 5.4.1.2.2 määritellyllä testausmenettelyllä. Vastaavien jarrutusten (ner) lukumäärä on ilmoitettava.
  Vastaava staattisten jarrutusten (ne) lukumäärä on merkittävä testausselosteeseen.
  Tällöin ne = 1,2 · ner, ja se on pyöristettävä lähimpään kokonaislukuun. |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.2

Kuormituksen tunnistusventtiilin ollessa ”kuormitettu”-tilassa ja energian alkutason ollessa tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.1.2 mukainen, energianvarastointilaitteet on eristettävä muulta ilmansyötöltä. Jarruja on käytettävä siten, että ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, minkä jälkeen ne vapautetaan. Lisäjarrutuksia on tehtävä, kunnes jarrukammioissa oleva paine on sama kuin se, joka saavutetaan kohdissa 5.4.1.2.1 ja 5.4.1.2.2 määritellyllä testausmenettelyllä. Vastaavien jarrutusten (ner) lukumäärä on ilmoitettava.

Vastaava staattisten jarrutusten (ne) lukumäärä on merkittävä testausselosteeseen.

Tällöin ne = 1,2 · ner, ja se on pyöristettävä lähimpään kokonaislukuun.

5.4.1.3   Erilaisten kitkapintojen testi – Kaikkien A-luokkaan kuuluviksi määriteltyjen lukkiutumattomien jarrujärjestelmien on oltava tämän säännön liitteen 13 kohdassa 6.3.2 esitettyjen suorituskykyvaatimusten mukaiset.

5.4.1.4   Suorituskyky pienellä ja suurella nopeudella

| 5.4.1.4.1 | Teho pienellä ja suurella nopeudella on tarkastettava tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.3.1 mukaisesti perävaunun ollessa säädetty samoin kuin pitokyvyn hyödyntämistä arvioitaessa. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1

Teho pienellä ja suurella nopeudella on tarkastettava tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.3.1 mukaisesti perävaunun ollessa säädetty samoin kuin pitokyvyn hyödyntämistä arvioitaessa.

| 5.4.1.4.2 | Jos hammaspyöräanturin hampaiden määrän ja renkaan ympärysmitan välillä esiintyy poikkeamia, on tehtävä toiminnan tarkastuksia poikkeamien ääriarvoilla tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.3 mukaisesti. Tämä voidaan tehdä käyttämällä erikokoisia renkaita tai valmistamalla erikoisantureita ääritaajuuksien simuloimiseksi. |
| --- | --- |

5.4.1.4.2

Jos hammaspyöräanturin hampaiden määrän ja renkaan ympärysmitan välillä esiintyy poikkeamia, on tehtävä toiminnan tarkastuksia poikkeamien ääriarvoilla tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.3 mukaisesti. Tämä voidaan tehdä käyttämällä erikokoisia renkaita tai valmistamalla erikoisantureita ääritaajuuksien simuloimiseksi.

5.4.1.5   Lisätarkastukset

Seuraavat lisätarkastukset on tehtävä vetoajoneuvoa jarruttamatta ja perävaunu kuormittamattomana:

| 5.4.1.5.1 | Akselin/telin siirtyessä korkean kitkakertoimen pinnalta (kH) matalan kitkakertoimen pinnalle (kL), jossa kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2, ja kun ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, suoraan säädetyt pyörät eivät saa lukkiutua. Ajonopeus ja perävaunun jarrujen käyttöhetki lasketaan siten, että kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä on täysin toiminnassa korkean kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu noin 80 km/h:n ja 40 km/h:n nopeuksilla. |
| --- | --- |

5.4.1.5.1

Akselin/telin siirtyessä korkean kitkakertoimen pinnalta (kH) matalan kitkakertoimen pinnalle (kL), jossa kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2, ja kun ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, suoraan säädetyt pyörät eivät saa lukkiutua. Ajonopeus ja perävaunun jarrujen käyttöhetki lasketaan siten, että kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä on täysin toiminnassa korkean kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu noin 80 km/h:n ja 40 km/h:n nopeuksilla.

| 5.4.1.5.2 | Perävaunun siirtyessä matalan kitkakertoimen pinnalta (kL) korkean kitkakertoimen pinnalle (kH), jossa kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2, ja kun ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, jarrukammioiden paineen on noustava sopivan korkeaksi kohtuullisessa ajassa eikä perävaunu saa poiketa alkuperäisestä suunnastaan. Ajonopeus ja jarrutushetki lasketaan siten, että kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä on täysin toiminnassa matalan kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu noin 50 km/h:n nopeudessa. |
| --- | --- |

5.4.1.5.2

Perävaunun siirtyessä matalan kitkakertoimen pinnalta (kL) korkean kitkakertoimen pinnalle (kH), jossa kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2, ja kun ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, jarrukammioiden paineen on noustava sopivan korkeaksi kohtuullisessa ajassa eikä perävaunu saa poiketa alkuperäisestä suunnastaan. Ajonopeus ja jarrutushetki lasketaan siten, että kun lukkiutumaton jarrujärjestelmä on täysin toiminnassa matalan kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu noin 50 km/h:n nopeudessa.

5.4.1.6   Säätimiin liittyvät asiakirjat on asetettava saataville siten kuin tämän säännön kohdassa 5.1.5 ja tämän säännön liitteen 13 kohdassa 4.1, alaviite 12 mukaan lukien, edellytetään.

5.5   Hyväksyntäseloste

| 5.5.1 | On laadittava hyväksyntäseloste, jonka sisältö määritellään tämän liitteen lisäyksessä 6.

  Kaavio 2 |
| --- | --- |

5.5.1

On laadittava hyväksyntäseloste, jonka sisältö määritellään tämän liitteen lisäyksessä 6.

Kaavio 2

Image

---

(1)  Muuntyyppiset jarrusylinterit voidaan hyväksyä esitettäessä vastaavat tiedot.

(2)  Muuntyyppiset jousijarrut voidaan hyväksyä esitettäessä vastaavat tiedot.

(3)  Muuntyyppiset jarrut voidaan hyväksyä esitettäessä vastaavat tiedot.

(4)  Jos menetelmänä käytetään ratatestiä tai jarrudynamometrissä tehtävää testiä, on käytettävä määriteltyjä vastaavia energiamääriä.

(5)  Renkaan ulkohalkaisija, sellaisena kuin se on määritelty säännössä nro 54.

LISÄYS 1

Todentamisraportin malli jarrukalvosylintereitä varten

RAPORTTI N:o ...

| 1. | Tunnistetiedot |
| --- | --- |

1.

Tunnistetiedot

| 1.1 | Valmistaja: (Nimi ja osoite) |
| --- | --- |

1.1

Valmistaja: (Nimi ja osoite)

| 1.2 | Merkki: (1) |
| --- | --- |

1.2

Merkki: (1)

| 1.3 | Tyyppi: (1) |
| --- | --- |

1.3

Tyyppi: (1)

| 1.4 | Osan numero: (1) |
| --- | --- |

1.4

Osan numero: (1)

| 2. | Käyttöolosuhteet: |
| --- | --- |

2.

Käyttöolosuhteet:

| 2.1 | Suurin sallittu käyttöpaine: |
| --- | --- |

2.1

Suurin sallittu käyttöpaine:

| 3. | Valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet: |
| --- | --- |

3.

Valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet:

| 3.1 | Suurin iskunpituus (smax) paineella 650 kPa (2) |
| --- | --- |

3.1

Suurin iskunpituus (smax) paineella 650 kPa (2)

| 3.2 | Keskimääräinen työntövoima (ThA) - f (p) (2) |
| --- | --- |

3.2

Keskimääräinen työntövoima (ThA) - f (p) (2)

| 3.3 | Tehollinen iskunpituus (sp) - f (p) (2) |
| --- | --- |

3.3

Tehollinen iskunpituus (sp) - f (p) (2)

| 3.3.1 | Painealue, jolla edellä mainittu tehollinen iskunpituus on voimassa: (katso liitteen 19 kohta 2.3.4) |
| --- | --- |

3.3.1

Painealue, jolla edellä mainittu tehollinen iskunpituus on voimassa: (katso liitteen 19 kohta 2.3.4)

| 3.4 | Tarvittava paine, jolla voidaan tuottaa työntötangon iskunpituus 15 mm (p15), joka perustuu funktioon ThA – f(p) tai ilmoitettuun arvoon. (2)
   (3) |
| --- | --- |

3.4

Tarvittava paine, jolla voidaan tuottaa työntötangon iskunpituus 15 mm (p15), joka perustuu funktioon ThA – f(p) tai ilmoitettuun arvoon. (2)
   (3)

| 4. | Soveltamisala
  Jarrukammiota voidaan käyttää O3- ja O4-luokan perävaunuissa ...kyllä/ei
  Jarrukammiota voidaan käyttää ainoastaan O3-luokan perävaunuissa ... kyllä/ei |
| --- | --- |

4.

Soveltamisala

Jarrukammiota voidaan käyttää O3- ja O4-luokan perävaunuissa ...kyllä/ei

Jarrukammiota voidaan käyttää ainoastaan O3-luokan perävaunuissa ... kyllä/ei

| 5. | Testin suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen/hyväksyntäviranomaisen (4) nimi:
  ... |
| --- | --- |

5.

Testin suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen/hyväksyntäviranomaisen (4) nimi:

...

| 6. | Testin päivämäärä: ... |
| --- | --- |

6.

Testin päivämäärä: ...

| 7. | Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.
  Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (4)

  Allekirjoitus: ...Päiväys: ... |
| --- | --- |

7.

Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (4)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

| 8. | Hyväksyntäviranomainen (4)

  Allekirjoitus: ...Päiväys: ... |
| --- | --- |

8.

Hyväksyntäviranomainen (4)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

| 9. | Testiasiakirjat:
  Lisäys 2, ..., ... |
| --- | --- |

9.

Testiasiakirjat:

Lisäys 2, ..., ...

---

(1)  Merkittävä jarrukammioon; testausselosteeseen tarvitaan kuitenkin vain varsinaisen osan numero, mallin muunnoksia ei tarvitse ilmoittaa.

(2)  Tunnistetietoja on muutettava, jos tehdään muutoksia, joilla on vaikutusta suorituskykyominaisuuksiin, kohdat 3.1, 3.2 ja 3.3.

(3)  Sovellettaessa tässä raportissa määriteltyjä ominaisuuksia liitteen 10 osalta, oletetaan, että suhde p15:n ja ilmoitetun funktion ThA – f(p) välillä paineella 100 kPa on lineaarinen.

(4)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

LISÄYS 2

Testitulosten malliseloste jarrukalvosylintereitä varten

SELOSTE NRO ...

| 1. | Testitulokset (1), jotka koskevat osaa numero ...







  Paine (2)

  p - (kPa) | Keskimääräinen työntövoima
  ThA - (N) | Tehollinen iskunpituus
  sp - (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

1.

Testitulokset (1), jotka koskevat osaa numero ...

Paine (2)

p - (kPa)

Keskimääräinen työntövoima

ThA - (N)

Tehollinen iskunpituus

sp - (mm)

---

(1)  Laadittava jokaisen 6 testatun näytteen osalta.

(2)  Paineella ’p’ tarkoitetaan testissä käytettyjä tosiasiallisia paineen arvoja tämän liitteen kohdan 2.2.2 mukaisesti.

LISÄYS 3

TODENTAMISRAPORTIN MALLI JOUSIJARRUJA VARTEN

RAPORTTI NRO ...

| 1. | Tunnistetiedot: |
| --- | --- |

1.

Tunnistetiedot:

| 1.1 | Valmistaja: (Nimi ja osoite) |
| --- | --- |

1.1

Valmistaja: (Nimi ja osoite)

| 1.2 | Merkki: (1) |
| --- | --- |

1.2

Merkki: (1)

| 1.3 | Tyyppi: (1) |
| --- | --- |

1.3

Tyyppi: (1)

| 1.4 | Osan numero: (1) |
| --- | --- |

1.4

Osan numero: (1)

| 2. | Suoritusolosuhteet: |
| --- | --- |

2.

Suoritusolosuhteet:

| 2.1 | Suurin sallittu käyttöpaine: |
| --- | --- |

2.1

Suurin sallittu käyttöpaine:

| 3. | Valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet: |
| --- | --- |

3.

Valmistajan ilmoittamat suorituskykyominaisuudet:

| 3.1 | Suurin iskunpituus (smax) (2) |
| --- | --- |

3.1

Suurin iskunpituus (smax) (2)

| 3.2 | Jousen työntövoima (Ths) – f (s) (2) |
| --- | --- |

3.2

Jousen työntövoima (Ths) – f (s) (2)

| 3.3 | Avauspaine (kun iskunpituus on 10 mm) (2) |
| --- | --- |

3.3

Avauspaine (kun iskunpituus on 10 mm) (2)

| 4. | Testin päivämäärä: |
| --- | --- |

4.

Testin päivämäärä:

| 5. | Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.
  Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

  Allekirjoitus: ... Päiväys: ... |
| --- | --- |

5.

Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (3)

Allekirjoitus: ... Päiväys: ...

| 6. | Hyväksyntäviranomainen (3)

  Allekirjoitus: ... Päiväys: ... |
| --- | --- |

6.

Hyväksyntäviranomainen (3)

Allekirjoitus: ... Päiväys: ...

| 7. | Testiasiakirjat:
  Lisäys 4, ... , ... |
| --- | --- |

7.

Testiasiakirjat:

Lisäys 4, ... , ...

---

(1)  Merkittävä jousijarruun; testausselosteeseen tarvitaan kuitenkin vain varsinaisen osan numero, mallin muunnoksia ei tarvitse ilmoittaa.

(2)  Tunnistetietoja on muutettava, jos tehdään muutoksia, joilla on vaikutusta suorituskykyominaisuuksiin, kohdat 3.1, 3.2 ja 3.3.

(3)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

LISÄYS 4

TESTITULOSTEN MALLISELOSTE JOUSIJARRUJA VARTEN

SELOSTE NRO ...

| 1. | Testitulokset (1), jotka koskevat osaa numero: ...






  Iskunpituus (2)

  s - (mm) | Työntövoima
  Ths - (N) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

1.

Testitulokset (1), jotka koskevat osaa numero: ...

Iskunpituus (2)

s - (mm)

Työntövoima

Ths - (N)

Avauspaine (kun iskunpituus on 10 mm) ...kPa

---

(1)  Laadittava jokaisen 6 testatun näytteen osalta.

(2)  Iskunpituudella ’s’ tarkoitetaan testissä käytettyjä tosiasiallisia iskunpituuden arvoja tämän liitteen kohdan 3.2.2 mukaisesti.

LISÄYS 5

PERÄVAUNUN LUKKIUTUMATONTA JARRUJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVA ILMOITUSLOMAKE

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Valmistajan nimi |
| --- | --- |

1.1

Valmistajan nimi

| 1.2 | Järjestelmän nimi |
| --- | --- |

1.2

Järjestelmän nimi

| 1.3 | Järjestelmän muunnokset |
| --- | --- |

1.3

Järjestelmän muunnokset

| 1.4 | Järjestelmäkokoonpanot (esim. 2S/1M, 2S/2M jne.) |
| --- | --- |

1.4

Järjestelmäkokoonpanot (esim. 2S/1M, 2S/2M jne.)

| 1.5 | Selitys järjestelmän perustoiminnasta ja/tai toimintaperiaatteesta. |
| --- | --- |

1.5

Selitys järjestelmän perustoiminnasta ja/tai toimintaperiaatteesta.

2.   SOVELLUKSET

| 2.1 | Luettelo hyväksyttäviksi tarkoitetuista perävaunutyypeistä ja ABS-kokoonpanoista. |
| --- | --- |

2.1

Luettelo hyväksyttäviksi tarkoitetuista perävaunutyypeistä ja ABS-kokoonpanoista.

| 2.2 | Kaaviokuvat kohdassa 2.1 määriteltyihin perävaunuihin asennetuista järjestelmäkokoonpanoista erityisesti seuraavien parametrien osalta: | Tunnistimien sijainti |
| --- | --- | --- |

2.2

Kaaviokuvat kohdassa 2.1 määriteltyihin perävaunuihin asennetuista järjestelmäkokoonpanoista erityisesti seuraavien parametrien osalta:

Tunnistimien sijainti

| | Muuntimien sijainti |
| --- | --- |

Muuntimien sijainti

| | Nostoakselit |
| --- | --- |

Nostoakselit

| | Ohjaavat akselit |
| --- | --- |

Ohjaavat akselit

| | Putki: tyyppi – sisäläpimitat ja pituudet |
| --- | --- |

Putki: tyyppi – sisäläpimitat ja pituudet

| 2.3 | Hammaspyöräanturin resoluution ja renkaan ympärysmitan suhde poikkeamat mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.3

Hammaspyöräanturin resoluution ja renkaan ympärysmitan suhde poikkeamat mukaan lukien.

| 2.4 | Renkaiden ympärysmitan poikkeama kahden samalla hammaspyöräanturilla varustetun akselin välillä. |
| --- | --- |

2.4

Renkaiden ympärysmitan poikkeama kahden samalla hammaspyöräanturilla varustetun akselin välillä.

| 2.5 | Soveltamisala pyöräntuennan tyypin osalta:







  Ilmajousitus | : | Minkä tahansa tyyppinen tasapainotettu ilmajousitus, jossa pitkittäiset tukivarret |
| --- | --- | --- | --- |
| Muut jousitukset | : | valmistaja määrittelee, malli ja tyyppi (tasapainotettu/tasapainottamaton). |

2.5

Soveltamisala pyöräntuennan tyypin osalta:

Ilmajousitus

:

Minkä tahansa tyyppinen tasapainotettu ilmajousitus, jossa pitkittäiset tukivarret

Muut jousitukset

:

valmistaja määrittelee, malli ja tyyppi (tasapainotettu/tasapainottamaton).

| 2.6 | Suositukset mahdollisesta jarrun käyttömomentin erosta ABS-kokoonpanon ja perävaunun telin suhteen. |
| --- | --- |

2.6

Suositukset mahdollisesta jarrun käyttömomentin erosta ABS-kokoonpanon ja perävaunun telin suhteen.

| 2.7 | Lisätietoja (tarvittaessa) lukkiutumattoman jarrujärjestelmän sovelluksesta. |
| --- | --- |

2.7

Lisätietoja (tarvittaessa) lukkiutumattoman jarrujärjestelmän sovelluksesta.

3.   OSIEN KUVAUS

| 3.1 | Tunnistimet
  Toiminta
  Tunnistetiedot (esim. osien numerot) |
| --- | --- |

3.1

Tunnistimet

Toiminta

Tunnistetiedot (esim. osien numerot)

| 3.2 | Säätimet
  Yleinen kuvaus ja toiminta
  Tunnistetiedot (esim. osien numerot)
  Säädinten turvallisuusnäkökohdat
  Muut ominaisuudet (esim. hidastimen hallintalaite, automaattinen kokoonpano, muuttuvat parametrit, toiminnan tarkistus) |
| --- | --- |

3.2

Säätimet

Yleinen kuvaus ja toiminta

Tunnistetiedot (esim. osien numerot)

Säädinten turvallisuusnäkökohdat

Muut ominaisuudet (esim. hidastimen hallintalaite, automaattinen kokoonpano, muuttuvat parametrit, toiminnan tarkistus)

| 3.3 | Muuntimet
  Yleinen kuvaus ja toiminta
  Tunnistetiedot (esim. osien numerot)
  Rajoitukset (esim. säädettävä enimmäistilavuus) |
| --- | --- |

3.3

Muuntimet

Yleinen kuvaus ja toiminta

Tunnistetiedot (esim. osien numerot)

Rajoitukset (esim. säädettävä enimmäistilavuus)

| 3.4 | Sähkölaitteet
  Piirikaaviot
  Virtalähteet
  Varoitusvalon toiminta |
| --- | --- |

3.4

Sähkölaitteet

Piirikaaviot

Virtalähteet

Varoitusvalon toiminta

| 3.5 | Paineilmapiirit
  Jarrujärjestelmän kaaviokuvat, joihin sisältyvät kohdassa 2.1 tarkoitetuissa perävaunutyypeissä käytettävät ABS-kokoonpanot.
  Järjestelmän suorituskykyyn vaikuttavien putkien kokojen ja pituuksien rajoitukset (esim. muuntimen ja jarrukammion välillä). |
| --- | --- |

3.5

Paineilmapiirit

Jarrujärjestelmän kaaviokuvat, joihin sisältyvät kohdassa 2.1 tarkoitetuissa perävaunutyypeissä käytettävät ABS-kokoonpanot.

Järjestelmän suorituskykyyn vaikuttavien putkien kokojen ja pituuksien rajoitukset (esim. muuntimen ja jarrukammion välillä).

| 3.6 | Sähkömagneettinen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.6

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

| 3.6.1 | Asiakirjat, joista ilmenee tämän säännön liitteen 13 kohdan 4.4 säännösten mukaisuus. |
| --- | --- |

3.6.1

Asiakirjat, joista ilmenee tämän säännön liitteen 13 kohdan 4.4 säännösten mukaisuus.

LISÄYS 6

PERÄVAUNUN LUKKIUTUMATONTA JARRUJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVA TESTAUSSELOSTE

TESTAUSSELOSTE NRO: ...

1.   TUNNISTETIEDOT

| 1.1 | Lukkiutumattoman jarrujärjestelmän valmistaja (nimi ja osoite) |
| --- | --- |

1.1

Lukkiutumattoman jarrujärjestelmän valmistaja (nimi ja osoite)

| 1.2 | Järjestelmän nimi/malli |
| --- | --- |

1.2

Järjestelmän nimi/malli

2.   HYVÄKSYTYT JÄRJESTELMÄT JA ASENNUKSET

| 2.1 | Hyväksytyt ABS-kokoonpanot (esim. 2S/1M, 2S/2M jne.): |
| --- | --- |

2.1

Hyväksytyt ABS-kokoonpanot (esim. 2S/1M, 2S/2M jne.):

| 2.2 | Soveltamisalue (perävaunun tyyppi ja akselien lukumäärä): |
| --- | --- |

2.2

Soveltamisalue (perävaunun tyyppi ja akselien lukumäärä):

| 2.3 | Virtalähteet: ISO 7638, ISO 1185 jne. |
| --- | --- |

2.3

Virtalähteet: ISO 7638, ISO 1185 jne.

| 2.4 | Hyväksyttyjen tunnistimien, säätimien ja muuntimien tunnistetiedot: |
| --- | --- |

2.4

Hyväksyttyjen tunnistimien, säätimien ja muuntimien tunnistetiedot:

| 2.5 | Energiankulutus – vastaava staattisten jarrutusten lukumäärä. |
| --- | --- |

2.5

Energiankulutus – vastaava staattisten jarrutusten lukumäärä.

| 2.6 | Muut ominaisuudet, esim. hidastimen hallintalaite, nostettavien akselien rakenne jne. |
| --- | --- |

2.6

Muut ominaisuudet, esim. hidastimen hallintalaite, nostettavien akselien rakenne jne.

3.   TESTITIEDOT JA -TULOKSET

| 3.1 | Testattavan ajoneuvon tiedot: |
| --- | --- |

3.1

Testattavan ajoneuvon tiedot:

| 3.2 | Testauspinnan tiedot: |
| --- | --- |

3.2

Testauspinnan tiedot:

| 3.3 | Testitulokset: |
| --- | --- |

3.3

Testitulokset:

| 3.3.1 | Pitokyvyn hyödyntäminen: |
| --- | --- |

3.3.1

Pitokyvyn hyödyntäminen:

| 3.3.2 | Energiankulutus: |
| --- | --- |

3.3.2

Energiankulutus:

| 3.3.3 | Erilaisten kitkapintojen testi: |
| --- | --- |

3.3.3

Erilaisten kitkapintojen testi:

| 3.3.4 | Suorituskyky pienellä nopeudella: |
| --- | --- |

3.3.4

Suorituskyky pienellä nopeudella:

| 3.3.5 | Suorituskyky suurella nopeudella: |
| --- | --- |

3.3.5

Suorituskyky suurella nopeudella:

| 3.3.6 | Lisätarkastukset: |
| --- | --- |

3.3.6

Lisätarkastukset:

| 3.3.6.1 | Siirtyminen korkean kitkakertoimen pinnalta matalan kitkakertoimen pinnalle: |
| --- | --- |

3.3.6.1

Siirtyminen korkean kitkakertoimen pinnalta matalan kitkakertoimen pinnalle:

| 3.3.6.2 | Siirtyminen matalan kitkakertoimen pinnalta korkean kitkakertoimen pinnalle: |
| --- | --- |

3.3.6.2

Siirtyminen matalan kitkakertoimen pinnalta korkean kitkakertoimen pinnalle:

| 3.3.7 | Vikamoodin simulointi: |
| --- | --- |

3.3.7

Vikamoodin simulointi:

| 3.3.8 | Valinnaisten virtaliitäntöjen toiminnan tarkastukset: |
| --- | --- |

3.3.8

Valinnaisten virtaliitäntöjen toiminnan tarkastukset:

| 3.3.9 | Sähkömagneettinen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.3.9

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

4.   ASENNUSRAJOITUKSET

| 4.1 | Renkaan ympärysmitan suhde hammaspyöräanturin resoluutioon: |
| --- | --- |

4.1

Renkaan ympärysmitan suhde hammaspyöräanturin resoluutioon:

| 4.2 | Renkaan ympärysmitan toleranssi kahden samalla hammaspyöräanturilla varustetun akselin välillä: |
| --- | --- |

4.2

Renkaan ympärysmitan toleranssi kahden samalla hammaspyöräanturilla varustetun akselin välillä:

| 4.3 | Pyöräntuennan tyyppi: |
| --- | --- |

4.3

Pyöräntuennan tyyppi:

| 4.4 | Jarrun käyttömomentin erot perävaunun telin akseleilla: |
| --- | --- |

4.4

Jarrun käyttömomentin erot perävaunun telin akseleilla:

| 4.5 | Varsinaisen perävaunun akseliväli: |
| --- | --- |

4.5

Varsinaisen perävaunun akseliväli:

| 4.6 | Jarrutyyppi: |
| --- | --- |

4.6

Jarrutyyppi:

| 4.7 | Putkien koot ja pituudet |
| --- | --- |

4.7

Putkien koot ja pituudet

| 4.8 | Kuormituksen tunnistuslaite: |
| --- | --- |

4.8

Kuormituksen tunnistuslaite:

| 4.9 | Varoitusvalon toiminta: |
| --- | --- |

4.9

Varoitusvalon toiminta:

| 4.10 | Järjestelmäkokoonpanot ja sovellukset, jotka vastaavat A-luokkaa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.10

Järjestelmäkokoonpanot ja sovellukset, jotka vastaavat A-luokkaa koskevia vaatimuksia.

| 4.11 | Muita suosituksia/rajoituksia (esim. tunnistimien, muuntimien, nostettavien akselien tai ohjaavien akselien sijainti): |
| --- | --- |

4.11

Muita suosituksia/rajoituksia (esim. tunnistimien, muuntimien, nostettavien akselien tai ohjaavien akselien sijainti):

5.   TESTIN PÄIVÄMÄÄRÄ:

Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 13 liitteen 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla ..., mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (1)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

6.   HYVÄKSYNTÄVIRANOMAINEN (1)

Allekirjoitus: ...Päiväys: ...

Liite: Valmistajan ilmoituslomake

---

(1)  Allekirjoittajana on oltava eri henkilö, vaikka tutkimuslaitos ja hyväksyntälaitos ovat samat, tai vaihtoehtoisesti selosteen kanssa on annettava erillinen hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

LISÄYS 7

SYMBOLIT JA MÄÄRITELMÄT

| SYMBOLI | MÄÄRITELMÄ |
| --- | --- |
| BF | Jarrukerroin (käyttömomentin ja jarrumomentin välinen välityssuhde) |
| CO | Kynnysmomentti (pienin käyttömomentti, joka tarvitaan mitattavan jarrumomentin tuottamiseksi) |
| D | Renkaan ulkohalkaisija (paineistetun uuden renkaan kokonaishalkaisija) |
| d | Vanteen nimellisen halkaisijan osoittava tavanomainen luku, joka vastaa joko tuumina tai millimetreinä ilmaistua vanteen halkaisijaa |
| FB | Jarruvoima |
| H | Nimellinen renkaan poikkileikkauksen korkeus (etäisyys, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta) |
| I | Pyörivä inertia |
| l
  T | Vertailuperävaunun jarruvivun pituus |
| Mt | Keskimääräinen jarrumomentti |
| ne | Staattisten jarrutusten vastaava lukumäärä tyyppihyväksyntää varten |
| ner | Testauksen aikana saatu staattisten jarrutusten vastaava lukumäärä |
| nD | Jarrudynamometrin pyörimisnopeus |
| nW | Akselin jarruttamattomien pyörien pyörimisnopeus |
| Pd | Jarrun suurin teknisesti sallittu massa |
| p | Paine |
| P15 | Jarrukammion paine, joka tarvitaan tuottamaan työntötangon iskunpituus15 mm nollatilasta. |
| R | Renkaan dynaaminen vierintäsäde (laskettu käyttäen 0,485 D) |
| Ra | Renkaan poikkileikkaussuhde (satakertaisena se luku, joka saadaan jakamalla millimetreinä ilmaistu renkaan poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ilmaistulla poikkileikkauksen nimellisleveydellä). |
| R
  l | Suhde sT/l
  T |
| RR | Jarrudynamometrin säde |
| S1 | Renkaan poikkileikkausleveys (suoraviivainen paineistetun renkaan kylkien ulkopintojen välinen etäisyys ilman merkinnöistä, koristeista tai suojaavista nauhoista tai ulokkeista johtuvia ulkonemia) |
| s | Sylinterin iskunpituus (työisku + vapaaisku) |
| smax | Sylinterin kokonaisiskunpituus |
| sp | Tehollinen iskunpituus (iskunpituus, jolla työntövoimatulos on 90 prosenttia keskimääräisestä työntövoimasta ThA) |
| sT | Vertailuperävaunun jarrukammion työntötangon liikevara millimetreinä |
| ThA | Keskimääräinen työntövoima (määritetään integroimalla arvot, jotka ovat 1/3 ja 2/3 kokonaisiskunpituudesta smax) |
| Ths | Jousijarrun jousen työntövoima |
| TR | Jarrutusvoimien summa perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien kehällä |
| v | Jarrudynamometrin lineaarinen nopeus |
| v1 | Alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| v2 | Nopeus jarrutuksen päättyessä |
| W60 | Energiamäärä, joka vastaa jarrun vastaavan massan kineettistä energiaa testin aikana, kun jarrutetaan 60 km/h:sta pysähdyksiin |
| z | Ajoneuvon jarrutussuhde |

SYMBOLI

MÄÄRITELMÄ

BF

Jarrukerroin (käyttömomentin ja jarrumomentin välinen välityssuhde)

CO

Kynnysmomentti (pienin käyttömomentti, joka tarvitaan mitattavan jarrumomentin tuottamiseksi)

D

Renkaan ulkohalkaisija (paineistetun uuden renkaan kokonaishalkaisija)

d

Vanteen nimellisen halkaisijan osoittava tavanomainen luku, joka vastaa joko tuumina tai millimetreinä ilmaistua vanteen halkaisijaa

FB

Jarruvoima

H

Nimellinen renkaan poikkileikkauksen korkeus (etäisyys, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta)

I

Pyörivä inertia

l
  T

Vertailuperävaunun jarruvivun pituus

Mt

Keskimääräinen jarrumomentti

ne

Staattisten jarrutusten vastaava lukumäärä tyyppihyväksyntää varten

ner

Testauksen aikana saatu staattisten jarrutusten vastaava lukumäärä

nD

Jarrudynamometrin pyörimisnopeus

nW

Akselin jarruttamattomien pyörien pyörimisnopeus

Pd

Jarrun suurin teknisesti sallittu massa

p

Paine

P15

Jarrukammion paine, joka tarvitaan tuottamaan työntötangon iskunpituus15 mm nollatilasta.

R

Renkaan dynaaminen vierintäsäde (laskettu käyttäen 0,485 D)

Ra

Renkaan poikkileikkaussuhde (satakertaisena se luku, joka saadaan jakamalla millimetreinä ilmaistu renkaan poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ilmaistulla poikkileikkauksen nimellisleveydellä).

R
  l

Suhde sT/l
  T

RR

Jarrudynamometrin säde

S1

Renkaan poikkileikkausleveys (suoraviivainen paineistetun renkaan kylkien ulkopintojen välinen etäisyys ilman merkinnöistä, koristeista tai suojaavista nauhoista tai ulokkeista johtuvia ulkonemia)

s

Sylinterin iskunpituus (työisku + vapaaisku)

smax

Sylinterin kokonaisiskunpituus

sp

Tehollinen iskunpituus (iskunpituus, jolla työntövoimatulos on 90 prosenttia keskimääräisestä työntövoimasta ThA)

sT

Vertailuperävaunun jarrukammion työntötangon liikevara millimetreinä

ThA

Keskimääräinen työntövoima (määritetään integroimalla arvot, jotka ovat 1/3 ja 2/3 kokonaisiskunpituudesta smax)

Ths

Jousijarrun jousen työntövoima

TR

Jarrutusvoimien summa perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien kehällä

v

Jarrudynamometrin lineaarinen nopeus

v1

Alkunopeus jarrutuksen alkaessa

v2

Nopeus jarrutuksen päättyessä

W60

Energiamäärä, joka vastaa jarrun vastaavan massan kineettistä energiaa testin aikana, kun jarrutetaan 60 km/h:sta pysähdyksiin

z

Ajoneuvon jarrutussuhde

LISÄYS 8

Lomake kenttäkokeen dokumentoimiseksi tämän liitteen kohdan 4.4.2.9 mukaisesti

1.   TUNNISTETIEDOT

| 1.1 | Jarru:
  Valmistaja ...
  Merkki ...
  Tyyppi ...
  Malli ...
  Rumpujarru vai levyjarru (1)

  Testattavan varusteen tunnistetiedot ...
  Teknisesti sallittu jarrun käyttömomentti Cmax ...
  Jarrun automaattinen kulumissäätölaite: integroitu/ei-integroitu (1) |
| --- | --- |

1.1

Jarru:

Valmistaja ...

Merkki ...

Tyyppi ...

Malli ...

Rumpujarru vai levyjarru (1)

Testattavan varusteen tunnistetiedot ...

Teknisesti sallittu jarrun käyttömomentti Cmax ...

Jarrun automaattinen kulumissäätölaite: integroitu/ei-integroitu (1)

| 1.2 | Jarrurumpu tai jarrulevy:
  Rummun sisähalkaisija tai levyn ulkohalkaisija ...
  Tehollinen säde (2) ...
  Paksuus ...
  Massa ...
  Materiaali ...
  Testattavan varusteen tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

1.2

Jarrurumpu tai jarrulevy:

Rummun sisähalkaisija tai levyn ulkohalkaisija ...

Tehollinen säde (2) ...

Paksuus ...

Massa ...

Materiaali ...

Testattavan varusteen tunnistetiedot ...

| 1.3 | Jarrupäällyste tai -pala:
  Valmistaja ...
  Tyyppi ...
  Tunnistetiedot ...
  Leveys ...
  Paksuus ...
  Pinta-ala ...
  Kiinnitystapa ...
  Testattavan varusteen tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

1.3

Jarrupäällyste tai -pala:

Valmistaja ...

Tyyppi ...

Tunnistetiedot ...

Leveys ...

Paksuus ...

Pinta-ala ...

Kiinnitystapa ...

Testattavan varusteen tunnistetiedot ...

| 1.4 | Jarrusylinteri:
  Valmistaja ...
  Merkki ...
  Koko ...
  Tyyppi ...
  Testattavan varusteen tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

1.4

Jarrusylinteri:

Valmistaja ...

Merkki ...

Koko ...

Tyyppi ...

Testattavan varusteen tunnistetiedot ...

| 1.5 | Jarrun automaattinen kulumissäätölaite: (3)

  Valmistaja ...
  Merkki ...
  Tyyppi ...
  Versio ...
  Testattavan varusteen tunnistetiedot ... |
| --- | --- |

1.5

Jarrun automaattinen kulumissäätölaite: (3)

Valmistaja ...

Merkki ...

Tyyppi ...

Versio ...

Testattavan varusteen tunnistetiedot ...

| 1.6 | Testattavan ajoneuvon tiedot:
  Vetoauto:
  Tunnistenumero ...
  Kuorma kullakin akselilla ...
  Perävaunu:
  Tunnistenumero ...
  Luokka: O2/O3/O4
   (1)

  varsinainen perävaunu/puoliperävaunu/keskiakseliperävaunu (1)

  Akselien määrä ...
  Renkaat/vanteet: ...
  Pari/yksittäinen (1)

  Dynaaminen vierintäsäde R kuormattuna ...
  Kuorma kullakin akselilla ... |
| --- | --- |

1.6

Testattavan ajoneuvon tiedot:

Vetoauto:

Tunnistenumero ...

Kuorma kullakin akselilla ...

Perävaunu:

Tunnistenumero ...

Luokka: O2/O3/O4
   (1)

varsinainen perävaunu/puoliperävaunu/keskiakseliperävaunu (1)

Akselien määrä ...

Renkaat/vanteet: ...

Pari/yksittäinen (1)

Dynaaminen vierintäsäde R kuormattuna ...

Kuorma kullakin akselilla ...

2.   TESTITIEDOT JA -TULOKSET

| 2.1 | Kenttäkoe:
  Yleinen kuvaus, jossa selostetaan kuljettu matka, ajallinen kesto ja paikka
  ... |
| --- | --- |

2.1

Kenttäkoe:

Yleinen kuvaus, jossa selostetaan kuljettu matka, ajallinen kesto ja paikka

...

| 2.2 | Jarrutustesti: |
| --- | --- |

2.2

Jarrutustesti:

| 2.2.1 | Testiradan tiedot ... |
| --- | --- |

2.2.1

Testiradan tiedot ...

| 2.2.2 | Testausmenettely ... |
| --- | --- |

2.2.2

Testausmenettely ...

| 2.3 | Testitulokset:
  Jarrukerroin
  Testi 1 ...
  Testin 1 päivämäärä ...
  Testi 2 ...
  Testin 2 päivämäärä ...
  Testi 3 ...
  Testin 3 päivämäärä ... |
| --- | --- |

2.3

Testitulokset:

Jarrukerroin

Testi 1 ...

Testin 1 päivämäärä ...

Testi 2 ...

Testin 2 päivämäärä ...

Testi 3 ...

Testin 3 päivämäärä ...

Kaaviot

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Koskee vain levyjarruja.

(3)  Ei sovelleta, jos integroitu jarrun automaattinen kulumissäätölaite.

---

LIITE 20

PERÄVAUNUJEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA VAIHTOEHTOINEN MENETTELY

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä liitteessä määritellään perävaunujen tyyppihyväksyntää koskeva vaihtoehtoinen menettely, jossa käytetään liitteiden 11 ja 19 mukaisesti laadittujen testausselosteiden tietoja. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä määritellään perävaunujen tyyppihyväksyntää koskeva vaihtoehtoinen menettely, jossa käytetään liitteiden 11 ja 19 mukaisesti laadittujen testausselosteiden tietoja.

| 1.2 | Kun tämän liitteen kohdissa 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 kuvatut tarkastusmenettelyt on tehty, tutkimuslaitos/hyväksyntäviranomainen antaa tämän säännön liitteen 2 lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisen E-tyyppihyväksyntätodistuksen. |
| --- | --- |

1.2

Kun tämän liitteen kohdissa 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 kuvatut tarkastusmenettelyt on tehty, tutkimuslaitos/hyväksyntäviranomainen antaa tämän säännön liitteen 2 lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisen E-tyyppihyväksyntätodistuksen.

| 1.3 | Tässä liitteessä määritellyissä laskelmissa painopisteen korkeus on määritettävä tämän liitteen lisäyksessä 1 määritellyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Tässä liitteessä määritellyissä laskelmissa painopisteen korkeus on määritettävä tämän liitteen lisäyksessä 1 määritellyn menetelmän mukaisesti.

2.   TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 2.1 | Perävaunutyypin E-tyyppihyväksyntää koskevan hakemuksen, joka liittyy jarrulaitteisiin, tekee perävaunun valmistaja. Hyväksyntää varten perävaunun valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle ainakin seuraavat:






  2.1.1 | Kopio E- tai EU-tyyppihyväksyntätodistuksesta ja ilmoituslomake, joka koskee perävaunua, jäljempänä ’vertailuperävaunu’, johon käyttöjarrun suorituskyvyn vertailun on perustuttava. Tälle perävaunulle on täytynyt tehdä varsinaiset testit, jotka on määritelty asianomaiselle perävaunulle tämän säännön liitteessä 4 tai vastaavassa EU-direktiivissä. Tässä liitteessä määriteltyyn vaihtoehtoiseen menettelyyn hyväksyttyä perävaunua ei saa käyttää vertailuperävaununa. |
| --- | --- | --- |

2.1

Perävaunutyypin E-tyyppihyväksyntää koskevan hakemuksen, joka liittyy jarrulaitteisiin, tekee perävaunun valmistaja. Hyväksyntää varten perävaunun valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle ainakin seuraavat:

2.1.1

Kopio E- tai EU-tyyppihyväksyntätodistuksesta ja ilmoituslomake, joka koskee perävaunua, jäljempänä ’vertailuperävaunu’, johon käyttöjarrun suorituskyvyn vertailun on perustuttava. Tälle perävaunulle on täytynyt tehdä varsinaiset testit, jotka on määritelty asianomaiselle perävaunulle tämän säännön liitteessä 4 tai vastaavassa EU-direktiivissä. Tässä liitteessä määriteltyyn vaihtoehtoiseen menettelyyn hyväksyttyä perävaunua ei saa käyttää vertailuperävaununa.

| 2.1.2 | Kopiot liitteen 11 ja liitteen 19 mukaisista testausselosteista. |
| --- | --- |

2.1.2

Kopiot liitteen 11 ja liitteen 19 mukaisista testausselosteista.

| 2.1.3 | Asiakirja-aineisto, joka sisältää tarvittavat tarkastustiedot, mukaan lukien asiaankuuluvat laskelmat seuraavien osalta:






  Suorituskykyvaatimukset | Liitteen 20 kohta |
| --- | --- | --- |
| Käyttöjarrun kylmäjarrutusteho | 3,0 |
| Seisontajarrun teho | 4,0 |
| Hätäjarrun teho | 5,0 |
| Jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän häiriö | 6,0 |
| Lukkiutumaton jarrutus | 7,0 |
| Toimintaa ja asennusta koskevat tarkastukset | 8,0 |

2.1.3

Asiakirja-aineisto, joka sisältää tarvittavat tarkastustiedot, mukaan lukien asiaankuuluvat laskelmat seuraavien osalta:

Suorituskykyvaatimukset

Liitteen 20 kohta

Käyttöjarrun kylmäjarrutusteho

3,0

Seisontajarrun teho

4,0

Hätäjarrun teho

5,0

Jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän häiriö

6,0

Lukkiutumaton jarrutus

7,0

Toimintaa ja asennusta koskevat tarkastukset

8,0

| 2.1.4 | Perävaunu, joka edustaa hyväksyttävää perävaunutyyppiä, jäljempänä ’tarkastettava perävaunu’. |
| --- | --- |

2.1.4

Perävaunu, joka edustaa hyväksyttävää perävaunutyyppiä, jäljempänä ’tarkastettava perävaunu’.

| 2.2 | Vertailuperävaunun ja tarkastettavan perävaunun valmistajan on oltava sama. |
| --- | --- |

2.2

Vertailuperävaunun ja tarkastettavan perävaunun valmistajan on oltava sama.

3.   VAIHTOEHTOINEN MENETTELY TYYPIN 0 KÄYTTÖJARRUN KYLMÄJARRUTUSTEHON OSOITTAMISTA VARTEN.

3.1   Tyypin 0 käyttöjarrun kylmäjarrutustehon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi on tarkastettava laskutoimituksella, että tarkastettavalla perävaunulla on riittävästi jarruvoimaa (TR) käyttöjarrulle vahvistetun tehon saavuttamiseksi ja että kuivalla tienpinnalla on käytettävissä riittävästi kitkaa (edellytetään kitkakerrointa 0,8) tämän jarruvoiman hyödyntämiseksi.

3.2   Tarkastus

| 3.2.1 | Tarkastettavan perävaunun katsotaan täyttävän liitteen 4 kohtien 1.2.7 ja 3.1.2 vaatimukset (kylmätehovaatimus ja tehon saavuttaminen ilman että pyörät lukkiutuvat, ajoneuvo poikkeaa suunnastaan tai ilmenee epätavallista tärinää), jos se täyttää seuraavissa kohdissa kuvatut tarkastuskriteerit sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa:






  3.2.1.1 | Tarkastettavan perävaunun akseliväli ei saa olla pienempi kuin vertailuperävaunun akseliväli kerrottuna 0,8:lla. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Tarkastettavan perävaunun katsotaan täyttävän liitteen 4 kohtien 1.2.7 ja 3.1.2 vaatimukset (kylmätehovaatimus ja tehon saavuttaminen ilman että pyörät lukkiutuvat, ajoneuvo poikkeaa suunnastaan tai ilmenee epätavallista tärinää), jos se täyttää seuraavissa kohdissa kuvatut tarkastuskriteerit sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa:

3.2.1.1

Tarkastettavan perävaunun akseliväli ei saa olla pienempi kuin vertailuperävaunun akseliväli kerrottuna 0,8:lla.

| 3.2.1.2 | Jarrun käyttömomentin mahdollinen eroavuus tarkastettavan perävaunun yhden telin eri akselien välillä ei saa olla erilainen kuin vertailuperävaunussa. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Jarrun käyttömomentin mahdollinen eroavuus tarkastettavan perävaunun yhden telin eri akselien välillä ei saa olla erilainen kuin vertailuperävaunussa.

| 3.2.1.3 | Tarkastettavan perävaunun akselien lukumäärä ja järjestely, s.o. nostettavuus, ohjaavuus jne., eivät saa olla erilaisia kuin vertailuperävaunussa. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Tarkastettavan perävaunun akselien lukumäärä ja järjestely, s.o. nostettavuus, ohjaavuus jne., eivät saa olla erilaisia kuin vertailuperävaunussa.

| 3.2.1.4 | Tarkastettavan perävaunun kuormitetun staattisen akselikuormituksen jakauma ei saa erota vertailuperävaunun vastaavasta enempää kuin 10 prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Tarkastettavan perävaunun kuormitetun staattisen akselikuormituksen jakauma ei saa erota vertailuperävaunun vastaavasta enempää kuin 10 prosenttia.

| 3.2.1.5 | Puoliperävaunujen osalta on laadittava lisäyksen 2 mukainen kaavio, josta on tarkastettava, että | TR max ≥ TRpr (eli linja (1) ei ole linjan (3) alapuolella) ja |
| --- | --- | --- |

3.2.1.5

Puoliperävaunujen osalta on laadittava lisäyksen 2 mukainen kaavio, josta on tarkastettava, että

TR max ≥ TRpr (eli linja (1) ei ole linjan (3) alapuolella) ja

| | TRL ≥ TRpr (eli linja (2) ei ole linjan (3) alapuolella). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (eli linja (2) ei ole linjan (3) alapuolella).

| 3.2.1.6 | Keskiakseliperävaunujen osalta on laadittava lisäyksen 3 mukainen kaavio, josta on tarkastettava, että | TR max ≥ TRpr (eli linja (1) ei ole linjan (3) alapuolella) ja |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6

Keskiakseliperävaunujen osalta on laadittava lisäyksen 3 mukainen kaavio, josta on tarkastettava, että

TR max ≥ TRpr (eli linja (1) ei ole linjan (3) alapuolella) ja

| | TRL ≥ TRpr (eli linja (2) ei ole linjan (3) alapuolella). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (eli linja (2) ei ole linjan (3) alapuolella).

| 3.2.1.7 | Varsinaisten perävaunujen osalta on laadittava lisäyksen 4 mukainen kaavio, josta on tarkastettava, että | TR max ≥ TRpr (eli linja (1) ei ole linjan (2) alapuolella) ja |
| --- | --- | --- |

3.2.1.7

Varsinaisten perävaunujen osalta on laadittava lisäyksen 4 mukainen kaavio, josta on tarkastettava, että

TR max ≥ TRpr (eli linja (1) ei ole linjan (2) alapuolella) ja

| | TRLf ≥ TRprf (eli linja (4) ei ole linjan (3) alapuolella) ja |
| --- | --- |

TRLf ≥ TRprf (eli linja (4) ei ole linjan (3) alapuolella) ja

| | TRLr ≥ TRprr (eli linja (6) ei ole linjan (5) alapuolella). |
| --- | --- |

TRLr ≥ TRprr (eli linja (6) ei ole linjan (5) alapuolella).

4.   VAIHTOEHTOINEN MENETTELY SEISONTAJARRUN TEHON OSOITTAMISTA VARTEN.

4.1   Yleistä

| 4.1.1 | Tämä menettely tarjoaa vaihtoehdon perävaunujen fysikaaliselle testaamiselle mäessä ja varmistaa, että jousijarrukäyttöisillä seisontajarrumekanismeilla varustetut perävaunut ovat vaatimusten mukaisia seisontajarrulle vahvistetun tehon osalta. Tätä menettelyä ei sovelleta perävaunuihin, joihin on asennettu muu kuin jousijarrukäyttöinen seisontajarrumekanismi. Sellaisille perävaunuille on tehtävä liitteessä 4 kuvattu fysikaalinen testi. |
| --- | --- |

4.1.1

Tämä menettely tarjoaa vaihtoehdon perävaunujen fysikaaliselle testaamiselle mäessä ja varmistaa, että jousijarrukäyttöisillä seisontajarrumekanismeilla varustetut perävaunut ovat vaatimusten mukaisia seisontajarrulle vahvistetun tehon osalta. Tätä menettelyä ei sovelleta perävaunuihin, joihin on asennettu muu kuin jousijarrukäyttöinen seisontajarrumekanismi. Sellaisille perävaunuille on tehtävä liitteessä 4 kuvattu fysikaalinen testi.

| 4.1.2 | Vahvistettu seisontajarrun teho on osoitettava laskutoimituksella käyttäen kohdissa 4.2 ja 4.3 olevia kaavoja. |
| --- | --- |

4.1.2

Vahvistettu seisontajarrun teho on osoitettava laskutoimituksella käyttäen kohdissa 4.2 ja 4.3 olevia kaavoja.

4.2   Seisontajarrun teho

| 4.2.1 | Seisontajarrun voima jousijarrukäyttöisen seisontajarrumekanismin jarruttamien akselien renkaiden kehältä on laskettava käyttäen seuraavaa kaavaa:
  Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs |
| --- | --- |

4.2.1

Seisontajarrun voima jousijarrukäyttöisen seisontajarrumekanismin jarruttamien akselien renkaiden kehältä on laskettava käyttäen seuraavaa kaavaa:

Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs

| 4.2.2 | Ylämäessä ja alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia, paikoillaan olevan perävaunun akseleiden ja tienpinnan välinen normaalivoima on laskettava käyttäen seuraavia kaavoja:






  4.2.2.1 | Varsinaisten perävaunujen osalta:






  4.2.2.1.1 | Ylämäessä |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2

Ylämäessä ja alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia, paikoillaan olevan perävaunun akseleiden ja tienpinnan välinen normaalivoima on laskettava käyttäen seuraavia kaavoja:

4.2.2.1

Varsinaisten perävaunujen osalta:

4.2.2.1.1

Ylämäessä

| 4.2.2.1.2 | Alamäessä |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

Alamäessä

| 4.2.2.2 | Keskiakseliperävaunujen osalta:






  4.2.2.2.1 | Ylämäessä |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Keskiakseliperävaunujen osalta:

4.2.2.2.1

Ylämäessä

| 4.2.2.2.2 | Alamäessä |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Alamäessä

| 4.2.2.3 | Puoliperävaunujen osalta:






  4.2.2.3.1 | Ylämäessä |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3

Puoliperävaunujen osalta:

4.2.2.3.1

Ylämäessä

| 4.2.2.3.2 | Alamäessä |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

Alamäessä

4.3   Tarkastus

| 4.3.1 | Perävaunun seisontajarrun teho on tarkastettava seuraavia kaavoja käyttäen:



  and: |
| --- | --- |

4.3.1

Perävaunun seisontajarrun teho on tarkastettava seuraavia kaavoja käyttäen:

Formula

and:

Formula

5.   VAIHTOEHTOINEN MENETTELY HÄTÄ-/AUTOMAATTIJARRUTUKSEN JARRUTUSTEHON OSOITTAMISTA VARTEN

5.1   Yleistä

| 5.1.1 | Automaattijarrutuksen jarrutustehon vaatimustenmukaisuus osoitetaan joko vertaamalla toisiinsa ilmoitetun tehon saavuttamiseen tarvittavaa jarrukammion painetta ja jarrukammion asymptoottista painetta syöttöjohdon irtikytkennän jälkeen kohdan 5.2.1 mukaisesti tai tarkastamalla, että jousijarruilla varustettujen akselien tuottama jarruvoima on riittävä ilmoitetun tehon saavuttamiseen kohdan 5.2.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1.1

Automaattijarrutuksen jarrutustehon vaatimustenmukaisuus osoitetaan joko vertaamalla toisiinsa ilmoitetun tehon saavuttamiseen tarvittavaa jarrukammion painetta ja jarrukammion asymptoottista painetta syöttöjohdon irtikytkennän jälkeen kohdan 5.2.1 mukaisesti tai tarkastamalla, että jousijarruilla varustettujen akselien tuottama jarruvoima on riittävä ilmoitetun tehon saavuttamiseen kohdan 5.2.2 mukaisesti.

5.2   Tarkastus

| 5.2.1 | Tarkastettavan perävaunun katsotaan täyttävän liitteen 4 kohdan 3.3 vaatimukset, jos jarrukammion asymptoottinen paine (pc) on syöttöjohdon irtikytkennän jälkeen suurempi kuin se jarrukammion paine (pc), jolla saavutetaan 13,5:tä prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta vastaava teho. Syöttöjohdon paine on stabilisoitava 700 kPa:han ennen irtikytkentää. |
| --- | --- |

5.2.1

Tarkastettavan perävaunun katsotaan täyttävän liitteen 4 kohdan 3.3 vaatimukset, jos jarrukammion asymptoottinen paine (pc) on syöttöjohdon irtikytkennän jälkeen suurempi kuin se jarrukammion paine (pc), jolla saavutetaan 13,5:tä prosenttia pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta vastaava teho. Syöttöjohdon paine on stabilisoitava 700 kPa:han ennen irtikytkentää.

| 5.2.2 | Tarkastettavan perävaunun, joka on varustettu jousijarrulla, katsotaan täyttävän liitteen 4 kohdan 3.3 vaatimukset, jos
  ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)
  missä
  Tpi lasketaan kohdan 4.2.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.2

Tarkastettavan perävaunun, joka on varustettu jousijarrulla, katsotaan täyttävän liitteen 4 kohdan 3.3 vaatimukset, jos

ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)

missä

Tpi lasketaan kohdan 4.2.1 mukaisesti.

6.   VAIHTOEHTOINEN MENETTELY JARRUTUSTEHON OSOITTAMISEKSI JARRUTUSVOIMAN JAKAUTUMISJÄRJESTELMÄN VIKAANTUESSA

6.1   Yleistä

| 6.1.1 | Jarrutustehon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän vikaantuessa verrataan toisiinsa ilmoitetun tehon saavuttamiseen tarvittavaa jarrukammion painetta ja käytettävissä olevaa jarrukammion painetta jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän ollessa vikaantunut. |
| --- | --- |

6.1.1

Jarrutustehon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän vikaantuessa verrataan toisiinsa ilmoitetun tehon saavuttamiseen tarvittavaa jarrukammion painetta ja käytettävissä olevaa jarrukammion painetta jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän ollessa vikaantunut.

6.2   Tarkastus

| 6.2.1 | Tarkastettavan perävaunun katsotaan täyttävän liitteen 10 lisäyksen kohdan 6 vaatimukset, jos kohdassa 6.2.1.1 määritelty paine on sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa suurempi tai yhtä suuri kuin kohdassa 6.2.1.2 määritelty paine. |
| --- | --- |

6.2.1

Tarkastettavan perävaunun katsotaan täyttävän liitteen 10 lisäyksen kohdan 6 vaatimukset, jos kohdassa 6.2.1.1 määritelty paine on sekä kuormitetussa että kuormittamattomassa tilassa suurempi tai yhtä suuri kuin kohdassa 6.2.1.2 määritelty paine.

| 6.2.1.1 | Tarkastettavan perävaunun jarrukammion paine (pc), kun pm = 650 kPa, syöttöjohdon paine = 700 kPa ja jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmä on vikaantunut. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Tarkastettavan perävaunun jarrukammion paine (pc), kun pm = 650 kPa, syöttöjohdon paine = 700 kPa ja jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmä on vikaantunut.

| 6.2.1.2 | Jarrukammion paine (pc), jolla saavutetaan jarrutussuhde, joka on 30 prosenttia tarkastettavalle ajoneuvolle vahvistetun käyttöjarrun jarrutustehosta. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Jarrukammion paine (pc), jolla saavutetaan jarrutussuhde, joka on 30 prosenttia tarkastettavalle ajoneuvolle vahvistetun käyttöjarrun jarrutustehosta.

7.   VAIHTOEHTOINEN MENETTELY LUKKIUTUMATTOMAN JARRUJÄRJESTELMÄN JARRUTUSTEHON OSOITTAMISTA VARTEN

7.1   Yleistä

| 7.1.1 | Tämän säännön liitteen 13 mukaisesta perävaunun testauksesta voidaan luopua perävaunun tyyppihyväksynnän yhteydessä, jos lukkiutumaton jarrujärjestelmä (ABS) on tämän säännön liitteen 19 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

7.1.1

Tämän säännön liitteen 13 mukaisesta perävaunun testauksesta voidaan luopua perävaunun tyyppihyväksynnän yhteydessä, jos lukkiutumaton jarrujärjestelmä (ABS) on tämän säännön liitteen 19 vaatimusten mukainen.

7.2   Tarkastus

| 7.2.1 | Osien ja asennuksen tarkastus
  On tarkastettava, että tyyppihyväksyttävään perävaunuun asennetun ABS-laitteen ominaisuudet täyttävät kaikki seuraavat arviointiperusteet:







  Kohta | PERUSTEET |
| --- | --- | --- |
| 7.2.1.1 | a) | Tunnistimet |

7.2.1

Osien ja asennuksen tarkastus

On tarkastettava, että tyyppihyväksyttävään perävaunuun asennetun ABS-laitteen ominaisuudet täyttävät kaikki seuraavat arviointiperusteet:

Kohta

PERUSTEET

7.2.1.1

a)

Tunnistimet

Muutoksia ei sallita

| b) | Säätimet |
| --- | --- |

b)

Säätimet

Muutoksia ei sallita

| c) | Muuntimet |
| --- | --- |

c)

Muuntimet

Muutoksia ei sallita

7.2.1.2

Putkien koot ja pituudet

| a) | Syöttö säiliöstä muuntimiin |
| --- | --- |

a)

Syöttö säiliöstä muuntimiin

Pienin sisähalkaisija

Voidaan suurentaa

Suurin kokonaispituus

Voidaan suurentaa

| b) | Syöttö muuntimesta jarrukammioihin |
| --- | --- |

b)

Syöttö muuntimesta jarrukammioihin

Sisähalkaisija

Muutoksia ei sallita

Suurin kokonaispituus

Voidaan pienentää

7.2.1.3

Varoitusvalon toiminta

Muutoksia ei sallita

7.2.1.4

Jarrun käyttömomentin erot telin akseleilla

Ainoastaan (mahdolliset) hyväksytyt erot sallittu

7.2.1.5

Muiden rajoitusten osalta katso tämän säännön liitteen 19 lisäyksessä 6 tarkoitetun testausselosteen kohta 4.

Asennuksessa noudatettava määriteltyjä rajoituksia – poikkeamia ei sallita

7.3   Säiliön tilavuuden tarkastus

| 7.3.1 | Koska perävaunuissa käytetään monia erilaisia jarrujärjestelmiä ja lisälaitteita, ei ole mahdollista esittää taulukkoa suositeltavista säiliöiden tilavuuksista. Varaston riittävän tilavuuden tarkastamiseksi voidaan tehdä tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.1 mukainen testaus tai noudattaa seuraavaa menettelyä:






  7.3.1.1 | Sellaisten jarrujen osalta, joihin ei ole integroitu jarrujen kulumissäätöä, tarkastettavan perävaunun jarrut on asetettava tilaan, jossa jarrukammion työntötangon liikevaran (sT) ja jarruvivun pituuden (l
  T) välinen suhde (R
  1
  ) on 0,2.
  Esimerkki:








  l
  t | = | 130 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Re | = | sT/lT = sT/130 = 0,2 |
| sT | = | työntötangon liikevara jarrukammion paineella 650 kPa |
| | = | 130 × 0,2 = 26 mm |

7.3.1

Koska perävaunuissa käytetään monia erilaisia jarrujärjestelmiä ja lisälaitteita, ei ole mahdollista esittää taulukkoa suositeltavista säiliöiden tilavuuksista. Varaston riittävän tilavuuden tarkastamiseksi voidaan tehdä tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.1 mukainen testaus tai noudattaa seuraavaa menettelyä:

7.3.1.1

Sellaisten jarrujen osalta, joihin ei ole integroitu jarrujen kulumissäätöä, tarkastettavan perävaunun jarrut on asetettava tilaan, jossa jarrukammion työntötangon liikevaran (sT) ja jarruvivun pituuden (l
  T) välinen suhde (R
  1
  ) on 0,2.

Esimerkki:

l
  t

=

130 mm

Re

=

sT/lT = sT/130 = 0,2

sT

=

työntötangon liikevara jarrukammion paineella 650 kPa

=

130 × 0,2 = 26 mm

| 7.3.1.2 | Sellaisten jarrujen osalta, joissa on integroitu automaattinen kulumissäätö, jarrut on asetettava normaalille käyntivälykselle. |
| --- | --- |

7.3.1.2

Sellaisten jarrujen osalta, joissa on integroitu automaattinen kulumissäätö, jarrut on asetettava normaalille käyntivälykselle.

| 7.3.1.3 | Edellä tarkoitettu jarrujen asettaminen on tehtävä, kun jarrut ovat kylmät (≤100 °C). |
| --- | --- |

7.3.1.3

Edellä tarkoitettu jarrujen asettaminen on tehtävä, kun jarrut ovat kylmät (≤100 °C).

| 7.3.1.4 | Kun jarrut on säädetty edellä olevan menettelyn mukaisesti, kuormituksen tunnistuslaitteet on asetettu kuormitettuun tilaan ja energian lähtötaso asetettu tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.1.2 mukaisesti, energianvarastointilaitteet on eristettävä muulta syötöltä. Jarruja on käytettävä siten, että ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, minkä jälkeen ne on vapautettava täysin. Tämän jälkeen on tehtävä jarrutuksia tämän säännön liitteen 19 kohdan 5.4.1.2.4.2 mukaisesti tehdyssä testissä määritetty ja lukkiutumattoman jarrujärjestelmän hyväksyntäselosteen kohdassa 2.5 määritelty määrä ne. Jarrutusten aikana toimintapiirin paineen on oltava riittävä sellaisen kokonaisjarrutusvoiman saavuttamiseksi pyörien kehällä, joka on vähintään 22,5 prosenttia suurimmasta pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta ja joka ei aiheuta lukkiutumattoman jarrujärjestelmän piiriin kuulumattomien jarrujärjestelmien automaattista jarrutusta. |
| --- | --- |

7.3.1.4

Kun jarrut on säädetty edellä olevan menettelyn mukaisesti, kuormituksen tunnistuslaitteet on asetettu kuormitettuun tilaan ja energian lähtötaso asetettu tämän säännön liitteen 13 kohdan 6.1.2 mukaisesti, energianvarastointilaitteet on eristettävä muulta syötöltä. Jarruja on käytettävä siten, että ohjauspaine liittimessä on 650 kPa, minkä jälkeen ne on vapautettava täysin. Tämän jälkeen on tehtävä jarrutuksia tämän säännön liitteen 19 kohdan 5.4.1.2.4.2 mukaisesti tehdyssä testissä määritetty ja lukkiutumattoman jarrujärjestelmän hyväksyntäselosteen kohdassa 2.5 määritelty määrä ne. Jarrutusten aikana toimintapiirin paineen on oltava riittävä sellaisen kokonaisjarrutusvoiman saavuttamiseksi pyörien kehällä, joka on vähintään 22,5 prosenttia suurimmasta pyörien staattisesta enimmäiskuormituksesta ja joka ei aiheuta lukkiutumattoman jarrujärjestelmän piiriin kuulumattomien jarrujärjestelmien automaattista jarrutusta.

8.   TOIMINTAA JA ASENNUSTA KOSKEVAT TARKASTUKSET

8.1   Tutkimuslaitoksen/hyväksyntäviranomaisen on tehtävä seuraavien kohtien mukaiset toimintaa ja asennusta koskevat tarkastukset:

8.1.1   Lukkiutumiseneston toiminta

| 8.1.1.1 | Tämä on rajoitettava koskemaan ainoastaan lukkiutumattoman jarrujärjestelmän dynaamista tarkastusta. Täyden toiminnan varmistamiseksi voi olla tarpeen säätää kuormituksen tunnistuslaitetta tai käyttää pintaa, jolla renkaan ja tien välinen kitka on pieni. Jos lukkiutumisenestojärjestelmää ei ole hyväksytty liitteen 19 mukaisesti, perävaunu on testattava liitteen 13 mukaisesti ja sen on täytettävä kyseisessä liitteessä olevat asiaankuuluvat vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1.1.1

Tämä on rajoitettava koskemaan ainoastaan lukkiutumattoman jarrujärjestelmän dynaamista tarkastusta. Täyden toiminnan varmistamiseksi voi olla tarpeen säätää kuormituksen tunnistuslaitetta tai käyttää pintaa, jolla renkaan ja tien välinen kitka on pieni. Jos lukkiutumisenestojärjestelmää ei ole hyväksytty liitteen 19 mukaisesti, perävaunu on testattava liitteen 13 mukaisesti ja sen on täytettävä kyseisessä liitteessä olevat asiaankuuluvat vaatimukset.

8.1.2   Vasteajan mittaus

| 8.1.2.1 | Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettava perävaunu on liitteen 6 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

8.1.2.1

Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettava perävaunu on liitteen 6 vaatimusten mukainen.

8.1.3   Staattinen energiankulutus

| 8.1.3.1 | Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettava perävaunu on liitteen 7 ja, tapauksen mukaan, liitteen 8 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

8.1.3.1

Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettava perävaunu on liitteen 7 ja, tapauksen mukaan, liitteen 8 vaatimusten mukainen.

8.1.4   Käyttöjarrun toiminta

| 8.1.4.1 | Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, ettei jarrutuksen aikana esiinny epätavallista tärinää. |
| --- | --- |

8.1.4.1

Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, ettei jarrutuksen aikana esiinny epätavallista tärinää.

8.1.5   Seisontajarrun toiminta

| 8.1.5.1 | Tutkimuslaitoksen on aktivoitava ja vapautettava seisontajarru varmistaakseen, että se toimii moitteettomasti. |
| --- | --- |

8.1.5.1

Tutkimuslaitoksen on aktivoitava ja vapautettava seisontajarru varmistaakseen, että se toimii moitteettomasti.

8.1.6   Hätä-/automaattijarrutuksen toiminta

| 8.1.6.1 | Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettava perävaunu on tämän säännön kohdan 5.2.1.18.4.2 vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

8.1.6.1

Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettava perävaunu on tämän säännön kohdan 5.2.1.18.4.2 vaatimusten mukainen.

8.1.7   Ajoneuvon ja osien tunnistetietojen tarkastus

| 8.1.7.1 | Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettavan perävaunun tiedot vastaavat tyyppihyväksyntätodistuksessa olevia tietoja. |
| --- | --- |

8.1.7.1

Tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että tarkastettavan perävaunun tiedot vastaavat tyyppihyväksyntätodistuksessa olevia tietoja.

8.1.8   Lisätarkastukset

| 8.1.8.1 | Tutkimuslaitos voi tarvittaessa pyytää tekemään lisätarkastuksia. |
| --- | --- |

8.1.8.1

Tutkimuslaitos voi tarvittaessa pyytää tekemään lisätarkastuksia.

LISÄYS 1

PAINOPISTEEN KORKEUDEN LASKENTAMENETELMÄ

Koko ajoneuvon (kuormattuna ja kuormaamattomana) painopisteen korkeus voidaan laskea seuraavasti:

| h1 | = | akseliston (ml. renkaat, jouset jne.) painopisteen korkeus = R · 1,1 |
| --- | --- | --- |
| h2 | = | rungon (kuormattuna) painopisteen korkeus = (h6 + h8) · 0,5 |
| h3 | = | hyötykuorman ja korin (kuormattuna) painopisteen korkeus (h7 · 0,3) + h6 |
| h4 | = | rungon (kuormaamattomana) painopisteen korkeus = h2 + s |
| h5 | = | korin (kuormaamattomana) painopisteen korkeus = (h7 · 0,5) + h6 + s |

h1

=

akseliston (ml. renkaat, jouset jne.) painopisteen korkeus = R · 1,1

h2

=

rungon (kuormattuna) painopisteen korkeus = (h6 + h8) · 0,5

h3

=

hyötykuorman ja korin (kuormattuna) painopisteen korkeus (h7 · 0,3) + h6

h4

=

rungon (kuormaamattomana) painopisteen korkeus = h2 + s

h5

=

korin (kuormaamattomana) painopisteen korkeus = (h7 · 0,5) + h6 + s

missä:

| h6 | = | rungon korkeus, korkein kohta |
| --- | --- | --- |
| h7 | = | korin mitat, sisäpuoli |
| h6 | = | rungon korkeus, matalin kohta |
| P | = | perävaunun kokonaismassa |
| PR | = | puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kaikkiin pyöriin kohdistuva kokonaismassa |
| R | = | renkaan säde |
| s | = | jousen jousto kuormatun ja kuormaamattoman välillä |
| W1 | = | akseliston (ml. renkaat, jouset jne.) massa = P · 0,1 |
| W2 | = | rungon massa = (Punl – W1) · 0,8 |
| W3 | = | hyötykuorman ja korin massa |
| W4 | = | korin massa = (Punl – W1) · 0,2 |

h6

=

rungon korkeus, korkein kohta

h7

=

korin mitat, sisäpuoli

h6

=

rungon korkeus, matalin kohta

P

=

perävaunun kokonaismassa

PR

=

puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kaikkiin pyöriin kohdistuva kokonaismassa

R

=

renkaan säde

s

=

jousen jousto kuormatun ja kuormaamattoman välillä

W1

=

akseliston (ml. renkaat, jouset jne.) massa = P · 0,1

W2

=

rungon massa = (Punl – W1) · 0,8

W3

=

hyötykuorman ja korin massa

W4

=

korin massa = (Punl – W1) · 0,2

| KUORMATTU: | KUORMAAMATON: |
| --- | --- |

KUORMATTU:

Formula

KUORMAAMATON:

Formula

Image

LISÄYS 2

TARKASTUSKAAVIO KOHTAA 3.2.1.5 VARTEN – PUOLIPERÄVAUNUT

Image

| (1) | = | TRmax, kun pm = 650 kPa ja syöttöjohto = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,45 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kun pm = 650 kPa ja syöttöjohto = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,45 · FR = TRpr

missä:

Formula

kun zc:n arvo lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula

HUOMAUTUKSIA:

| 1. | Edellä oleva arvo 7 000 kuvaa vetoauton massaa ilman perävaunua. |
| --- | --- |

1.

Edellä oleva arvo 7 000 kuvaa vetoauton massaa ilman perävaunua.

| 2. | Näissä laskutoimituksissa lähekkäin sijoitettuja akseleita (kun akseliväli on vähemmän kuin 2 metriä) voidaan pitää yhtenä akselina. |
| --- | --- |

2.

Näissä laskutoimituksissa lähekkäin sijoitettuja akseleita (kun akseliväli on vähemmän kuin 2 metriä) voidaan pitää yhtenä akselina.

LISÄYS 3

TARKASTUSKAAVIO KOHTAA 3.2.1.6 VARTEN – KESKIAKSELIPERÄVAUNUT

Image

| (1) | = | TRmax, kun pm = 650 kPa ja syöttöjohto = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,5 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kun pm = 650 kPa ja syöttöjohto = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,5 · FR = TRpr

missä:

Formula

kun zc:n arvo lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula

HUOMAUTUKSIA:

| 1. | Edellä oleva arvo 7 000 kuvaa vetoauton massaa ilman perävaunua. |
| --- | --- |

1.

Edellä oleva arvo 7 000 kuvaa vetoauton massaa ilman perävaunua.

| 2. | Näissä laskutoimituksissa lähekkäin sijoitettuja akseleita (kun akseliväli on vähemmän kuin 2 metriä) voidaan pitää yhtenä akselina. |
| --- | --- |

2.

Näissä laskutoimituksissa lähekkäin sijoitettuja akseleita (kun akseliväli on vähemmän kuin 2 metriä) voidaan pitää yhtenä akselina.

LISÄYS 4

TARKASTUSKAAVIO KOHTAA 3.2.1.7 VARTEN – VARSINAISET PERÄVAUNUT

Image

| (1) | = | TRmax, kun pm = 650 kPa ja syöttöjohto = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | 0,5 · FR = TRpr |
| (3) | = | TRprf = TRf, kun pm = x |
| (4) | = | Ffdyn · 0,8 = TRLf |
| (5) | = | TRprr = TRr, kun pm = x |
| (6) | = | Frdyn · 0,8 = TRLr |

(1)

=

TRmax, kun pm = 650 kPa ja syöttöjohto = 700 kPa.

(2)

=

0,5 · FR = TRpr

(3)

=

TRprf = TRf, kun pm = x

(4)

=

Ffdyn · 0,8 = TRLf

(5)

=

TRprr = TRr, kun pm = x

(6)

=

Frdyn · 0,8 = TRLr

missä:

Formula

ja

Formula

kun zc:n arvo lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula

HUOMAUTUKSIA:

| 1. | Edellä oleva arvo 7 000 kuvaa vetoauton massaa ilman perävaunua. |
| --- | --- |

1.

Edellä oleva arvo 7 000 kuvaa vetoauton massaa ilman perävaunua.

| 2. | Näissä laskutoimituksissa lähekkäin sijoitettuja akseleita (kun akseliväli on vähemmän kuin 2 metriä) voidaan pitää yhtenä akselina. |
| --- | --- |

2.

Näissä laskutoimituksissa lähekkäin sijoitettuja akseleita (kun akseliväli on vähemmän kuin 2 metriä) voidaan pitää yhtenä akselina.

LISÄYS 5

SYMBOLIT JA MÄÄRITELMÄT

| SYMBOLI | MÄÄRITELMÄ |
| --- | --- |
| ADi | Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NFDi etuakselien osalta, tai
  0,8 NFDi kun Tpi > 0,8 NFDi etuakselien osalta |
| BDi | Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NRDi taka-akselien osalta, tai
  0,8 NRDi kun Tpi > 0,8 NRDi taka-akselien osalta |
| AUi | Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NFUi etuakselien osalta, tai
  0,8 NFUi kun Tpi > 0,8 NFUi etuakselien osalta |
| BUi | Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NRUi taka-akselien osalta, tai
  0,8 NRUi kun Tpi > 0,8 NRUi taka-akselien osalta |
| BF | jarrukerroin |
| Co | nokka-akselin kynnysmomentti (pienin nokka-akselin käyttömomentti, joka tarvitaan mitattavan jarrumomentin tuottamiseksi) |
| E | akseliväli |
| EL | etäisyys kytkentälaitteen tukijalan ja keskiakseliperävaunun tai puoliperävaunun akselien keskikohdan välillä |
| ER | etäisyys vetotapin ja puoliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä |
| F | voima (N) |
| Ff | tienpinnan ja etuakselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| Ffdyn | tienpinnan ja etuakselien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä |
| Fr | tienpinnan ja taka-akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| Frdyn | tienpinnan ja taka-akselien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä |
| FR | tienpinnan ja perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FRdyn | tienpinnan ja perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä |
| g | painovoimasta johtuva kiihtyvyys (9,81 m/s2) |
| h | painopisteen korkeus maanpinnasta |
| hK | vetopöytäkytkimen (vetotappi) korkeus |
| hr | perävaunun painopisteen korkeus |
| i | akselin tunnus |
| iF | etuakselien lukumäärä |
| iR | taka-akselien lukumäärä |
| l | vivun pituus |
| n | jousijarrun sylinterien lukumäärä akselia kohden |
| NFD | tienpinnan ja etuakselien välinen normaalivoima yhteensä alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NFDi | tienpinnan ja etuakselin i välinen normaalivoima alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NFU | tienpinnan ja etuakselien välinen normaalivoima yhteensä ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NFUi | tienpinnan ja etuakselin i välinen normaalivoima ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NRD | tienpinnan ja taka-akselien välinen normaalivoima yhteensä alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NRDi | tienpinnan ja taka-akselin i välinen normaalivoima alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NRU | tienpinnan ja taka-akselien välinen normaalivoima yhteensä ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| NRUi | tienpinnan ja taka-akselin i välinen normaalivoima ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia |
| pm | paine ohjausjohdon liittimessä |
| pc | paine jarrukammiossa |
| P | yksittäisen ajoneuvon massa |
| Ps | vetopöytäkytkimeen kohdistuva staattinen massa perävaunun massalla P |
| PR | tienpinnan ja perävaunun tai puoliperävaunun pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| PRF | tienpinnan ja etuakselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä tasaisella alustalla |
| PRR | tienpinnan ja taka-akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä tasaisella alustalla |
| Rs | kuormatun renkaan staattinen säde laskettuna seuraavaa kaava käyttäen:
  Rs = 1⁄2 dr + FR. · H
  missä:







  dr | = | vanteen nimellishalkaisija |
| H | = | poikkileikkauksen nimelliskorkeus = 1⁄2 (d - dr) |
| d | = | vanteen halkaisijan osoittava luku |
| FR | = | kerroin, sellaisena kuin se on ETRTO:n määrittelemänä
  (Engineering Design, Information 1994, sivu CV.11) |

SYMBOLI

MÄÄRITELMÄ

ADi

Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NFDi etuakselien osalta, tai

0,8 NFDi kun Tpi > 0,8 NFDi etuakselien osalta

BDi

Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NRDi taka-akselien osalta, tai

0,8 NRDi kun Tpi > 0,8 NRDi taka-akselien osalta

AUi

Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NFUi etuakselien osalta, tai

0,8 NFUi kun Tpi > 0,8 NFUi etuakselien osalta

BUi

Tpi kun Tpi ≤ 0,8 NRUi taka-akselien osalta, tai

0,8 NRUi kun Tpi > 0,8 NRUi taka-akselien osalta

BF

jarrukerroin

Co

nokka-akselin kynnysmomentti (pienin nokka-akselin käyttömomentti, joka tarvitaan mitattavan jarrumomentin tuottamiseksi)

E

akseliväli

EL

etäisyys kytkentälaitteen tukijalan ja keskiakseliperävaunun tai puoliperävaunun akselien keskikohdan välillä

ER

etäisyys vetotapin ja puoliperävaunun akselin tai akseleiden keskipisteen välillä

F

voima (N)

Ff

tienpinnan ja etuakselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

Ffdyn

tienpinnan ja etuakselien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä

Fr

tienpinnan ja taka-akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

Frdyn

tienpinnan ja taka-akselien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä

FR

tienpinnan ja perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FRdyn

tienpinnan ja perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien välinen dynaaminen normaalivoima yhteensä

g

painovoimasta johtuva kiihtyvyys (9,81 m/s2)

h

painopisteen korkeus maanpinnasta

hK

vetopöytäkytkimen (vetotappi) korkeus

hr

perävaunun painopisteen korkeus

i

akselin tunnus

iF

etuakselien lukumäärä

iR

taka-akselien lukumäärä

l

vivun pituus

n

jousijarrun sylinterien lukumäärä akselia kohden

NFD

tienpinnan ja etuakselien välinen normaalivoima yhteensä alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NFDi

tienpinnan ja etuakselin i välinen normaalivoima alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NFU

tienpinnan ja etuakselien välinen normaalivoima yhteensä ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NFUi

tienpinnan ja etuakselin i välinen normaalivoima ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NRD

tienpinnan ja taka-akselien välinen normaalivoima yhteensä alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NRDi

tienpinnan ja taka-akselin i välinen normaalivoima alamäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NRU

tienpinnan ja taka-akselien välinen normaalivoima yhteensä ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

NRUi

tienpinnan ja taka-akselin i välinen normaalivoima ylämäessä, jonka kaltevuus on 18 prosenttia

pm

paine ohjausjohdon liittimessä

pc

paine jarrukammiossa

P

yksittäisen ajoneuvon massa

Ps

vetopöytäkytkimeen kohdistuva staattinen massa perävaunun massalla P

PR

tienpinnan ja perävaunun tai puoliperävaunun pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

PRF

tienpinnan ja etuakselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä tasaisella alustalla

PRR

tienpinnan ja taka-akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä tasaisella alustalla

Rs

kuormatun renkaan staattinen säde laskettuna seuraavaa kaava käyttäen:

Rs = 1⁄2 dr + FR. · H

missä:

dr

=

vanteen nimellishalkaisija

H

=

poikkileikkauksen nimelliskorkeus = 1⁄2 (d - dr)

d

=

vanteen halkaisijan osoittava luku

FR

=

kerroin, sellaisena kuin se on ETRTO:n määrittelemänä

(Engineering Design, Information 1994, sivu CV.11)

Tpi

jousijarrujen tuottama jarruvoima akselin i kaikkien pyörien kehällä

Ths

jousijarrun jousen työntövoima

TR

jarrutusvoimien summa perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien kehällä

TRf

jarrutusvoimien summa etuakselien kaikkien pyörien kehällä

TRr

jarrutusvoimien summa taka-akselien kaikkien pyörien kehällä

TRmax

suurimpien saatavilla olevien jarrutusvoimien summa perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien kehällä

TRL

niiden jarrutusvoimien summa perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien kehällä, jolla saavutetaan pitokyvyn raja

TRLf

niiden jarrutusvoimien summa etuakselien kaikkien pyörien kehällä, jolla saavutetaan pitokyvyn raja

TRLr

niiden jarrutusvoimien summa taka-akselien kaikkien pyörien kehällä, jolla saavutetaan pitokyvyn raja

TRpr

niiden jarrutusvoimien summa perävaunun tai puoliperävaunun kaikkien pyörien kehällä, jotka tarvitaan vaaditun tehon saavuttamiseen

TRprf

niiden jarrutusvoimien summa etuakselien kaikkien pyörien kehällä, jotka tarvitaan vaaditun tehon saavuttamiseen

TRprr

niiden jarrutusvoimien summa taka-akselien kaikkien pyörien kehällä, jotka tarvitaan vaaditun tehon saavuttamiseen

zc

ajoneuvoyhdistelmän jarrutussuhde, kun vain perävaunua jarrutetaan

cos P

kaltevuudeltaan 18 %:n tason ja vaakatason muodostaman kulman kosini = 0,98418

tan P

kaltevuudeltaan 18 %:n tason ja vaakatason muodostaman kulman tangentti = 0,18

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 257/197 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 257/197

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 86 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktorien hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

| | Säännön alkuperäisen version täydennys 4 – Voimaantulopäivä: 15 päiväna lokakuuta 2008 |
| --- | --- |

Säännön alkuperäisen version täydennys 4 – Voimaantulopäivä: 15 päiväna lokakuuta 2008

| | Säännön alkuperäisen version täydennys 5 – Voimaantulopäivä: 24 päiväna lokakuuta 2009 |
| --- | --- |

Säännön alkuperäisen version täydennys 5 – Voimaantulopäivä: 24 päiväna lokakuuta 2009

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän antaminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valaisinkohtaiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen hyväksynnän muutokset ja laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus maatalous- tai metsätraktorityypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta säännön nro 86 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | 2.6–2.10 kohdassa mainittujen termien määrittely |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Valaisimien näkyvyys |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Suuntavalaisimet – geometrinen näkyvyys |
| --- | --- |

Liite 5 –

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan T-luokan ajoneuvoihin (1) valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

| 2.1 | ’traktorityypillä valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta’ traktoreita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen suhteen:






  2.1.1 | traktorin mitat ja ulkomuoto, |
| --- | --- | --- |

2.1

’traktorityypillä valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta’ traktoreita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen suhteen:

2.1.1

traktorin mitat ja ulkomuoto,

| 2.1.2 | laitteiden lukumäärä ja sijainti. |
| --- | --- |

2.1.2

laitteiden lukumäärä ja sijainti.

| 2.1.3 | Erityyppisiksi traktoreiksi ei myöskään katsota: | traktoreita, jotka eroavat toisistaan 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa mainittujen seikkojen suhteen, mutta eivät sillä tavoin, että se aiheuttaisi muutoksia kyseiselle traktorityypille tarkoitettujen valaisimien tyyppiin, lukumäärään, sijaintiin ja geometriseen näkyvyyteen, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Erityyppisiksi traktoreiksi ei myöskään katsota:

traktoreita, jotka eroavat toisistaan 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa mainittujen seikkojen suhteen, mutta eivät sillä tavoin, että se aiheuttaisi muutoksia kyseiselle traktorityypille tarkoitettujen valaisimien tyyppiin, lukumäärään, sijaintiin ja geometriseen näkyvyyteen,

| | traktoreita, jotka eroavat toisistaan sen mukaan, onko niihin kiinnitetty vapaavalintaisia valaisimia, |
| --- | --- |

traktoreita, jotka eroavat toisistaan sen mukaan, onko niihin kiinnitetty vapaavalintaisia valaisimia,

| | traktoreita, jotka on varustettu valaisimilla, joiden sijainti vaihtelee riippuen siitä, kummanpuoleinen liikenne rekisteröintimaassa on, |
| --- | --- |

traktoreita, jotka on varustettu valaisimilla, joiden sijainti vaihtelee riippuen siitä, kummanpuoleinen liikenne rekisteröintimaassa on,

| 2.2 | ’poikittaisella tasolla’ pystysuoraa tasoa, joka on kohtisuorassa traktorin pituussuuntaiseen keskitasoon nähden, |
| --- | --- |

2.2

’poikittaisella tasolla’ pystysuoraa tasoa, joka on kohtisuorassa traktorin pituussuuntaiseen keskitasoon nähden,

| 2.3 | ’kuormittamattomalla traktorilla’ ajovalmista traktoria, johon mukaan ei lueta vapaavalintaisia lisävarusteita mutta luetaan jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työvälineet ja kuljettaja, |
| --- | --- |

2.3

’kuormittamattomalla traktorilla’ ajovalmista traktoria, johon mukaan ei lueta vapaavalintaisia lisävarusteita mutta luetaan jäähdytysneste, öljyt, polttoaine, työvälineet ja kuljettaja,

| 2.4 | ’kuormitetulla traktorilla’ traktoria, joka on kuormitettu valmistajan ilmoittamalla suurimmalla teknisesti sallitulla massalla; valmistajan on myös määritettävä kyseisen painon jakautuminen akseleille, |
| --- | --- |

2.4

’kuormitetulla traktorilla’ traktoria, joka on kuormitettu valmistajan ilmoittamalla suurimmalla teknisesti sallitulla massalla; valmistajan on myös määritettävä kyseisen painon jakautuminen akseleille,

| 2.5 | ’valaisimella’ laitetta, joka on suunniteltu tien valaisemiseen (ajovalaisin) tai lähettämään merkkivaloa. Takarekisterikilven valaisimet ja heijastimet katsotaan myös valaisimiksi,






  2.5.1 | ’vastaavilla valaisimilla’ valaisimia, joilla on sama tehtävä ja jotka on hyväksytty säännön nro 37 nojalla tai samojen vaatimusten mukaisesti; tällaisilla valaisimilla voi olla erilaiset ominaisuudet kuin ajoneuvoon hyväksynnän yhteydessä asennetuilla valaisimilla edellyttäen, että ne täyttävät tämän säännön vaatimukset, |
| --- | --- | --- |

2.5

’valaisimella’ laitetta, joka on suunniteltu tien valaisemiseen (ajovalaisin) tai lähettämään merkkivaloa. Takarekisterikilven valaisimet ja heijastimet katsotaan myös valaisimiksi,

2.5.1

’vastaavilla valaisimilla’ valaisimia, joilla on sama tehtävä ja jotka on hyväksytty säännön nro 37 nojalla tai samojen vaatimusten mukaisesti; tällaisilla valaisimilla voi olla erilaiset ominaisuudet kuin ajoneuvoon hyväksynnän yhteydessä asennetuilla valaisimilla edellyttäen, että ne täyttävät tämän säännön vaatimukset,

| 2.5.2 | ’erillisillä valaisimilla’ valaisimia, joilla on erilliset linssit, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot, |
| --- | --- |

2.5.2

’erillisillä valaisimilla’ valaisimia, joilla on erilliset linssit, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot,

| 2.5.3 | ’ryhmitetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset linssit ja erilliset valolähteet mutta yhteinen valaisinrunko, |
| --- | --- |

2.5.3

’ryhmitetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset linssit ja erilliset valolähteet mutta yhteinen valaisinrunko,

| 2.5.4 | ’yhdistetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset linssit mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko, |
| --- | --- |

2.5.4

’yhdistetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset linssit mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko,

| 2.5.5 | ’rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset valonlähteet (tai yksi valonlähde, joka toimii erilaisissa käyttötiloissa), kokonaan tai osittain yhteiset linssit ja yhteinen valaisinrunko, |
| --- | --- |

2.5.5

’rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset valonlähteet (tai yksi valonlähde, joka toimii erilaisissa käyttötiloissa), kokonaan tai osittain yhteiset linssit ja yhteinen valaisinrunko,

| 2.5.6 | ’peitettävällä valaisimella’ ajovalaisinta, jonka voi osittain tai kokonaan piilottaa, kun sitä ei käytetä. Tämä saadaan aikaan liikkuvan suojakuoren avulla, ajovalaisimen siirrolla tai muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua ‘sisäänvedettävä’ käytetään erityisesti kuvaamaan peitettävää valaisinta, joka voidaan siirtää korirakenteen sisään, |
| --- | --- |

2.5.6

’peitettävällä valaisimella’ ajovalaisinta, jonka voi osittain tai kokonaan piilottaa, kun sitä ei käytetä. Tämä saadaan aikaan liikkuvan suojakuoren avulla, ajovalaisimen siirrolla tai muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua ‘sisäänvedettävä’ käytetään erityisesti kuvaamaan peitettävää valaisinta, joka voidaan siirtää korirakenteen sisään,

| 2.5.7 | ’liikuteltavilla valaisimilla’ traktoriin asennettuja valaisimia, joita voidaan liikuttaa siitä irrottamatta, |
| --- | --- |

2.5.7

’liikuteltavilla valaisimilla’ traktoriin asennettuja valaisimia, joita voidaan liikuttaa siitä irrottamatta,

| 2.5.8 | ’kaukovalaisimella’ valaisinta, jota käytetään valaisemaan traktorin edessä oleva tie pitkälle eteenpäin, |
| --- | --- |

2.5.8

’kaukovalaisimella’ valaisinta, jota käytetään valaisemaan traktorin edessä oleva tie pitkälle eteenpäin,

| 2.5.9 | ’lähivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään valaisemaan traktorin edessä olevaa tietä aiheuttamatta tarpeetonta häikäisyä tai epämukavuutta vastaan tuleville kuljettajille ja muille tienkäyttäjille, |
| --- | --- |

2.5.9

’lähivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään valaisemaan traktorin edessä olevaa tietä aiheuttamatta tarpeetonta häikäisyä tai epämukavuutta vastaan tuleville kuljettajille ja muille tienkäyttäjille,

| 2.5.10 | ’etusumuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään tien valaistuksen parantamiseen sumussa, lumisateessa, rankkasateessa tai pölypilvissä, |
| --- | --- |

2.5.10

’etusumuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään tien valaistuksen parantamiseen sumussa, lumisateessa, rankkasateessa tai pölypilvissä,

| 2.5.11 | ’peruutusvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään traktorin takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että traktori peruuttaa tai on juuri ryhtymässä peruuttamaan, |
| --- | --- |

2.5.11

’peruutusvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään traktorin takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että traktori peruuttaa tai on juuri ryhtymässä peruuttamaan,

| 2.5.12 | ’suuntavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa oikealle tai vasemmalle, |
| --- | --- |

2.5.12

’suuntavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa oikealle tai vasemmalle,

| 2.5.13 | ’hätävilkulla’ laitetta, joka saa traktorin kaikki suuntavalaisimet toimimaan samanaikaisesti, jotta huomio kiinnittyisi siihen, että traktori muodostaa väliaikaisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille, |
| --- | --- |

2.5.13

’hätävilkulla’ laitetta, joka saa traktorin kaikki suuntavalaisimet toimimaan samanaikaisesti, jotta huomio kiinnittyisi siihen, että traktori muodostaa väliaikaisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille,

| 2.5.14 | ’jarruvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille traktorin takana oleville tienkäyttäjille, että traktorin kuljettaja käyttää ajojarrua, |
| --- | --- |

2.5.14

’jarruvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille traktorin takana oleville tienkäyttäjille, että traktorin kuljettaja käyttää ajojarrua,

| 2.5.15 | ’takarekisterikilven valaisimella’ laitetta, jota käytetään valaisemaan takarekisterikilvelle tarkoitettua kohtaa; se voi koostua useista optisista osista, |
| --- | --- |

2.5.15

’takarekisterikilven valaisimella’ laitetta, jota käytetään valaisemaan takarekisterikilvelle tarkoitettua kohtaa; se voi koostua useista optisista osista,

| 2.5.16 | ’etuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan traktorin sijainti ja leveys edestä katsottuna, |
| --- | --- |

2.5.16

’etuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan traktorin sijainti ja leveys edestä katsottuna,

| 2.5.17 | ’takavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan traktorin sijainti ja leveys takaa katsottuna, |
| --- | --- |

2.5.17

’takavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan traktorin sijainti ja leveys takaa katsottuna,

| 2.5.18 | ’takasumuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään tekemään traktori helpommin näkyväksi takaapäin tiheässä sumussa, |
| --- | --- |

2.5.18

’takasumuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään tekemään traktori helpommin näkyväksi takaapäin tiheässä sumussa,

| 2.5.19 | ’pysäköintivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan paikallaan olevan perävaunuttoman traktorin sijainti taajama-alueella; tällaisissa oloissa se korvaa etu- ja takavalaisimet, |
| --- | --- |

2.5.19

’pysäköintivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan paikallaan olevan perävaunuttoman traktorin sijainti taajama-alueella; tällaisissa oloissa se korvaa etu- ja takavalaisimet,

| 2.5.20 | ’äärivalaisimella’ valaisimia, jotka on asennettu traktorin äärimmäiseen ulkoreunaan mahdollisimman lähelle traktorin yläreunaa ja jotka on tarkoitettu ilmaisemaan selvästi traktorin kokonaisleveys. Tämä merkkivalo on tarkoitettu täydentämään tietyissä traktoreissa traktorin etu- ja takavalaisimia ja osoittamaan erityisesti traktorin kokoa, |
| --- | --- |

2.5.20

’äärivalaisimella’ valaisimia, jotka on asennettu traktorin äärimmäiseen ulkoreunaan mahdollisimman lähelle traktorin yläreunaa ja jotka on tarkoitettu ilmaisemaan selvästi traktorin kokonaisleveys. Tämä merkkivalo on tarkoitettu täydentämään tietyissä traktoreissa traktorin etu- ja takavalaisimia ja osoittamaan erityisesti traktorin kokoa,

| 2.5.21 | ’työvalaisimella’ laitetta, jolla valaistaan työskentelyalue tai -prosessi, |
| --- | --- |

2.5.21

’työvalaisimella’ laitetta, jolla valaistaan työskentelyalue tai -prosessi,

| 2.5.22 | ’heijastimella’ (retroreflector) laitetta, joka ilmaisee traktorin sijainnin heijastamalla ajoneuvon ulkopuolisesta valonlähteestä peräisin olevaa valoa, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä. Tässä säännössä heijastimina ei pidetä | heijastavia rekisterikilpiä |
| --- | --- | --- |

2.5.22

’heijastimella’ (retroreflector) laitetta, joka ilmaisee traktorin sijainnin heijastamalla ajoneuvon ulkopuolisesta valonlähteestä peräisin olevaa valoa, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä. Tässä säännössä heijastimina ei pidetä

heijastavia rekisterikilpiä

| | muita kilpiä ja heijastavia merkkejä, joita tiettyjen ajoneuvoluokkien tai toimintatapojen osalta on käytettävä sopimuspuolen erityisvaatimusten noudattamiseksi, |
| --- | --- |

muita kilpiä ja heijastavia merkkejä, joita tiettyjen ajoneuvoluokkien tai toimintatapojen osalta on käytettävä sopimuspuolen erityisvaatimusten noudattamiseksi,

| 2.6 | valaisimen valaiseva pinta (ks. liite 3)






  2.6.1 | ’valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla’ (ks. 2.5.8–2.5.11 kohta) laitteen heijastimen täyden aukon kohtisuoraa projektiota poikittaistasolla. Jos valaisimen lasi (tai lasit) ulottuu (ulottuvat) ainoastaan heijastimen täyden valoaukon osan ylle, ainoastaan kyseisen osan projektio otetaan huomioon. Jos kyseessä on lähivalaisin, valaiseva pinta rajoitetaan valorajan reunaan käyttäen linssin pinnalla näkyvää valorajan projektiota. Jos heijastin ja lasi ovat säädettäviä, olisi käytettävä säädön keskiasentoa. |
| --- | --- | --- |

2.6

valaisimen valaiseva pinta (ks. liite 3)

2.6.1

’valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla’ (ks. 2.5.8–2.5.11 kohta) laitteen heijastimen täyden aukon kohtisuoraa projektiota poikittaistasolla. Jos valaisimen lasi (tai lasit) ulottuu (ulottuvat) ainoastaan heijastimen täyden valoaukon osan ylle, ainoastaan kyseisen osan projektio otetaan huomioon. Jos kyseessä on lähivalaisin, valaiseva pinta rajoitetaan valorajan reunaan käyttäen linssin pinnalla näkyvää valorajan projektiota. Jos heijastin ja lasi ovat säädettäviä, olisi käytettävä säädön keskiasentoa.

| 2.6.2 | ’muun merkkivalaisimen kuin heijastimen valaisevalla pinnalla’ (ks. 2.5.12–2.5.20 kohta) valaisimen sen osan kohtisuoraa projektiota, joka on vertailuakseliin nähden kohtisuoralla valaisimen valoa lähettävää ulompaa pintaa sivuavalla tasolla ja jota rajoittaa tässä tasossa olevat varjostimien reunat, joista jokainen päästää läpi ainoastaan 98 prosenttia valon kokonaisvoimakkuudesta vertailuakselin suunnassa. Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- tai pystysuuntaiset reunat, |
| --- | --- |

2.6.2

’muun merkkivalaisimen kuin heijastimen valaisevalla pinnalla’ (ks. 2.5.12–2.5.20 kohta) valaisimen sen osan kohtisuoraa projektiota, joka on vertailuakseliin nähden kohtisuoralla valaisimen valoa lähettävää ulompaa pintaa sivuavalla tasolla ja jota rajoittaa tässä tasossa olevat varjostimien reunat, joista jokainen päästää läpi ainoastaan 98 prosenttia valon kokonaisvoimakkuudesta vertailuakselin suunnassa. Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- tai pystysuuntaiset reunat,

| 2.6.3 | ’heijastimen valaisevalla pinnalla’ (2.5.22) heijastimen heijastuspinnan kohtisuoraa projektiota sen vertailuakseliin nähden kohtisuoralla tasolla, jota rajoittavat heijastimen valon heijastuspinnan ulkoreunoja koskettavat tasot, jotka ovat yhdensuuntaisia tämän akselin kanssa. Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajoja määritettäessä saa käyttää vain pysty- ja vaakatasoja. |
| --- | --- |

2.6.3

’heijastimen valaisevalla pinnalla’ (2.5.22) heijastimen heijastuspinnan kohtisuoraa projektiota sen vertailuakseliin nähden kohtisuoralla tasolla, jota rajoittavat heijastimen valon heijastuspinnan ulkoreunoja koskettavat tasot, jotka ovat yhdensuuntaisia tämän akselin kanssa. Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajoja määritettäessä saa käyttää vain pysty- ja vaakatasoja.

| 2.6.4 | ’valoa lähettävällä pinnalla’ läpinäkyvän linssin ulkopinnan osaa, joka ympäröi valaisimen tai merkkivalolaitteen ja jonka ansiosta se voi lähettää valoa, |
| --- | --- |

2.6.4

’valoa lähettävällä pinnalla’ läpinäkyvän linssin ulkopinnan osaa, joka ympäröi valaisimen tai merkkivalolaitteen ja jonka ansiosta se voi lähettää valoa,

| 2.7 | ’näkyvällä pinnalla’, tiettyyn havaintosuuntaan nähden, valoa lähettävän pinnan kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaa vastaan (ks. liite 3), |
| --- | --- |

2.7

’näkyvällä pinnalla’, tiettyyn havaintosuuntaan nähden, valoa lähettävän pinnan kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaa vastaan (ks. liite 3),

| 2.8 | ’vertailuakselilla’ valolle ominaista akselia, jonka valaisimen valmistaja määrää käytettäväksi vertailusuuntana (H = 0°, V = 0°) valoteknisissä mittauksissa ja asennettaessa valaisinta traktoriin, |
| --- | --- |

2.8

’vertailuakselilla’ valolle ominaista akselia, jonka valaisimen valmistaja määrää käytettäväksi vertailusuuntana (H = 0°, V = 0°) valoteknisissä mittauksissa ja asennettaessa valaisinta traktoriin,

| 2.9 | ’vertailukeskipisteellä’ valaisimen valmistajan määräämää referenssiakselin ja valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä, |
| --- | --- |

2.9

’vertailukeskipisteellä’ valaisimen valmistajan määräämää referenssiakselin ja valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä,

| 2.10 | ’geometrisen näkyvyyden kulmilla’ kulmia, jotka määrittävät sen pienimmän avaruuskulman alueen, jossa valaisimen näkyvän pinnan on oltava näkyvissä. Kyseinen avaruuskulman alue määritellään sellaisen pallon segmenttien avulla, jonka keskipiste on valaisimen vertailukeskipisteessä ja jonka ekvaattori on samansuuntainen maanpinnan kanssa. Kyseiset segmentit määritetään suhteessa vertailuakseliin. Vaakakulmat ß vastaavat pituutta ja pystykulmat α leveyttä. Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla esteitä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle havainnoituna äärettömyydestä. Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, havaintosuuntaa on siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus.
  Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei oteta huomioon esteitä, jos ne olivat olemassa jo silloin, kun valaisin tyyppihyväksyttiin.
  Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon muut osat peittävät valaisimen näkyvän pinnan osia, on toimitettava todisteet siitä, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä optisena yksikkönä laitteen hyväksynnälle määrättyjä valoteknisiä arvoja (ks. selittävä kuva jäljempänä),

  Selittävä kuva |
| --- | --- |

2.10

’geometrisen näkyvyyden kulmilla’ kulmia, jotka määrittävät sen pienimmän avaruuskulman alueen, jossa valaisimen näkyvän pinnan on oltava näkyvissä. Kyseinen avaruuskulman alue määritellään sellaisen pallon segmenttien avulla, jonka keskipiste on valaisimen vertailukeskipisteessä ja jonka ekvaattori on samansuuntainen maanpinnan kanssa. Kyseiset segmentit määritetään suhteessa vertailuakseliin. Vaakakulmat ß vastaavat pituutta ja pystykulmat α leveyttä. Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla esteitä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle havainnoituna äärettömyydestä. Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, havaintosuuntaa on siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus.

Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei oteta huomioon esteitä, jos ne olivat olemassa jo silloin, kun valaisin tyyppihyväksyttiin.

Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon muut osat peittävät valaisimen näkyvän pinnan osia, on toimitettava todisteet siitä, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä optisena yksikkönä laitteen hyväksynnälle määrättyjä valoteknisiä arvoja (ks. selittävä kuva jäljempänä),

Selittävä kuva

Image

| 2.11 | ’äärimmäisellä ulkoreunalla’ kummallakin puolella traktoria traktorin pituussuuntaisen keskitason suuntaista tasoa, joka on yhdenmukainen traktorin sivun ulkoreunan kanssa ottamatta huomioon seuraavien osien ulkonemaa:






  2.11.1 | renkaat lähellä kosketuspistettään maan kanssa sekä rengaspainemittarien liitännät |
| --- | --- | --- |

2.11

’äärimmäisellä ulkoreunalla’ kummallakin puolella traktoria traktorin pituussuuntaisen keskitason suuntaista tasoa, joka on yhdenmukainen traktorin sivun ulkoreunan kanssa ottamatta huomioon seuraavien osien ulkonemaa:

2.11.1

renkaat lähellä kosketuspistettään maan kanssa sekä rengaspainemittarien liitännät

| 2.11.2 | pyöriin mahdollisesti asennetut luistonestolaitteet |
| --- | --- |

2.11.2

pyöriin mahdollisesti asennetut luistonestolaitteet

| 2.11.3 | taustapeilit |
| --- | --- |

2.11.3

taustapeilit

| 2.11.4 | sivusuuntavalaisimet, äärivalaisimet, etu- ja takavalaisimet ja pysäköintivalaisimet sekä sivuheijastimet, |
| --- | --- |

2.11.4

sivusuuntavalaisimet, äärivalaisimet, etu- ja takavalaisimet ja pysäköintivalaisimet sekä sivuheijastimet,

| 2.11.5 | traktoriin kiinnitetyt tullisinetit ja sinettejä turvaavat ja suojaavat laitteet, |
| --- | --- |

2.11.5

traktoriin kiinnitetyt tullisinetit ja sinettejä turvaavat ja suojaavat laitteet,

| 2.12 | ’kokonaisleveydellä’ 2.11 kohdassa tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä. |
| --- | --- |

2.12

’kokonaisleveydellä’ 2.11 kohdassa tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä.

| 2.13 | ’yhdistetyllä valaisimella’ kahden tai useamman sellaisen samanlaisen tai erilaisen valaisimen yhdistelmää, joilla on sama tehtävä ja jotka ovat saman värisiä, jos siihen kuuluu laitteita, joiden yhdistettyjen valaisevien pintojen projektio tietyllä poikittaistasolla peittää vähintään 60 prosenttia pienimmästä edellä tarkoitettujen valaisimien valaisevien ulkopintojen projektioita rajoittavasta suorakulmiosta, jos tällainen yhdistelmä on hyväksymistä edellytettäessä hyväksytty yhdistetyksi valaisimeksi.
  Tällainen mahdollinen yhdistelmä ei ole sallittu kaukovalaisimilla, lähivalaisimilla, etusumuvalaisimilla tai sivuheijastimilla, |
| --- | --- |

2.13

’yhdistetyllä valaisimella’ kahden tai useamman sellaisen samanlaisen tai erilaisen valaisimen yhdistelmää, joilla on sama tehtävä ja jotka ovat saman värisiä, jos siihen kuuluu laitteita, joiden yhdistettyjen valaisevien pintojen projektio tietyllä poikittaistasolla peittää vähintään 60 prosenttia pienimmästä edellä tarkoitettujen valaisimien valaisevien ulkopintojen projektioita rajoittavasta suorakulmiosta, jos tällainen yhdistelmä on hyväksymistä edellytettäessä hyväksytty yhdistetyksi valaisimeksi.

Tällainen mahdollinen yhdistelmä ei ole sallittu kaukovalaisimilla, lähivalaisimilla, etusumuvalaisimilla tai sivuheijastimilla,

| 2.14 | ’kahdella valaisimella tai parillisella määrällä valaisimia’ yhtä valaisevaa nauhan muotoista pintaa, jos sijoitettu symmetrisesti traktorin pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja ulottuu sen molemmille puolille vähintään 400 mm:n etäisyydelle traktorin äärimmäisestä ulkoreunasta ja on vähintään 800 mm:n pituinen. Tällaisen pinnan valaisevuus on järjestettävä vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle pinnan päitä. Valaiseva pinta voi muodostua useammista rinnakkain asetetuista osista, jos useiden yksittäisten valaisevien pintojen projektiot samalla poikittaistasolla peittävät vähintään 60 prosenttia pienimmästä yksittäisten valaisevien ulkopintojen projektioita rajoittavasta suorakulmiosta, |
| --- | --- |

2.14

’kahdella valaisimella tai parillisella määrällä valaisimia’ yhtä valaisevaa nauhan muotoista pintaa, jos sijoitettu symmetrisesti traktorin pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja ulottuu sen molemmille puolille vähintään 400 mm:n etäisyydelle traktorin äärimmäisestä ulkoreunasta ja on vähintään 800 mm:n pituinen. Tällaisen pinnan valaisevuus on järjestettävä vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle pinnan päitä. Valaiseva pinta voi muodostua useammista rinnakkain asetetuista osista, jos useiden yksittäisten valaisevien pintojen projektiot samalla poikittaistasolla peittävät vähintään 60 prosenttia pienimmästä yksittäisten valaisevien ulkopintojen projektioita rajoittavasta suorakulmiosta,

| 2.15 | ’kahden valaisimen välisellä etäisyydellä’, kun valaisimet on suunnattu samaan suuntaan, kahden valaisevan pinnan ääriviivojen kohtisuorien projektioiden välistä etäisyyttä kyseiseen suuntaan nähden kohtisuoralla tasolla määriteltynä 2.6 kohdassa tarkoitetun tapauksen mukaisesti, |
| --- | --- |

2.15

’kahden valaisimen välisellä etäisyydellä’, kun valaisimet on suunnattu samaan suuntaan, kahden valaisevan pinnan ääriviivojen kohtisuorien projektioiden välistä etäisyyttä kyseiseen suuntaan nähden kohtisuoralla tasolla määriteltynä 2.6 kohdassa tarkoitetun tapauksen mukaisesti,

| 2.16 | ’vapaavalintaisella valaisimella’ valaisinta, jonka asentaminen on jätetty valmistajan harkintavaltaan, |
| --- | --- |

2.16

’vapaavalintaisella valaisimella’ valaisinta, jonka asentaminen on jätetty valmistajan harkintavaltaan,

| 2.17 | ’toimintailmaisimella’ ilmaisinta, joka osoittaa, toimiiko päälle kytketty laite asianmukaisesti, |
| --- | --- |

2.17

’toimintailmaisimella’ ilmaisinta, joka osoittaa, toimiiko päälle kytketty laite asianmukaisesti,

| 2.18 | ’suljetun virtapiirin ilmaisimella’ ilmaisinta, joka osoittaa, että laite on kytketty päälle, mutta ei osoita, toimiiko se asianmukaisesti, |
| --- | --- |

2.18

’suljetun virtapiirin ilmaisimella’ ilmaisinta, joka osoittaa, että laite on kytketty päälle, mutta ei osoita, toimiiko se asianmukaisesti,

| 2.19 | ’laitteen lähettämän valon värillä’: Tähän sääntöön sovelletaan lähetetyn valon värin määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksyntää haettaessa. |
| --- | --- |

2.19

’laitteen lähettämän valon värillä’: Tähän sääntöön sovelletaan lähetetyn valon värin määritelmiä, jotka annetaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjassa, joka on voimassa tyyppihyväksyntää haettaessa.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajoneuvotyypin hyväksymistä valaisimien asennuksen osalta hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Ajoneuvotyypin hyväksymistä valaisimien asennuksen osalta hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

| 3.2 | Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:






  3.2.1 | ajoneuvotyypin kuvaus edellä 2.1.1–2.1.3 kohdassa mainittujen ominaisuuksien osalta; asianmukaisesti yksilöity ajoneuvotyyppi on mainittava tarkasti, |
| --- | --- | --- |

3.2

Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.1

ajoneuvotyypin kuvaus edellä 2.1.1–2.1.3 kohdassa mainittujen ominaisuuksien osalta; asianmukaisesti yksilöity ajoneuvotyyppi on mainittava tarkasti,

| 3.2.2 | luettelo laitteista, jotka on valmistajan mukaan tarkoitettu valaisin- ja merkkivalolaitteistoon; luetteloon voi sisältyä kutakin toimintoa varten useantyyppisiä laitteita, ja lisäksi kunkin toiminnon yhteydessä voi olla maininta ”tai vastaavat laitteet”, |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo laitteista, jotka on valmistajan mukaan tarkoitettu valaisin- ja merkkivalolaitteistoon; luetteloon voi sisältyä kutakin toimintoa varten useantyyppisiä laitteita, ja lisäksi kunkin toiminnon yhteydessä voi olla maininta ”tai vastaavat laitteet”,

| 3.2.3 | koko valaisin- ja merkkivalolaitteistoa kuvaava kaavio, josta käy ilmi eri laitteiden sijainti ajoneuvossa, |
| --- | --- |

3.2.3

koko valaisin- ja merkkivalolaitteistoa kuvaava kaavio, josta käy ilmi eri laitteiden sijainti ajoneuvossa,

| 3.2.4 | kustakin valaisimesta yksi tai useampi piirros, josta ilmenee edellä 2.6 kohdassa määritelty valaiseva pinta. |
| --- | --- |

3.2.4

kustakin valaisimesta yksi tai useampi piirros, josta ilmenee edellä 2.6 kohdassa määritelty valaiseva pinta.

| 3.3 | Kuormittamaton ajoneuvo, johon on asennettu täydellinen valaisin- ja merkkivalolaitteisto, ja hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.3

Kuormittamaton ajoneuvo, johon on asennettu täydellinen valaisin- ja merkkivalolaitteisto, ja hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää säännön vaatimukset kaikkien luettelossa mainittujen valaisimien osalta, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää säännön vaatimukset kaikkien luettelossa mainittujen valaisimien osalta, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä.

| 4.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 00, joka vastaa sääntöä sen alkuperäisessä muodossa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää sääntöön tehdyt uusimmat merkittävät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille tai samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu muilla kuin edellä 3.2.2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainituilla laitteilla, ellei tämän säännön 7 kohdassa toisin määrätä. |
| --- | --- |

4.2

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 00, joka vastaa sääntöä sen alkuperäisessä muodossa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää sääntöön tehdyt uusimmat merkittävät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille tai samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu muilla kuin edellä 3.2.2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainituilla laitteilla, ellei tämän säännön 7 kohdassa toisin määrätä.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on






  4.4.1 | ympyrän sisällä E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2) |
| --- | --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on

4.4.1

ympyrän sisällä E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2)

| 4.4.2 | Edellä 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

Edellä 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.5 | Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.4.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin säännön ja hyväksynnän numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden nojalla on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, on sijoitettava sarakkeisiin 4.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.4.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin säännön ja hyväksynnän numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden nojalla on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, on sijoitettava sarakkeisiin 4.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai sen lähelle. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai sen lähelle.

| 4.7 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.8 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä. |
| --- | --- |

4.8

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä.

5.   YLEISET VAATIMUKSET

5.1   Valaisimet ja merkkivalolaitteet on asennettava siten, että tavanomaisissa käyttöolosuhteissa niissä säilyvät tässä säännössä vahvistetut ominaisuudet niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta, ja siten, että traktori täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset. Erityisesti on huolehdittava siitä, ettei valaisimien säätöä voida tahattomasti muuttaa.

| 5.1.1 | Traktorit on varustettava sähkökytkennöillä, jotka mahdollistavat irrotettavan merkkivalojärjestelmän käytön. Traktoreihin on asennettava pysyvästi kytketty pistorasia, joka vastaa ISO R 1724 -standardia (Sähkökytkennät ajoneuvoja varten, joissa on 6 tai 12 voltin sähköjärjestelmät, erityisesti henkilöautojen ja kevyiden perävaunujen tai asuntovaunujen osalta) (1980) tai ISO R 1185 -standardia (Sähkökytkennät hinausajoneuvojen ja hinattavien ajoneuvojen välillä, joissa on 24 voltin sähköjärjestelmät ja joita käytetään kansainvälisissä kaupallisissa kuljetuksissa) (1975). Kun kyseessä on ISO R 1185 -standardi (1975), koskettimen 2 toiminnan on rajoituttava takavalaisimeen ja vasemmanpuoleiseen äärivalaisimeen. |
| --- | --- |

5.1.1

Traktorit on varustettava sähkökytkennöillä, jotka mahdollistavat irrotettavan merkkivalojärjestelmän käytön. Traktoreihin on asennettava pysyvästi kytketty pistorasia, joka vastaa ISO R 1724 -standardia (Sähkökytkennät ajoneuvoja varten, joissa on 6 tai 12 voltin sähköjärjestelmät, erityisesti henkilöautojen ja kevyiden perävaunujen tai asuntovaunujen osalta) (1980) tai ISO R 1185 -standardia (Sähkökytkennät hinausajoneuvojen ja hinattavien ajoneuvojen välillä, joissa on 24 voltin sähköjärjestelmät ja joita käytetään kansainvälisissä kaupallisissa kuljetuksissa) (1975). Kun kyseessä on ISO R 1185 -standardi (1975), koskettimen 2 toiminnan on rajoituttava takavalaisimeen ja vasemmanpuoleiseen äärivalaisimeen.

5.2   Edellä 2.5.8–2.5.10 kohdassa kuvatut valaisimet on asennettava siten, että ne voidaan helposti suunnata oikein.

5.3   Kaikkien merkkivalolaitteiden osalta traktoriin asennetun valaisimen vertailuakselin on oltava yhdensuuntainen tiellä olevan traktorin tukitason ja traktorin pituussuuntaisen tason kanssa. Kussakin suunnassa sallitaan ± 3o:n mittapoikkeama. Lisäksi on noudatettava erityisohjeita, joita valmistaja on asennusta varten mahdollisesti antanut.

5.4   Jos erityisohjeita ei ole, valaisimien korkeus ja suuntaaminen tarkistetaan kuormittamattoman ajoneuvon ollessa tasaisella vaakasuoralla pinnalla.

5.5   Erityisohjeiden puuttuessa:

| 5.5.1 | parin muodostavat valaisimet on asennettava symmetrisesti suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon, |
| --- | --- |

5.5.1

parin muodostavat valaisimet on asennettava symmetrisesti suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon,

| 5.5.2 | parin muodostavien valaisimien on oltava toisiinsa nähden symmetrisiä suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon, |
| --- | --- |

5.5.2

parin muodostavien valaisimien on oltava toisiinsa nähden symmetrisiä suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon,

| 5.5.3 | parin muodostavien valaisimien on täytettävä samat kolorimetriset vaatimukset, ja |
| --- | --- |

5.5.3

parin muodostavien valaisimien on täytettävä samat kolorimetriset vaatimukset, ja

| 5.5.4 | parin muodostavilla valaisimilla on oltava likimain samanlaiset fotometriset ominaisuudet. |
| --- | --- |

5.5.4

parin muodostavilla valaisimilla on oltava likimain samanlaiset fotometriset ominaisuudet.

5.6   Ulkomuodoltaan epäsymmetristen traktoreiden on täytettävä 5.5.1 ja 5.5.2 kohdan vaatimukset niin hyvin kuin mahdollista. Nämä vaatimukset on katsottava täytetyiksi, jos kahden valaisimen etäisyys pituussuuntaisesta keskitasosta ja maan tukitasosta on sama.

5.7   Valaisimet, joilla on eri tehtävät, voivat olla erillisiä tai ryhmitettyjä, yhdistettyjä tai yhteen laitteeseen kuuluvia, jos jokainen niistä täyttää siihen sovellettavat vaatimukset.

5.8   Suurin korkeus maan pinnasta on mitattava valaisevan pinnan korkeimmasta kohdasta ja vähimmäiskorkeus sen alimmasta kohdasta. Lähivalaisimilla vähimmäiskorkeus maanpinnasta mitataan heijastimen alimmasta reunasta.

5.9   Erityisohjeiden puuttuessa ainoastaan suuntavalaisimet ja hätävilkku saavat olla vilkkuvia valaisimia.

5.10   Eteenpäin ei saa näkyä punaista valoa eikä taaksepäin muuta valkoista valoa kuin peruutusvalaisimesta tai työvalaisimesta tuleva valo.

Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos:

| 5.10.1 | punaisen valon eteenpäin näkyvyyden osalta: havaitsija, joka liikkuu 1 alueella (Zone 1) 25 m traktorin edessä sijaitsevalla poikittaistasolla, ei suoranaisesti näe punaista valoa valaisimen valoa lähettävää pintaa katsoessaan (ks. liite 4, kuva 1), |
| --- | --- |

5.10.1

punaisen valon eteenpäin näkyvyyden osalta: havaitsija, joka liikkuu 1 alueella (Zone 1) 25 m traktorin edessä sijaitsevalla poikittaistasolla, ei suoranaisesti näe punaista valoa valaisimen valoa lähettävää pintaa katsoessaan (ks. liite 4, kuva 1),

| 5.10.2 | valkoisen valon taaksepäin näkyvyyden osalta: havaitsija, joka liikkuu 2 alueella (Zone 2) 25 m traktorin takana sijaitsevalla poikittaistasolla, ei suoranaisesti näe valkoista valoa valaisimen valoa lähettävää pintaa katsoessaan (ks. liite 4, kuva 2). |
| --- | --- |

5.10.2

valkoisen valon taaksepäin näkyvyyden osalta: havaitsija, joka liikkuu 2 alueella (Zone 2) 25 m traktorin takana sijaitsevalla poikittaistasolla, ei suoranaisesti näe valkoista valoa valaisimen valoa lähettävää pintaa katsoessaan (ks. liite 4, kuva 2).

| 5.10.3 | Alueita 1 ja 2, sellaisina kuin havaitsija ne näkee, rajoittavat seuraavat tasot:






  5.10.3.1 | korkeussuunnassa kaksi vaakatasoa, jotka ovat 1 ja 2,2 metrin korkeudella maanpinnasta, |
| --- | --- | --- |

5.10.3

Alueita 1 ja 2, sellaisina kuin havaitsija ne näkee, rajoittavat seuraavat tasot:

5.10.3.1

korkeussuunnassa kaksi vaakatasoa, jotka ovat 1 ja 2,2 metrin korkeudella maanpinnasta,

| 5.10.3.2 | leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka muodostavat eteen ja taakse 15o:n kulman ulospäin traktorin keskitason suhteen ja kulkevat niiden traktorin pituussuuntaisen keskitason suuntaisten pystytasojen, jotka rajaavat traktorin kokonaisleveyden sen leveimmällä raidevälillä, kosketuspisteen (tai -pisteiden) kautta.
  Jos kosketuspisteitä on useita, aluetta 1 varten valitaan etumaisin ja aluetta 2 varten takimmaisin piste. |
| --- | --- |

5.10.3.2

leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka muodostavat eteen ja taakse 15o:n kulman ulospäin traktorin keskitason suhteen ja kulkevat niiden traktorin pituussuuntaisen keskitason suuntaisten pystytasojen, jotka rajaavat traktorin kokonaisleveyden sen leveimmällä raidevälillä, kosketuspisteen (tai -pisteiden) kautta.

Jos kosketuspisteitä on useita, aluetta 1 varten valitaan etumaisin ja aluetta 2 varten takimmaisin piste.

5.11   Sähkökytkentöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalaisimet, mahdolliset äärivalaisimet ja takarekisterikilven valaisin voidaan kytkeä päälle ja pois päältä vain samanaikaisesti.

Tämä ei päde silloin, kun etu- ja takavalaisimia käytetään pysäköintivalaisimina.

5.12   Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, ettei kauko- ja lähivalaisimia ja etu- ja takasumuvalaisimia voida kytkeä päälle, elleivät myös 5.11 kohdassa tarkoitetut valaisimet ole kytkettyinä päälle. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin, kun niillä voidaan antaa varoitusvalomerkki siten, että lähivalaisimet tai kaukovalaisimet tai lähi- ja kaukovalaisimet vuorotellen lähettävät lyhyin välein välkkyvää valoa.

Suljetun virtapiirin ilmaisimien tehtävä voidaan hoitaa toimintailmaisimilla.

5.13   Peitettävät valaisimet

| 5.13.1 | Valaisimien peittäminen on kielletty lukuun ottamatta kaukovalaisimia, lähivalaisimia, etusumuvalaisimia sekä 5.14.1 kohdassa tarkoitettuja valaisimia. |
| --- | --- |

5.13.1

Valaisimien peittäminen on kielletty lukuun ottamatta kaukovalaisimia, lähivalaisimia, etusumuvalaisimia sekä 5.14.1 kohdassa tarkoitettuja valaisimia.

| 5.13.2 | Käyttöasennossaan olevan valaisinlaitteen on pysyttävä tässä asennossa, jos ilmenee 5.13.2.1 kohdassa tarkoitettu toimintahäiriö yksin tai jonkin 15.13.2.2 kohdassa kuvatun toimintahäiriön yhteydessä. |
| --- | --- |

5.13.2

Käyttöasennossaan olevan valaisinlaitteen on pysyttävä tässä asennossa, jos ilmenee 5.13.2.1 kohdassa tarkoitettu toimintahäiriö yksin tai jonkin 15.13.2.2 kohdassa kuvatun toimintahäiriön yhteydessä.

| 5.13.2.1 | Valaisimen käsittelyyn tarvittavan tehon puuttuminen. |
| --- | --- |

5.13.2.1

Valaisimen käsittelyyn tarvittavan tehon puuttuminen.

| 5.13.2.2 | Virtapiirin katkeaminen vahingossa, maavuoto, vika solenoideissa, viat hydrauli- tai paineilmajohdoissa, bowden-köysissä, taipuisissa johdoissa tai muissa osissa, jotka säätelevät tai johtavat peitettävän laitteen käyttämiseen tarkoitettua energiaa. |
| --- | --- |

5.13.2.2

Virtapiirin katkeaminen vahingossa, maavuoto, vika solenoideissa, viat hydrauli- tai paineilmajohdoissa, bowden-köysissä, taipuisissa johdoissa tai muissa osissa, jotka säätelevät tai johtavat peitettävän laitteen käyttämiseen tarkoitettua energiaa.

| 5.13.3 | Jos ilmenee peittämismekanismiin liittyvä tai muu edellä 5.13.2.1 ja 5.13.2.2 kohdassa tarkoitettu vika, peitettävä valaisinlaite on voitava siirtää käyttöasentoonsa ilman työkaluja. |
| --- | --- |

5.13.3

Jos ilmenee peittämismekanismiin liittyvä tai muu edellä 5.13.2.1 ja 5.13.2.2 kohdassa tarkoitettu vika, peitettävä valaisinlaite on voitava siirtää käyttöasentoonsa ilman työkaluja.

| 5.13.4 | Traktorin teholla käsiteltävät valaisinlaitteet on voitava siirtää käyttöasentoon ja kytkeä päälle yhdellä hallintalaitteella, ja ne on myös voitava siirtää käyttöasentoonsa kytkemättä niitä päälle. Ryhmitettyjen kaukovalaisimien ja lähivalaisimien osalta edellä tarkoitetulta hallintalaitteelta edellytetään kuitenkin ainoastaan lähivalaisimien aktivoimista. |
| --- | --- |

5.13.4

Traktorin teholla käsiteltävät valaisinlaitteet on voitava siirtää käyttöasentoon ja kytkeä päälle yhdellä hallintalaitteella, ja ne on myös voitava siirtää käyttöasentoonsa kytkemättä niitä päälle. Ryhmitettyjen kaukovalaisimien ja lähivalaisimien osalta edellä tarkoitetulta hallintalaitteelta edellytetään kuitenkin ainoastaan lähivalaisimien aktivoimista.

| 5.13.5 | Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tarkoituksellisesti pysäyttää päälle kytkettyjen ajovalaisimien liikettä, ennen kuin ne saavuttavat käyttöasennon. Jos on olemassa vaara, että ajovalaisimien liike häikäisee muita tienkäyttäjiä, ne saavat mennä päälle vasta kun ne ovat saavuttaneet lopullisen asentonsa. |
| --- | --- |

5.13.5

Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tarkoituksellisesti pysäyttää päälle kytkettyjen ajovalaisimien liikettä, ennen kuin ne saavuttavat käyttöasennon. Jos on olemassa vaara, että ajovalaisimien liike häikäisee muita tienkäyttäjiä, ne saavat mennä päälle vasta kun ne ovat saavuttaneet lopullisen asentonsa.

| 5.13.6 | Traktorin teholla käytettävän valaisinlaitteen on voitava saavuttaa käyttöasento – 30 – + 50 °C:n lämpötiloissa kolmen sekunnin kuluessa siitä, kun hallintalaitetta alettiin käyttää. |
| --- | --- |

5.13.6

Traktorin teholla käytettävän valaisinlaitteen on voitava saavuttaa käyttöasento – 30 – + 50 °C:n lämpötiloissa kolmen sekunnin kuluessa siitä, kun hallintalaitetta alettiin käyttää.

5.14   Liikuteltavat valaisimet

| 5.14.1 | Suuntavalaisimien, etu- ja takavalaisimien sekä jarruvalaisimen sijainti saa muuttua edellyttäen, että






  5.14.1.1 | valaisimet pysyvät kiinni traktorissa, vaikka niiden sijaintia muutetaan, |
| --- | --- | --- |

5.14.1

Suuntavalaisimien, etu- ja takavalaisimien sekä jarruvalaisimen sijainti saa muuttua edellyttäen, että

5.14.1.1

valaisimet pysyvät kiinni traktorissa, vaikka niiden sijaintia muutetaan,

| 5.14.1.2 | valaisimet voidaan lukita liikenneolojen edellyttämään asentoon. Lukituksen on tapahduttava automaattisesti. |
| --- | --- |

5.14.1.2

valaisimet voidaan lukita liikenneolojen edellyttämään asentoon. Lukituksen on tapahduttava automaattisesti.

5.15   Tässä säännössä tarkoitettujen valaisimien valon värit (3) ovat seuraavat:

| kaukovalaisin | : | valkoinen tai vaaleankeltainen |
| --- | --- | --- |
| lähivalaisin | : | valkoinen tai vaaleankeltainen |
| etusumuvalaisin | : | valkoinen tai vaaleankeltainen (tieliikennettä koskevan yleissopimuksen (1968) liitteen 5 lisäyksen alaviite 3) |
| peruutusvalaisin | : | valkoinen |
| suuntavalaisin | : | ruskeankeltainen |
| hätävilkku | : | ruskeankeltainen |
| jarruvalaisin | : | punainen |
| takarekisterikilven valaisin | : | valkoinen |
| etuvalaisin | : | valkoinen (vaaleankeltainen hyväksytään, jos valaisin on yhdistetty rakenteellisesti vaaleankeltaiseen ajovalaisimeen) |
| takavalaisin | : | punainen |
| takasumuvalaisin | : | punainen |
| pysäköintivalaisin | : | valkoinen edessä, punainen takana, ruskeankeltainen, jos yhdistetty rakenteellisesti suuntavalaisimiin |
| äärivalaisin | : | valkoinen edestä, punainen takaa |
| työvalaisin | : | ei eritelty |
| takaheijastin | : | punainen |
| sivuheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset | : | ruskeankeltainen |

kaukovalaisin

:

valkoinen tai vaaleankeltainen

lähivalaisin

:

valkoinen tai vaaleankeltainen

etusumuvalaisin

:

valkoinen tai vaaleankeltainen (tieliikennettä koskevan yleissopimuksen (1968) liitteen 5 lisäyksen alaviite 3)

peruutusvalaisin

:

valkoinen

suuntavalaisin

:

ruskeankeltainen

hätävilkku

:

ruskeankeltainen

jarruvalaisin

:

punainen

takarekisterikilven valaisin

:

valkoinen

etuvalaisin

:

valkoinen (vaaleankeltainen hyväksytään, jos valaisin on yhdistetty rakenteellisesti vaaleankeltaiseen ajovalaisimeen)

takavalaisin

:

punainen

takasumuvalaisin

:

punainen

pysäköintivalaisin

:

valkoinen edessä, punainen takana, ruskeankeltainen, jos yhdistetty rakenteellisesti suuntavalaisimiin

äärivalaisin

:

valkoinen edestä, punainen takaa

työvalaisin

:

ei eritelty

takaheijastin

:

punainen

sivuheijastimet, muut kuin kolmion muotoiset

:

ruskeankeltainen

Valaisimien värin määritelmän on vastattava Tieliikennettä koskevan yleissopimuksen (1968) liitteessä 5 annettua määritelmää.

5.16   Jokainen tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettava traktori on varustettava seuraavilla valaisin- ja merkkivalolaitteilla:

| 5.16.1 | lähivalaisimet (6.2 kohta) |
| --- | --- |

5.16.1

lähivalaisimet (6.2 kohta)

| 5.16.2 | suuntavalaisimet (6.5 kohta) |
| --- | --- |

5.16.2

suuntavalaisimet (6.5 kohta)

| 5.16.3 | hätävilkku (6.6 kohta) |
| --- | --- |

5.16.3

hätävilkku (6.6 kohta)

| 5.16.4 | etuvalaisin (6.8 kohta) |
| --- | --- |

5.16.4

etuvalaisin (6.8 kohta)

| 5.16.5 | takavalaisin (6.9 kohta) |
| --- | --- |

5.16.5

takavalaisin (6.9 kohta)

| 5.16.6 | takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (6.14 kohta) |
| --- | --- |

5.16.6

takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (6.14 kohta)

| 5.16.7 | jarruvalaisin (6.7 kohta) |
| --- | --- |

5.16.7

jarruvalaisin (6.7 kohta)

| 5.16.8 | äärivalaisin (6.12 kohta) yli 2,1 m leveissä traktoreissa. Kaikissa muissa traktoreissa kielletty. |
| --- | --- |

5.16.8

äärivalaisin (6.12 kohta) yli 2,1 m leveissä traktoreissa. Kaikissa muissa traktoreissa kielletty.

5.17   Traktori voi olla lisäksi varustettu seuraavilla merkkivalolaitteilla:

| 5.17.1 | kaukovalaisin (6.1 kohta) |
| --- | --- |

5.17.1

kaukovalaisin (6.1 kohta)

| 5.17.2 | etusumuvalaisin (6.3 kohta) |
| --- | --- |

5.17.2

etusumuvalaisin (6.3 kohta)

| 5.17.3 | peruutusvalaisin (6.4 kohta) |
| --- | --- |

5.17.3

peruutusvalaisin (6.4 kohta)

| 5.17.4 | takasumuvalaisin (6.10 kohta) |
| --- | --- |

5.17.4

takasumuvalaisin (6.10 kohta)

| 5.17.5 | pysäköintivalaisin (6.11 kohta) |
| --- | --- |

5.17.5

pysäköintivalaisin (6.11 kohta)

| 5.17.6 | työvalaisin (6.13 kohta) |
| --- | --- |

5.17.6

työvalaisin (6.13 kohta)

| 5.17.7 | sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (6.15 kohta). |
| --- | --- |

5.17.7

sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (6.15 kohta).

5.18   Jokainen edellä 5.16 ja 5.17 kohdassa mainittu valaisin- ja valomerkkilaite on asennettava asiaankuuluvien, tämän säännön 6 kohdassa annettujen vaatimusten mukaisesti.

5.19   Tyyppihyväksynnän osalta muiden kuin edellä 5.16 ja 5.17 kohdassa mainittujen valaisin- ja valomerkkilaitteiden asennus on kielletty. Tämä määräys ei estä sopimuspuolta edellyttämästä tai kieltämästä seuraavia:

| 5.19.1 | hyväksytyn tyypin mukainen erityisvaroitusvalaisin, tai |
| --- | --- |

5.19.1

hyväksytyn tyypin mukainen erityisvaroitusvalaisin, tai

| 5.19.2 | asianmukainen valaiseva laite takarekisterikilpeä varten, jos sellainen on ja sen valaiseminen on tarpeen. |
| --- | --- |

5.19.2

asianmukainen valaiseva laite takarekisterikilpeä varten, jos sellainen on ja sen valaiseminen on tarpeen.

6.   VALAISINKOHTAISET VAATIMUKSET

| 6.1   KAUKOVALAISIMET |
| --- |
| 6.1.1 | LUKUMÄÄRÄ |

KAUKOVALAISIMET

6.1.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi tai neljä.

| 6.1.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.1.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.1.3 | SIJAINTI: |
| --- | --- |

6.1.3

SIJAINTI:

| 6.1.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.1.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Valaisevan pinnan ulkoreunat eivät saa missään tapauksessa olla lähempänä traktorin äärimmäistä ulkoreunaa kuin lähivalaisimien valaisevan pinnan ulkoreunat.

| 6.1.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.1.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.1.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.1.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Niin lähellä traktorin etuosaa kuin mahdollista; lähtevä valo ei saa kuitenkaan missään oloissa aiheuttaa kuljettajalle haittaa suoraan tai epäsuorasti traktorin taustapeilien tai muiden heijastuspintojen kautta.

| 6.1.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.1.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Valaisevan pinnan näkyvyys, myös niillä alueilla, jotka eivät näy valaistuina havaintosuunnassa, on varmistettava avauskulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät suorat, jotka muodostavat vähintään 5o:n kulman ajovalaisimen vertailuakselin kanssa.

| 6.1.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.1.5

SUUNTAAMINEN

Eteenpäin. Lukuun ottamatta oikean säädön ylläpitoon käytettäviä laitteita, kun kaukovalaisimia on kaksi paria, yksi pari, joka koostuu ainoastaan kaukovalaisimina toimivista ajovalaisimista, saa kääntyä ohjauslaitteen lukituskulman mukaisesti lähes pystysuoran akselin ympäri.

| 6.1.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.1.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

lähivalaisimen ja muiden etuvalaisimien kanssa.

| 6.1.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.1.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

minkään muun valaisimen kanssa.

| 6.1.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.1.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

lähivalaisimen kanssa, jollei kaukovalaisin käänny ohjauslaitteen lukituskulman mukaan; etuvalaisimen kanssa; etusumuvalaisimen kanssa; pysäköintivalaisimen kanssa.

| 6.1.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.1.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Kaukovalaisimet voidaan kytkeä päälle joko samanaikaisesti tai pareittain. Lähivaloista kaukovaloihin vaihdettaessa on ainakin yhden kaukovalaisinparin kytkeydyttävä päälle. Kaukovaloista lähivaloihin vaihdettaessa on kaikkien kaukovalaisimien kytkeydyttävä pois päältä samanaikaisesti.

Lähivalaisimet voivat olla kytkettyinä päälle samaan aikaan kuin kaukovalaisimet.

| 6.1.10 | SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN |
| --- | --- |

6.1.10

SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN

Pakollinen.

| 6.1.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.1.11

MUUT VAATIMUKSET

Kaukovalojen, jotka voidaan kytkeä päälle samanaikaisesti, yhteenlaskettu voimakkuus saa olla enintään 225 000 cd. Enimmäisvoimakkuus saadaan laskemalla yhteen osan tyyppihyväksynnän yhteydessä mitatut ja asianomaisissa hyväksyntäselosteissa esitetyt suurimmat yksittäiset voimakkuudet.

LÄHIVALAISIMET

| 6.2.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.2.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi (tai neljä – ks. 6.2.3.2.1 kohta).

| 6.2.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.2.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.2.3 | SIJAINTI: |
| --- | --- |

6.2.3

SIJAINTI:

| 6.2.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.2.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.2.3.2 | KORKEUS MAANPINNASTA |
| --- | --- |

6.2.3.2

KORKEUS MAANPINNASTA

Jos asennettu vain kaksi lähivalaisinta:

| | vähintään 500 mm |
| --- | --- |

vähintään 500 mm

| | enintään 1 200 mm. |
| --- | --- |

enintään 1 200 mm.

Tämä etäisyys voidaan pidentää 1 500 mm:ksi, jos 1 200 mm:n korkeutta ei voida havaita rakenteeseen liittyvistä syistä, ottaen huomioon traktorin käyttöolot ja sen työvarusteet;

6.2.3.2.1

kun kyseessä ovat traktorit, jotka on varustettu kannettavien laitteiden asentamiseksi niiden etuosaan, on sallittua käyttää 6.2.3.2 kohdassa tarkoitettujen valaisimien lisäksi kahta lähivalaisinta enintään 3 000 mm:n korkeudella, jos sähkökytkennät ovat sellaiset, että kahta lähivalaisinparia ei voida kytkeä päälle samaan aikaan.

| 6.2.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.2.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Niin lähellä traktorin etuosaa kuin mahdollista; lähtevä valo ei saa kuitenkaan missään oloissa aiheuttaa kuljettajalle haittaa suoraan tai epäsuorasti traktorin taustapeilien tai muiden heijastuspintojen kautta.

| 6.2.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.2.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Määritetään kulmien α ja ß avulla 2.10 kohdan mukaisesti:

α= 15° ylöspäin ja 10° alaspäin,

ß= 45° ulospäin ja 5° sisäänpäin.

Tässä kentässä valaisimen lähes koko näkyvän pinnan on oltava näkyvissä.

Väliseinät tai muut varusteosat valaisimen lähellä eivät saa aiheuttaa muita tienkäyttäjiä häiritseviä ilmiöitä.

| 6.2.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.2.5

SUUNTAAMINEN

Lähivalaisimien suuntaus ei saa vaihdella ohjauslaitteen lukituskulman mukaisesti.

6.2.5.1

Jos lähivalaisimien korkeus on 500 mm tai enemmän tai 1 200 mm tai vähemmän, lähivaloja on voitava laskea 0,5–4 %,

6.2.5.2

Jos lähivalaisimien korkeus on yli 1 200 mm mutta alle 1 500 mm, 6.2.5.1 kohdassa määrätty 4 %:n raja on nostettava 6 %:iin; 6.2.3.2.1 kohdassa tarkoitetut lähivalaisimet on kohdistettava siten, että 15 m:n päässä valaisimesta mitattuna vaakasuora linja, joka erottaa valaistun alueen valaisemattomasta alueesta, sijaitsee korkeudella, joka on vain puolet maanpinnan ja valaisimen keskipisteen välisestä etäisyydestä.

| 6.2.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.2.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

kaukovalaisimen ja muiden etuvalaisimien kanssa.

| 6.2.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.2.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

minkään muun valaisimen kanssa.

| 6.2.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.2.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

kaukovalaisimen kanssa, jollei kaukovalaisin käänny ohjauslaitteen lukituskulman mukaan;

muiden etuvalaisimien kanssa.

| 6.2.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.2.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Lähivaloihin vaihtamiseen käytettävän hallintalaitteen on kytkettävä kaikki kaukovalaisimet pois päältä samanaikaisesti.

Lähivalaisimet voivat olla kytkettyinä päälle samaan aikaan kuin kaukovalot.

| 6.2.10 | SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN |
| --- | --- |

6.2.10

SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN

Vapaavalintainen.

| 6.2.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.2.11

MUUT VAATIMUKSET

5.5.2 kohdan vaatimuksia ei sovelleta lähivalaisimiin.

Lähivalaisimet, joissa on yksi tai useampi pääasiallista lähivaloa tuottava valonlähde (joka määritellään säännössä nro 48), joiden nimellisvalovirta on yhteensä yli 2 000 luumenea, kielletään.

ETUSUMUVALAISIN

| 6.3.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.3.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi.

| 6.3.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.3.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.3.3 | SIJAINTI: |
| --- | --- |

6.3.3

SIJAINTI:

| 6.3.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.3.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.3.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.3.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella.

Mikään valaisevan pinnan piste ei saa olla korkeammalla kuin lähivalaisimen valaisevan pinnan korkeimmalla oleva piste.

| 6.3.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.3.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Niin lähellä traktorin etuosaa kuin mahdollista; lähtevä valo ei saa kuitenkaan missään oloissa häiritä kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti traktorin taustapeilien tai muiden heijastuspintojen kautta.

| 6.3.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.3.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Määritellään kulmien α ja ß avulla 2.10 kohdan mukaisesti:

α= 5° ylöspäin ja alaspäin

β= 45° ulospäin ja 5° sisäänpäin.

| 6.3.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.3.5

SUUNTAAMINEN

Etusumuvalaisimien suuntaus ei saa vaihdella ohjauslaitteen lukituskulman mukaan.

Ne on suunnattava eteenpäin aiheuttamatta tarpeetonta häikäisyä ja epämukavuutta vastaan tuleville kuljettajille ja muille tienkäyttäjille.

| 6.3.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.3.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

muiden etuvalaisimien kanssa.

| 6.3.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.3.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muiden etuvalaisimien kanssa.

| 6.3.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.3.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

kaukovalaisimien kanssa, jotka eivät käänny ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan, kun kaukovalaisimia on neljä;

etuvalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.

| 6.3.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.3.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Sumuvalaisimet on voitava kytkeä päälle ja pois päältä kauko- ja lähivalaisimista riippumatta ja päinvastoin.

| 6.3.10 | SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN |
| --- | --- |

6.3.10

SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN

Vapaavalintainen.

PERUUTUSVALAISIN

| 6.4.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.4.1

LUKUMÄÄRÄ

Yksi tai kaksi.

| 6.4.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.4.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.4.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.4.3

SIJAINTI

| 6.4.3.1 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.4.3.1

KORKEUSSUUNNASSA

Vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm korkeudella maanpinnasta.

| 6.4.3.2 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.4.3.2

LEVEYSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.4.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.4.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.4.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.4.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Määritellään kulmien α ja ß avulla 2.10 kohdan mukaisesti:

α= 15° ylöspäin ja 5° alaspäin

β= 45° oikealle ja vasemmalle, jos valaisimia on vain yksi;

β= 45° ulospäin ja 30° sisäänpäin, jos valaisimia on kaksi.

| 6.4.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.4.5

SUUNTAAMINEN

Taaksepäin.

| 6.4.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.4.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

minkä tahansa muun takavalaisimen kanssa.

| 6.4.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.4.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muiden valaisimien kanssa.

| 6.4.8. | EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.4.8.

EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

muiden valaisimien kanssa.

| 6.4.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.4.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Voidaan sytyttää ja pitää valaistuna ainoastaan, jos peruutusvaihde on päällä ja jos

| | joko moottori käy |
| --- | --- |

joko moottori käy

| | tai yksi moottorin käynnistymisen ja sammumisen hallintalaitteista on sellaisessa asennossa, että moottorin toiminta on mahdollista. |
| --- | --- |

tai yksi moottorin käynnistymisen ja sammumisen hallintalaitteista on sellaisessa asennossa, että moottorin toiminta on mahdollista.

| 6.4.10 | ILMAISIN |
| --- | --- |

6.4.10

ILMAISIN

Vapaavalintainen.

SUUNTAVALAISIN (KS. PIIRROKSET, LIITE 5)

| 6.5.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.5.1

LUKUMÄÄRÄ

Laitteita on oltava sellainen määrä, että niillä voidaan antaa yhtä 6.5.2 kohdassa tarkoitettua järjestelyä vastaavat valomerkit.

| 6.5.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.5.2

JÄRJESTELY

| | ”A”. Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),
  Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).
  Nämä valaisimet voivat olla erillisiä, ryhmitettyjä tai yhdistettyjä. |
| --- | --- |

”A”. Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),

Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).

Nämä valaisimet voivat olla erillisiä, ryhmitettyjä tai yhdistettyjä.

| | ”B”. Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),
  Kaksi toistavaa sivusuuntavalaisinta (luokka 5),
  Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).
  Etusuuntavalaisimet ja toistavat sivusuuntavalaisimet voivat olla erillisiä, ryhmitettyjä tai yhdistettyjä. |
| --- | --- |

”B”. Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),

Kaksi toistavaa sivusuuntavalaisinta (luokka 5),

Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).

Etusuuntavalaisimet ja toistavat sivusuuntavalaisimet voivat olla erillisiä, ryhmitettyjä tai yhdistettyjä.

| | ”C”. Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),
  Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2),
  Kaksi toistavaa sivusuuntavalaisinta (luokka 5) tietyissä tapauksissa, jotka täsmennetään 6.5.3.3 kohdassa. |
| --- | --- |

”C”. Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),

Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2),

Kaksi toistavaa sivusuuntavalaisinta (luokka 5) tietyissä tapauksissa, jotka täsmennetään 6.5.3.3 kohdassa.

| | ”D” Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),
  Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2). |
| --- | --- |

”D” Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 1),

Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 2).

Järjestely ”A” on sallittava vain traktoreissa, joiden kokonaispituus on enintään 4,60 m, ja vain, jos valaisevien pintojen ulkoreunojen välinen etäisyys on enintään 1,60 m.

Järjestelyt ”B”, ”C” ja ”D” soveltuvat kaikkiin traktoreihin.

Suuntavalaisimien lukumäärän, sijainnin ja vaakasuoran näkyvyyden on oltava sellainen, että niillä voidaan antaa valomerkkejä, jotka vastaavat ainakin yhtä jäljempänä kuvattua järjestelyä. Näkyvyyskulmat kuvataan piirroksissa; kulmille annetaan vähimmäisarvot, jotka voidaan ylittää; kaikki näkyvyyskulmat on mitattu valaisevan pinnan keskikohdasta.

| 6.5.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.5.3

SIJAINTI

| 6.5.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.5.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Suuntavalaisimien järjestelyn ”C” luokan 1 valaisimia lukuun ottamatta traktorin pituussuuntaisesta keskitasosta kauimpana sijaitsevan valaisevan pinnan reuna saa sijaita enintään 400 mm:n päässä traktorin äärimmäisestä ulkoreunasta. Valaisinparin kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 500 mm. Etusuuntavalaisimien valaisevan pinnan olisi oltava vähintään 40 mm:n päässä lähivalaisimien tai mahdollisten etusumuvalaisimien valaisevasta pinnasta.

Lyhyempi etäisyys sallitaan, jos valovoima suuntavalaisimen vertailuakselilla on vähintään 400 cd.

| 6.5.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.5.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Maanpinnan yläpuolella

| | vähintään 500 mm luokkaan 5 kuuluvilla suuntavalaisimilla, |
| --- | --- |

vähintään 500 mm luokkaan 5 kuuluvilla suuntavalaisimilla,

| | vähintään 400 mm luokkiin 1 ja 2 kuuluvilla suuntavalaisimilla, |
| --- | --- |

vähintään 400 mm luokkiin 1 ja 2 kuuluvilla suuntavalaisimilla,

| | tavallisesti enintään 1 900 mm kaikissa luokissa. |
| --- | --- |

tavallisesti enintään 1 900 mm kaikissa luokissa.

Jos annettua enimmäiskorkeutta on mahdoton noudattaa traktorin rakenteeseen liittyvistä syistä, valaisevan pinnan korkein kohta saa olla 2 300 mm:n korkeudella luokkaan 5, järjestelyn ”A” luokkiin 1 ja 2 ja järjestelyn ”B” luokkiin 1 kuuluvilla suuntavalaisimilla ja 2 100 mm:n korkeudella muiden järjestelyjen luokkiin 1 ja 2 kuuluvilla suuntavalaisimilla.

| 6.5.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.5.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Luokan 1 suuntavalaisimen (järjestely ”B”) valaisevan pinnan vertailukeskipisteen ja traktorin kokonaispituuden eturajan osoittavan poikittaistason välinen etäisyys ei saa normaalisti olla yli 1 800 mm. Jos näkyvyyskulmien vähimmäisarvojen noudattaminen ei ole mahdollista traktorin rakenteeseen liittyvistä syistä, kyseinen etäisyys voidaan pidentää 2 600 mm:ksi.

Järjestelyssä ”C” edellytetään luokan 5 suuntavalaisimia ainoastaan silloin, kun luokkien 1 ja 2 suuntavalaisimien välinen etäisyys pituussuunnassa on yli 6 m.

| 6.5.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.5.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| | Vaakakulmat: Ks. järjestelyä kuvaavat piirrokset.
  Järjestelyissä ”B” ja ”C” ei saisi ylittää toistavan sivusuuntavalaisimen näkyvyydessä taaksepäin olevalle kuolleelle kulmalle annettua arvoa 5°. Arvoa voidaan suurentaa 10°:seen, jos 5°:n raja-arvoa ei voida noudattaa.
  Järjestelyssä ”D” voidaan etusuuntavalaisimen näkyvyyskulmalle eteenpäin annettua arvoa 10° pienentää 3°:seen traktoreilla, joiden kokonaisleveys on enintään 1 400 mm. |
| --- | --- |

Vaakakulmat: Ks. järjestelyä kuvaavat piirrokset.

Järjestelyissä ”B” ja ”C” ei saisi ylittää toistavan sivusuuntavalaisimen näkyvyydessä taaksepäin olevalle kuolleelle kulmalle annettua arvoa 5°. Arvoa voidaan suurentaa 10°:seen, jos 5°:n raja-arvoa ei voida noudattaa.

Järjestelyssä ”D” voidaan etusuuntavalaisimen näkyvyyskulmalle eteenpäin annettua arvoa 10° pienentää 3°:seen traktoreilla, joiden kokonaisleveys on enintään 1 400 mm.

| | Pystykulmat: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.
  Vaakatason alapuolella oleva pystykulma voidaan pienentää 10°:seen, kun kyseessä ovat järjestelyjen ”B” ja ”C” toistavat sivusuuntavalaisimet, jos ne ovat alle 1 900 mm:n korkeudella. Sama koskee järjestelyjen B ja D luokkaan 1 kuuluvia suuntavalaisimia. |
| --- | --- |

Pystykulmat: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella oleva pystykulma voidaan pienentää 10°:seen, kun kyseessä ovat järjestelyjen ”B” ja ”C” toistavat sivusuuntavalaisimet, jos ne ovat alle 1 900 mm:n korkeudella. Sama koskee järjestelyjen B ja D luokkaan 1 kuuluvia suuntavalaisimia.

| 6.5.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.5.5

SUUNTAAMINEN

Jos valaisimen valmistaja on antanut asennusta koskevia erityisiä vaatimuksia, niitä on noudatettava.

| 6.5.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.5.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

yhden tai useamman valaisimen kanssa, jotka eivät saa olla peitettyjä.

| 6.5.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.5.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muun valaisimen kanssa lukuun ottamatta 6.5.2 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä.

| 6.5.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.5.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

ainoastaan pysäköintivalaisimen kanssa, ja ainoastaan silloin, kun kyseessä ovat luokkaan 5 kuuluvat suuntavalaisimet.

| 6.5.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.5.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle muista valaisimista riippumatta. Kaikkien traktorin samalla puolella sijaitsevien suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle ja pois päältä yhden hallintalaitteen avulla ja niiden on vilkuttava vaiheittain.

| 6.5.10 | TOIMINTAILMAISIN |
| --- | --- |

6.5.10

TOIMINTAILMAISIN

Toimintaa osoittava ilmaisin on pakollinen kaikilla suuntavalaisimilla, joita kuljettaja ei voi nähdä suoraan. Se voi olla optinen laite tai äänimerkki tai molemmat.

Jos se on optinen, sen on oltava vilkkuva valo, joka sammuu tai palaa yhtäjaksoisesti tai jonka vilkkumistaajuus muuttuu selvästi, jos jonkin suuntavalaisimen, joka ei ole toistava suuntavalaisin, toiminta häiriytyy. Jos se muodostuu ainoastaan äänimerkistä, sen on oltava selvästi kuuluva ja sen taajuuden on muututtava selvästi toimintahäiriön ilmetessä.

Jos traktori on varustettu vetämään perävaunua, se on varustettava perävaunujen suuntavalaisimien osalta erityisellä optisella toimintailmaisimella, jollei vetoajoneuvon ilmaisimen avulla voida havaita näin muodostetun traktoriyhdistelmän suuntavalaisimissa ilmeneviä vikoja.

| 6.5.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.5.11

MUUT VAATIMUKSET

Valaisimien on oltava vilkkuvia valoja, jotka syttyvät ja sammuvat 90 ± 30 kertaa minuutissa. Valomerkin näkymiseen saa kulua suuntavalon hallintalaitteen käytöstä enintään yksi sekunti ja sen on lakattava näkymästä viimeistään puolentoista sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä.

Jos traktorin on sallittua vetää perävaunua, traktorin suuntavalaisimien hallintalaitteen on vaikutettava myös perävaunun suuntavalaisimiin.

Muun vian kuin oikosulun ilmetessä yhdessä suuntavalaisimessa muiden suuntavalaisimien täytyy vilkkua edelleen, mutta vilkkumistaajuus voi tässä tilanteessa olla erilainen kuin erittelyssä.

HÄTÄVILKKU

| 6.6.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.6.1

LUKUMÄÄRÄ

6.5 kohdan vastaavien alakohtien mukaisesti.

| 6.6.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.6.2

JÄRJESTELY

| 6.6.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.6.3

SIJAINTI

| 6.6.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.6.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

| 6.6.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.6.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

| 6.6.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.6.3.3

PITUUSSUUNNASSA

| 6.6.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.6.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| 6.6.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.6.5

SUUNTAAMINEN

| 6.6.6 | VOI/EI VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.6.6

VOI/EI VOI OLLA ”RYHMITETTY”

| 6.6.7 | VOI/EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.6.7

VOI/EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

| 6.6.8 | VOI/EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.6.8

VOI/EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

| 6.6.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.6.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Varoitusmerkin on toimittava erillisellä käyttökytkimellä, joka mahdollistaa kaikkien suuntavalojen vilkkumisen samassa tahdissa.

| 6.6.10 | SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN |
| --- | --- |

6.6.10

SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN

Vilkkuva varoitusvalo, joka voi toimia yhdessä 6.5.10 kohdassa tarkoitettujen ilmaisimien kanssa.

| 6.6.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.6.11

MUUT VAATIMUKSET

Kuten 6.5.11 kohdassa on eritelty. Jos traktori on varustettu vetämään perävaunua, hätävilkun hallintalaitteella on saatava myös perävaunun suuntavalaisimet toimimaan. Hätävilkun on voitava toimia, vaikka moottorin käynnistys- ja pysäytyslaite on asennossa, jossa moottorin käynnistäminen on mahdotonta.

JARRUVALAISIN

| 6.7.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.7.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi.

| 6.7.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.7.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.7.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.7.3

SIJAINTI

| 6.7.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.7.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Vähintään 500 mm:n päässä toisistaan. Tämä etäisyys voidaan lyhentää 400 mm:iin, jos traktorin kokonaisleveys on alle 1 400 mm.

| 6.7.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.7.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Maanpinnan yläpuolella: vähintään 400 mm ja enintään 1 900 mm tai enintään 2 100 mm, jos ajoneuvon rakenteen vuoksi ei ole mahdollista noudattaa 1 900 mm:n rajaa.

| 6.7.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.7.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisvaatimuksia.

| 6.7.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.7.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Vaakakulma: Vaakakulma: 45° ulospäin ja sisäänpäin.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan pienentää 10° seen, jos valaisin sijaitsee alle 1 500 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja 5° seen, jos tämä korkeus on alle 750 mm.

| 6.7.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.7.5

SUUNTAAMINEN

Taaksepäin.

| 6.7.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.7.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

yhden tai useamman takavalaisimen kanssa.

| 6.7.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.7.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

toisen valaisimen kanssa.

| 6.7.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.7.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

takavalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.

| 6.7.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.7.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

on sytyttävä, kun ajojarrua käytetään.

| 6.7.10 | TOIMINTAILMAISIN |
| --- | --- |

6.7.10

TOIMINTAILMAISIN

Vapaavalintainen. Jos toimintailmaisin on, sen on oltava vilkkumaton varoitusvalaisin, joka syttyy peruutusvalojen toiminnan häiriytyessä.

| 6.7.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.7.11

MUUT VAATIMUKSET

Peruutusvalaisimien valonvoimakkuuden on oltava selvästi suurempi kuin takasuuntavalaisimien.

ETUVALAISIN

| 6.8.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.8.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi tai neljä (ks. 6.8.3.2 kohta).

| 6.8.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.8.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.8.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.8.3

SIJAINTI

| 6.8.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.8.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Kauimpana traktorin pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon äärimmäisestä ulkoreunasta.

Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 500 mm.

| 6.8.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.8.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Maanpinnan yläpuolella vähintään 400 mm mutta enintään 1 900 mm tai enintään 2 100 mm, jos korirakenteen muotoon liittyvistä syistä 1 900 mm ei ole mahdollinen.

Jos traktori on varustettu siirrettävien laitteiden asentamiseksi niiden etuosaan, mikä saattaa aiheuttaa pakollisten etuvalaisimien peittymisen, voidaan enintään 3 000 mm:n korkeudelle asentaa kaksi lisäetuvalaisinta.

| 6.8.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.8.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia, jos valaisimet on suunnattu eteenpäin ja 6.8.4 kohdassa määritellyt geometrisen näkyvyyden kulmat säilyvät.

| 6.8.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.8.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| | Vaakakulma
  Kaksi etuvalaisinta: 10° sisäänpäin ja 80° ulospäin. Sisäänpäin olevaa 10°:n kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos 10°:n kulma ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä. Traktoreilla, joiden kokonaisleveys on enintään 1 400 mm, kulmaa voidaan pienentää 3°:seen, jos 10°:n kulma ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

Vaakakulma

Kaksi etuvalaisinta: 10° sisäänpäin ja 80° ulospäin. Sisäänpäin olevaa 10°:n kulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos 10°:n kulma ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä. Traktoreilla, joiden kokonaisleveys on enintään 1 400 mm, kulmaa voidaan pienentää 3°:seen, jos 10°:n kulma ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä.

| | Pystykulma
  15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan pienentää 10°:seen, jos valaisin on maanpinnan yläpuolella alle 1 900 mm:n korkeudella, ja 5°:seen, jos se on alle 750 mm:n korkeudella. |
| --- | --- |

Pystykulma

15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan pienentää 10°:seen, jos valaisin on maanpinnan yläpuolella alle 1 900 mm:n korkeudella, ja 5°:seen, jos se on alle 750 mm:n korkeudella.

| 6.8.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.8.5

SUUNTAAMINEN

Eteenpäin.

| 6.8.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.8.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

minkä tahansa muun etuvalaisimen kanssa.

| 6.8.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.8.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muiden valaisimien kanssa.

| 6.8.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.8.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

muiden etuvalaisimien kanssa.

| 6.8.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.8.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.8.10 | ILMAISIN |
| --- | --- |

6.8.10

ILMAISIN

Pakollinen. Tämä ilmaisin ei saa vilkkua. Sitä ei vaadita, jos kojetaulun valaistus voidaan sytyttää vain samanaikaisesti etuvalaisimien kanssa.

TAKAVALAISIN

| 6.9.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.9.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi.

| 6.9.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.9.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.9.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.9.3

SIJAINTI

| 6.9.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.9.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Kauimpana traktorin pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä traktorin äärimmäisestä ulkoreunasta.

Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 500 mm. Etäisyys voidaan lyhentää 400 mm:iin, jos traktorin kokonaisleveys on alle 1 400 mm.

| 6.9.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.9.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Maanpinnan yläpuolella vähintään 400 mm, mutta enintään 1 900 mm (poikkeuksellisesti 2 100 mm, jos 1 900 mm:n etäisyys ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä).

| 6.9.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.9.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisvaatimuksia.

| 6.9.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.9.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| | Vaakakulma
  Kaksi takavalaisinta: | joko 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin |
| --- | --- | --- |

Vaakakulma

Kaksi takavalaisinta:

joko 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin

| | tai 80° sisäänpäin ja 45° ulospäin. |
| --- | --- |

tai 80° sisäänpäin ja 45° ulospäin.

| | Pystykulma
  15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason alapuolella olevaa kulmaa voidaan pienentää 10°:seen, jos valaisin on maanpinnan yläpuolella alle 1 900 mm:n korkeudella, ja 5°:seen, jos se on alle 750 mm:n korkeudella. |
| --- | --- |

Pystykulma

15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Vaakatason alapuolella olevaa kulmaa voidaan pienentää 10°:seen, jos valaisin on maanpinnan yläpuolella alle 1 900 mm:n korkeudella, ja 5°:seen, jos se on alle 750 mm:n korkeudella.

| 6.9.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.9.5

SUUNTAAMINEN

Taaksepäin.

| 6.9.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.9.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

minkä tahansa muun takavalaisimen kanssa.

| 6.9.7 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.9.7

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

takarekisterikilven valaisimen kanssa.

| 6.9.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.9.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

jarru-, takasumu- tai pysäköintivalaisimen kanssa.

| 6.9.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.9.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.9.10 | SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN |
| --- | --- |

6.9.10

SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN

Ilmaisin on yhdistettävä etuvalaisimien ilmaisimeen. Tämä ilmaisin ei saa vilkkua. Sitä ei vaadita, jos kojetaulun valaistus voidaan sytyttää vain samanaikaisesti etuvalaisimien kanssa.

TAKASUMUVALAISIN

| 6.10.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.10.1

LUKUMÄÄRÄ

Yksi tai kaksi.

| 6.10.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.10.2

JÄRJESTELY

Järjestelyn on täytettävä geometriselle näkyvyydelle asetetut ehdot.

| 6.10.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.10.3

SIJAINTI

| 6.10.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.10.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Jos takasumuvalaisimia on vain yksi, sen on sijaittava traktorin pituussuuntaisella keskitasolla tai pituussuuntaisen keskitason vastakkaisella puolella siihen nähden, kummanpuoleinen liikenne rekisteröintimaassa on. Takasumuvalaisimen ja jarruvalaisimen välisen etäisyyden on aina oltava yli 100 mm.

| 6.10.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.10.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Maanpinnan yläpuolella vähintään 250 mm, mutta enintään 1 900 mm tai enintään 2 100 mm, jos 1 900 mm:n etäisyys ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä.

| 6.10.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.10.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisvaatimuksia.

| 6.10.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.10.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Vaakakulma: 25° sisäänpäin ja ulospäin.

Pystykulma: 5° vaakatason ylä- ja alapuolella.

| 6.10.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.10.5

SUUNTAAMINEN

Taaksepäin.

| 6.10.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.10.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

minkä tahansa muun takavalaisimen kanssa.

| 6.10.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.10.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muiden valaisimien kanssa.

| 6.10.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.10.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

takavalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.

| 6.10.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.10.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Sähkökytkentöjen on oltava sellaiset, että takasumuvalaisin voi olla päällä vain, jos lähivalaisimet tai kaukovalaisimet ja etusumuvalaisimet tai jokin niiden yhdistelmä on kytkettynä päälle. Niiden on oltavat sellaiset, että takasumuvalaisin voi päälle kytkettynä toimia yhdessä kaukovalaisimien, lähivalaisimien ja etusumuvalaisimien kanssa. Kun takasumuvalaisin on kytkettynä päälle, se ei saa sammua kaukovalaisimien tai lähivalaisimien hallintalaitetta käytettäessä.

Jos traktorissa on etusumuvalaisimet, takasumuvalaisin on voitava sammuttaa etusumuvalaisimista riippumatta.

| 6.10.10 | SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN |
| --- | --- |

6.10.10

SULJETUN VIRTAPIIRIN ILMAISIN

Pakollinen. Erillinen, kiinteävoimakkuuksinen merkkivalo.

PYSÄKÖINTIVALAISIN

| 6.11.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.11.1

LUKUMÄÄRÄ

Järjestelyn mukaan.

| 6.11.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.11.2

JÄRJESTELY

Joko kaksi etuvalaisinta ja kaksi takavalaisinta tai yksi valaisin kummallakin puolella.

| 6.11.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.11.3

SIJAINTI

| 6.11.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.11.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Kauimpana traktorin pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä traktorin äärimmäisestä ulkoreunasta. Kun kyseessä on valaisinpari, valaisimien on sijaittava symmetrisesti traktorin pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

| 6.11.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.11.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Maanpinnan yläpuolella vähintään 400 mm ja enintään 1 900 mm (tai enintään 2 100 mm, jos 1 900 mm:n korkeus ei ole mahdollinen korirakenteen muotoon liittyvistä syistä).

| 6.11.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.11.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.11.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.11.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Vaakakulma: 45° ulospäin, eteenpäin ja taaksepäin.

Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella oleva pystykulma voidaan pienentää 10°:seen, jos valaisin sijaitsee alle 1 900 mm:n korkeudella maanpinnasta, ja 5°:seen, jos korkeus on alle 750 mm.

| 6.11.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.11.5

SUUNTAAMINEN

Valaisimet on suunnattava siten, että ne täyttävät näkyvyydelle eteenpäin ja taaksepäin asetetut vaatimukset.

| 6.11.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.11.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

minkä tahansa muun valaisimen kanssa.

| 6.11.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.11.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muiden valaisimien kanssa.

| 6.11.8 | VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.11.8

VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

edessä etuvalaisimien, lähivalaisimien, kaukovalaisimien ja etusumuvalaisimien kanssa,

takana takavalaisimien, jarruvalaisimien ja takasumuvalaisimien kanssa,

luokkaan 5 kuuluvien suuntavalaisimien kanssa.

| 6.11.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.11.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Sähkökytkentöjen on oltava sellaiset, että pysäköintivalaisin (pysäköintivalaisimet) voidaan sytyttää traktorin samalla puolella sijaitsevista muista valaisimista riippumatta.

| 6.11.10 | ILMAISIN |
| --- | --- |

6.11.10

ILMAISIN

Vapaavalintainen. Jos ilmaisin on, ei saa olla mahdollisuutta sekoittaa sitä etu- ja takavalaisimien ilmaisimeen.

| 6.11.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.11.11

MUUT VAATIMUKSET

Valaisintoiminto voidaan myös toteuttaa kytkemällä samanaikaisesti päälle traktorin jommallakummalla puolella olevat etu- ja takavalaisimet.

ÄÄRIVALAISIN

| 6.12.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.12.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi eteenpäin ja kaksi taaksepäin näkyvää.

| 6.12.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.12.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.12.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.12.3

SIJAINTI

| 6.12.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.12.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Mahdollisimman lähellä traktorin äärimmäistä ulkoreunaa.

| 6.12.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.12.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Mahdollisimman korkealla kuitenkin niin, että sijaintia leveyssuunnassa ja valaisimien symmetriaa koskevat vaatimukset täyttyvät.

| 6.12.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.12.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisvaatimuksia.

| 6.12.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.12.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

Vaakakulma: 80° ulospäin.

Pystykulma: 5° vaakatason yläpuolella ja 20° vaakatason alapuolella.

| 6.12.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.12.5

SUUNTAAMINEN

Valaisimet on suunnattava siten, että ne täyttävät näkyvyydelle eteenpäin ja taaksepäin asetetut vaatimukset.

| 6.12.6 | EI VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.12.6

EI VOI OLLA ”RYHMITETTY”

| 6.12.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.12.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

muiden valaisimien kanssa.

| 6.12.8 | EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.12.8

EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

| 6.12.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.12.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.12.10 | ILMAISIN |
| --- | --- |

6.12.10

ILMAISIN

Pakollinen

| 6.12.11 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.12.11

MUUT VAATIMUKSET

Jos kaikki muut vaatimukset täyttyvät, traktorin samalla puolella sijaitsevat eteen- ja taaksepäin näkyvät valaisimet saavat olla samassa laitteessa. Äärivalaisimen sijainnin suhteessa saman puolen etu- tai takavalaisimeen on oltava sellainen, että kyseisten kahden valaisimen valaisevien pintojen lähimpänä toisiaan olevien pisteiden projektioiden välinen etäisyys poikittaisella pystytasolla on vähintään 200 mm.

TYÖVALAISIN

| 6.13.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.13.1

LUKUMÄÄRÄ

| 6.13.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.13.2

JÄRJESTELY

| 6.13.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.13.3

SIJAINTI

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.13.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.13.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| 6.13.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.13.5

SUUNTAAMINEN

| 6.13.6 | EI VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.13.6

EI VOI OLLA ”RYHMITETTY”

| 6.13.7 | EI VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.13.7

EI VOI OLLA ”YHDISTETTY”

toisen valaisimen kanssa.

| 6.13.8 | EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.13.8

EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

| 6.13.9 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.13.9

SÄHKÖKYTKENNÄT

Valaisin voi toimia erillään muista valaisimista riippumatta.

| 6.13.10 | ILMAISIN |
| --- | --- |

6.13.10

ILMAISIN

Pakollinen.

TAKAHEIJASTIN, MUU KUIN KOLMION MUOTOINEN

| 6.14.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.14.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi tai neljä.

| 6.14.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.14.2

JÄRJESTELY

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.14.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.14.3

SIJAINTI

| 6.14.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.14.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Lukuun ottamatta 6.14.4.1 kohdassa määrättyä, kauimpana traktorin pituussuuntaisesta keskitasosta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä traktorin äärimmäisestä ulkoreunasta. Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Tämä etäisyys voidaan pienentää 400 mm:iin, jos traktorin kokonaisleveys on pienempi kuin 1 300 mm.

| 6.14.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.14.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Lukuun ottamatta 6.14.4.1 kohdassa määrättyä, vähintään 400 mm mutta enintään 900 mm maanpinnan yläpuolella. Ylärajaa voidaan kuitenkin nostaa 1 200 mm:iin, jos 900 mm:n korkeus ei ole mahdollinen ilman kiinnityslaitteita, jotka voivat helposti vahingoittua tai taipua.

| 6.14.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.14.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Ei erityisiä vaatimuksia.

| 6.14.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.14.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| | Vaakakulma 30° sisäänpäin ja ulospäin. |
| --- | --- |

Vaakakulma 30° sisäänpäin ja ulospäin.

| | Pystykulma 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.
  Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan pienentää 5°:seen, jos heijastin on alle 750 mm:n korkeudella. |
| --- | --- |

Pystykulma 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan pienentää 5°:seen, jos heijastin on alle 750 mm:n korkeudella.

6.14.4.1

Jos edellä esitettyjä sijainti- ja näkyvyysvaatimuksia on mahdoton noudattaa, voidaan asentaa neljä heijastinta seuraavien asennuserittelyjen mukaisesti:

6.14.4.1.1

Kaksi heijastinta, jotka saavat olla enintään 900 mm:n korkeudella maanpinnasta. Kyseistä ylärajaa voidaan kuitenkin nostaa 1 200 mm:iin, jos 900 mm:n korkeus ei ole mahdollinen ilman kiinnityslaitteita, jotka voivat helposti vahingoittua tai taipua.

Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 300 mm, ja näkyvyyden pystykulman on oltava 15° vaakatason yläpuolella.

6.14.4.1.2

Kahden muun heijastimen on sijaittava enintään 2 100 mm:n korkeudella maanpinnasta ja niiden on täytettävä 6.14.3.1 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 6.14.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.14.5

SUUNTAAMINEN

Taaksepäin.

| 6.14.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.14.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

Minkä tahansa muun valaisimen kanssa.

| 6.14.7 | MUUT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

6.14.7

MUUT VAATIMUKSET

Heijastimen valaisevalla pinnalla voi olla yhteisiä osia minkä tahansa muun takavalaisimen valaisevan pinnan kanssa.

SIVUHEIJASTIMET, MUU KUIN KOLMION MUOTOINEN

| 6.15.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.15.1

LUKUMÄÄRÄ

Kaksi tai neljä.

| 6.15.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.15.2

JÄRJESTELY

Yksi tai kaksi traktorin kummallakin sivulla, jos traktorin kokonaispituus on 6 m. Kaksi traktorin kummallakin sivulla, jos traktorin kokonaispituus on yli 6 m. Heijastava pinta on asennettava ajoneuvon pituusakselin suuntaiseen pystytasoon (enimmäispoikkeama 10°).

| 6.15.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.15.3

SIJAINTI

| 6.15.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.15.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

Ei erityisvaatimuksia.

| 6.15.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.15.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

Vähintään 400 mm ja enintään 900 mm maanpinnan yläpuolella. Ylärajaa voidaan kuitenkin nostaa 1 200 mm:iin, jos 900 mm:n korkeus ei ole mahdollinen ilman kiinnityslaitteita, jotka voivat helposti vahingoittua tai taipua.

| 6.15.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.15.3.3

PITUUSSUUNNASSA

Yksi heijastin saa olla enintään 3 m:n etäisyydellä traktorin etumaisesta pisteestä, ja joko sama heijastin tai toinen heijastin saa olla enintään 3 m:n etäisyydellä traktorin takimmaisesta pisteestä.

Traktorin samalla puolella sijaitsevan kahden heijastimen välinen etäisyys saa olla enintään 6 m.

| 6.15.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.15.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| | Vaakakulma 20° eteenpäin ja taaksepäin. |
| --- | --- |

Vaakakulma 20° eteenpäin ja taaksepäin.

| | Pystykulma 10° vaakatason ylä- ja alapuolella. |
| --- | --- |

Pystykulma 10° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan pienentää 5°:seen, jos heijastin on alle 750 mm:n korkeudella.

TAKAREKISTERIKILVEN VALAISIN

| 6.16.1 | LUKUMÄÄRÄ |
| --- | --- |

6.16.1

LUKUMÄÄRÄ

Sellainen, että laite valaisee takarekisterikilvelle varatun tilan.

| 6.16.2 | JÄRJESTELY |
| --- | --- |

6.16.2

JÄRJESTELY

| 6.16.3 | SIJAINTI |
| --- | --- |

6.16.3

SIJAINTI

| 6.16.3.1 | LEVEYSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.16.3.1

LEVEYSSUUNNASSA

| 6.16.3.2 | KORKEUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.16.3.2

KORKEUSSUUNNASSA

| 6.16.3.3 | PITUUSSUUNNASSA |
| --- | --- |

6.16.3.3

PITUUSSUUNNASSA

| 6.16.4 | GEOMETRINEN NÄKYVYYS |
| --- | --- |

6.16.4

GEOMETRINEN NÄKYVYYS

| 6.16.5 | SUUNTAAMINEN |
| --- | --- |

6.16.5

SUUNTAAMINEN

| 6.16.6 | VOI OLLA ”RYHMITETTY” |
| --- | --- |

6.16.6

VOI OLLA ”RYHMITETTY”

yhden tai useamman takavalaisimen kanssa.

| 6.16.7 | VOI OLLA ”YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.16.7

VOI OLLA ”YHDISTETTY”

takavalaisimien kanssa.

| 6.16.8 | EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY” |
| --- | --- |

6.16.8

EI VOI OLLA ”RAKENTEELLISESTI YHDISTETTY”

minkään muun valaisimen kanssa.

| 6.16.9 | ILMAISIN |
| --- | --- |

6.16.9

ILMAISIN

Vapaavalintainen. Jos sellainen on, kyseisen toiminnon suorittaa etu- ja takavalaisimia varten vaadittu ilmaisin.

| 6.16.10 | SÄHKÖKYTKENNÄT |
| --- | --- |

6.16.10

SÄHKÖKYTKENNÄT

Takarekisterikilven valaisin saa syttyä ainoastaan samanaikaisesti takavalaisimien kanssa.

7.   AJONEUVOTYYPPIÄ TAI VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUSTA KOSKEVAN HYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET JA LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Ajoneuvotyyppiin tai sen valaisinten tai merkkivalolaitteiden asennukseen taikka edellä 3.2.2 kohdassa mainittuun luetteloon tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Yksikkö voi sitten joko:






  7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa on edelleen vaatimusten mukainen; tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Ajoneuvotyyppiin tai sen valaisinten tai merkkivalolaitteiden asennukseen taikka edellä 3.2.2 kohdassa mainittuun luetteloon tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Yksikkö voi sitten joko:

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa on edelleen vaatimusten mukainen; tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 7.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, muutokset eritellen, annetaan tiedoksi 4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

7.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, muutokset eritellen, annetaan tiedoksi 4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 7.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen osapuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen osapuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 8.1 | Kaikkien tämän säännön mukaisesti hyväksyntämerkillä varustettujen ajoneuvojen on valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen ja ominaisuuksien osalta oltava hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisia. |
| --- | --- |

8.1

Kaikkien tämän säännön mukaisesti hyväksyntämerkillä varustettujen ajoneuvojen on valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen ja ominaisuuksien osalta oltava hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisia.

| 8.2 | Edellä olevassa 8.1 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden todentamiseksi on tehtävä riittävä määrä pistokokeita sarjavalmisteisille ajoneuvoille, jotka on varustettu tämän säännön edellyttämällä hyväksyntämerkillä. |
| --- | --- |

8.2

Edellä olevassa 8.1 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden todentamiseksi on tehtävä riittävä määrä pistokokeita sarjavalmisteisille ajoneuvoille, jotka on varustettu tämän säännön edellyttämällä hyväksyntämerkillä.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Ajoneuvotyypille tämän säännön nojalla myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8.1 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos valittu (valitut) ajoneuvo(t) ei(vät) läpäise 8 kohdassa tarkoitettuja testejä. |
| --- | --- |

9.1

Ajoneuvotyypille tämän säännön nojalla myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8.1 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos valittu (valitut) ajoneuvo(t) ei(vät) läpäise 8 kohdassa tarkoitettuja testejä.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos tyyppihyväksynnän haltija lopettaa tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava asiasta hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja sellaisten hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella 4).

(2)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät UNECE-tunnuksin), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50 ja Etelä-Korea 51, Malesia 52, Thaimaa 53, 54 ja 55 (antamatta) ja Montenegro 56. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen osapuolille.

(3)  Valaisimien lähettämän valon värikoordinaattien mittaus ei sisälly tähän sääntöön.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

MALLI A

(Ks. tämän säännön 4.4 kohta)

Image

Yllä olevasta maatalous- tai metsätraktoriin kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen traktorityyppi on hyväksytty valaisinten ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta Alankomaissa (E4) säännön nro 86 nojalla. Hyväksyntänumero ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 86 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

MALLI B

(Ks. tämän säännön 4.5 kohta)

Image

Edellä esitetystä maatalous- tai metsätraktoriin kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen traktorityyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 86 ja säännön nro 33 (1) nojalla. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksymisten myöntämispäivinä sääntö nro 86 oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntöön nro 33 sisältyi jo muutossarja 02.

---

(1)  Jälkimmäinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

2.6–2.10 KOHDASSA KÄYTETTYJEN TERMIEN MÄÄRITTELY

Image

---

LIITE 4

VALAISIMIEN NÄKYVYYS

(ks. tämän säännön 5.10 kohta.)

Kuva 1

Punaisen valaisimen näkyvyys eteen

Image

Kuva 2

Valkoisen valon näkyvyys taakse

Image

---

LIITE 5

SUUNTAVALAISIMET

GEOMETRINEN NÄKYVYYS (ks. 6.5.2 kohta)

Järjestely A

Image

Järjestely B

Image

Järjestely C

Image

Järjestely D

Image

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 257/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 257/231

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 106 – Maatalousajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää koskevista yhdenmukaisista vaatimuksista

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin saakka:

Täydennys nro 8 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 17. maaliskuuta 2010

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rengastyypin muuttaminen ja hyväksynnän laajennus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten testauslaboratorioiden sekä hallintoviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite 1 – | Ilmoitus säännön nro 106 mukaisesta moottoriajoneuvon ilmarengastyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai rengastyypin tuotannon lopettamisesta |
| --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | Hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Renkaan merkinnät |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Luettelo kantavuusluvuista (LI) ja vastaavista suurimmista massoista (kg) |
| --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Rengaskokoa vastaava teoreettinen vanne, ulkohalkaisija ja renkaan nimellinen poikkileikkaus |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Testimenetelmä renkaan koon mittaamiseksi |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Liite 7 – | Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan |
| --- | --- |

Liite 7 –

| Liite 8 – | Testausmenettely renkaan puhkeamiskestävyyden arvioimiseksi |
| --- | --- |

Liite 8 –

| Liite 9 – | Kantavuus-nopeustestin testausmenettely |
| --- | --- |

Liite 9 –

| Liite 10 – | Renkaan luokituskoodi |
| --- | --- |

Liite 10 –

| Liite 11 – | Esimerkki renkaan molempien sivujen ulkopintaan merkittävästä kuvamerkistä, joka ilmoittaa selvästi renkaan jalkaosaan kohdistuvan suurimman ilmanpaineen, jota ei saa ylittää rengasta asennettaessa |
| --- | --- |

Liite 11 –

1.   SOVELTAMISALA

Tämä asetus koskee uusia ilmarenkaita, jotka on suunniteltu ensisijaisesti, mutta ei ainoastaan, maa- ja metsätalouden ajoneuvoja (T-kategorian moottorikäyttöiset ajoneuvot), maatalouskoneita (moottorikäyttöisiä ja vedettäviä) sekä maatalousajoneuvojen perävaunuja varten ja jotka on merkitty nopeusluokkamerkillä, joka vastaa enintään 65 km/h nopeutta (nopeustunnus D).

Se ei koske rengastyyppejä, jotka on suunniteltu ensisijaisesti muihin tarkoituksiin, kuten

| a) | rakennusalan sovelluksiin (renkaat, joissa on merkintä ”Industrial” tai ”IND” tai ”R4” tai ”F3”) |
| --- | --- |

a)

rakennusalan sovelluksiin (renkaat, joissa on merkintä ”Industrial” tai ”IND” tai ”R4” tai ”F3”)

| b) | maansiirtolaitteisiin |
| --- | --- |

b)

maansiirtolaitteisiin

| c) | trukkeihin. |
| --- | --- |

c)

trukkeihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ‘Maatalousrenkaan tyypillä’ tarkoitetaan sellaisten renkaiden muodostamaa luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, esimerkiksi seuraavien seikkojen osalta:






  2.1.1 | valmistaja |
| --- | --- | --- |

2.1

‘Maatalousrenkaan tyypillä’ tarkoitetaan sellaisten renkaiden muodostamaa luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, esimerkiksi seuraavien seikkojen osalta:

2.1.1

valmistaja

| 2.1.2 | renkaan kokomerkintä |
| --- | --- |

2.1.2

renkaan kokomerkintä

| 2.1.3 | käyttöluokka






  a) | traktori – ohjaava pyörä |
| --- | --- | --- |

2.1.3

käyttöluokka

a)

traktori – ohjaava pyörä

| b) | traktori – vetävä pyörä – tavanomainen kulutuspinta |
| --- | --- |

b)

traktori – vetävä pyörä – tavanomainen kulutuspinta

| c) | traktori – vetävä pyörä – erikoiskulutuspinta |
| --- | --- |

c)

traktori – vetävä pyörä – erikoiskulutuspinta

| d) | laite – veto |
| --- | --- |

d)

laite – veto

| e) | laite – perävaunu |
| --- | --- |

e)

laite – perävaunu

| f) | laite – muut sovellukset |
| --- | --- |

f)

laite – muut sovellukset

| g) | metsätyökoneet – tavanomainen kulutuspinta |
| --- | --- |

g)

metsätyökoneet – tavanomainen kulutuspinta

| h) | metsätyökoneet – erikoiskulutuspinta |
| --- | --- |

h)

metsätyökoneet – erikoiskulutuspinta

| 2.1.4 | rakenne (ristikudos, puolivyö, vyö) |
| --- | --- |

2.1.4

rakenne (ristikudos, puolivyö, vyö)

| 2.1.5 | nopeusluokkatunnus |
| --- | --- |

2.1.5

nopeusluokkatunnus

| 2.1.6 | kantavuusluku |
| --- | --- |

2.1.6

kantavuusluku

| 2.1.7 | renkaan poikkileikkaus |
| --- | --- |

2.1.7

renkaan poikkileikkaus

| 2.2 | Lisätietoja seuraavien termien tarkoitteista annetaan lisäyksessä 1 olevassa havainnollistavassa kuvassa. |
| --- | --- |

2.2

Lisätietoja seuraavien termien tarkoitteista annetaan lisäyksessä 1 olevassa havainnollistavassa kuvassa.

| 2.3 | Renkaan ‘rakenteella’ tarkoitetaan renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan:






  2.3.1 | ‘ristikudos’ tai ‘puolivyö’ kuvaa renkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden |
| --- | --- | --- |

2.3

Renkaan ‘rakenteella’ tarkoitetaan renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Erityisesti seuraavat rakenteet erotetaan:

2.3.1

‘ristikudos’ tai ‘puolivyö’ kuvaa renkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi alle 90 asteen vuorokulmiin kulutuspinnan keskiviivaan nähden

| 2.3.2 | ‘ristikudosvyö’ kuvaa ristikudostyyppistä renkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä koordimateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia |
| --- | --- |

2.3.2

‘ristikudosvyö’ kuvaa ristikudostyyppistä renkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä koordimateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia

| 2.3.3 | ‘vyö’ kuvaa renkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö. |
| --- | --- |

2.3.3

‘vyö’ kuvaa renkaan rakennetta, jossa koordit ulottuvat renkaan jalkaosiin ja jossa ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden ja jossa runkoa vakauttaa venymätön kehävyö.

| 2.4 | ‘Renkaan jalkaosalla’ tarkoitetaan renkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa. |
| --- | --- |

2.4

‘Renkaan jalkaosalla’ tarkoitetaan renkaan osaa, joka on muodoltaan ja rakenteeltaan sellainen, että se sopii vanteeseen ja pitää renkaan vanteessa.

| 2.5 | ‘Koordilla’ tarkoitetaan säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen renkaassa. |
| --- | --- |

2.5

‘Koordilla’ tarkoitetaan säikeitä, jotka muodostavat koordikerrosten kudoksen renkaassa.

| 2.6 | ‘Koordikerroksella’ tarkoitetaan kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta. |
| --- | --- |

2.6

‘Koordikerroksella’ tarkoitetaan kumipäällysteisten samansuuntaisten koordien muodostamaa kerrosta.

| 2.7 | ‘Rungolla’ tarkoitetaan renkaan osaa, joka ei ole kulutuspintaa eikä kumisia sivuja ja joka täytettynä kannattaa kuorman. |
| --- | --- |

2.7

‘Rungolla’ tarkoitetaan renkaan osaa, joka ei ole kulutuspintaa eikä kumisia sivuja ja joka täytettynä kannattaa kuorman.

| 2.8 | ‘Kulutuspinnalla’ tarkoitetaan sitä osaa renkaasta, joka koskettaa maahan. |
| --- | --- |

2.8

‘Kulutuspinnalla’ tarkoitetaan sitä osaa renkaasta, joka koskettaa maahan.

| 2.9 | ‘Sivupinnalla’ tarkoitetaan sitä renkaan osaa, joka on näkyvillä, kun vanteeseen asennettua rengasta tarkastellaan sivulta, kulutuspintaa lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

2.9

‘Sivupinnalla’ tarkoitetaan sitä renkaan osaa, joka on näkyvillä, kun vanteeseen asennettua rengasta tarkastellaan sivulta, kulutuspintaa lukuun ottamatta.

| 2.10 | ‘Poikkileikkauksen leveydellä (S)’ tarkoitetaan paineistetun renkaan kylkien ulkopintojen välistä lineaarista etäisyyttä ilman merkinnöistä, koristeista tai suojaavista nauhoista tai ulokkeista johtuvia ulkonemia. |
| --- | --- |

2.10

‘Poikkileikkauksen leveydellä (S)’ tarkoitetaan paineistetun renkaan kylkien ulkopintojen välistä lineaarista etäisyyttä ilman merkinnöistä, koristeista tai suojaavista nauhoista tai ulokkeista johtuvia ulkonemia.

| 2.11 | ‘Kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan paineistetun renkaan ulkopintojen välistä lineaarista etäisyyttä mukaan luettuina merkinnät, koristeet ja suojaavat nauhat tai ulkonemat. |
| --- | --- |

2.11

‘Kokonaisleveydellä’ tarkoitetaan paineistetun renkaan ulkopintojen välistä lineaarista etäisyyttä mukaan luettuina merkinnät, koristeet ja suojaavat nauhat tai ulkonemat.

| 2.12 | ‘Poikkileikkauksen korkeudella (h)’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta. |
| --- | --- |

2.12

‘Poikkileikkauksen korkeudella (h)’ tarkoitetaan etäisyyttä, joka on puolet renkaan ulkohalkaisijan ja vanteen nimellishalkaisijan välisestä erosta.

| 2.13 | ‘Poikkileikkaussuhteella (Ra)’ tarkoitetaan satakertaisena sitä lukua, joka saadaan jakamalla millimetreinä ilmaistu poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ilmaistulla poikkileikkauksen nimellisleveydellä. |
| --- | --- |

2.13

‘Poikkileikkaussuhteella (Ra)’ tarkoitetaan satakertaisena sitä lukua, joka saadaan jakamalla millimetreinä ilmaistu poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ilmaistulla poikkileikkauksen nimellisleveydellä.

| 2.14 | ‘Ulkohalkaisijalla (D)’ tarkoitetaan paineistetun uuden renkaan kokonaishalkaisijaa. |
| --- | --- |

2.14

‘Ulkohalkaisijalla (D)’ tarkoitetaan paineistetun uuden renkaan kokonaishalkaisijaa.

| 2.15 | ‘Renkaan kokomerkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, josta käy ilmi






  2.15.1 | poikkileikkauksen nimellisleveys (S1) millimetreinä. |
| --- | --- | --- |

2.15

‘Renkaan kokomerkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, josta käy ilmi

2.15.1

poikkileikkauksen nimellisleveys (S1) millimetreinä.

| 2.15.2 | poikkileikkaussuhde (Ra) |
| --- | --- |

2.15.2

poikkileikkaussuhde (Ra)

| 2.15.3 | vanteen nimellishalkaisijan eteen sijoitettu rakenteen tunnusmerkintä seuraavasti:






  2.15.3.1 | ristikudosrenkaissa tunnus ”-” tai D-kirjain |
| --- | --- | --- |

2.15.3

vanteen nimellishalkaisijan eteen sijoitettu rakenteen tunnusmerkintä seuraavasti:

2.15.3.1

ristikudosrenkaissa tunnus ”-” tai D-kirjain

| 2.15.3.2 | vyökudosrenkaissa R-kirjain |
| --- | --- |

2.15.3.2

vyökudosrenkaissa R-kirjain

| 2.15.3.3 | ristikudosvyörenkaissa B-kirjain |
| --- | --- |

2.15.3.3

ristikudosvyörenkaissa B-kirjain

| 2.15.4 | luku ”d”, joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan |
| --- | --- |

2.15.4

luku ”d”, joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan

| 2.15.5 | valinnaisesti merkintä ”IMP” vanteen nimellishalkaisijaa osoittavan merkinnän jälkeen, kun kyseessä ovat laitteiden renkaat |
| --- | --- |

2.15.5

valinnaisesti merkintä ”IMP” vanteen nimellishalkaisijaa osoittavan merkinnän jälkeen, kun kyseessä ovat laitteiden renkaat

| 2.15.6 | valinnaisesti merkintä ”FRONT” vanteen nimellishalkaisijaa osoittavan merkinnän jälkeen, kun kyseessä ovat traktorin ohjauspyörien renkaat |
| --- | --- |

2.15.6

valinnaisesti merkintä ”FRONT” vanteen nimellishalkaisijaa osoittavan merkinnän jälkeen, kun kyseessä ovat traktorin ohjauspyörien renkaat

| 2.15.7 | liitteessä 5 lueteltujen renkaiden kokomerkintä on se, joka annetaan kyseisten taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa |
| --- | --- |

2.15.7

liitteessä 5 lueteltujen renkaiden kokomerkintä on se, joka annetaan kyseisten taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa

| 2.15.8 | kirjaimet ”IF” poikkileikkauksen nimellisleveysmerkinnän edessä, kun kyseessä on improved flexion -tyyppinen rengas
  kirjaimet ”VF” poikkileikkauksen nimellisleveysmerkinnän edessä, kun kyseessä on very high flexion -tyyppinen rengas. |
| --- | --- |

2.15.8

kirjaimet ”IF” poikkileikkauksen nimellisleveysmerkinnän edessä, kun kyseessä on improved flexion -tyyppinen rengas

kirjaimet ”VF” poikkileikkauksen nimellisleveysmerkinnän edessä, kun kyseessä on very high flexion -tyyppinen rengas.

| 2.16 | ‘Vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ tarkoitetaan lukua, joka osoittaa sen vanteen nimellishalkaisijan, jolle rengas on suunniteltu asennettavaksi. Luku vastaa joko kokokoodeina (100:a pienemmät luvut – ks. vastaavuustaulukko millimetreihin nähden) tai millimetreinä (100:a suuremmat luvut) mutta ei molempina ilmaistua vanteen halkaisijaa.






  tunnus ”d” koodeina ilmaistuna | kohdissa 6.2.1 ja 6.4 tarkoitetuissa laskelmissa käytettävä arvo (mm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 15,3 | 389 |
| 16 | 406 |
| 16,1 | 409 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |
| 32 | 813 |
| 34 | 864 |
| 36 | 914 |
| 38 | 965 |
| 40 | 1 016 |
| 42 | 1 067 |
| 44 | 1 118 |
| 46 | 1 168 |
| 48 | 1 219 |
| 50 | 1 270 |
| 52 | 1 321 |
| 54 | 1 372 |
| | |
| 14,5 | 368 |
| 15,5 | 394 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26,5 | 673 |
| 30,5 | 775 |

2.16

‘Vanteen nimellishalkaisijalla (d)’ tarkoitetaan lukua, joka osoittaa sen vanteen nimellishalkaisijan, jolle rengas on suunniteltu asennettavaksi. Luku vastaa joko kokokoodeina (100:a pienemmät luvut – ks. vastaavuustaulukko millimetreihin nähden) tai millimetreinä (100:a suuremmat luvut) mutta ei molempina ilmaistua vanteen halkaisijaa.

tunnus ”d” koodeina ilmaistuna

kohdissa 6.2.1 ja 6.4 tarkoitetuissa laskelmissa käytettävä arvo (mm)

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

15,3

389

16

406

16,1

409

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

24

610

26

660

28

711

30

762

32

813

34

864

36

914

38

965

40

1 016

42

1 067

44

1 118

46

1 168

48

1 219

50

1 270

52

1 321

54

1 372

14,5

368

15,5

394

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26,5

673

30,5

775

| 2.17 | ‘Vanteella’ tarkoitetaan renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan. |
| --- | --- |

2.17

‘Vanteella’ tarkoitetaan renkaan ja sisärenkaan yhdistelmän tai sisärenkaattoman renkaan kannatinta, johon renkaan jalkaosat istutetaan.

| 2.18 | ‘Teoreettisella vanteella’ tarkoitetaan nimellistä vannetta, jonka leveys olisi X kertaa renkaan nimellinen poikkileikkausleveys. Renkaan valmistajan on määritettävä arvo X tai vanteen viiteleveys on liitteessä 5 soveltuvan ”renkaan kokomerkinnän” kohdalla mainittu leveys. |
| --- | --- |

2.18

‘Teoreettisella vanteella’ tarkoitetaan nimellistä vannetta, jonka leveys olisi X kertaa renkaan nimellinen poikkileikkausleveys. Renkaan valmistajan on määritettävä arvo X tai vanteen viiteleveys on liitteessä 5 soveltuvan ”renkaan kokomerkinnän” kohdalla mainittu leveys.

| 2.19 | ‘Mittausvanteella’ tarkoitetaan vannetta, jolle rengas asennetaan mittauksia varten. |
| --- | --- |

2.19

‘Mittausvanteella’ tarkoitetaan vannetta, jolle rengas asennetaan mittauksia varten.

| 2.20 | ‘Traktorin vetopyörän renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi maataloustraktoreiden (luokan T ajoneuvot) vetäviin akseleihin ja jotka sopivat käytettäväksi pitkäaikaisesti suurella vääntömomentilla. Renkaiden kulutuspinta muodostuu ripojen tai palojen muodostamasta pintakuviosta.






  2.20.1 | Improved flexion- tai very high flexion -renkaalla tarkoitetaan ilmarengasta, jonka runko on vastaavaa vakiorengasta kantavampi. |
| --- | --- | --- |

2.20

‘Traktorin vetopyörän renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi maataloustraktoreiden (luokan T ajoneuvot) vetäviin akseleihin ja jotka sopivat käytettäväksi pitkäaikaisesti suurella vääntömomentilla. Renkaiden kulutuspinta muodostuu ripojen tai palojen muodostamasta pintakuviosta.

2.20.1

Improved flexion- tai very high flexion -renkaalla tarkoitetaan ilmarengasta, jonka runko on vastaavaa vakiorengasta kantavampi.

| 2.21 | ‘Traktorin ohjaavan pyörän renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi maa- ja metsätaloustraktoreiden (luokan T ajoneuvot) muihin kuin vetäviin akseleihin. Renkaan kulutuspinnan kuvio koostuu yleensä pitkittäisistä urista ja kohoumista. |
| --- | --- |

2.21

‘Traktorin ohjaavan pyörän renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi maa- ja metsätaloustraktoreiden (luokan T ajoneuvot) muihin kuin vetäviin akseleihin. Renkaan kulutuspinnan kuvio koostuu yleensä pitkittäisistä urista ja kohoumista.

| 2.22 | ‘Laitteen renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on ensisijaisesti tarkoitettu maatalouskoneisiin tai –laitteisiin (luokan S ajoneuvot) tai maatalousperävaunuihin (luokan R ajoneuvot). Rengas voidaan kuitenkin asentaa myös maa- ja metsätaloustraktoreiden (luokan T ajoneuvot) ohjaavaan etupyörään ja vetävään pyörään, mutta se ei sovellu käytettäväksi pitkäaikaisesti suurella vääntömomentilla. |
| --- | --- |

2.22

‘Laitteen renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on ensisijaisesti tarkoitettu maatalouskoneisiin tai –laitteisiin (luokan S ajoneuvot) tai maatalousperävaunuihin (luokan R ajoneuvot). Rengas voidaan kuitenkin asentaa myös maa- ja metsätaloustraktoreiden (luokan T ajoneuvot) ohjaavaan etupyörään ja vetävään pyörään, mutta se ei sovellu käytettäväksi pitkäaikaisesti suurella vääntömomentilla.

| 2.23 | ‘Vetorenkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on suunniteltu ensisijaisesti laitteiden tai maatalouskoneiden vetäviin akseleihin, lukuun ottamatta jatkuvaa käyttöä suurella vääntömomentilla. Renkaan kulutuspinta muodostuu yleensä ripojen tai palojen muodostamasta pintakuviosta. Sovellustyypin tunnuksena on seuraava kuvio: |
| --- | --- |

2.23

Image

| 2.24 | ‘Perävaunun renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on suunniteltu käyttäväksi laitteiden, maatalouskoneiden tai perävaunujen muissa kuin vetävissä akseleissa.
  Sovellustyypin tunnuksena on seuraava kuvio: |
| --- | --- |

2.24

‘Perävaunun renkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on suunniteltu käyttäväksi laitteiden, maatalouskoneiden tai perävaunujen muissa kuin vetävissä akseleissa.

Sovellustyypin tunnuksena on seuraava kuvio: Image

| 2.25 | ‘Yhdistelmärenkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi laitteiden, maatalouskoneiden tai perävaunujen joko vetäviin tai muihin pyöriin. |
| --- | --- |

2.25

‘Yhdistelmärenkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu asennettavaksi laitteiden, maatalouskoneiden tai perävaunujen joko vetäviin tai muihin pyöriin.

| 2.26 | ‘Käyttökuvauksella’ tarkoitetaan kantavuusluvun ja nopeusluokkatunnuksen yhdistelmää.






  2.26.1 | Laitteiden renkaissa käyttökuvausta täydennetään kohdissa 2.23 ja 2.24 tarkoitetulla kyseisen sovellustyypin (vetävä tai perävaunu) soveltuvalla tunnuksella. |
| --- | --- | --- |

2.26

‘Käyttökuvauksella’ tarkoitetaan kantavuusluvun ja nopeusluokkatunnuksen yhdistelmää.

2.26.1

Laitteiden renkaissa käyttökuvausta täydennetään kohdissa 2.23 ja 2.24 tarkoitetulla kyseisen sovellustyypin (vetävä tai perävaunu) soveltuvalla tunnuksella.

| 2.27 | ‘Täydentävällä käyttökuvauksella’ tarkoitetaan ympyrän sisään merkittyä käyttökuvauksen lisätietoa, jolla ilmoitetaan erityinen käyttötyyppi (kantavuus ja nopeusluokka), johon rengastyyppi on myös sallittu, sen lisäksi, että sille sallitaan soveltuva kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan (ks. liite 7). |
| --- | --- |

2.27

‘Täydentävällä käyttökuvauksella’ tarkoitetaan ympyrän sisään merkittyä käyttökuvauksen lisätietoa, jolla ilmoitetaan erityinen käyttötyyppi (kantavuus ja nopeusluokka), johon rengastyyppi on myös sallittu, sen lisäksi, että sille sallitaan soveltuva kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan (ks. liite 7).

| 2.28 | ‘Kantavuusluvulla’ tarkoitetaan numeroa, joka osoittaa kuorman, jonka rengas pystyy kantamaan yksittäisasennuksessa siihen liittyvää nopeustunnusta vastaavassa nopeudessa silloin, kun rengasta käytetään valmistajan määrittelemien edellytysten mukaisesti. Luettelo kantavuusluvuista ja niitä vastaavista massoista on liitteessä 4. |
| --- | --- |

2.28

‘Kantavuusluvulla’ tarkoitetaan numeroa, joka osoittaa kuorman, jonka rengas pystyy kantamaan yksittäisasennuksessa siihen liittyvää nopeustunnusta vastaavassa nopeudessa silloin, kun rengasta käytetään valmistajan määrittelemien edellytysten mukaisesti. Luettelo kantavuusluvuista ja niitä vastaavista massoista on liitteessä 4.

| 2.29 | ‘Nopeusluokalla’ tarkoitetaan viitenopeutta, joka on ilmaistu seuraavassa taulukossa esitetyllä nopeusluokkatunnuksella:






  Nopeusluokkatunnus | Viitenopeus
  (km/h) |
| --- | --- | --- |
| A2 | 10 |
| A4 | 20 |
| A6 | 30 |
| A8 | 40 |
| B | 50 |
| D | 65 |

2.29

‘Nopeusluokalla’ tarkoitetaan viitenopeutta, joka on ilmaistu seuraavassa taulukossa esitetyllä nopeusluokkatunnuksella:

Nopeusluokkatunnus

Viitenopeus

(km/h)

A2

10

A4

20

A6

30

A8

40

B

50

D

65

| 2.30 | Ilmaisulla ‘taulukko: Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan’ tarkoitetaan liitteessä 7 olevia taulukoita, joista ilmenevät käyttöluokan, sovellustyypin, kantavuusluvun ja nimellisen nopeusluokan tunnuksen funktiona ne enimmäiskuormituksen vaihtelut, jotka rengas kestää, kun sitä käytetään muilla nopeuksilla kuin niillä, jotka vastaavat sen nopeusluokkatunnusta.






  2.30.1 | Taulukkoa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” ei sovelleta täydentävään käyttökuvaukseen. |
| --- | --- | --- |

2.30

Ilmaisulla ‘taulukko: Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan’ tarkoitetaan liitteessä 7 olevia taulukoita, joista ilmenevät käyttöluokan, sovellustyypin, kantavuusluvun ja nimellisen nopeusluokan tunnuksen funktiona ne enimmäiskuormituksen vaihtelut, jotka rengas kestää, kun sitä käytetään muilla nopeuksilla kuin niillä, jotka vastaavat sen nopeusluokkatunnusta.

2.30.1

Taulukkoa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” ei sovelleta täydentävään käyttökuvaukseen.

| 2.30.2 | Taulukkoa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” ei sovelleta improved flexion- tai very high flexion -tyyppisiin renkaisiin. |
| --- | --- |

2.30.2

Taulukkoa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” ei sovelleta improved flexion- tai very high flexion -tyyppisiin renkaisiin.

| 2.31 | ‘Enimmäiskuormituksella’ tarkoitetaan enimmäismassaa, jonka rengas on suunniteltu kantamaan.






  2.31.1 | Se ei saa ylittää renkaan asianomaiseen kantavuuslukuun liittyvää prosenttimäärää, joka on osoitettu taulukossa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” (ks. kohta 2.30) renkaan käyttöluokan, nopeusluokkatunnuksen ja sen ajoneuvon, johon rengas on asennettu, suurimman nopeuden mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

2.31

‘Enimmäiskuormituksella’ tarkoitetaan enimmäismassaa, jonka rengas on suunniteltu kantamaan.

2.31.1

Se ei saa ylittää renkaan asianomaiseen kantavuuslukuun liittyvää prosenttimäärää, joka on osoitettu taulukossa ”Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan” (ks. kohta 2.30) renkaan käyttöluokan, nopeusluokkatunnuksen ja sen ajoneuvon, johon rengas on asennettu, suurimman nopeuden mukaisesti.

| 2.32 | ‘Kulutuspinnan uralla’ tarkoitetaan kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kohoumien tai ulokkeiden väliin jäävää tilaa. |
| --- | --- |

2.32

‘Kulutuspinnan uralla’ tarkoitetaan kulutuspinnan kuvion vierekkäisten kohoumien tai ulokkeiden väliin jäävää tilaa.

| 2.33 | ‘Kulutuspinnan rivalla (tai palalla)’ tarkoitetaan kulutuspintakuvion pohjasta ulkonevaa kiinteää palamaista osaa. |
| --- | --- |

2.33

‘Kulutuspinnan rivalla (tai palalla)’ tarkoitetaan kulutuspintakuvion pohjasta ulkonevaa kiinteää palamaista osaa.

| 2.34 | ‘Erikoiskulutuspinnalla’ tarkoitetaan kulutuspintaa, jonka kuvio ja rakenne on ensisijaisesti suunniteltu tarjoamaan tavanomaista kulutuspintatyyppiä parempi pito pehmeällä maaperällä. Kulutuspinnan kuvio koostuu yleensä tavanomaista rengasta korkeammista rivoista tai paloista. |
| --- | --- |

2.34

‘Erikoiskulutuspinnalla’ tarkoitetaan kulutuspintaa, jonka kuvio ja rakenne on ensisijaisesti suunniteltu tarjoamaan tavanomaista kulutuspintatyyppiä parempi pito pehmeällä maaperällä. Kulutuspinnan kuvio koostuu yleensä tavanomaista rengasta korkeammista rivoista tai paloista.

| 2.35 | ‘Palojen irtoamisella’ tarkoitetaan pienten kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta. |
| --- | --- |

2.35

‘Palojen irtoamisella’ tarkoitetaan pienten kumipalojen irtoamista kulutuspinnasta.

| 2.36 | ‘Koordien irtoamisella’ tarkoitetaan koordien irtoamista niitä ympäröivästä kumipäällyksestä. |
| --- | --- |

2.36

‘Koordien irtoamisella’ tarkoitetaan koordien irtoamista niitä ympäröivästä kumipäällyksestä.

| 2.37 | ‘Koordikerrosten irtoamisella’ tarkoitetaan vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan. |
| --- | --- |

2.37

‘Koordikerrosten irtoamisella’ tarkoitetaan vierekkäisten koordikerrosten irtoamista toisistaan.

| 2.38 | ‘Kulutuspinnan irtoamisella’ tarkoitetaan kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta. |
| --- | --- |

2.38

‘Kulutuspinnan irtoamisella’ tarkoitetaan kulutuspinnan irtoamista renkaan rungosta.

| 2.39 | ‘Testivanteella’ tarkoitetaan vannetta, johon rengas on asennettava suorituskyvyn testausta varten. |
| --- | --- |

2.39

‘Testivanteella’ tarkoitetaan vannetta, johon rengas on asennettava suorituskyvyn testausta varten.

| 2.40 | ‘Renkaan luokituskoodilla’ tarkoitetaan valinnaista merkintää, josta annetaan tarkemmat tiedot liitteessä 10 ja jolla ilmaistaan käyttöluokka sekä kulutuspinnan kuvion erityistyyppi ja sovellustyyppi standardin ISO 4251–4 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.40

‘Renkaan luokituskoodilla’ tarkoitetaan valinnaista merkintää, josta annetaan tarkemmat tiedot liitteessä 10 ja jolla ilmaistaan käyttöluokka sekä kulutuspinnan kuvion erityistyyppi ja sovellustyyppi standardin ISO 4251–4 mukaisesti.

| 2.41 | ‘Metsärenkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu metsätaloudessa käytettäviin koneisiin ja laitteisiin. |
| --- | --- |

2.41

‘Metsärenkaalla’ tarkoitetaan rengasta, joka on tarkoitettu metsätaloudessa käytettäviin koneisiin ja laitteisiin.

3.   MERKINNÄT

3.1   Renkaissa on oltava seuraavat merkinnät:

| 3.1.1 | valmistajan tuotenimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

3.1.1

valmistajan tuotenimi tai tavaramerkki

| 3.1.2 | renkaan kokomerkintä kohdan 2.15 määritelmän mukaisesti |
| --- | --- |

3.1.2

renkaan kokomerkintä kohdan 2.15 määritelmän mukaisesti

| 3.1.3 | tiedot rakenteesta seuraavasti:






  3.1.3.1 | ristikudosrenkaat: ei lisämerkintöjä |
| --- | --- | --- |

3.1.3

tiedot rakenteesta seuraavasti:

3.1.3.1

ristikudosrenkaat: ei lisämerkintöjä

| 3.1.3.2 | vyökudosrenkaat: valinnaisesti merkintä ”RADIAL” |
| --- | --- |

3.1.3.2

vyökudosrenkaat: valinnaisesti merkintä ”RADIAL”

| 3.1.3.3 | ristikudosvyörenkaat: merkintä ”BIAS-BELTED” |
| --- | --- |

3.1.3.3

ristikudosvyörenkaat: merkintä ”BIAS-BELTED”

| 3.1.4 | kohdassa 2.26 tarkoitettu ”käyttökuvaus”






  3.1.4.1 | laitteiden renkaissa käyttökuvausta on täydennettävä kyseisen sovellustyypin soveltuvalla tunnuksella |
| --- | --- | --- |

3.1.4

kohdassa 2.26 tarkoitettu ”käyttökuvaus”

3.1.4.1

laitteiden renkaissa käyttökuvausta on täydennettävä kyseisen sovellustyypin soveltuvalla tunnuksella

| 3.1.4.2 | Laitteisiin tarkoitetuissa yhdistelmärenkaissa rengas on merkittävä kahdella käyttökuvauksella, joista toinen viittaa ”perävaunukäyttöön” ja toinen ”käyttöön vetävissä pyörissä” ja joita kumpaakin täydennetään soveltuvalla tunnuksella (ks. 2.23 ja 2.24 kohta) seuraavasti: | tai | |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.4.2

Laitteisiin tarkoitetuissa yhdistelmärenkaissa rengas on merkittävä kahdella käyttökuvauksella, joista toinen viittaa ”perävaunukäyttöön” ja toinen ”käyttöön vetävissä pyörissä” ja joita kumpaakin täydennetään soveltuvalla tunnuksella (ks. 2.23 ja 2.24 kohta) seuraavasti:

Image

tai

Image

joista ensimmäinen käyttökuvaus (95 A6) viittaa ”käyttöön vetävissä pyörissä” ja jälkimmäinen (108 A6) ”perävaunukäyttöön”.

| 3.1.5 | täydentävä käyttökuvaus tarvittaessa |
| --- | --- |

3.1.5

täydentävä käyttökuvaus tarvittaessa

| 3.1.6 | merkintä ”DEEP” (tai ”R-2”), jos kyseessä on erikoiskulutuspinnalla varustettu rengas |
| --- | --- |

3.1.6

merkintä ”DEEP” (tai ”R-2”), jos kyseessä on erikoiskulutuspinnalla varustettu rengas

| 3.1.7 | merkinnät ”F-1” tai ”F-2”, jos kyseessä on traktorin ohjaavan pyörän rengas, jota ei jo ole merkitty edellä olevan 2.15.6 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

3.1.7

merkinnät ”F-1” tai ”F-2”, jos kyseessä on traktorin ohjaavan pyörän rengas, jota ei jo ole merkitty edellä olevan 2.15.6 kohdan mukaisesti

| 3.1.8 | merkinnät ”LS-1”, ”LS-2”, ”LS-3” tai ”LS-4”, jos kyseessä on metsäkoneen rengas






  3.1.8.1 | merkintä ”LS-3”, jos renkaassa on erikoiskulutuspinta |
| --- | --- | --- |

3.1.8

merkinnät ”LS-1”, ”LS-2”, ”LS-3” tai ”LS-4”, jos kyseessä on metsäkoneen rengas

3.1.8.1

merkintä ”LS-3”, jos renkaassa on erikoiskulutuspinta

| 3.1.8.2 | merkintä ”I-3”, jos kyseessä on vetokäyttöön tarkoitetulla kulutuspinnalla varustettu laitteen rengas (liite 5, taulukko 5 ja 6) |
| --- | --- |

3.1.8.2

merkintä ”I-3”, jos kyseessä on vetokäyttöön tarkoitetulla kulutuspinnalla varustettu laitteen rengas (liite 5, taulukko 5 ja 6)

| 3.1.9 | merkintä ”IMPLEMENT”, jos kyseessä on laitteen rengas, jota ei jo ole merkitty edellä olevan 2.15.5 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

3.1.9

merkintä ”IMPLEMENT”, jos kyseessä on laitteen rengas, jota ei jo ole merkitty edellä olevan 2.15.5 kohdan mukaisesti

| 3.1.10 | merkintä ”TUBELESS”, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta |
| --- | --- |

3.1.10

merkintä ”TUBELESS”, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta

| 3.1.11 | merkintä ”...bar MAX.” (tai ”... kPa MAX”) joka sijaitsee liitteessä 11 esitetyn kuvion sisällä ja joka ilmaisee kylmän renkaan jalkaosaan kohdistuvan suurimman täyttöpaineen, jota ei saa ylittää rengasta asennettaessa |
| --- | --- |

3.1.11

merkintä ”...bar MAX.” (tai ”... kPa MAX”) joka sijaitsee liitteessä 11 esitetyn kuvion sisällä ja joka ilmaisee kylmän renkaan jalkaosaan kohdistuvan suurimman täyttöpaineen, jota ei saa ylittää rengasta asennettaessa

| 3.1.12 | merkintä ”IF” renkaan kokomerkinnän edessä, jos kyseessä on improved flexion -rengas.
  merkintä ”VF” renkaan kokomerkinnän edessä, jos kyseessä on very hight flexion -rengas. |
| --- | --- |

3.1.12

merkintä ”IF” renkaan kokomerkinnän edessä, jos kyseessä on improved flexion -rengas.

merkintä ”VF” renkaan kokomerkinnän edessä, jos kyseessä on very hight flexion -rengas.

3.2   Renkaaseen on merkittävä myös valmistuspäivä nelinumeroisena sarjana, jonka kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat valmistusviikon ja kaksi viimeistä valmistusvuoden. Tämä merkintä ei kuitenkaan ole pakollinen niille rengastyypeille, joille haetaan hyväksyntää kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä (1).

3.3   Renkaassa on oltava myös renkaan ECE-tyyppihyväksyntämerkintä, jonka malli annetaan liitteessä 2.

3.4   Merkintöjen sijainti

| 3.4.1 | Kohdassa 3.1 tarkoitetut merkinnät on valettava renkaan kumpaankin sivupintaan. |
| --- | --- |

3.4.1

Kohdassa 3.1 tarkoitetut merkinnät on valettava renkaan kumpaankin sivupintaan.

| 3.4.2 | Kohdissa 3.2 ja 3.3 tarkoitetut merkinnät on valettava ainoastaan yhteen sivupintaan. |
| --- | --- |

3.4.2

Kohdissa 3.2 ja 3.3 tarkoitetut merkinnät on valettava ainoastaan yhteen sivupintaan.

| 3.4.3 | Kaikki merkinnät on valettava selkeästi ja luettavasti ja ne tuotettava osana valmistusprosessia. Polttamalla tai muilla merkintätavoilla alkuperäisen valmistusprosessin jälkeen tehtäviä merkintöjä ei hyväksytä. |
| --- | --- |

3.4.3

Kaikki merkinnät on valettava selkeästi ja luettavasti ja ne tuotettava osana valmistusprosessia. Polttamalla tai muilla merkintätavoilla alkuperäisen valmistusprosessin jälkeen tehtäviä merkintöjä ei hyväksytä.

3.5   Liitteessä 3 annetaan esimerkkejä renkaan merkintöjen asettelusta.

4.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 4.1 | Maa- ja metsätalouskäyttöön tarkoitetun rengastyypin hyväksyntää koskevan hakemuksen jättää renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksesta on käytävä ilmi






  4.1.1 | tämän säännön 2.15 kohdan mukainen renkaan kokomerkintä |
| --- | --- | --- |

4.1

Maa- ja metsätalouskäyttöön tarkoitetun rengastyypin hyväksyntää koskevan hakemuksen jättää renkaan kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksesta on käytävä ilmi

4.1.1

tämän säännön 2.15 kohdan mukainen renkaan kokomerkintä

| 4.1.2 | kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

4.1.2

kauppanimi tai tavaramerkki

| 4.1.3 | renkaan käyttöluokka tämän säännön 2.1.3 kohdan määritelmän mukaisesti |
| --- | --- |

4.1.3

renkaan käyttöluokka tämän säännön 2.1.3 kohdan määritelmän mukaisesti

| 4.1.4 | rakenne |
| --- | --- |

4.1.4

rakenne

| 4.1.5 | nopeusluokkatunnus |
| --- | --- |

4.1.5

nopeusluokkatunnus

| 4.1.6 | renkaan kantavuusluku, jossa laitteiden renkaiden osalta tarvittaessa täsmennetään käyttö (ainoastaan) vetäviin pyöriin ja käyttö perävaunuissa |
| --- | --- |

4.1.6

renkaan kantavuusluku, jossa laitteiden renkaiden osalta tarvittaessa täsmennetään käyttö (ainoastaan) vetäviin pyöriin ja käyttö perävaunuissa

| 4.1.7 | tieto siitä, onko rengas tarkoitettu käytettäväksi sisärenkaan kanssa vai ilman sisärengasta |
| --- | --- |

4.1.7

tieto siitä, onko rengas tarkoitettu käytettäväksi sisärenkaan kanssa vai ilman sisärengasta

| 4.1.8 | täydentävä käyttökuvaus tarvittaessa |
| --- | --- |

4.1.8

täydentävä käyttökuvaus tarvittaessa

| 4.1.9 | renkaan ja vanteen yhdistelmä |
| --- | --- |

4.1.9

renkaan ja vanteen yhdistelmä

| 4.1.10 | mittauksissa käytettävä vanne ja testivanne |
| --- | --- |

4.1.10

mittauksissa käytettävä vanne ja testivanne

| 4.1.11 | vanne tai vanteet, jolle (joille) rengas voidaan asentaa |
| --- | --- |

4.1.11

vanne tai vanteet, jolle (joille) rengas voidaan asentaa

| 4.1.12 | täyttöpaine mittauksia varten (bar tai kPa) |
| --- | --- |

4.1.12

täyttöpaine mittauksia varten (bar tai kPa)

| 4.1.13 | kohdassa 2.18 tai liitteen 5 soveltuvassa taulukossa tarkoitettu kerroin X |
| --- | --- |

4.1.13

kohdassa 2.18 tai liitteen 5 soveltuvassa taulukossa tarkoitettu kerroin X

| 4.1.14 | renkaan valmistajan kyseiselle rengastyypille ilmoittama kylmän renkaan jalkaosaan kohdistuva suurin täyttöpaine, jota ei saa ylittää rengasta asennettaessa |
| --- | --- |

4.1.14

renkaan valmistajan kyseiselle rengastyypille ilmoittama kylmän renkaan jalkaosaan kohdistuva suurin täyttöpaine, jota ei saa ylittää rengasta asennettaessa

| 4.1.15 | testipaine kPa (tai bar). |
| --- | --- |

4.1.15

testipaine kPa (tai bar).

| 4.2 | Renkaan valmistajan on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä myös toimitettava jokaisesta rengastyypistä täydelliset tekniset tiedot; näihin sisältyvät (kolmena kappaleena) piirrokset tai valokuvat, joista käyvät ilmi kulutuspinnan kuvio ja mittausvanteen päälle asennetun täytetyn renkaan vaippa sekä hyväksyttäväksi jätetyn osan asiaankuuluvat mitat (ks. 6.1 ja 6.2 kohta). Siihen on hyväksyntäviranomaisen pyynnön mukaisesti sisällytettävä joko hyväksytyn testilaboratorion antama testausseloste tai yksi näyte rengastyypistä. |
| --- | --- |

4.2

Renkaan valmistajan on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä myös toimitettava jokaisesta rengastyypistä täydelliset tekniset tiedot; näihin sisältyvät (kolmena kappaleena) piirrokset tai valokuvat, joista käyvät ilmi kulutuspinnan kuvio ja mittausvanteen päälle asennetun täytetyn renkaan vaippa sekä hyväksyttäväksi jätetyn osan asiaankuuluvat mitat (ks. 6.1 ja 6.2 kohta). Siihen on hyväksyntäviranomaisen pyynnön mukaisesti sisällytettävä joko hyväksytyn testilaboratorion antama testausseloste tai yksi näyte rengastyypistä.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jos ilmarengastyyppi, jolle haetaan tämän säännön nojalla hyväksyntää, täyttää jäljempänä olevassa 6 kohdassa esitetyt vaatimukset, kyseinen rengastyyppi on hyväksyttävä. |
| --- | --- |

5.1

Jos ilmarengastyyppi, jolle haetaan tämän säännön nojalla hyväksyntää, täyttää jäljempänä olevassa 6 kohdassa esitetyt vaatimukset, kyseinen rengastyyppi on hyväksyttävä.

| 5.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei voi antaa samaa numeroa toiselle ilmarengastyypille. |
| --- | --- |

5.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei voi antaa samaa numeroa toiselle ilmarengastyypille.

| 5.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ilmarengastyypin hyväksynnän myöntämisestä, epäämisestä tai peruuttamiseta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ilmarengastyypin hyväksynnän myöntämisestä, epäämisestä tai peruuttamiseta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.4 | Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä rengastyyppiä vastaavaan ilmarenkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi edellä 3.3 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.1 ja 3.2 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:






  5.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2) |
| --- | --- | --- |

5.4

Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä rengastyyppiä vastaavaan ilmarenkaaseen on kiinnitettävä näkyvästi edellä 3.3 kohdassa määriteltyyn paikkaan ja 3.1 ja 3.2 kohdassa määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:

5.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2)

| 5.4.2 | tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.4.2

tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

| 5.5 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

5.5

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 5.6 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkin asettelusta. |
| --- | --- |

5.6

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkin asettelusta.

6.   VAATIMUKSET

6.1   Renkaan poikkileikkausleveys

| 6.1.1 | Rajoittamatta 6.1.2 kohdan säännöksiä poikkileikkausleveys lasketaan seuraavalla kaavalla:
  S = S1 + K (A – A1)
  jossa:






  S | on mittausvanteeseen liittyvä ”poikkileikkausleveys” millimetreinä (mm) |
| --- | --- | --- |
| S1 | on ”poikkileikkauksen nimellisleveys” millimetreinä (mm), joka sääntöjen mukaisesti esitetään renkaan sivupinnassa osana renkaan kokomerkintää |
| A | on millimetreinä (3) ilmaistu mittausvanteen leveys, jonka valmistaja on ilmoittanut kuvauksessa |
| A1 | on teoreettisen vanteen millimetreinä (3) ilmaistu leveys, jonka oletetaan olevan yhtä suuri kuin S1 kerrottuna kertoimella X, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut ja |
| K:n | oletetaan olevan 0,4. |

6.1.1

Rajoittamatta 6.1.2 kohdan säännöksiä poikkileikkausleveys lasketaan seuraavalla kaavalla:

S = S1 + K (A – A1)

jossa:

S

on mittausvanteeseen liittyvä ”poikkileikkausleveys” millimetreinä (mm)

S1

on ”poikkileikkauksen nimellisleveys” millimetreinä (mm), joka sääntöjen mukaisesti esitetään renkaan sivupinnassa osana renkaan kokomerkintää

A

on millimetreinä (3) ilmaistu mittausvanteen leveys, jonka valmistaja on ilmoittanut kuvauksessa

A1

on teoreettisen vanteen millimetreinä (3) ilmaistu leveys, jonka oletetaan olevan yhtä suuri kuin S1 kerrottuna kertoimella X, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut ja

K:n

oletetaan olevan 0,4.

| 6.1.2 | Niiden rengastyyppien osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, teoreettinen vanteen leveys (A1) ja poikkileikkauksen nimellisleveys (S1) annetaan kuitenkin näissä taulukoissa renkaan kokomerkintää vastapäätä. |
| --- | --- |

6.1.2

Niiden rengastyyppien osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, teoreettinen vanteen leveys (A1) ja poikkileikkauksen nimellisleveys (S1) annetaan kuitenkin näissä taulukoissa renkaan kokomerkintää vastapäätä.

6.2   Renkaan ulkohalkaisija

| 6.2.1 | Rajoittamatta 6.2.2 kohdan säännöksiä renkaan ulkohalkaisija lasketaan seuraavalla kaavalla:
  D = d + 2 H
  jossa:






  D | on millimetreinä ilmaistu ulkohalkaisija |
| --- | --- | --- |
| d | on luku, joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan millimetreinä (ks. 2.16 kohta) |
| H | on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja se on yhtä suuri kuin:
  H = 0,01 × Ra × S1 |

6.2.1

Rajoittamatta 6.2.2 kohdan säännöksiä renkaan ulkohalkaisija lasketaan seuraavalla kaavalla:

D = d + 2 H

jossa:

D

on millimetreinä ilmaistu ulkohalkaisija

d

on luku, joka osoittaa vanteen nimellishalkaisijan millimetreinä (ks. 2.16 kohta)

H

on poikkileikkauksen nimelliskorkeus millimetreinä ja se on yhtä suuri kuin:

H = 0,01 × Ra × S1

jossa:

| Ra | on nimellinen poikkileikkaussuhde |
| --- | --- |
| S1 | on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä (mm) |

Ra

on nimellinen poikkileikkaussuhde

S1

on poikkileikkauksen nimellisleveys millimetreinä (mm)

kaikki nämä samassa muodossa, jossa ne esitetään renkaan sivupinnassa olevassa renkaan kokomerkinnässä 2.15 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 6.2.2 | Niiden rengastyyppien osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, ulkohalkaisija (D) ja vanteen nimellishalkaisija (d) annetaan kuitenkin näissä taulukoissa renkaan kokomerkintää vastapäätä. |
| --- | --- |

6.2.2

Niiden rengastyyppien osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, ulkohalkaisija (D) ja vanteen nimellishalkaisija (d) annetaan kuitenkin näissä taulukoissa renkaan kokomerkintää vastapäätä.

6.3   Renkaan poikkileikkausleveys: toleranssien määrittely

| 6.3.1 | Renkaan kokonaisleveys saa olla pienempi kuin poikkileikkausleveys, joka määritetään 6.1 kohdan mukaisesti tai esitetään liitteessä 5. |
| --- | --- |

6.3.1

Renkaan kokonaisleveys saa olla pienempi kuin poikkileikkausleveys, joka määritetään 6.1 kohdan mukaisesti tai esitetään liitteessä 5.

| 6.3.2 | Renkaan kokonaisleveys saa ylittää 6.1 kohdan mukaisesti määritetyn poikkileikkausleveyden enintään seuraavasti: | Vyörakenne: + 5 % |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Renkaan kokonaisleveys saa ylittää 6.1 kohdan mukaisesti määritetyn poikkileikkausleveyden enintään seuraavasti:

Vyörakenne: + 5 %

| | Ristikudosrakenne: + 8 % |
| --- | --- |

Ristikudosrakenne: + 8 %

| 6.3.3 | Niiden renkaiden osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, mahdolliset sallitut prosenttiluvut annetaan kyseisissä taulukoissa. |
| --- | --- |

6.3.3

Niiden renkaiden osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, mahdolliset sallitut prosenttiluvut annetaan kyseisissä taulukoissa.

6.4   Renkaan ulkohalkaisija: toleranssien määrittely

| 6.4.1 | Renkaan ulkohalkaisija ei saa alittaa arvoa D min eikä ylittää arvoa D max, jotka saadaan seuraavalla kaavalla:
  D min = d + 2 (H × a)
  D max = d + 2 (H × b)
  jossa H ja d ovat 6.2.1 kohdan määrittelyn mukaisia.






  6.4.1.1 | liitteessä 5 lueteltujen kokojen osalta: H = 0,5 (D – d) (viitteet, ks. edellä oleva 6.2 kohta). |
| --- | --- | --- |

6.4.1

Renkaan ulkohalkaisija ei saa alittaa arvoa D min eikä ylittää arvoa D max, jotka saadaan seuraavalla kaavalla:

D min = d + 2 (H × a)

D max = d + 2 (H × b)

jossa H ja d ovat 6.2.1 kohdan määrittelyn mukaisia.

6.4.1.1

liitteessä 5 lueteltujen kokojen osalta: H = 0,5 (D – d) (viitteet, ks. edellä oleva 6.2 kohta).

| 6.4.2 | kertoimet ”a” ja ”b” ovat seuraavat:









  Käyttöluokka | Vyörengas | Ristikudosrengas |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | a | b |
| Ohjaavat pyörät | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Traktorin vetävät pyörät ja metsäkoneet – tavanomainen | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Traktorin vetävät pyörät ja metsäkoneet – erikois | 1,00 | 1,12 | 1,00 | 1,12 |
| Laite | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |

6.4.2

kertoimet ”a” ja ”b” ovat seuraavat:

Käyttöluokka

Vyörengas

Ristikudosrengas

a

b

a

b

Ohjaavat pyörät

0,96

1,04

0,96

1,07

Traktorin vetävät pyörät ja metsäkoneet – tavanomainen

0,96

1,04

0,96

1,07

Traktorin vetävät pyörät ja metsäkoneet – erikois

1,00

1,12

1,00

1,12

Laite

0,96

1,04

0,96

1,07

| 6.4.3 | Niiden renkaiden osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, mahdolliset sallitut prosenttimäärät annetaan kyseisissä taulukoissa. |
| --- | --- |

6.4.3

Niiden renkaiden osalta, joiden kokomerkintä annetaan liitteessä 5 olevien taulukoiden ensimmäisessä sarakkeessa, mahdolliset sallitut prosenttimäärät annetaan kyseisissä taulukoissa.

6.5   Testausmenettelyt

| 6.5.1 | Renkaan todelliset mitat mitataan liitteen 6 säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.5.1

Renkaan todelliset mitat mitataan liitteen 6 säännösten mukaisesti.

| 6.5.2 | Testausmenettely renkaan puhkeamiskestävyyden mittaamiseksi kuvataan liitteessä 8.






  6.5.2.1 | Renkaan, jossa puhkeamiskestävyyden mittaustestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. Näin testattua rengasta ei käytetä muihin testeihin. |
| --- | --- | --- |

6.5.2

Testausmenettely renkaan puhkeamiskestävyyden mittaamiseksi kuvataan liitteessä 8.

6.5.2.1

Renkaan, jossa puhkeamiskestävyyden mittaustestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista, palojen irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. Näin testattua rengasta ei käytetä muihin testeihin.

| 6.5.3 | Liitteessä 9 kuvataan testausmenettely, jolla arvioidaan renkaan sopivuus sille esitettyyn käyttöön.






  6.5.3.1 | Renkaan, jossa kantavuus-nopeustestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. Näin testattua rengasta ei käytetä muihin testeihin. |
| --- | --- | --- |

6.5.3

Liitteessä 9 kuvataan testausmenettely, jolla arvioidaan renkaan sopivuus sille esitettyyn käyttöön.

6.5.3.1

Renkaan, jossa kantavuus-nopeustestin jälkeen ei ole havaittavissa kulutuspinnan irtoamista, koordikerrosten irtoamista, koordien irtoamista tai rikkinäisiä koordeja, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. Näin testattua rengasta ei käytetä muihin testeihin.

| 6.5.3.2 | Renkaan, jossa erityisten testiolojen vuoksi on kantavuus-nopeustestin jälkeen havaittavissa palojen irtoamista, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi. |
| --- | --- |

6.5.3.2

Renkaan, jossa erityisten testiolojen vuoksi on kantavuus-nopeustestin jälkeen havaittavissa palojen irtoamista, katsotaan suoriutuneen testistä hyväksyttävästi.

| 6.5.4 | Jos renkaan valmistaja tuottaa rengassarjaa, ei ole tarpeen suorittaa sarjan jokaiselle rengastyypille testejä. |
| --- | --- |

6.5.4

Jos renkaan valmistaja tuottaa rengassarjaa, ei ole tarpeen suorittaa sarjan jokaiselle rengastyypille testejä.

7.   RENGASTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Kaikista rengastyypin muutoksista on ilmoitettava rengastyypin hyväksyneelle hallintoviranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko






  7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että rengas joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaikista rengastyypin muutoksista on ilmoitettava rengastyypin hyväksyneelle hallintoviranomaiselle. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että rengas joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai

| 7.1.2 | vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 7.2 | Renkaan kulutuspinnan kuvioinnin muutos ei edellytä tämän säännön 6 kohdassa määrättyjen testien toistamista. |
| --- | --- |

7.2

Renkaan kulutuspinnan kuvioinnin muutos ei edellytä tämän säännön 6 kohdassa määrättyjen testien toistamista.

| 7.3 | Hyväksynnän epäämistä tai myöntämistä koskeva vahvistus, jossa määritellään tehdyt muutokset, on toimitettava edellä kohdassa 5.3 määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän epäämistä tai myöntämistä koskeva vahvistus, jossa määritellään tehdyt muutokset, on toimitettava edellä kohdassa 5.3 määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 7.4 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä. |
| --- | --- |

7.4

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ilmarenkaat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ilmarenkaat on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 6 vaatimukset.

| 8.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kussakin tuotantolaitoksessa kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

8.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kussakin tuotantolaitoksessa kerran kahdessa vuodessa.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Ilmarenkaalle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos sarjasta otetut renkaat eivät suoriudu testeistä hyväksyttävästi. |
| --- | --- |

9.1

Ilmarenkaalle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos sarjasta otetut renkaat eivät suoriudu testeistä hyväksyttävästi.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn ilmarenkaan valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN, TESTAUSLABORATORIOIDEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

| 11.1 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tarvittaessa hyväksyttyjen testauslaboratorioiden sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä taikka peruuttamisesta. |
| --- | --- |

11.1

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja tarvittaessa hyväksyttyjen testauslaboratorioiden sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä taikka peruuttamisesta.

| 11.2 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat käyttää rengasvalmistajien laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn. |
| --- | --- |

11.2

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat käyttää rengasvalmistajien laboratorioita ja nimetä hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi laboratoriot, jotka sijaitsevat joko kyseisen sopimuspuolen alueella tai toisen sopimuspuolen alueella sillä edellytyksellä, että jälkimmäisen sopimuspuolen toimivaltainen hallinnollinen yksikkö on etukäteen hyväksynyt tämän menettelyn.

| 11.3 | Jos sopimuspuoli soveltaa 11.2 kohtaa, sitä voi halutessaan testeissä edustaa yksi tai useampia henkilöitä. |
| --- | --- |

11.3

Jos sopimuspuoli soveltaa 11.2 kohtaa, sitä voi halutessaan testeissä edustaa yksi tai useampia henkilöitä.

Havainnollistava kuva

(ks. 2.2 ja 4.1 kohta)

Renkaan poikkileikkaus

Image

| Ripakuvioinen kulutuspinta | Pitkittäisurakuvioinen kulutuspinta |
| --- | --- |
| | |

Ripakuvioinen kulutuspinta

Pitkittäisurakuvioinen kulutuspinta

Image

Image

---

(1)  Valmistuspäivä voidaan ennen 1. tammikuuta 2000 merkitä myös kolminumeroisena sarjana, jossa kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat valmistusviikon ja viimeinen numero valmistusvuoden.

(2)  1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 10 Serbia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (vapaa), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjän federaatio, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 28 Valko-Venäjä, 29 Viro, 30 (vapaa), 31 Bosnia ja Hertsegovina, 32 Latvia, 33 (vapaa), 34 Bulgaria, 35 (vapaa), 36 Liettua, 37 Turkki, 38 (vapaa), 39 Azerbaidžan, 40 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 (vapaa), 42 Euroopan yhteisö (sen jäsenvaltiot myöntävät hyväksyntöjä vastaavien ECE-tunnustensa avulla), 43 Japani, 44 (vapaa), 45 Australia, 46 Ukraina, 47 Etelä-Afrikka, 48 Uusi-Seelanti, 49 Kypros, 50 Malta, 51 Korean tasavalta, 52 Malesia, 53 Thaimaa, 54 ja 55 (vapaa), 56 Montenegro, 57 (vapaa) ja 58 Tunisia. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(3)  Muuntokerroin koodista millimetreiksi on 25,4.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKI

Image

---

LIITE 3

RENKAAN MERKINNÄT

(ks. 3.1 ja 3.2 kohta)

OSA A:   MAATALOUSTRAKTOREIDEN VETÄVIEN PYÖRIEN RENKAAT

Esimerkki tämän säännön mukaisten rengastyyppien merkinnöistä

Image

Merkintöjen vähimmäiskorkeus (mm)

| Renkaan poikkileikkauksen nimellisleveys | VANTEEN HALKAISIJAN KOODI |
| --- | --- |
| ENINTÄÄN 12 | 13–19.5 | 20 TAI SUUREMPI |
| enintään 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 tai suurempi | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Renkaan poikkileikkauksen nimellisleveys

VANTEEN HALKAISIJAN KOODI

ENINTÄÄN 12

13–19.5

20 TAI SUUREMPI

enintään 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135–235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 tai suurempi

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Esimerkin merkinnöillä määritellään vetävän pyörän rengas, jolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | poikkileikkauksen nimellisleveys on 360 |
| --- | --- |

—

poikkileikkauksen nimellisleveys on 360

| — | poikkileikkaussuhde on 70 |
| --- | --- |

—

poikkileikkaussuhde on 70

| — | rakenne on vyökudos (R) |
| --- | --- |

—

rakenne on vyökudos (R)

| — | vanteen nimellishalkaisija on 610 mm (koodi 24) |
| --- | --- |

—

vanteen nimellishalkaisija on 610 mm (koodi 24)

| — | kantavuus on 1 250 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 116 liitteessä 4 |
| --- | --- |

—

kantavuus on 1 250 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 116 liitteessä 4

| — | nopeusluokka on A8 (viitenopeus 40 km/h) |
| --- | --- |

—

nopeusluokka on A8 (viitenopeus 40 km/h)

| — | rengasta voidaan lisäksi käyttää nopeudella 50 km/h (nopeusluokkatunnus B), jolloin kantavuus on 1 150 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 113 liitteessä 4 |
| --- | --- |

—

rengasta voidaan lisäksi käyttää nopeudella 50 km/h (nopeusluokkatunnus B), jolloin kantavuus on 1 150 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 113 liitteessä 4

| — | rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”) |
| --- | --- |

—

rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”)

| — | renkaassa on erikoiskulutuspinta (”R-2”), |
| --- | --- |

—

renkaassa on erikoiskulutuspinta (”R-2”),

| — | rengas on valmistettu viikolla 25 vuonna 2006
  (ks. säännön 3.2 kohta). |
| --- | --- |

—

rengas on valmistettu viikolla 25 vuonna 2006

(ks. säännön 3.2 kohta).

Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:

| a) | Kokomerkintä, josta käyvät ilmi etuliite (jos on), poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tapauksen mukaan) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä esimerkin mukaisesti, eli
  360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24. |
| --- | --- |

a)

Kokomerkintä, josta käyvät ilmi etuliite (jos on), poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tapauksen mukaan) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä esimerkin mukaisesti, eli

360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24.

| b) | Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) on sijoitettava kokomerkinnän lähelle. Se voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella. |
| --- | --- |

b)

Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) on sijoitettava kokomerkinnän lähelle. Se voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella.

| c) | Tunnukset ”TUBELESS”, ”R-2” tai ”DEEP” sekä valinnainen merkintä ”RADIAL” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä. |
| --- | --- |

c)

Tunnukset ”TUBELESS”, ”R-2” tai ”DEEP” sekä valinnainen merkintä ”RADIAL” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä.

| d) | Täydentävän käyttökuvauksen merkinnässä, joka on ympyrän sisällä, voidaan esittää nopeusluokkatunnus joko kantavuusluvun jälkeen tai sen alla. |
| --- | --- |

d)

Täydentävän käyttökuvauksen merkinnässä, joka on ympyrän sisällä, voidaan esittää nopeusluokkatunnus joko kantavuusluvun jälkeen tai sen alla.

OSA B:   MAA- JA METSÄTALOUSTRAKTOREIDEN OHJAAVIEN PYÖRIEN RENKAAT

Esimerkki tämän säännön mukaisten rengastyyppien merkinnöistä

Image

Merkintöjen vähimmäiskorkeus (mm)

| Renkaan poikkileikkauksen nimellisleveys | VANTEEN HALKAISIJAN KOODI |
| --- | --- |
| ENINTÄÄN 12 | 13–19.5 | 20 TAI SUUREMPI |
| enintään 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 tai suurempi | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Renkaan poikkileikkauksen nimellisleveys

VANTEEN HALKAISIJAN KOODI

ENINTÄÄN 12

13–19.5

20 TAI SUUREMPI

enintään 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135–235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 tai suurempi

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Esimerkin merkinnöillä määritellään ohjaavan pyörän rengas, jolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | poikkileikkauksen nimellisleveys on 250 |
| --- | --- |

—

poikkileikkauksen nimellisleveys on 250

| — | poikkileikkaussuhde on 70 |
| --- | --- |

—

poikkileikkaussuhde on 70

| — | rengas on vyökudosrakenteinen (R) |
| --- | --- |

—

rengas on vyökudosrakenteinen (R)

| — | vanteen nimellishalkaisija on 405 mm, jonka koodi on 16, rengas on suunniteltu käytettäväksi maataloustraktoreiden muissa kuin vetävissä ohjausakseleissa (FRONT) |
| --- | --- |

—

vanteen nimellishalkaisija on 405 mm, jonka koodi on 16, rengas on suunniteltu käytettäväksi maataloustraktoreiden muissa kuin vetävissä ohjausakseleissa (FRONT)

| — | kantavuus on 925 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 105 liitteessä 4 |
| --- | --- |

—

kantavuus on 925 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 105 liitteessä 4

| — | rengas on luokiteltu nopeusluokkaan A6 (viitenopeus 30 km/h) |
| --- | --- |

—

rengas on luokiteltu nopeusluokkaan A6 (viitenopeus 30 km/h)

| — | rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”) ja |
| --- | --- |

—

rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”) ja

| — | rengas on valmistettu viikolla 25 vuonna 2006
  (ks. säännön 3.2 kohta). |
| --- | --- |

—

rengas on valmistettu viikolla 25 vuonna 2006

(ks. säännön 3.2 kohta).

Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:

| a) | Kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa), vanteen nimellishalkaisija sekä valinnaisesti merkintä ”FRONT” on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti: 250/70 R 16 FRONT. |
| --- | --- |

a)

Kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa), vanteen nimellishalkaisija sekä valinnaisesti merkintä ”FRONT” on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti: 250/70 R 16 FRONT.

| b) | Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) on sijoitettava yhteen kokomerkinnän lähelle. Se voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella. |
| --- | --- |

b)

Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) on sijoitettava yhteen kokomerkinnän lähelle. Se voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella.

| c) | Tunnukset ”TUBELESS”, valinnainen merkintä ”RADIAL”, valinnainen tunnus ”F-1” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä. |
| --- | --- |

c)

Tunnukset ”TUBELESS”, valinnainen merkintä ”RADIAL”, valinnainen tunnus ”F-1” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä.

OSA C:   LAITTEIDEN RENKAAT

Esimerkki tämän säännön mukaisten rengastyyppien merkinnöistä:

Image

Merkintöjen vähimmäiskorkeus (mm)

| Renkaan poikkileikkauksen nimellisleveys | VANTEEN HALKAISIJAN KOODI |
| --- | --- |
| ENINTÄÄN 12 | 13–19.5 | 20 TAI SUUREMPI |
| enintään 130 | b = 4
  c = 4
  d = 7 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 135–235 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 240 tai suurempi | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |

Renkaan poikkileikkauksen nimellisleveys

VANTEEN HALKAISIJAN KOODI

ENINTÄÄN 12

13–19.5

20 TAI SUUREMPI

enintään 130

b = 4

c = 4

d = 7

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

135–235

b = 6

c = 4

d = 12

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

240 tai suurempi

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

Esimerkin merkinnöillä määritellään laitteen rengas, jolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | poikkileikkauksen nimellisleveys on 250 |
| --- | --- |

—

poikkileikkauksen nimellisleveys on 250

| — | poikkileikkaussuhde on 70 |
| --- | --- |

—

poikkileikkaussuhde on 70

| — | rengas on vyökudosrakenteinen (R) |
| --- | --- |

—

rengas on vyökudosrakenteinen (R)

| — | vanteen nimellishalkaisija on 508 mm (koodi 20) |
| --- | --- |

—

vanteen nimellishalkaisija on 508 mm (koodi 20)

| — | se on suunniteltu käytettäväksi pääasiassa laitteissa, maatalouskoneissa tai maatalousperävaunuissa (IMP) |
| --- | --- |

—

se on suunniteltu käytettäväksi pääasiassa laitteissa, maatalouskoneissa tai maatalousperävaunuissa (IMP)

| — | kantavuus on 690 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 95 liitteessä 4, kun rengasta käytetään vetävissä akseleissa, mikä osoitetaan symbolilla |
| --- | --- |

—

kantavuus on 690 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 95 liitteessä 4, kun rengasta käytetään vetävissä akseleissa, mikä osoitetaan symbolilla

| — | kantavuus on 1 000 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 108 liitteessä 4, kun rengasta käytetään muissa kuin vetävissä akseleissa (perävaunukäyttö), mikä osoitetaan symbolilla |
| --- | --- |

—

kantavuus on 1 000 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 108 liitteessä 4, kun rengasta käytetään muissa kuin vetävissä akseleissa (perävaunukäyttö), mikä osoitetaan symbolilla

| — | kumpikin käyttötapa on luokiteltu nopeusluokkaan A6 (viitenopeus 30 km/h) |
| --- | --- |

—

kumpikin käyttötapa on luokiteltu nopeusluokkaan A6 (viitenopeus 30 km/h)

| — | rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”) ja |
| --- | --- |

—

rengas on tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”) ja

| — | rengas on valmistettu viikolla 25 vuonna 2006
  (ks. säännön 3.2 kohta). |
| --- | --- |

—

rengas on valmistettu viikolla 25 vuonna 2006

(ks. säännön 3.2 kohta).

Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:

| a) | Kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa), vanteen nimellishalkaisija sekä valinnaisesti merkintä ”IMP” on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti: 250/70 R 20 IMP. |
| --- | --- |

a)

Kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa), vanteen nimellishalkaisija sekä valinnaisesti merkintä ”IMP” on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti: 250/70 R 20 IMP.

| b) | Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) ja sopiva käyttötavan symboli on sijoitettava yhteen kokomerkinnän lähelle. Ne voivat olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella. |
| --- | --- |

b)

Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) ja sopiva käyttötavan symboli on sijoitettava yhteen kokomerkinnän lähelle. Ne voivat olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella.

| c) | Tunnukset ”TUBELESS”, I-3 tarvittaessa, valinnainen merkintä ”RADIAL”, valinnainen tunnus ”IMPLEMENT” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä. |
| --- | --- |

c)

Tunnukset ”TUBELESS”, I-3 tarvittaessa, valinnainen merkintä ”RADIAL”, valinnainen tunnus ”IMPLEMENT” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä.

OSA D:   METSÄKONEIDEN RENKAAT

Esimerkki tämän säännön mukaisten rengastyyppien merkinnöistä

Image

| MERKINTÖJEN VÄHIMMÄISKORKEUS: | b: 9 mm | c: 4 mm |
| --- | --- | --- |

MERKINTÖJEN VÄHIMMÄISKORKEUS:

b: 9 mm

c: 4 mm

Näillä merkinnöillä määritellään metsäkoneen rengas (LS), jolla on seuraavat ominaisuudet:

| a) | poikkileikkauksen nimellisleveys on 600 |
| --- | --- |

a)

poikkileikkauksen nimellisleveys on 600

| b) | poikkileikkaussuhde on 55 |
| --- | --- |

b)

poikkileikkaussuhde on 55

| c) | rengas on ristikudosrakenteinen (-) |
| --- | --- |

c)

rengas on ristikudosrakenteinen (-)

| d) | vanteen nimellishalkaisija on 673 mm (koodi 26.5) |
| --- | --- |

d)

vanteen nimellishalkaisija on 673 mm (koodi 26.5)

| e) | keskisyvyinen kulutuspinta (LS-2) |
| --- | --- |

e)

keskisyvyinen kulutuspinta (LS-2)

| f) | kantavuus on 3 750 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 154 liitteessä 4 |
| --- | --- |

f)

kantavuus on 3 750 kg, mikä vastaa kantavuuslukua 154 liitteessä 4

| g) | luokiteltu nopeusluokkaan A8 (viitenopeus 40 km/h) |
| --- | --- |

g)

luokiteltu nopeusluokkaan A8 (viitenopeus 40 km/h)

| h) | tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”) |
| --- | --- |

h)

tarkoitettu asennettavaksi ilman sisäkumia (”TUBELESS”)

| i) | valmistettu viikolla 25 vuonna 2006 (ks. säännön 3.2 kohta). |
| --- | --- |

i)

valmistettu viikolla 25 vuonna 2006 (ks. säännön 3.2 kohta).

Renkaan merkintöjen sijainti ja järjestys on seuraava:

| a) | Kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti: 600/55–26,5. |
| --- | --- |

a)

Kokomerkintä, josta käyvät ilmi poikkileikkauksen nimellisleveys, poikkileikkaussuhde, rakenteen tyypin tunnus (tarvittaessa) ja vanteen nimellishalkaisija, on ryhmiteltävä edellä olevan esimerkin mukaisesti: 600/55–26,5.

| b) | Merkintä LS ja tapauksen mukaan numero 1, 2, 3 tai 4 on sijoitettava kokomerkinnän perään edellä olevan esimerkin mukaisesti: LS-2. |
| --- | --- |

b)

Merkintä LS ja tapauksen mukaan numero 1, 2, 3 tai 4 on sijoitettava kokomerkinnän perään edellä olevan esimerkin mukaisesti: LS-2.

| c) | Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) on sijoitettava kokomerkinnän lähelle. Se voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella. |
| --- | --- |

c)

Käyttökuvaus (kantavuusluku ja nopeusluokkatunnus) on sijoitettava kokomerkinnän lähelle. Se voi olla joko ennen kokomerkintää tai sen jälkeen taikka sen ylä- tai alapuolella.

| d) | Tunnus ”TUBELESS” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä. |
| --- | --- |

d)

Tunnus ”TUBELESS” ja valmistuspäivä voivat olla kauempana kokoluokkamerkinnästä.

---

LIITE 4

Luettelo kantavuusluvuista (LI) ja vastaavista suurimmista massoista (kg)

(ks. kohta 2.28)

| LI | kg |
| --- | --- |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

LI

kg

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

LIITE 5

Rengaskokoa vastaava teoreettinen vanne, ulkohalkaisija ja renkaan nimellinen poikkileikkaus

Taulukko 1

Maatalous, ohjaavat pyörät – normaali ja pieni poikkileikkaus

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (D)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4,00–9 | 3 | 112 | 460 | 229 |
| 4,00–12 | 3 | 112 | 535 | 305 |
| 4,00–15 | 3 | 112 | 610 | 381 |
| 4,00–16 | 3 | 112 | 630 | 406 |
| 4,00–19 | 3 | 112 | 712 | 483 |
| 4,50–10 | 3 | 121 | 505 | 254 |
| 4,50–16 | 3 | 122 | 655 | 406 |
| 4,50–19 | 3 | 122 | 736 | 483 |
| 5,00–10 | 3 | 130 | 530 | 254 |
| 5,00–12 | 3 | 130 | 580 | 305 |
| 5,00–15 | 4 | 140 | 655 | 381 |
| 5,00–16 | 4 | 140 | 680 | 406 |
| 5,50–16 | 4 | 150 | 710 | 406 |
| 6,00–14 | 5 | 169 | 688 | 356 |
| 6,00–16 | 4,5 | 165 | 735 | 406 |
| 6,00–18 | 4 | 160 | 790 | 457 |
| 6,00–19 | 4,5 | 165 | 814 | 483 |
| 6,00–20 | 4,5 | 165 | 840 | 508 |
| 6,50–10 | 4,5 | 175 | 608 | 254 |
| 6,50–16 | 4,5 | 175 | 760 | 406 |
| 6,50–20 | 4,5 | 175 | 865 | 508 |
| 7,50–16 | 5,5 | 205 | 805 | 406 |
| 7,50–18 | 5,5 | 205 | 860 | 457 |
| 7,50–20 | 5,5 | 205 | 915 | 508 |
| 8,00–16 | 5,5 | 211 | 813 | 406 |
| 9,00–16 | 6 | 234 | 855 | 406 |
| 9,50–20 | 7 | 254 | 978 | 508 |
| 10,00–16 | 8 | 274 | 895 | 406 |
| 11,00–16 | 10 | 315 | 965 | 406 |
| 11,00–24 | 10 | 315 | 1 170 | 610 |
| Pieni poikkileikkaus |
| 7,5L–15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 8,25/85–15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 9,5L–15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 9,5/85–15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 11L–15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 11,5/75–15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 7,5L–16 | 6 | 208 | 746 | 406 |
| 11L–16 | 8 | 279 | 840 | 406 |
| 14L–16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,0/80–16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,5/75–16,1 | 11 | 373 | 940 | 409 |
| 16,5L–16,1 | 14 | 419 | 1 072 | 409 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (D)

(mm)

4,00–9

3

112

460

229

4,00–12

3

112

535

305

4,00–15

3

112

610

381

4,00–16

3

112

630

406

4,00–19

3

112

712

483

4,50–10

3

121

505

254

4,50–16

3

122

655

406

4,50–19

3

122

736

483

5,00–10

3

130

530

254

5,00–12

3

130

580

305

5,00–15

4

140

655

381

5,00–16

4

140

680

406

5,50–16

4

150

710

406

6,00–14

5

169

688

356

6,00–16

4,5

165

735

406

6,00–18

4

160

790

457

6,00–19

4,5

165

814

483

6,00–20

4,5

165

840

508

6,50–10

4,5

175

608

254

6,50–16

4,5

175

760

406

6,50–20

4,5

175

865

508

7,50–16

5,5

205

805

406

7,50–18

5,5

205

860

457

7,50–20

5,5

205

915

508

8,00–16

5,5

211

813

406

9,00–16

6

234

855

406

9,50–20

7

254

978

508

10,00–16

8

274

895

406

11,00–16

10

315

965

406

11,00–24

10

315

1 170

610

Pieni poikkileikkaus

7,5L–15

6

210

745

381

8,25/85–15

6

210

745

381

9,5L–15

8

240

785

381

9,5/85–15

8

240

785

381

11L–15

8

280

815

381

11,5/75–15

8

280

815

381

7,5L–16

6

208

746

406

11L–16

8

279

840

406

14L–16,1

11

360

985

409

14,0/80–16,1

11

360

985

409

14,5/75–16,1

11

373

940

409

16,5L–16,1

14

419

1 072

409

Huomautuksia:

| 1. | Maatalousajoneuvojen ohjaavien pyörien renkaat osoitetaan joko merkinnällä ”Front”, joka on renkaan kokomerkinnän jälkeen (esim. 4,00–9 Front) tai yhdellä seuraavista lisämerkinnöistä renkaan sivupinnoissa: ”F–1” tai ”F–2”. |
| --- | --- |

1.

Maatalousajoneuvojen ohjaavien pyörien renkaat osoitetaan joko merkinnällä ”Front”, joka on renkaan kokomerkinnän jälkeen (esim. 4,00–9 Front) tai yhdellä seuraavista lisämerkinnöistä renkaan sivupinnoissa: ”F–1” tai ”F–2”.

| 2. | Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkinnän ” – ” (esim. 4.00R9). |
| --- | --- |

2.

Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkinnän ” – ” (esim. 4.00R9).

Taulukko 2 (1/3)

Maataloustraktorien vetävien pyörien renkaat – tavanomaiset poikkileikkauskoot

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (D)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyörengas | Ristikudos | Vyörengas | Ristikudos |
| 4,00–7 | 3 | | 112 | | 410 | 178 |
| 4,00–8 | 3 | | 112 | | 435 | 203 |
| 4,00–9 | 3 | | 112 | | 460 | 229 |
| 4,00–10 | 3 | | 112 | | 485 | 254 |
| 4,00–12 | 3 | | 112 | | 535 | 305 |
| 4,00–18 | 3 | | 112 | | 690 | 457 |
| 4,00–12 | 3 | | 121 | | 505 | 254 |
| 5,0–10 | 4 | | 135 | | 505 | 254 |
| 5,00–10 | 3 | | 130 | | 530 | 254 |
| 5,00–12 | 4 | | 145 | | 580 | 305 |
| 5,00–15 | 4 | | 145 | | 645 | 381 |
| 6,00–12 | 4 | | 160 | | 635 | 305 |
| 6,00–16 | 4 | | 160 | | 735 | 406 |
| 6,5–15 | 5 | | 167 | | 685 | 381 |
| 6,50–16 | 5 | | 175 | | 760 | 406 |
| 7,50–18 | 5,5 | | 205 | | 860 | 457 |
| 8,00–20 | 6 | | 220 | | 965 | 508 |
| 5–12 | 4 | | 127 | | 545 | 305 |
| 5–14 | 4 | | 127 | | 595 | 356 |
| 5–26 | 4 | | 127 | | 900 | 660 |
| 6–10 | 5 | | 157 | | 550 | 254 |
| 6–12 | 5 | | 157 | | 600 | 305 |
| 6–14 | 5 | | 157 | | 650 | 356 |
| 7–14 | 5 | | 173 | | 690 | 356 |
| 7–16 | 6 | | 183 | | 740 | 406 |
| 8–16 | 6 | | 201 | | 790 | 406 |
| 8–18 | 7 | | 211 | | 840 | 457 |
| 7,2–20 | 6 | | 183 | | 845 | 508 |
| 7,2–24 | 6 | | 183 | | 945 | 610 |
| 7,2–30 | 6 | | 183 | | 1 095 | 762 |
| 7,2–36 | 6 | | 183 | | 1 250 | 914 |
| 7,2–40 | 6 | | 183 | | 1 350 | 1 016 |
| 8,3–16 | 7 | | 211 | | 790 | 406 |
| 8,3–20 | 7 | | 211 | | 890 | 508 |
| 8,3–22 | 7 | | 211 | | 940 | 559 |
| 8,3–24 | 7 | 211 | 211 | 985 | 995 | 610 |
| 8,3–26 | 7 | | 211 | | 1 045 | 660 |
| 8,3–28 | 7 | | 211 | | 1 095 | 711 |
| 8,3–32 | 7 | 211 | 211 | 1 190 | 1 195 | 813 |
| 8,3–36 | 7 | 211 | 211 | 1 290 | 1 300 | 914 |
| 8,3–38 | 7 | | 211 | | 1 350 | 965 |
| 8,3–42 | 7 | 211 | 211 | 1 440 | 1 450 | 1 067 |
| 8,3–44 | 7 | 211 | 211 | 1 495 | 1 500 | 1 118 |
| 9,5–16 | 8 | | 241 | | 845 | 406 |
| 9,5–18 | 8 | | 241 | | 895 | 457 |
| 9,5–20 | 8 | 241 | 241 | 940 | 945 | 508 |
| 9,5–22 | 8 | | 241 | | 995 | 559 |
| 9,5–24 | 8 | 241 | 241 | 1 040 | 1 050 | 610 |
| 9,5–26 | 8 | | 241 | | 1 100 | 660 |
| 9,5–28 | 8 | 241 | | 1 140 | | 711 |
| 9,5–32 | 8 | | 241 | | 1 250 | 813 |
| 9,5–36 | 8 | 241 | 241 | 1 345 | 1 355 | 914 |
| 9,5–38 | 8 | | 241 | | 1 405 | 965 |
| 9,5–42 | 8 | | 241 | | 1 505 | 1 067 |
| 9,5–44 | 8 | 241 | 241 | 1 550 | 1 555 | 1 118 |
| 9,5–48 | 8 | 241 | 241 | 1 650 | 1 655 | 1 219 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (D)

(mm)

Vyörengas

Ristikudos

Vyörengas

Ristikudos

4,00–7

3

112

410

178

4,00–8

3

112

435

203

4,00–9

3

112

460

229

4,00–10

3

112

485

254

4,00–12

3

112

535

305

4,00–18

3

112

690

457

4,00–12

3

121

505

254

5,0–10

4

135

505

254

5,00–10

3

130

530

254

5,00–12

4

145

580

305

5,00–15

4

145

645

381

6,00–12

4

160

635

305

6,00–16

4

160

735

406

6,5–15

5

167

685

381

6,50–16

5

175

760

406

7,50–18

5,5

205

860

457

8,00–20

6

220

965

508

5–12

4

127

545

305

5–14

4

127

595

356

5–26

4

127

900

660

6–10

5

157

550

254

6–12

5

157

600

305

6–14

5

157

650

356

7–14

5

173

690

356

7–16

6

183

740

406

8–16

6

201

790

406

8–18

7

211

840

457

7,2–20

6

183

845

508

7,2–24

6

183

945

610

7,2–30

6

183

1 095

762

7,2–36

6

183

1 250

914

7,2–40

6

183

1 350

1 016

8,3–16

7

211

790

406

8,3–20

7

211

890

508

8,3–22

7

211

940

559

8,3–24

7

211

211

985

995

610

8,3–26

7

211

1 045

660

8,3–28

7

211

1 095

711

8,3–32

7

211

211

1 190

1 195

813

8,3–36

7

211

211

1 290

1 300

914

8,3–38

7

211

1 350

965

8,3–42

7

211

211

1 440

1 450

1 067

8,3–44

7

211

211

1 495

1 500

1 118

9,5–16

8

241

845

406

9,5–18

8

241

895

457

9,5–20

8

241

241

940

945

508

9,5–22

8

241

995

559

9,5–24

8

241

241

1 040

1 050

610

9,5–26

8

241

1 100

660

9,5–28

8

241

1 140

711

9,5–32

8

241

1 250

813

9,5–36

8

241

241

1 345

1 355

914

9,5–38

8

241

1 405

965

9,5–42

8

241

1 505

1 067

9,5–44

8

241

241

1 550

1 555

1 118

9,5–48

8

241

241

1 650

1 655

1 219

Taulukko 2 (2/3)

Maataloustraktorien vetävien pyörien renkaat – tavanomaiset poikkileikkauskoot

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyörengas | Ristikudos | Vyörengas | Ristikudos |
| 11,2–18 | 10 | | 284 | | 955 | 457 |
| 11,2–20 | 10 | 284 | 284 | 995 | 1 005 | 508 |
| 11,2–24 | 10 | 284 | 284 | 1 095 | 1 105 | 610 |
| 11,2–26 | 10 | | 284 | | 1 155 | 660 |
| 11,2–28 | 10 | 284 | 284 | 1 200 | 1 205 | 711 |
| 11,2–36 | 10 | 284 | 284 | 1 400 | 1 410 | 914 |
| 11,2–38 | 10 | 284 | 284 | 1 455 | 1 460 | 965 |
| 11,2–42 | 10 | 284 | | 1 555 | | 1 067 |
| 11,2–44 | 10 | 284 | | 1 610 | | 1 118 |
| 11,2–48 | 10 | 284 | | 1 710 | | 1 219 |
| 12,4–16 | 11 | | 315 | | 956 | 406 |
| 12,4–20 | 11 | 315 | | 1 045 | | 508 |
| 12,4–24 | 11 | 315 | 315 | 1 145 | 1 160 | 610 |
| 12,4–26 | 11 | | 315 | | 1 210 | 660 |
| 12,4–28 | 11 | 315 | 315 | 1 250 | 1 260 | 711 |
| 12,4–30 | 11 | | 315 | | 1 310 | 762 |
| 12,4–32 | 11 | 315 | 315 | 1 350 | 1 360 | 813 |
| 12,4–36 | 11 | 315 | 315 | 1 450 | 1 465 | 914 |
| 12,4–38 | 11 | 315 | 315 | 1 500 | 1 515 | 965 |
| 12,4–42 | 11 | | 315 | | 1 615 | 1 067 |
| 12,4–46 | 11 | 315 | | 1 705 | | 1 168 |
| 12,4–52 | 11 | 315 | | 1 860 | | 1 321 |
| 13,6–16 | 12 | | 345 | | 1 005 | 406 |
| 13,6–24 | 12 | 345 | 345 | 1 190 | 1 210 | 610 |
| 13,6–26 | 12 | 345 | 345 | 1 260 | 1 260 | 660 |
| 13,6–28 | 12 | 345 | 345 | 1 295 | 1 310 | 711 |
| 13,6–36 | 12 | 345 | 345 | 1 500 | 1 515 | 914 |
| 13,6–38 | 12 | 345 | 345 | 1 550 | 1 565 | 965 |
| 13,6–48 | 12 | 345 | | 1 805 | | 1 219 |
| 13,9–36 | 12 | | 353 | | 1 478 | 965 |
| 14,9/80–24 | 12 | | 368 | | 1 215 | 610 |
| 14,9–20 | 13 | | 378 | | 1 165 | 508 |
| 14,9–24 | 13 | 378 | 378 | 1 245 | 1 265 | 610 |
| 14,9–26 | 13 | 378 | 378 | 1 295 | 1 315 | 660 |
| 14,9–28 | 13 | 378 | 378 | 1 350 | 1 365 | 711 |
| 14,9–30 | 13 | 378 | 378 | 1 400 | 1 415 | 762 |
| 14,9–38 | 13 | 378 | 378 | 1 600 | 1 615 | 965 |
| 14,9–46 | 13 | 378 | | 1 824 | | 1 168 |
| 15,5–38 | 14 | 394 | 394 | 1 565 | 1 570 | 965 |
| 16,9–24 | 15 | 429 | 429 | 1 320 | 1 335 | 610 |
| 16,9–26 | 15 | 429 | 429 | 1 370 | 1 385 | 660 |
| 16,9–28 | 15 | 429 | 429 | 1 420 | 1 435 | 711 |
| 16,9–30 | 15 | 429 | 429 | 1 475 | 1 485 | 762 |
| 16,9–34 | 15 | 429 | 429 | 1 575 | 1 585 | 864 |
| 16,9–38 | 15 | 429 | 429 | 1 675 | 1 690 | 965 |
| 16,9–42 | 15 | 429 | | 1 775 | | 1 067 |
| 18,4–16,1 | 16 | | 467 | | 1 137 | 409 |
| 18,4–24 | 16 | 467 | 467 | 1 395 | 1 400 | 610 |
| 18,4–26 | 16 | 467 | 467 | 1 440 | 1 450 | 660 |
| 18,4–28 | 16 | 467 | 467 | 1 490 | 1 501 | 711 |
| 18,4–30 | 16 | 467 | 467 | 1 545 | 1 550 | 762 |
| 18,4–34 | 16 | 467 | 467 | 1 645 | 1 650 | 864 |
| 18,4–38 | 16 | 467 | 467 | 1 750 | 1 750 | 965 |
| 18,4–42 | 16 | 467 | 467 | 1 850 | 1 850 | 1 067 |
| 18,4–46 | 16 | 467 | | 1 958 | | 1 168 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

Vyörengas

Ristikudos

Vyörengas

Ristikudos

11,2–18

10

284

955

457

11,2–20

10

284

284

995

1 005

508

11,2–24

10

284

284

1 095

1 105

610

11,2–26

10

284

1 155

660

11,2–28

10

284

284

1 200

1 205

711

11,2–36

10

284

284

1 400

1 410

914

11,2–38

10

284

284

1 455

1 460

965

11,2–42

10

284

1 555

1 067

11,2–44

10

284

1 610

1 118

11,2–48

10

284

1 710

1 219

12,4–16

11

315

956

406

12,4–20

11

315

1 045

508

12,4–24

11

315

315

1 145

1 160

610

12,4–26

11

315

1 210

660

12,4–28

11

315

315

1 250

1 260

711

12,4–30

11

315

1 310

762

12,4–32

11

315

315

1 350

1 360

813

12,4–36

11

315

315

1 450

1 465

914

12,4–38

11

315

315

1 500

1 515

965

12,4–42

11

315

1 615

1 067

12,4–46

11

315

1 705

1 168

12,4–52

11

315

1 860

1 321

13,6–16

12

345

1 005

406

13,6–24

12

345

345

1 190

1 210

610

13,6–26

12

345

345

1 260

1 260

660

13,6–28

12

345

345

1 295

1 310

711

13,6–36

12

345

345

1 500

1 515

914

13,6–38

12

345

345

1 550

1 565

965

13,6–48

12

345

1 805

1 219

13,9–36

12

353

1 478

965

14,9/80–24

12

368

1 215

610

14,9–20

13

378

1 165

508

14,9–24

13

378

378

1 245

1 265

610

14,9–26

13

378

378

1 295

1 315

660

14,9–28

13

378

378

1 350

1 365

711

14,9–30

13

378

378

1 400

1 415

762

14,9–38

13

378

378

1 600

1 615

965

14,9–46

13

378

1 824

1 168

15,5–38

14

394

394

1 565

1 570

965

16,9–24

15

429

429

1 320

1 335

610

16,9–26

15

429

429

1 370

1 385

660

16,9–28

15

429

429

1 420

1 435

711

16,9–30

15

429

429

1 475

1 485

762

16,9–34

15

429

429

1 575

1 585

864

16,9–38

15

429

429

1 675

1 690

965

16,9–42

15

429

1 775

1 067

18,4–16,1

16

467

1 137

409

18,4–24

16

467

467

1 395

1 400

610

18,4–26

16

467

467

1 440

1 450

660

18,4–28

16

467

467

1 490

1 501

711

18,4–30

16

467

467

1 545

1 550

762

18,4–34

16

467

467

1 645

1 650

864

18,4–38

16

467

467

1 750

1 750

965

18,4–42

16

467

467

1 850

1 850

1 067

18,4–46

16

467

1 958

1 168

Taulukko 2 (3/3)

Maataloustraktorien vetävien pyörien renkaat – tavanomaiset ja pienet poikkileikkauskoot

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyörengas | Ristikudos | Vyörengas | Ristikudos |
| 20,8–34 | 18 | 528 | 528 | 1 735 | 1 735 | 864 |
| 20,8–38 | 18 | 528 | 528 | 1 835 | 1 835 | 965 |
| 20,8–42 | 18 | 528 | 528 | 1 935 | 1 935 | 1 067 |
| 23,1–26 | 20 | 587 | 587 | 1 605 | 1 605 | 660 |
| 23,1–30 | 20 | 587 | 587 | 1 700 | 1 705 | 762 |
| 23,1–34 | 20 | 587 | 587 | 1 800 | 1 805 | 864 |
| 24,5–32 | 21 | 622 | 622 | 1 800 | 1 805 | 813 |
| Low Section Height |
| 7,5L–15 | 6 | | 210 | | 745 | 381 |
| 14,9LR–20 | 13 | 378 | | 1 100 | | 508 |
| 17,5L–24 | 15 | 445 | 445 | 1 241 | 1 265 | 610 |
| 19,5L–24 | 17 | 495 | 495 | 1 314 | 1 339 | 610 |
| 21L–24 | 18 | | 533 | | 1 402 | 610 |
| 28,1–26 | 25 | | 714 | | 1 615 | 660 |
| 28L–26 | 25 | 719 | 714 | 1 607 | 1 615 | 660 |
| 30,5L–32 | 27 | 775 | 775 | 1 820 | 1 820 | 813 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

Vyörengas

Ristikudos

Vyörengas

Ristikudos

20,8–34

18

528

528

1 735

1 735

864

20,8–38

18

528

528

1 835

1 835

965

20,8–42

18

528

528

1 935

1 935

1 067

23,1–26

20

587

587

1 605

1 605

660

23,1–30

20

587

587

1 700

1 705

762

23,1–34

20

587

587

1 800

1 805

864

24,5–32

21

622

622

1 800

1 805

813

Low Section Height

7,5L–15

6

210

745

381

14,9LR–20

13

378

1 100

508

17,5L–24

15

445

445

1 241

1 265

610

19,5L–24

17

495

495

1 314

1 339

610

21L–24

18

533

1 402

610

28,1–26

25

714

1 615

660

28L–26

25

719

714

1 607

1 615

660

30,5L–32

27

775

775

1 820

1 820

813

Huomautuksia:

| 1. | Renkaan kokomerkintää voidaan täydentää lisäluvulla: esimerkiksi: 23,1/18–26
  eikä siis ainoastaan 23,1–26. |
| --- | --- |

1.

Renkaan kokomerkintää voidaan täydentää lisäluvulla: esimerkiksi: 23,1/18–26

eikä siis ainoastaan 23,1–26.

| 2. | Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ”–” (esim. 23.1R9). |
| --- | --- |

2.

Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ”–” (esim. 23.1R9).

| 3. | Kokonaisleveyden laskentakerroin: + 8 % |
| --- | --- |

3.

Kokonaisleveyden laskentakerroin: + 8 %

Taulukko 3

Maataloustraktorien vetävien pyörien renkaat – pienet poikkileikkaukset

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11,2/78–28 | 10 | 296 | 1 180 | 711 |
| 12,4/78–28 | 11 | 327 | 1 240 | 711 |
| 12,4/78–36 | 11 | 327 | 1 440 | 914 |
| 13,6/78–28 | 12 | 367 | 1 285 | 711 |
| 13,6/78–36 | 12 | 367 | 1 490 | 914 |
| 14,9/78–28 | 13 | 400 | 1 345 | 711 |
| 16,9/78–28 | 15 | 452 | 1 410 | 711 |
| 16,9/78–30 | 15 | 452 | 1 460 | 762 |
| 16,9/78–34 | 15 | 452 | 1 560 | 864 |
| 16,9/78–38 | 15 | 452 | 1 665 | 965 |
| 18,4/78–30 | 16 | 490 | 1 525 | 762 |
| 18,4/78–38 | 16 | 490 | 1 730 | 965 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

11,2/78–28

10

296

1 180

711

12,4/78–28

11

327

1 240

711

12,4/78–36

11

327

1 440

914

13,6/78–28

12

367

1 285

711

13,6/78–36

12

367

1 490

914

14,9/78–28

13

400

1 345

711

16,9/78–28

15

452

1 410

711

16,9/78–30

15

452

1 460

762

16,9/78–34

15

452

1 560

864

16,9/78–38

15

452

1 665

965

18,4/78–30

16

490

1 525

762

18,4/78–38

16

490

1 730

965

Taulukko 4

Maataloustraktorien vetävien pyörien renkaat – pienet poikkileikkaukset

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 300/70R20 | 9 | 295 | 952 | 508 |
| 320/70R20 | 10 | 319 | 982 | 508 |
| 320/70R24 | 10 | 319 | 1 094 | 610 |
| 320/70R28 | 10 | 319 | 1 189 | 711 |
| 360/70R20 | 11 | 357 | 1 042 | 508 |
| 360/70R24 | 11 | 357 | 1 152 | 610 |
| 360/70R28 | 11 | 357 | 1 251 | 711 |
| 380/70R20 | 12 | 380 | 1 082 | 508 |
| 380/70R24 | 12 | 380 | 1 190 | 610 |
| 380/70R28 | 12 | 380 | 1 293 | 711 |
| 420/70R24 | 13 | 418 | 1 248 | 610 |
| 420/70R28 | 13 | 418 | 1 349 | 711 |
| 420/70R30 | 13 | 418 | 1 398 | 762 |
| 480/70R24 | 15 | 479 | 1 316 | 610 |
| 480/70R26 | 15 | 479 | 1 372 | 660 |
| 480/70R28 | 15 | 479 | 1 421 | 711 |
| 480/70R30 | 15 | 479 | 1 478 | 762 |
| 480/70R34 | 15 | 479 | 1 580 | 864 |
| 480/70R38 | 15 | 479 | 1 681 | 965 |
| 520/70R26 | 16 | 516 | 1 456 | 660 |
| 520/70R30 | 16 | 516 | 1 536 | 762 |
| 520/70R34 | 16 | 516 | 1 640 | 864 |
| 520/70R38 | 16 | 516 | 1 749 | 965 |
| 580/70R38 | 18 | 577 | 1 827 | 965 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

300/70R20

9

295

952

508

320/70R20

10

319

982

508

320/70R24

10

319

1 094

610

320/70R28

10

319

1 189

711

360/70R20

11

357

1 042

508

360/70R24

11

357

1 152

610

360/70R28

11

357

1 251

711

380/70R20

12

380

1 082

508

380/70R24

12

380

1 190

610

380/70R28

12

380

1 293

711

420/70R24

13

418

1 248

610

420/70R28

13

418

1 349

711

420/70R30

13

418

1 398

762

480/70R24

15

479

1 316

610

480/70R26

15

479

1 372

660

480/70R28

15

479

1 421

711

480/70R30

15

479

1 478

762

480/70R34

15

479

1 580

864

480/70R38

15

479

1 681

965

520/70R26

16

516

1 456

660

520/70R30

16

516

1 536

762

520/70R34

16

516

1 640

864

520/70R38

16

516

1 749

965

580/70R38

18

577

1 827

965

Taulukko 5

Maatalouslaitteiden pyörät – tavanomaiset poikkileikkauskoot

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1) | Kokonaishalkaisija (D) | Vanteen nimellishalkaisija (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) | (mm) | (mm) |
| 125–15 IMP | 3,5 | 127 | 590 | | 381 |
| 140–6 IMP | 4,5 | 135 | 315 | | 152 |
| 165–15 IMP | 4,5 | 167 | 650 | | 381 |
| 2,50–4 IMP | 1,75 | 68 | 225 | | 102 |
| 2,75–4 IMP | 1,75 | 70 | 234 | | 102 |
| 2,50–8 IMP | 1,5 | 68 | 338 | | 203 |
| 3,00–4 IMP | 2,5 | 90 | 265 | | 102 |
| 3,00–8 IMP | 2,5 | 90 | 367 | | 203 |
| 3,00–10 IMP | 2,5 | 90 | 418 | | 254 |
| 3,25–8 IMP | 2,10 | 84 | 366 | | 203 |
| 3,25–16 IMP | 1,85 | 88 | 590 | | 406 |
| 4,10/3,50–4 IMP | 2,10 | 89 | 272 | | 101 |
| 3,50–5 IMP | 3 | 95 | 292 | | 127 |
| 3,50–6 IMP | 2,5 | 100 | 343 | | 152 |
| 3,50–8 IMP | 2,5 | 100 | 393 | | 203 |
| 3,50–16 IMP | 1,85 | 92 | 590 | | 406 |
| 4,00–4 IMP | 3 | 114 | 313 | | 102 |
| 4,00–5 IMP | 3 | 102 | 310 | | 127 |
| 4,00–6 IMP | 3 | 114 | 374 | | 152 |
| 4,00–8 IMP | 3 | 112 | 418 | 425 | 203 |
| 4,00–9 IMP | 3 | 112 | 443 | 460 | 229 |
| 4,0–10 IMP | 3 | 114 | 455 | 465 | 254 |
| 4,00–10 IMP | 3 | 114 | 465 | 475 | 254 |
| 4,00–12 IMP | 3 | 112 | 519 | 536 | 305 |
| 4,00–15 IMP | 3 | 112 | 595 | 612 | 381 |
| 4,00–16 IMP | 3 | 114 | 608 | | 406 |
| 4,00–18 IMP | 3 | 112 | 672 | 688 | 457 |
| 4,00–19 IMP | 3 | 114 | 672 | | 483 |
| 4,00–21 IMP | 3 | 112 | 694 | | 533 |
| 4,00/4,50–21 IMP | | 110 | 765 | | 533 |
| 4,10–4 IMP | 3,25 | 102 | 765 | | 102 |
| 4,10–6 IMP | 3,25 | 102 | 268 | | 152 |
| 4,50–9 IMP | 3 | 124 | 319 | | 229 |
| 4,50–14 IMP | 3 | 124 | 466 | | 356 |
| 4,50–16 IMP | 3 | 123 | 593 | | 406 |
| 4,50–19 IMP | 3 | 124 | 720 | 733 | 483 |
| 4,80–8 IMP | 3,75 | 121 | 423 | 449 | 203 |
| 5,00–8 IMP | 4 | 145 | 467 | | 203 |
| 5,00–9 IMP | 3,5 | 141 | 497 | | 229 |
| 5,0–10 IMP | 4 | 145 | 505 | 517 | 254 |
| 5,0–12 IMP | 4 | 145 | 566 | | 305 |
| 5,00–12 IMP | 4 | 145 | 567 | 580 | 305 |
| 5,00–14 IMP | 4 | 145 | 618 | 631 | 356 |
| 5,0–15 IMP | 4 | 145 | 642 | | 381 |
| 5,00–15 IMP | 3 | 130 | 639 | 655 | 381 |
| 5,00–16 IMP | 4 | 145 | 669 | | 406 |
| 5,00/5,25–21 IMP | 3 | 136 | 824 | | 533 |
| 5,50–16 IMP | 4 | 150 | 685 | 703 | 406 |
| 5,70–12 IMP | 4,5 | 146 | 570 | | 305 |
| 5,70–15 IMP | 4,5 | 146 | 647 | | 381 |
| 5,90–15 IMP | 4 | 150 | 665 | 681 | 381 |
| 6–6 IMP | 4 | 145 | 425 | | 152 |
| 6,00–9 IMP | 4,5 | 169 | 543 | 556 | 229 |
| 6–12 IMP | 5 | 145 | 585 | | 305 |
| 6,0–12 IMP | 5 | 155 | 569 | | 305 |
| 6,00–12 IMP | 5 | 152 | 579 | | 305 |
| 6,00–16 IMP | 4 | 158 | 712 | 729 | 406 |
| 6,00–19 IMP | 4,5 | 169 | 810 | | 483 |
| 6,00–20 IMP | 4,5 | 169 | 830 | | 508 |
| 6,40–15 IMP | 4,5 | 163 | 684 | | 381 |
| 6,5–15 IMP | 5 | 163 | 674 | | 381 |
| 6,50–10 IMP | 5 | 178 | 597 | | 254 |
| 6,50–16 IMP | 4,5 | 173 | 735 | 754 | 406 |
| 6,50–20 IMP | 5 | 176 | 850 | | 508 |
| 6,70–15 IMP | 4,5 | 182 | 704 | 720 | 381 |
| 6,90–9 IMP | 5,5 | 175 | 545 | | 229 |
| 7,00–12 IMP | 5 | 187 | 667 | 685 | 305 |
| 7,00–14 IMP | 5 | 170 | 691 | | 356 |
| 7,00–15 IMP | 5,5 | 200 | 744 | | 381 |
| 7,00–16 IMP | 5,5 | 200 | 769 | | 406 |
| 7,00–18 IMP | 5,5 | 200 | 820 | | 457 |
| 7,00–19 IMP | 5,5 | 200 | 845 | | 483 |
| 7,50–10 IMP | 6 | 214 | 634 | 649 | 254 |
| 7,50–14 IMP | 5,5 | 194 | 686 | | 356 |
| 7,50–15 IMP | 6 | 215 | 808 | | 381 |
| 7,50–16 IMP | 5,5 | 202 | 785 | 801 | 406 |
| 7,50–18 IMP | 5,5 | 202 | 836 | 852 | 457 |
| 7,50–20 IMP | 5,5 | 202 | 887 | 903 | 508 |
| 7,50–24 IMP | 5,5 | 202 | 989 | 1 013 | 610 |
| 7,60–15 IMP | 5,5 | 193 | 734 | 751 | 381 |
| 8–16 IMP | 6 | 211 | 795 | | 406 |
| 8,00–6 IMP | 7 | 203 | 452 | | 152 |
| 8,00–12 IMP | 5 | 214 | 710 | | 305 |
| 8,00–16 IMP | 6 | 206 | 808 | | 406 |
| 8,00–19 IMP | 6 | 214 | 888 | | 483 |
| 8,00–20 IMP | 6 | 214 | 945 | | 508 |
| 8,25–15 IMP | 6,5 | 237 | 835 | | 381 |
| 8,25–16 IMP | 6 | 229 | 832 | | 406 |
| 8,25–20 IMP | 6 | 229 | 934 | | 508 |
| 9,00–10 IMP | 6 | 234 | 696 | | 254 |
| 9,00–13 IMP | 5,5 | 247 | 814 | | 330 |
| 9,00–15 IMP | 5,5 | 247 | 850 | | 381 |
| 9,00–16 IMP | 6 | 234 | 48 | | 406 |
| 9,00–24 IMP | 8 | 272 | 1 094 | | 610 |
| 10,00–12 IMP | 6,5 | 262 | 790 | | 305 |
| 10,00–15 IMP | 8 | 274 | 853 | | 381 |
| 10,00–16 IMP | 8 | 274 | 895 | | 406 |
| 10,50–16 IMP | 6,5 | 280 | 955 | | 406 |
| 11,00–12 IMP | 6,5 | 277 | 835 | | 305 |
| 11,00–16 IMP | 6,5 | 277 | 937 | | 406 |
| 11,0–20 IMP | 9 | 285 | 950 | | 508 |
| 11,25–24 IMP | 10 | 325 | 1 171 | | 610 |
| 11,25–28 IMP | 10 | 325 | 1 273 | | 711 |
| 11,5–24 IMP | 10 | 305 | 1 070 | | 610 |
| 13,50–16,1 IMP | 11 | 353 | 1 021 | 1 043 | 409 |
| 14,0–24 IMP | 12 | 370 | 1 170 | | 610 |
| 15,0–24 IMP | 13 | 400 | 1 210 | | 610 |
| 15,0–28 IMP | 13 | 400 | 1 310 | | 711 |
| 17,0–28 IMP | 15 | 455 | 1 390 | | 711 |
| 17,0–30 IMP | 15 | 455 | 1 440 | | 762 |
| 18,5–34 IMP | 16 | 490 | 1 600 | | 864 |
| 20–20 IMP | 14 | 520 | 1 270 | | 508 |
| 190–8 IMP | 5,50 | 182 | 430 | | 203 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

Kokonaishalkaisija (D)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(*)

(mm)

(mm)

(mm)

125–15 IMP

3,5

127

590

381

140–6 IMP

4,5

135

315

152

165–15 IMP

4,5

167

650

381

2,50–4 IMP

1,75

68

225

102

2,75–4 IMP

1,75

70

234

102

2,50–8 IMP

1,5

68

338

203

3,00–4 IMP

2,5

90

265

102

3,00–8 IMP

2,5

90

367

203

3,00–10 IMP

2,5

90

418

254

3,25–8 IMP

2,10

84

366

203

3,25–16 IMP

1,85

88

590

406

4,10/3,50–4 IMP

2,10

89

272

101

3,50–5 IMP

3

95

292

127

3,50–6 IMP

2,5

100

343

152

3,50–8 IMP

2,5

100

393

203

3,50–16 IMP

1,85

92

590

406

4,00–4 IMP

3

114

313

102

4,00–5 IMP

3

102

310

127

4,00–6 IMP

3

114

374

152

4,00–8 IMP

3

112

418

425

203

4,00–9 IMP

3

112

443

460

229

4,0–10 IMP

3

114

455

465

254

4,00–10 IMP

3

114

465

475

254

4,00–12 IMP

3

112

519

536

305

4,00–15 IMP

3

112

595

612

381

4,00–16 IMP

3

114

608

406

4,00–18 IMP

3

112

672

688

457

4,00–19 IMP

3

114

672

483

4,00–21 IMP

3

112

694

533

4,00/4,50–21 IMP

110

765

533

4,10–4 IMP

3,25

102

765

102

4,10–6 IMP

3,25

102

268

152

4,50–9 IMP

3

124

319

229

4,50–14 IMP

3

124

466

356

4,50–16 IMP

3

123

593

406

4,50–19 IMP

3

124

720

733

483

4,80–8 IMP

3,75

121

423

449

203

5,00–8 IMP

4

145

467

203

5,00–9 IMP

3,5

141

497

229

5,0–10 IMP

4

145

505

517

254

5,0–12 IMP

4

145

566

305

5,00–12 IMP

4

145

567

580

305

5,00–14 IMP

4

145

618

631

356

5,0–15 IMP

4

145

642

381

5,00–15 IMP

3

130

639

655

381

5,00–16 IMP

4

145

669

406

5,00/5,25–21 IMP

3

136

824

533

5,50–16 IMP

4

150

685

703

406

5,70–12 IMP

4,5

146

570

305

5,70–15 IMP

4,5

146

647

381

5,90–15 IMP

4

150

665

681

381

6–6 IMP

4

145

425

152

6,00–9 IMP

4,5

169

543

556

229

6–12 IMP

5

145

585

305

6,0–12 IMP

5

155

569

305

6,00–12 IMP

5

152

579

305

6,00–16 IMP

4

158

712

729

406

6,00–19 IMP

4,5

169

810

483

6,00–20 IMP

4,5

169

830

508

6,40–15 IMP

4,5

163

684

381

6,5–15 IMP

5

163

674

381

6,50–10 IMP

5

178

597

254

6,50–16 IMP

4,5

173

735

754

406

6,50–20 IMP

5

176

850

508

6,70–15 IMP

4,5

182

704

720

381

6,90–9 IMP

5,5

175

545

229

7,00–12 IMP

5

187

667

685

305

7,00–14 IMP

5

170

691

356

7,00–15 IMP

5,5

200

744

381

7,00–16 IMP

5,5

200

769

406

7,00–18 IMP

5,5

200

820

457

7,00–19 IMP

5,5

200

845

483

7,50–10 IMP

6

214

634

649

254

7,50–14 IMP

5,5

194

686

356

7,50–15 IMP

6

215

808

381

7,50–16 IMP

5,5

202

785

801

406

7,50–18 IMP

5,5

202

836

852

457

7,50–20 IMP

5,5

202

887

903

508

7,50–24 IMP

5,5

202

989

1 013

610

7,60–15 IMP

5,5

193

734

751

381

8–16 IMP

6

211

795

406

8,00–6 IMP

7

203

452

152

8,00–12 IMP

5

214

710

305

8,00–16 IMP

6

206

808

406

8,00–19 IMP

6

214

888

483

8,00–20 IMP

6

214

945

508

8,25–15 IMP

6,5

237

835

381

8,25–16 IMP

6

229

832

406

8,25–20 IMP

6

229

934

508

9,00–10 IMP

6

234

696

254

9,00–13 IMP

5,5

247

814

330

9,00–15 IMP

5,5

247

850

381

9,00–16 IMP

6

234

48

406

9,00–24 IMP

8

272

1 094

610

10,00–12 IMP

6,5

262

790

305

10,00–15 IMP

8

274

853

381

10,00–16 IMP

8

274

895

406

10,50–16 IMP

6,5

280

955

406

11,00–12 IMP

6,5

277

835

305

11,00–16 IMP

6,5

277

937

406

11,0–20 IMP

9

285

950

508

11,25–24 IMP

10

325

1 171

610

11,25–28 IMP

10

325

1 273

711

11,5–24 IMP

10

305

1 070

610

13,50–16,1 IMP

11

353

1 021

1 043

409

14,0–24 IMP

12

370

1 170

610

15,0–24 IMP

13

400

1 210

610

15,0–28 IMP

13

400

1 310

711

17,0–28 IMP

15

455

1 390

711

17,0–30 IMP

15

455

1 440

762

18,5–34 IMP

16

490

1 600

864

20–20 IMP

14

520

1 270

508

190–8 IMP

5,50

182

430

203

Huomautuksia:

| 1. | Merkintä ”IMP” voidaan renkaan sivupinnalla korvata merkinnällä ”IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

1.

Merkintä ”IMP” voidaan renkaan sivupinnalla korvata merkinnällä ”IMPLEMENT”.

| 2. | Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 7.5 L R 15).

| 3. | Kokonaishalkaisijan mittoja (D) sarakkeessa (*) sovelletaan renkaisiin, jotka on merkitty luokituskoodilla ”I–3” – ks. 3.1.8.2 kohta. |
| --- | --- |

3.

Kokonaishalkaisijan mittoja (D) sarakkeessa (*) sovelletaan renkaisiin, jotka on merkitty luokituskoodilla ”I–3” – ks. 3.1.8.2 kohta.

Taulukko 6 (1/2)

Maatalouslaitteiden pyörät – pienet poikkileikkauskoot

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonaishalkaisija (D) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) |
| 7,5 L–15 IMP | 6 | 210 | 745 | | 381 |
| 8,5L–14 IMP | 6 | 216 | 721 | 735 | 356 |
| 9,5L–14 IMP | 7 | 241 | 741 | 757 | 356 |
| 9,5L–15 IMP | 7 | 241 | 767 | 782 | 381 |
| 11L–14 IMP | 8 | 279 | 752 | 770 | 356 |
| 11L–15 IMP | 8 | 279 | 777 | 796 | 381 |
| 11L–16 IMP | 8 | 279 | 803 | 821 | 406 |
| 12,5L–15 IMP | 10 | 318 | 823 | 845 | 381 |
| 12,5L–16 IMP | 10 | 318 | 848 | 870 | 406 |
| 14 L–16,1 IMP | 11 | 356 | 940 | | 409 |
| 16,5L–16,1 IMP | 14 | 419 | 1 024 | 1 046 | 409 |
| 19 L–16,1 IMP | 16 | 483 | 1 087 | | 409 |
| 21,5 L–16,1 IMP | 18 | 546 | 1 130 | | 409 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonaishalkaisija (D)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

(*)

(mm)

7,5 L–15 IMP

6

210

745

381

8,5L–14 IMP

6

216

721

735

356

9,5L–14 IMP

7

241

741

757

356

9,5L–15 IMP

7

241

767

782

381

11L–14 IMP

8

279

752

770

356

11L–15 IMP

8

279

777

796

381

11L–16 IMP

8

279

803

821

406

12,5L–15 IMP

10

318

823

845

381

12,5L–16 IMP

10

318

848

870

406

14 L–16,1 IMP

11

356

940

409

16,5L–16,1 IMP

14

419

1 024

1 046

409

19 L–16,1 IMP

16

483

1 087

409

21,5 L–16,1 IMP

18

546

1 130

409

Huomautuksia:

| 1. | Merkintä ”IMP” voidaan renkaan sivupinnalla korvata merkinnällä ”IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

1.

Merkintä ”IMP” voidaan renkaan sivupinnalla korvata merkinnällä ”IMPLEMENT”.

| 2. | Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 7.5 L R 15).

| 3. | Kokonaishalkaisijan mittoja (D) sarakkeessa (*) sovelletaan renkaisiin, jotka on merkitty luokituskoodilla ”I–3” – ks. 3.1.8.2 kohta. |
| --- | --- |

3.

Kokonaishalkaisijan mittoja (D) sarakkeessa (*) sovelletaan renkaisiin, jotka on merkitty luokituskoodilla ”I–3” – ks. 3.1.8.2 kohta.

Taulukko 6 (2/2)

Maatalouslaitteiden pyörät – pienet poikkileikkauskoot

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonais – halkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| 05/50–10 IMP | 7 | 211 | 450 | | 254 |
| 19,0/45–17 IMP | 16 | 491 | 866 | | 432 |
| 15,0/55–17 IMP | 13 | 391 | 850 | 872 | 432 |
| 10,5/65–16 IMP | 9 | 274 | 755 | | 406 |
| 11,0/60–16 IMP | 9 | 281 | 742 | | 406 |
| 11,0/65–12 IMP | 9 | 281 | 670 | 692 | 305 |
| 13,0/65–18 IMP | 11 | 336 | 890 | | 457 |
| 13,0/70–16 IMP | 11 | 337 | 890 | | 406 |
| 14,0/65–16 IMP | 11 | 353 | 870 | | 406 |
| 9,0/70–16 IMP | 7 | 226 | 725 | | 406 |
| 11,5/70–16 IMP | 9 | 290 | 815 | | 406 |
| 11,5/70–18 IMP | 9 | 290 | 865 | | 457 |
| 15,0/70–18 IMP | 13 | 391 | 990 | | 457 |
| 16,0/70–20 IMP | 14 | 418 | 1 075 | 1 097 | 508 |
| 16,5/70–22.5 IMP | 13 | 417 | 1 158 | | 572 |
| 20,0/70–508 IMP | 16 | 508 | 1 220 | | 508 |
| 8,0/75–15 IMP | 6,5 | 199 | 710 | | 381 |
| 9,0/75–16 IMP | 7 | 226 | 749 | 770 | 406 |
| 10,0/75–12 IMP | 9 | 264 | 685 | | 305 |
| 10,0–15.3 IMP | 9 | 258 | 785 | | 389 |
| 10,0/75–15.3 IMP | 9 | 264 | 760 | 780 | 389 |
| 10,0/75–16 IMP | 9 | 264 | 805 | | 406 |
| 12,0/75–18 IMP | 9 | 299 | 915 | 937 | 457 |
| 13,0/75–16 IMP | 11 | 336 | 900 | | 406 |
| 13,5/75–430,9 IMP | 11 | 345 | 945 | | 431 |
| 14,5/75–20 IMP | 12 | 372 | 1 060 | | 508 |
| 6,5/80–12 IMP | 5 | 163 | 569 | 588 | 305 |
| 6,5/80–15 IMP | 5 | 163 | 645 | 663 | 381 |
| 8,50–12 IMP | 7 | 235 | 715 | | 305 |
| 10,0/80–12 IMP | 9 | 264 | 710 | 730 | 305 |
| 10–18 IMP | 9 | 260 | 875 | | 457 |
| 10,5/80–18 IMP | 9 | 274 | 885 | 907 | 457 |
| 11,5–15,3 IMP | 9 | 295 | 860 | | 389 |
| 11,5/80–15,3 IMP | 9 | 290 | 845 | 867 | 389 |
| 12,5/80–15,3 IMP | 9 | 307 | 889 | | 389 |
| 12,5/80–18 IMP | 9 | 308 | 965 | 987 | 457 |
| 14,5/80–18 IMP | 12 | 372 | 1 060 | 1 082 | 457 |
| 15,5/80–24 IMP | 13 | 394 | 1 240 | 1 262 | 610 |
| 17,0/80–508 IMP | 13 | 426 | 1 200 | | 508 |
| 19,5/80–20 IMP | 16 | 499 | 1 300 | | 508 |
| 21,0/80–20 IMP | 16 | 525 | 1 362 | | 508 |
| 5,5/85–9 IMP | 4 | 145 | 475 | | 229 |
| 10,5/85–15,3 IMP | 9 | 274 | 792 | | 389 |
| 13,5/85–28 IMP | 11 | 345 | 1 293 | | 711 |
| 16,5/85–24 IMP | 13 | 417 | 1 322 | 1 344 | 610 |
| 16,5/85–28 IMP | 13 | 417 | 1 423 | 1 445 | 711 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonais – halkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

(*)

05/50–10 IMP

7

211

450

254

19,0/45–17 IMP

16

491

866

432

15,0/55–17 IMP

13

391

850

872

432

10,5/65–16 IMP

9

274

755

406

11,0/60–16 IMP

9

281

742

406

11,0/65–12 IMP

9

281

670

692

305

13,0/65–18 IMP

11

336

890

457

13,0/70–16 IMP

11

337

890

406

14,0/65–16 IMP

11

353

870

406

9,0/70–16 IMP

7

226

725

406

11,5/70–16 IMP

9

290

815

406

11,5/70–18 IMP

9

290

865

457

15,0/70–18 IMP

13

391

990

457

16,0/70–20 IMP

14

418

1 075

1 097

508

16,5/70–22.5 IMP

13

417

1 158

572

20,0/70–508 IMP

16

508

1 220

508

8,0/75–15 IMP

6,5

199

710

381

9,0/75–16 IMP

7

226

749

770

406

10,0/75–12 IMP

9

264

685

305

10,0–15.3 IMP

9

258

785

389

10,0/75–15.3 IMP

9

264

760

780

389

10,0/75–16 IMP

9

264

805

406

12,0/75–18 IMP

9

299

915

937

457

13,0/75–16 IMP

11

336

900

406

13,5/75–430,9 IMP

11

345

945

431

14,5/75–20 IMP

12

372

1 060

508

6,5/80–12 IMP

5

163

569

588

305

6,5/80–15 IMP

5

163

645

663

381

8,50–12 IMP

7

235

715

305

10,0/80–12 IMP

9

264

710

730

305

10–18 IMP

9

260

875

457

10,5/80–18 IMP

9

274

885

907

457

11,5–15,3 IMP

9

295

860

389

11,5/80–15,3 IMP

9

290

845

867

389

12,5/80–15,3 IMP

9

307

889

389

12,5/80–18 IMP

9

308

965

987

457

14,5/80–18 IMP

12

372

1 060

1 082

457

15,5/80–24 IMP

13

394

1 240

1 262

610

17,0/80–508 IMP

13

426

1 200

508

19,5/80–20 IMP

16

499

1 300

508

21,0/80–20 IMP

16

525

1 362

508

5,5/85–9 IMP

4

145

475

229

10,5/85–15,3 IMP

9

274

792

389

13,5/85–28 IMP

11

345

1 293

711

16,5/85–24 IMP

13

417

1 322

1 344

610

16,5/85–28 IMP

13

417

1 423

1 445

711

Huomautuksia:

| 1. | Merkintä ”IMP” voidaan renkaan sivupinnalla korvata merkinnällä ”IMPLEMENT”. |
| --- | --- |

1.

Merkintä ”IMP” voidaan renkaan sivupinnalla korvata merkinnällä ”IMPLEMENT”.

| 2. | Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 205/50R10). |
| --- | --- |

2.

Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 205/50R10).

| 3. | Kokonaishalkaisijan mittoja (D) sarakkeessa (*) sovelletaan renkaisiin, jotka on merkitty luokituskoodilla ”I–3” – ks. 3.1.8.2 kohta. |
| --- | --- |

3.

Kokonaishalkaisijan mittoja (D) sarakkeessa (*) sovelletaan renkaisiin, jotka on merkitty luokituskoodilla ”I–3” – ks. 3.1.8.2 kohta.

Taulukko 7 (1/2)

Maatalousajoneuvojen flotation–tyyppiset renkaat

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonais – halkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9×3,50–4 | 2,75 | 91 | 229 | 101 |
| 11×4,00–4 | 3,25 | 102 | 280 | 101 |
| 11×4,00–5 | 3 | 104 | 272 | 127 |
| 11×7–4 | 6 | 185 | 270 | 101 |
| 12×4,00–5 | 3 | 112 | 298 | 127 |
| 13×5,00–6 | 3,5 | 122 | 320 | 152 |
| 13×6,00–6 | 5 | 154 | 330 | 152 |
| 13×6,00–8 | 5 | 154 | 330 | 203 |
| 13×6,50–6 | 5 | 163 | 330 | 152 |
| 14×4,50–6 | 3,5 | 113 | 356 | 152 |
| 14×5,00–6 | 4 | 127 | 347 | 152 |
| 14×6,00–6 | 4,5 | 157 | 340 | 152 |
| 15×6,00–6 | 4,5 | 155 | 366 | 152 |
| 16×4,50–9 | 3 | 105 | 405 | 229 |
| 16×5,50–8 | 4,25 | 142 | 414 | 203 |
| 16×6,50–8 | 5,375 | 165 | 405 | 203 |
| 16×7,50–8 | 5,375 | 188 | 411 | 203 |
| 17×8,00–8 | 7 | 203 | 438 | 203 |
| 17×8,00–12 | 7 | 203 | 432 | 305 |
| 18×6,50–8 | 5 | 163 | 457 | 203 |
| 18×7,00–8 | 5,5 | 178 | 450 | 203 |
| 18×7,50–8 | 6 | 191 | 457 | 203 |
| 18×8,50–8 | 7 | 214 | 450 | 203 |
| 18×9,50–8 | 7 | 235 | 462 | 203 |
| 19×7,50–8 | 5,5 | 180 | 480 | 203 |
| 19×8,00–10 | 7 | 203 | 483 | 254 |
| 19×9,50–8 | 7,5 | 240 | 483 | 203 |
| 19×10,00–8 | 8,5 | 254 | 483 | 203 |
| 20×8,00–8 | 6,5 | 204 | 508 | 203 |
| 20×8,00–10 | 7 | 203 | 500 | 254 |
| 20×9,00–8 | 7 | 227 | 508 | 203 |
| 20×10,00–8 | 8 | 254 | 508 | 203 |
| 20×10,00–10 | 8,5 | 254 | 508 | 254 |
| 20,5×8,00–10 | 6 | 208 | 526 | 254 |
| 21×7,00–10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×8,00–10 | 7 | 203 | 525 | 254 |
| AT21×7–10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×11,00–8 | 8,5 | 282 | 518 | 203 |
| 21×11,00–10 | 9 | 279 | 525 | 254 |
| 22×8,00–10 | 6 | 196 | 556 | 254 |
| 22×8,50–12 | 7 | 216 | 551 | 305 |
| AT22×9–8 | 7 | 227 | 559 | 203 |
| 22×10,00–8 | 7 | 244 | 572 | 203 |
| 22×10,00–10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| 22×11,00–8 | 8,5 | 284 | 546 | 203 |
| 22×11,00–10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| AT23×7–10 | 5,5 | 175 | 587 | 254 |
| AT23×8–11 | 6,5 | 204 | 584 | 279 |
| 23×8,50–12 | 7 | 214 | 575 | 305 |
| 23×9,00–12 | 7,5 | 229 | 575 | 305 |
| 23×9,50–12 | 7 | 235 | 577 | 305 |
| 23×10,50–12 | 8,5 | 264 | 579 | 305 |
| AT24×8–11 | 6,5 | 204 | 610 | 279 |
| AT24×9–11 | 7 | 227 | 610 | 279 |
| AT24×10–11 | 8 | 254 | 610 | 279 |
| 24×8,50–12 | 7 | 213 | 602 | 305 |
| 24×8,50–14 | 7 | 213 | 602 | 356 |
| 24×11,00–10 | 8,5 | 254 | 607 | 254 |
| 24×12,00–12 | 9,5 | 304 | 610 | 305 |
| 24×13,00–12 | 10,5 | 325 | 592 | 305 |
| 25×7,50–15 | 5,5 | 191 | 640 | 381 |
| AT25×8–12 | 6,5 | 204 | 635 | 305 |
| 25×8,00–12 | 6,5 | 203 | 635 | 305 |
| 25×8,50–14 | 7 | 213 | 645 | 356 |
| 25×10,00–12 | 8 | 254 | 635 | 305 |
| 25×10,50–15 | 8 | 267 | 640 | 381 |
| 25×11,00–12 | 9 | 279 | 635 | 305 |
| AT25×11–9 | 9 | 281 | 635 | 229 |
| AT25×11–10 | 8,5 | 262 | 645 | 254 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonais – halkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

9×3,50–4

2,75

91

229

101

11×4,00–4

3,25

102

280

101

11×4,00–5

3

104

272

127

11×7–4

6

185

270

101

12×4,00–5

3

112

298

127

13×5,00–6

3,5

122

320

152

13×6,00–6

5

154

330

152

13×6,00–8

5

154

330

203

13×6,50–6

5

163

330

152

14×4,50–6

3,5

113

356

152

14×5,00–6

4

127

347

152

14×6,00–6

4,5

157

340

152

15×6,00–6

4,5

155

366

152

16×4,50–9

3

105

405

229

16×5,50–8

4,25

142

414

203

16×6,50–8

5,375

165

405

203

16×7,50–8

5,375

188

411

203

17×8,00–8

7

203

438

203

17×8,00–12

7

203

432

305

18×6,50–8

5

163

457

203

18×7,00–8

5,5

178

450

203

18×7,50–8

6

191

457

203

18×8,50–8

7

214

450

203

18×9,50–8

7

235

462

203

19×7,50–8

5,5

180

480

203

19×8,00–10

7

203

483

254

19×9,50–8

7,5

240

483

203

19×10,00–8

8,5

254

483

203

20×8,00–8

6,5

204

508

203

20×8,00–10

7

203

500

254

20×9,00–8

7

227

508

203

20×10,00–8

8

254

508

203

20×10,00–10

8,5

254

508

254

20,5×8,00–10

6

208

526

254

21×7,00–10

5,5

177

533

254

21×8,00–10

7

203

525

254

AT21×7–10

5,5

177

533

254

21×11,00–8

8,5

282

518

203

21×11,00–10

9

279

525

254

22×8,00–10

6

196

556

254

22×8,50–12

7

216

551

305

AT22×9–8

7

227

559

203

22×10,00–8

7

244

572

203

22×10,00–10

8,5

254

559

254

22×11,00–8

8,5

284

546

203

22×11,00–10

8,5

254

559

254

AT23×7–10

5,5

175

587

254

AT23×8–11

6,5

204

584

279

23×8,50–12

7

214

575

305

23×9,00–12

7,5

229

575

305

23×9,50–12

7

235

577

305

23×10,50–12

8,5

264

579

305

AT24×8–11

6,5

204

610

279

AT24×9–11

7

227

610

279

AT24×10–11

8

254

610

279

24×8,50–12

7

213

602

305

24×8,50–14

7

213

602

356

24×11,00–10

8,5

254

607

254

24×12,00–12

9,5

304

610

305

24×13,00–12

10,5

325

592

305

25×7,50–15

5,5

191

640

381

AT25×8–12

6,5

204

635

305

25×8,00–12

6,5

203

635

305

25×8,50–14

7

213

645

356

25×10,00–12

8

254

635

305

25×10,50–15

8

267

640

381

25×11,00–12

9

279

635

305

AT25×11–9

9

281

635

229

AT25×11–10

8,5

262

645

254

Taulukko 7 (2/2)

Maatalousajoneuvojen flotation–tyyppiset renkaat

| Renkaan kokomerkintä | Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1) | Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)
  (mm) | Kokonais – halkaisija (D)
  (mm) | Vanteen nimellishalkaisija (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25×12,00–9 | 10 | 305 | 635 | 229 |
| 25×12,50–15 | 10 | 310 | 640 | 381 |
| 26×10,00–12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×12,00–12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×14,00–12 | 12 | 356 | 660 | 305 |
| 27×8,50–15 | 7 | 214 | 680 | 381 |
| 27×9,50–15 | 7 | 229 | 686 | 381 |
| 27×10,50–15 | 8,5 | 259 | 691 | 381 |
| 27×10–15.3 | 9 | 261 | 685 | 389 |
| 28×9,00–15 | 7 | 234 | 710 | 381 |
| 28×13–15 | 11,5 | 330 | 711 | 381 |
| 29×12,00–15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×12,50–15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×13,50–15 | 10 | 351 | 742 | 381 |
| 31×11,50–15 | 8 | 301 | 793 | 381 |
| 31×12,50–15 | 10 | 310 | 792 | 381 |
| 31×13,50–15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×13,5–15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×15,50–15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 31×15,5–15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 33×12,50–15 | 10 | 310 | 843 | 381 |
| 33×15,50–15 | 13 | 391 | 843 | 381 |
| 36×13,50–15 | 10 | 351 | 909 | 381 |
| 38×14,00–20 | 11 | 356 | 991 | 508 |
| 38×18,00–20 | 14 | 457 | 991 | 508 |
| 38×20,00–16,1 | 16 | 488 | 991 | 409 |
| 41×14,00–20 | 11 | 356 | 1 067 | 508 |
| 42×25,00–20 | 20,5 | 622 | 1 080 | 508 |
| 43×13,50–22 | 10 | 360 | 1 102 | 559 |
| 44×18,00–20 | 14 | 457 | 1 143 | 508 |
| 44×41,00–20 | 36 | 991 | 1 143 | 508 |
| 48×20,00–24 | 15 | 457 | 1 245 | 610 |
| 48×25,00–20 | 20,5 | 635 | 1 245 | 508 |
| 48×31,00–20 | 26 | 775 | 1 245 | 508 |
| 54×31,00–26 | 26 | 775 | 1 397 | 660 |
| 66×43,00–25 | 36 | 1 054 | 1 702 | 635 |
| 66×43,00–26 | 36 | 1 054 | 1 702 | 660 |
| 66×44,00–25 | 36 | 1 118 | 1 702 | 635 |
| 67×34,00–25 | 30 | 864 | 1 727 | 635 |
| 67×34,00–26 | 30 | 864 | 1 727 | 660 |
| 67×34,00–30 | 30 | 864 | 1 727 | 762 |
| 68×50,00–32 | 44 | 1 270 | 1 753 | 813 |
| VA73×44,00–32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×44,00–32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×50,00–32 | 44 | 1 270 | 1 880 | 813 |

Renkaan kokomerkintä

Vanteen teoreettisen leveyden tunnus (A1)

Poikkileikkauksen nimellisleveys (S1)

(mm)

Kokonais – halkaisija (D)

(mm)

Vanteen nimellishalkaisija (d)

(mm)

25×12,00–9

10

305

635

229

25×12,50–15

10

310

640

381

26×10,00–12

10

310

660

305

26×12,00–12

10

310

660

305

26×14,00–12

12

356

660

305

27×8,50–15

7

214

680

381

27×9,50–15

7

229

686

381

27×10,50–15

8,5

259

691

381

27×10–15.3

9

261

685

389

28×9,00–15

7

234

710

381

28×13–15

11,5

330

711

381

29×12,00–15

10

310

742

381

29×12,50–15

10

310

742

381

29×13,50–15

10

351

742

381

31×11,50–15

8

301

793

381

31×12,50–15

10

310

792

381

31×13,50–15

10

351

782

381

31×13,5–15

10

351

782

381

31×15,50–15

13

391

792

381

31×15,5–15

13

391

792

381

33×12,50–15

10

310

843

381

33×15,50–15

13

391

843

381

36×13,50–15

10

351

909

381

38×14,00–20

11

356

991

508

38×18,00–20

14

457

991

508

38×20,00–16,1

16

488

991

409

41×14,00–20

11

356

1 067

508

42×25,00–20

20,5

622

1 080

508

43×13,50–22

10

360

1 102

559

44×18,00–20

14

457

1 143

508

44×41,00–20

36

991

1 143

508

48×20,00–24

15

457

1 245

610

48×25,00–20

20,5

635

1 245

508

48×31,00–20

26

775

1 245

508

54×31,00–26

26

775

1 397

660

66×43,00–25

36

1 054

1 702

635

66×43,00–26

36

1 054

1 702

660

66×44,00–25

36

1 118

1 702

635

67×34,00–25

30

864

1 727

635

67×34,00–26

30

864

1 727

660

67×34,00–30

30

864

1 727

762

68×50,00–32

44

1 270

1 753

813

VA73×44,00–32

36

1 118

1 880

813

DH73×44,00–32

36

1 118

1 880

813

DH73×50,00–32

44

1 270

1 880

813

Huomautuksia:

| 1. | Nämä renkaat voida luokitella käyttöluokkiin ”traktorin vetävät pyörät” tai ”laitteet”. |
| --- | --- |

1.

Nämä renkaat voida luokitella käyttöluokkiin ”traktorin vetävät pyörät” tai ”laitteet”.

| 2. | Laitteiden renkaat osoitetaan joko merkinnällä ”IMP”, joka on renkaan kokomerkinnän jälkeen (esim. 11×4,00–4 IMP) tai merkinnällä ”IMPLEMENT” renkaan sivupinnalla. |
| --- | --- |

2.

Laitteiden renkaat osoitetaan joko merkinnällä ”IMP”, joka on renkaan kokomerkinnän jälkeen (esim. 11×4,00–4 IMP) tai merkinnällä ”IMPLEMENT” renkaan sivupinnalla.

| 3. | Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 11×4.00 R 4). |
| --- | --- |

3.

Vyörenkaat osoitetaan kirjaimella ”R” joka korvaa merkin ” – ” (esim. 11×4.00 R 4).

| 4. | Kokonaishalkaisijan Dmax laskentakerroin ”b”:






  a) | 1,12 renkaille, joiden vanteen nimellishalkaisija (d) on pienempi kuin 380 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Kokonaishalkaisijan Dmax laskentakerroin ”b”:

a)

1,12 renkaille, joiden vanteen nimellishalkaisija (d) on pienempi kuin 380 mm;

| b) | 1,10 renkaille, joiden vanteen nimellishalkaisija (d) on 381 mm tai suurempi. |
| --- | --- |

b)

1,10 renkaille, joiden vanteen nimellishalkaisija (d) on 381 mm tai suurempi.

---

LIITE 6

TESTIMENETELMÄ RENKAAN KOON MITTAAMISEKSI

| 1. | Rengas on asennettava valmistajan määrittämään testausvanteeseen ja täytettävä valmistajan ilmoittamaan paineeseen. |
| --- | --- |

1.

Rengas on asennettava valmistajan määrittämään testausvanteeseen ja täytettävä valmistajan ilmoittamaan paineeseen.

| 1.1 | Renkaan sivupintoihin merkittyä suurinta täyttöpainetta ei saa ylittää asennettaessa renkaan jalkaosia vanteelle. |
| --- | --- |

1.1

Renkaan sivupintoihin merkittyä suurinta täyttöpainetta ei saa ylittää asennettaessa renkaan jalkaosia vanteelle.

| 1.2 | Kun renkaan jalkaosat on asianmukaisesti asennettu vanteelle, paine säädetään renkaan mittauksia varten määrättyyn arvoon. |
| --- | --- |

1.2

Kun renkaan jalkaosat on asianmukaisesti asennettu vanteelle, paine säädetään renkaan mittauksia varten määrättyyn arvoon.

| 2. | Vanteeseen asennettua rengasta on pidettävä laboratoriolämmössä vähintään 24 tunnin ajan. |
| --- | --- |

2.

Vanteeseen asennettua rengasta on pidettävä laboratoriolämmössä vähintään 24 tunnin ajan.

| 3. | Paine säädetään uudelleen kohdassa 1 ilmoitettuun arvoon. |
| --- | --- |

3.

Paine säädetään uudelleen kohdassa 1 ilmoitettuun arvoon.

| 4. | Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasavälisestä pisteestä suojaulokkeet ja -nauhat mukaan luettuina. Kokonaisleveydeksi otetaan suurin näin saatu lukema. |
| --- | --- |

4.

Kokonaisleveys mitataan tulkilla kuudesta tasavälisestä pisteestä suojaulokkeet ja -nauhat mukaan luettuina. Kokonaisleveydeksi otetaan suurin näin saatu lukema.

| 5. | Renkaan ulkohalkaisija määritetään mittaamalla suurin renkaan kehä ja jakamalla näin saatu luku π:n arvolla (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Renkaan ulkohalkaisija määritetään mittaamalla suurin renkaan kehä ja jakamalla näin saatu luku π:n arvolla (3,1416).

---

LIITE 7

KANTAVUUDEN VAIHTELU NOPEUDEN MUKAAN

(ks. 2.30 ja 2.31 kohta)

OSA A:   MAATALOUSTRAKTOREIDEN VETÄVIEN PYÖRIEN RENKAAT

Sovelletaan renkaisiin, jotka on luokiteltu käyttöluokkaan ”traktorin vetävät pyörät”.

(ks. 2.20 kohta)

Kantavuuden vaihtelu (%)

| Nopeus
  (km/h) | Nopeusluokkatunnus | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A6 (+) | A8 (+) | D (+) | (1) |
| 10 | [0] | +40 | +50 | +50 | | +58 |
| 15 | –6 | +30 | +34 | +34 | +35 |
| 20 | –11 | +20 | +23 | +23 | +27 |
| 25 | –16 | +7 | +11 | +18,5 | +20 |
| 30 | –20 | [0] | +7 | +15 | +14 |
| 35 | –24 | –10 | +3 | +12 | +10 |
| 40 | –27 | –20 | [0] | +9,5 | +6 |
| 45 | — | — | –4 | +7 | +2 |
| 50 | — | — | –9 | +5 | [0] |
| 55 | — | — | — | +3 | — |
| 60 | — | — | — | +1,5 | — |
| 65 | — | — | — | [0] | — |
| 70 | — | — | — | –9 | — |

Nopeus

(km/h)

Nopeusluokkatunnus

A2

A6 (+)

A8 (+)

D (+)

(1)

10

[0]

+40

+50

+50

+58

15

–6

+30

+34

+34

+35

20

–11

+20

+23

+23

+27

25

–16

+7

+11

+18,5

+20

30

–20

[0]

+7

+15

+14

35

–24

–10

+3

+12

+10

40

–27

–20

[0]

+9,5

+6

45

—

—

–4

+7

+2

50

—

—

–9

+5

[0]

55

—

—

—

+3

—

60

—

—

—

+1,5

—

65

—

—

—

[0]

—

70

—

—

—

–9

—

Edellä esitettyä kantavuuden ja nopeuden vaihtelutaulukkoa ei sovelleta IF- tai VF-renkaisiin.

Edellä annetut kantavuuden ja nopeuden vaihtelut soveltuvat silloin, kun rengasta ei käytetä pitkäjaksoisesti suurella vääntömomentilla.

| (+) | Peltokäytössä, jossa käytetään pitkäkestoisesti suurta vääntömomenttia, sovelletaan rivillä 30 km/h annettuja arvoja. |
| --- | --- |

(+)

Peltokäytössä, jossa käytetään pitkäkestoisesti suurta vääntömomenttia, sovelletaan rivillä 30 km/h annettuja arvoja.

| (1) | Näitä prosenttimääriä sovelletaan ainoastaan renkaisiin, jotka on lueteltu liitteen 5 taulukossa 7 ja merkitty nopeusluokkatunnuksella ”B”. |
| --- | --- |

(1)

Näitä prosenttimääriä sovelletaan ainoastaan renkaisiin, jotka on lueteltu liitteen 5 taulukossa 7 ja merkitty nopeusluokkatunnuksella ”B”.

OSA B:   MAA- JA METSÄTALOUSTRAKTOREIDEN OHJAAVIEN PYÖRIEN RENKAAT

Sovelletaan renkaisiin, jotka on luokiteltu käyttöluokkaan ”traktorin ohjaavat pyörät” ja varustettu merkinnällä ”Front”, ”F-1” tai ”F-2”

(ks. 2.21 kohta)

Kantavuuden vaihtelu (%)

(ks. 2.30 ja 2.31 kohta)

| Nopeus
  (km/h) | Nopeusluokkatunnus |
| --- | --- |
| A6 | A8 |
| 10 | +50 | +67 |
| 15 | +43 | +50 |
| 20 | +35 | +39 |
| 25 | +15 | +28 |
| 30 | [0] | +11 |
| 35 | –10 | +4 |
| 40 | –20 | [0] |
| 45 | — | –7 |

Nopeus

(km/h)

Nopeusluokkatunnus

A6

A8

10

+50

+67

15

+43

+50

20

+35

+39

25

+15

+28

30

[0]

+11

35

–10

+4

40

–20

[0]

45

—

–7

OSA C:   LAITTEIDEN RENKAAT

Sovelletaan renkaisiin, jotka on luokiteltu käyttöluokkaan ”laitteet” ja varustettu merkinnällä ”IMP” tai ”IMPLEMENT”

(ks. 2.22 kohta)

Kantavuuden vaihtelu (%)

(ks. 2.30 ja 2.31 kohta)

| Nopeus
  (km/h) | Nopeusluokkatunnus | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A4 | A6 | A8 | D | (1) |
| 10 | +20 | +29 | +40 | +80 | | +58 |
| 15 | +12 | +21 | +33 | +73 | +35 |
| 20 | [0] | +14 | +26 | +65 | +27 |
| 25 | –2 | +7 | +19 | +58 | +20 |
| 30 | –5 | [0] | +12 | +51 | +14 |
| 35 | | –5 | +5 | +44 | +10 |
| 40 | | –10 | [0] | +36 | +6 |
| 45 | | | –5 | +29 | +2 |
| 50 | | | –10 | +21 | [0] |
| 55 | | | | +14 | |
| 60 | | | | +7 | |
| 65 | | | | [0] | |
| 70 | | | | –9 | |

Nopeus

(km/h)

Nopeusluokkatunnus

A4

A6

A8

D

(1)

10

+20

+29

+40

+80

+58

15

+12

+21

+33

+73

+35

20

[0]

+14

+26

+65

+27

25

–2

+7

+19

+58

+20

30

–5

[0]

+12

+51

+14

35

–5

+5

+44

+10

40

–10

[0]

+36

+6

45

–5

+29

+2

50

–10

+21

[0]

55

+14

60

+7

65

[0]

70

–9

Edellä annetut kantavuuden ja nopeuden vaihtelut soveltuvat silloin, kun rengasta ei käytetä pitkäjaksoisesti suurella vääntömomentilla.

| (1) | Näitä prosenttimääriä sovelletaan ainoastaan renkaisiin, jotka on lueteltu liitteen 5 taulukossa 7 ja merkitty nopeusluokkatunnuksella ”B”. |
| --- | --- |

(1)

Näitä prosenttimääriä sovelletaan ainoastaan renkaisiin, jotka on lueteltu liitteen 5 taulukossa 7 ja merkitty nopeusluokkatunnuksella ”B”.

OSA D:   METSÄKONEIDEN RENKAAT

Sovelletaan renkaisiin, jotka on luokiteltu käyttöluokkaan ”metsäkoneet”

(ks. 2.41 kohta)

Kantavuuden vaihtelu (%) nopeusluokkatunnuksella A8 merkityillä renkailla

| Käyttöehto | Nopeus
  (km/h) | % |
| --- | --- | --- |
| Tiekäyttö | 20 | 23 |
| 30 | 7 |
| 40 | [0] |

Käyttöehto

Nopeus

(km/h)

%

Tiekäyttö

20

23

30

7

40

[0]

---

LIITE 8

Testausmenettely renkaan puhkeamiskestävyyden arvioimiseksi

1.   RENKAAN VALMISTELU

| 1.1 | Uusi rengas asennetaan testauslaitteistoon. Testipyörien on vääristymättä kestettävä suurin testin aikana saavutettavissa oleva paine. |
| --- | --- |

1.1

Uusi rengas asennetaan testauslaitteistoon. Testipyörien on vääristymättä kestettävä suurin testin aikana saavutettavissa oleva paine.

| 1.2 | Renkaiden jalkaosat keskitetään huolellisesti pitimiin ja renkaiden jalkaosan ulkoinen etäisyys säädetään arvoon, joka vastaa valmistajan tämän säännön 4.1.10 kohdan mukaisesti ilmoittamaa vanteen leveyttä. |
| --- | --- |

1.2

Renkaiden jalkaosat keskitetään huolellisesti pitimiin ja renkaiden jalkaosan ulkoinen etäisyys säädetään arvoon, joka vastaa valmistajan tämän säännön 4.1.10 kohdan mukaisesti ilmoittamaa vanteen leveyttä.

| 1.3 | Rengas täytetään vedellä ja varmistetaan tarkoin, että ilma poistuu renkaan sisältä. |
| --- | --- |

1.3

Rengas täytetään vedellä ja varmistetaan tarkoin, että ilma poistuu renkaan sisältä.

2.   TESTIMENETELMÄ

| 2.1 | Laite kytketään toimintaan ja kasvatetaan renkaan sisällä olevan veden painetta asteittain, jotta saavutetaan raja-arvo, joka on 2,5-kertaisena se paine, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut tämän säännön 4.1.12 kohdassa. |
| --- | --- |

2.1

Laite kytketään toimintaan ja kasvatetaan renkaan sisällä olevan veden painetta asteittain, jotta saavutetaan raja-arvo, joka on 2,5-kertaisena se paine, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut tämän säännön 4.1.12 kohdassa.

| 2.1.1 | Tämä raja-arvo ei kuitenkaan missään tapauksessa saa olla pienempi kuin 6 baaria (600 kPa) tai suurempi kuin 10 baaria (1 000 kPa). |
| --- | --- |

2.1.1

Tämä raja-arvo ei kuitenkaan missään tapauksessa saa olla pienempi kuin 6 baaria (600 kPa) tai suurempi kuin 10 baaria (1 000 kPa).

| 2.2 | Paine pidetään samassa arvossa vähintään 10 minuuttia. |
| --- | --- |

2.2

Paine pidetään samassa arvossa vähintään 10 minuuttia.

| 2.3 | Veden paine lasketaan asteittain nollaan, ja rengas tyhjennetään. |
| --- | --- |

2.3

Veden paine lasketaan asteittain nollaan, ja rengas tyhjennetään.

| 2.4 | Sinä aikana, jolloin renkaan sisällä olevan veden paine on ilmanpainetta suurempi, kukaan ei saa oleskella testitiloissa ja tilat on lukittava huolellisesti. |
| --- | --- |

2.4

Sinä aikana, jolloin renkaan sisällä olevan veden paine on ilmanpainetta suurempi, kukaan ei saa oleskella testitiloissa ja tilat on lukittava huolellisesti.

3.   VASTAAVAT TESTAUSMENETELMÄT

Jos käytetään muuta kuin edellä kuvattua testausmenetelmä, sen vastaavuus on osoitettava.

---

LIITE 9

KANTAVUUS-NOPEUSTESTIN TESTAUSMENETTELY

1.   LAAJUUS JA SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä testimenettelyä sovelletaan uusiin renkaisiin, joissa on nopeusluokkatunnus D. |
| --- | --- |

1.1

Tätä testimenettelyä sovelletaan uusiin renkaisiin, joissa on nopeusluokkatunnus D.

| 1.2 | Sillä arvioidaan renkaan soveltuvuutta sen ilmoitettuun suorituskykyyn nähden. |
| --- | --- |

1.2

Sillä arvioidaan renkaan soveltuvuutta sen ilmoitettuun suorituskykyyn nähden.

2.   RENKAAN VALMISTELU

| 2.1 | Renkaat asennetaan testivanteisiin, jotka valmistaja on määrittänyt tämän säännön 4.1.10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

Renkaat asennetaan testivanteisiin, jotka valmistaja on määrittänyt tämän säännön 4.1.10 kohdan mukaisesti.

| 2.1.1 | Renkaan sivupintoihin merkittyä suurinta täyttöpainetta ei saa ylittää renkaan jalkaosia istutettaessa. |
| --- | --- |

2.1.1

Renkaan sivupintoihin merkittyä suurinta täyttöpainetta ei saa ylittää renkaan jalkaosia istutettaessa.

| 2.2 | Sisäkumilla varustettuja renkaita (eli renkaita, joissa ei ole merkintää ”Tubeless”) testattaessa käytetään uutta sisäkumia. |
| --- | --- |

2.2

Sisäkumilla varustettuja renkaita (eli renkaita, joissa ei ole merkintää ”Tubeless”) testattaessa käytetään uutta sisäkumia.

| 2.3 | Kun renkaiden jalkaosat on asianmukaisesti istutettu vanteisiin, paine säädetään siihen testipaineeseen, jonka renkaan valmistaja on määritellyt tällaiselle testiohjelmalle tämän säännön 4.1.15 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

Kun renkaiden jalkaosat on asianmukaisesti istutettu vanteisiin, paine säädetään siihen testipaineeseen, jonka renkaan valmistaja on määritellyt tällaiselle testiohjelmalle tämän säännön 4.1.15 kohdan mukaisesti.

| 2.4 | Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan. |
| --- | --- |

2.4

Renkaan ja pyörän muodostamaa kokonaisuutta pidetään testaustilan huoneenlämmössä vähintään kolmen tunnin ajan.

| 2.5 | Rengaspaine säädetään uudelleen edellä 2.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen. |
| --- | --- |

2.5

Rengaspaine säädetään uudelleen edellä 2.3 kohdassa määriteltyyn paineeseen.

| 2.6 | Renkaan valmistajan pyynnön mukaisesti testausohjelmaa jatketaan noudattamalla jompaakumpaa seuraavista menettelyistä: | testimenettely laboratorioissa testirummulla (jäljempänä oleva 3 kohta) tai |
| --- | --- | --- |

2.6

Renkaan valmistajan pyynnön mukaisesti testausohjelmaa jatketaan noudattamalla jompaakumpaa seuraavista menettelyistä:

testimenettely laboratorioissa testirummulla (jäljempänä oleva 3 kohta) tai

| | testimenettely maantiellä perävaunua käyttäen (4 kohta). |
| --- | --- |

testimenettely maantiellä perävaunua käyttäen (4 kohta).

3.   TESTIMENETTELY TESTIRUMMULLA

| 3.1 | Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun ulkopintaa vasten. Rummun halkaisijan on oltava vähintään 1 700 mm ± 1 prosentti ja sen pinnan leveyden vähintään yhtä suuri kuin renkaan kulutuspinnan leveys. |
| --- | --- |

3.1

Renkaan ja pyörän muodostama kokonaisuus asennetaan testausakselille ja painetaan moottorikäyttöisen sileäpintaisen testirummun ulkopintaa vasten. Rummun halkaisijan on oltava vähintään 1 700 mm ± 1 prosentti ja sen pinnan leveyden vähintään yhtä suuri kuin renkaan kulutuspinnan leveys.

| 3.1.1 | Valmistajan suostumuksella voidaan käyttää testirumpuja, joissa rummun leveys on pienempi kuin renkaan kulutuspinnan kuvio. |
| --- | --- |

3.1.1

Valmistajan suostumuksella voidaan käyttää testirumpuja, joissa rummun leveys on pienempi kuin renkaan kulutuspinnan kuvio.

| 3.2 | Testirummun nopeus: 20 km/h. |
| --- | --- |

3.2

Testirummun nopeus: 20 km/h.

| 3.3 | Testausakseliin kohdistetaan jäljempänä 3.4 kohdassa esitetyn kantavuus-nopeustestin testausohjelman mukaisesti sarja testimassoja, jolloin testikuorma vastaa






  3.3.1 | renkaisiin merkittyä kantavuuslukua vastaavaa massaa, kun kyseessä ovat nopeustunnuksella D varustetut renkaat. |
| --- | --- | --- |

3.3

Testausakseliin kohdistetaan jäljempänä 3.4 kohdassa esitetyn kantavuus-nopeustestin testausohjelman mukaisesti sarja testimassoja, jolloin testikuorma vastaa

3.3.1

renkaisiin merkittyä kantavuuslukua vastaavaa massaa, kun kyseessä ovat nopeustunnuksella D varustetut renkaat.

| 3.4 | Kantavuus-nopeustestin testiohjelma








  Renkaan nopeusluokkatunnus | Testivaihe | Prosenttia testikuormasta | Kesto (tuntia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 1 | 66 % | 7 |
| 2 | 84 % | 16 |
| 3 | 101 % | 24 |

3.4

Kantavuus-nopeustestin testiohjelma

Renkaan nopeusluokkatunnus

Testivaihe

Prosenttia testikuormasta

Kesto (tuntia)

D

1

66 %

7

2

84 %

16

3

101 %

24

| 3.4.1 | Jos testirummun halkaisija on suurempi kuin 1 700 mm ± 1 prosentti, edellä annettua arvoa ”prosenttia testikuormasta” kasvatetaan seuraavasti:
  F1 = K × F2
  jossa







  R1 | testirummun halkaisija millimetreinä |
| --- | --- | --- |
| R2 | vertailutestirummun halkaisija 1 700 mm |
| rT | renkaan ulkohalkaisija (ks. tämän säännön 6.2 kohta) |
| F1 | testirumpuun kohdistettava prosenttiosuus kuormasta |
| F2 | halkaisijaltaan 1 700 mm:n suuruiseen vertailutestirumpuun kohdistettava prosenttiosuus kuormasta edellä olevan taulukon mukaisesti. |
| Esimerkki: | K = 1, kun testirummun halkaisija on 1 700 mm; |

3.4.1

Jos testirummun halkaisija on suurempi kuin 1 700 mm ± 1 prosentti, edellä annettua arvoa ”prosenttia testikuormasta” kasvatetaan seuraavasti:

F1 = K × F2

jossa Formula

R1

testirummun halkaisija millimetreinä

R2

vertailutestirummun halkaisija 1 700 mm

rT

renkaan ulkohalkaisija (ks. tämän säännön 6.2 kohta)

F1

testirumpuun kohdistettava prosenttiosuus kuormasta

F2

halkaisijaltaan 1 700 mm:n suuruiseen vertailutestirumpuun kohdistettava prosenttiosuus kuormasta edellä olevan taulukon mukaisesti.

Esimerkki:

K = 1, kun testirummun halkaisija on 1 700 mm;

Jos testirummun halkaisija on 3 000 mm ja renkaan halkaisija on 1 500 mm, kaava on seuraava:

Formula

| 3.5 | Rengaspainetta ei saa korjata testin aikana, ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin kaikkien kolmen vaiheen aikana. |
| --- | --- |

3.5

Rengaspainetta ei saa korjata testin aikana, ja testikuormitus on pidettävä vakiona testin kaikkien kolmen vaiheen aikana.

| 3.6 | Testaustilan lämpötilan on oltava 20–30 °C testin aikana, jollei renkaan valmistaja hyväksy muun lämpötilan käyttöä. |
| --- | --- |

3.6

Testaustilan lämpötilan on oltava 20–30 °C testin aikana, jollei renkaan valmistaja hyväksy muun lämpötilan käyttöä.

| 3.7 | Kantavuus-nopeustestin testausohjelma on vietävä läpi keskeytyksettä. |
| --- | --- |

3.7

Kantavuus-nopeustestin testausohjelma on vietävä läpi keskeytyksettä.

4.   TESTIMENETTELY PERÄVAUNUA KÄYTETTÄESSÄ

| 4.1 | Asennetaan kaksi samantyyppistä uutta rengasta perävaunuun. |
| --- | --- |

4.1

Asennetaan kaksi samantyyppistä uutta rengasta perävaunuun.

| 4.2 | Kohdistetaan perävaunuun massa, jotta kukin rengas kuormittuu tasaisesti testikuormalla, joka vastaa kyseiselle rengastyypille nopeudella 15 km/h sallittua kantavuutta (kantavuuden vaihtelut esitetään liitteessä 7). |
| --- | --- |

4.2

Kohdistetaan perävaunuun massa, jotta kukin rengas kuormittuu tasaisesti testikuormalla, joka vastaa kyseiselle rengastyypille nopeudella 15 km/h sallittua kantavuutta (kantavuuden vaihtelut esitetään liitteessä 7).

| 4.3 | Perävaunua ajetaan tasaisella 15 km/h ± 1 km/h nopeudella 48 tunnin ajan. |
| --- | --- |

4.3

Perävaunua ajetaan tasaisella 15 km/h ± 1 km/h nopeudella 48 tunnin ajan.

| 4.3.1 | Tilapäiset keskeytykset ovat sallittuja, mutta kukin 20 minuutin keskeytys on kompensoitava lisäämällä ajoaikaa 5 minuuttia. |
| --- | --- |

4.3.1

Tilapäiset keskeytykset ovat sallittuja, mutta kukin 20 minuutin keskeytys on kompensoitava lisäämällä ajoaikaa 5 minuuttia.

| 4.4 | Rengaspainetta ei saa korjata, ja testikuorma on pidettävä samana koko testin ajan. |
| --- | --- |

4.4

Rengaspainetta ei saa korjata, ja testikuorma on pidettävä samana koko testin ajan.

| 4.5 | Testaustilan lämpötilan on oltava 5–30 °C testin aikana, jollei renkaan valmistaja hyväksy muun lämpötilan käyttöä. |
| --- | --- |

4.5

Testaustilan lämpötilan on oltava 5–30 °C testin aikana, jollei renkaan valmistaja hyväksy muun lämpötilan käyttöä.

5.   VASTAAVAT TESTAUSMENETELMÄT

Jos käytetään muuta kuin edellä kuvattuja testausmenetelmiä, sen vastaavuus on osoitettava.

---

LIITE 10

RENKAAN LUOKITUSKOODI

(Valinnainen merkintä)

| Luokituskoodi | Nimike |
| --- | --- |
| F-1 | Maataloustraktorin ohjaavan pyörän renkaat: yksiurainen kulutuspinta |
| F-2 | Maataloustraktorin ohjaavan pyörän renkaat: moniurainen kulutuspinta |
| F-3 | Ohjaavan pyörän renkaat: teollisuuskäyttö (rakennussovellus) |
| | |
| G-1 | Puutarhatraktorin renkaat (laitteiden renkaat): vetokäyttö |
| G-2 | Puutarhatraktorin renkaat (laitteiden renkaat): flotation-vetokäyttö |
| G-3 | Puutarhatraktorin renkaat (laitteiden renkaat): maximum flotation -käyttö |
| | |
| I-1 | Maatalouslaitteen renkaat: moniurainen kulutuspinta |
| I-2 | Maatalouslaitteen renkaat: kohtuullinen vetokäyttö |
| I-3 | Maatalouslaitteen renkaat: kulutuspinta vetokäyttöön |
| I-4 | Maatalouslaitteen renkaat: käyttö auran perärenkaassa |
| I-5 | Maatalouslaitteen renkaat: ohjaava käyttö |
| I-6 | Maatalouslaitteen renkaat: sileä kulutuspinta |
| | |
| LS-1 | Metsätalouskäyttö: tavallinen kulutuspinta |
| LS-2 | Metsätalouskäyttö: keskisyvyinen kulutuspinta |
| LS-3 | Metsätalouskäyttö: syvä kulutuspinta |
| LS-4 | Metsätalouskäyttö: matala kulutuspinta |
| | |
| R-1 | Maataloustraktorin vetävän pyörän renkaat: tavallinen kulutuspinta |
| R-2 | Maataloustraktorin vetävän pyörän renkaat: ruoko- ja riisiviljelykäyttö (syvä kulutuspinta) |
| R-3 | Maataloustraktorin vetävän pyörän renkaat: flotation-käyttö (matala kulutuspinta) |
| R-4 | Vetävän pyörän renkaat: teollisuuskäyttö (rakennussovellus) |

Luokituskoodi

Nimike

F-1

Maataloustraktorin ohjaavan pyörän renkaat: yksiurainen kulutuspinta

F-2

Maataloustraktorin ohjaavan pyörän renkaat: moniurainen kulutuspinta

F-3

Ohjaavan pyörän renkaat: teollisuuskäyttö (rakennussovellus)

G-1

Puutarhatraktorin renkaat (laitteiden renkaat): vetokäyttö

G-2

Puutarhatraktorin renkaat (laitteiden renkaat): flotation-vetokäyttö

G-3

Puutarhatraktorin renkaat (laitteiden renkaat): maximum flotation -käyttö

I-1

Maatalouslaitteen renkaat: moniurainen kulutuspinta

I-2

Maatalouslaitteen renkaat: kohtuullinen vetokäyttö

I-3

Maatalouslaitteen renkaat: kulutuspinta vetokäyttöön

I-4

Maatalouslaitteen renkaat: käyttö auran perärenkaassa

I-5

Maatalouslaitteen renkaat: ohjaava käyttö

I-6

Maatalouslaitteen renkaat: sileä kulutuspinta

LS-1

Metsätalouskäyttö: tavallinen kulutuspinta

LS-2

Metsätalouskäyttö: keskisyvyinen kulutuspinta

LS-3

Metsätalouskäyttö: syvä kulutuspinta

LS-4

Metsätalouskäyttö: matala kulutuspinta

R-1

Maataloustraktorin vetävän pyörän renkaat: tavallinen kulutuspinta

R-2

Maataloustraktorin vetävän pyörän renkaat: ruoko- ja riisiviljelykäyttö (syvä kulutuspinta)

R-3

Maataloustraktorin vetävän pyörän renkaat: flotation-käyttö (matala kulutuspinta)

R-4

Vetävän pyörän renkaat: teollisuuskäyttö (rakennussovellus)

---

LIITE 11

Esimerkki renkaan molempien sivujen ulkopintaan merkittävästä kuvamerkistä, joka ilmoittaa selvästi renkaan jalkaosaan kohdistuvan suurimman ilmanpaineen, jota ei saa ylittää rengasta asennettaessa

Image

Kuvamerkki on merkittävä kumpaankin sivupintaan.

Täyttöpaineen arvon (esimerkissä 2,5 bar) on oltava se paine, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut tämän säännön 4.1.14 kohdassa.

Merkintöjen vähimmäiskorkeus

| (mm) |
| --- |
| | Renkaat, joiden vanteen halkaisijan koodi on < 20 (508 mm) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on ≤ 235 mm | Renkaat, joiden vanteen halkaisijan koodi on ≥ 20 (508 mm) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on > 235 mm |
| a | 2 | 4 |

(mm)

Renkaat, joiden vanteen halkaisijan koodi on < 20 (508 mm) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on ≤ 235 mm

Renkaat, joiden vanteen halkaisijan koodi on ≥ 20 (508 mm) tai joiden poikkileikkauksen nimellisleveys on > 235 mm

a

2

4

Kuvamerkki on merkittävä kumpaankin sivupintaan.

Täyttöpaineen arvon (esimerkissä 250 kPa) on oltava se paine, jonka renkaan valmistaja on ilmoittanut tämän säännön 4.1.14 kohdassa.

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 257/280 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 257/280

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 120 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalous- ja metsätraktoreihin sekä liikkuviin maastokoneisiin asennettavien polttomoottorien hyväksynnästä nettotehon, nettovääntömomentin ja polttoaineen ominaiskulutuksen mittauksen osalta

Voimaantulopäivä: 6. huhtikuuta 2005

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valmistuksen vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tuotannon vaatimustenvastaisuuden seuraamukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Moottorityypin tai moottoriperheen tyyppihyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

10.

LIITTEET

| Liite 1 – | Polttomoottorin olennaiset ominaisuudet sekä yleistä tietoa testien suorittamisesta
  Lisäys 1– Moottorin / kantamoottorin olennaiset ominaisuudet
  Lisäys 2– Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet
  Lisäys 3– Moottoriperheeseen kuuluvan moottorityypin olennaiset ominaisuudet |
| --- | --- |

Liite 1 –

Polttomoottorin olennaiset ominaisuudet sekä yleistä tietoa testien suorittamisesta

Lisäys 1– Moottorin / kantamoottorin olennaiset ominaisuudet

Lisäys 2– Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet

Lisäys 3– Moottoriperheeseen kuuluvan moottorityypin olennaiset ominaisuudet

| Liite 2 – | Ilmoitus moottorin tai moottoriperheen hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 120 nojalla |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Polttomoottorin nettotehon mittausmenetelmä
  Lisäys– Moottorin nettotehon mittaustestien tulokset |
| --- | --- |

Liite 4 –

Polttomoottorin nettotehon mittausmenetelmä

Lisäys– Moottorin nettotehon mittaustestien tulokset

| Liite 5 – | Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet |
| --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastus |
| --- | --- |

Liite 6 –

| Liite 7 – | Viitepolttoaineiden tekniset tiedot |
| --- | --- |

Liite 7 –

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan käyriin, jotka kuvaavat valmistajan ilmoittamaa käytettävien polttomoottorien tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta täydellä kuormalla moottorin kierrosnopeuden funktiona:






  1.1.1 | luokan T ajoneuvoissa (1), |
| --- | --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan käyriin, jotka kuvaavat valmistajan ilmoittamaa käytettävien polttomoottorien tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta täydellä kuormalla moottorin kierrosnopeuden funktiona:

1.1.1

luokan T ajoneuvoissa (1),

| 1.1.2 | koneissa, jotka on suunniteltu ja jotka soveltuvat liikkumiseen tai liikutettavaksi maalla joko tiellä tai tiettömissä olosuhteissa vaihtuvalla nopeudella tai vakionopeudella. |
| --- | --- |

1.1.2

koneissa, jotka on suunniteltu ja jotka soveltuvat liikkumiseen tai liikutettavaksi maalla joko tiellä tai tiettömissä olosuhteissa vaihtuvalla nopeudella tai vakionopeudella.

| 1.2 | Polttomoottorit kuuluvat johonkin seuraavista luokista:






  1.2.1 | Mäntäpolttomoottorit (ottomoottorit tai dieselmoottorit), kuitenkin vapaamäntämoottoreita lukuun ottamatta, |
| --- | --- | --- |

1.2

Polttomoottorit kuuluvat johonkin seuraavista luokista:

1.2.1

Mäntäpolttomoottorit (ottomoottorit tai dieselmoottorit), kuitenkin vapaamäntämoottoreita lukuun ottamatta,

| 1.2.2 | Kiertomäntämoottorit (ottomoottorit tai dieselmoottorit). |
| --- | --- |

1.2.2

Kiertomäntämoottorit (ottomoottorit tai dieselmoottorit).

2.   MÄÄRITELMÄT

| 2.1 | ’Moottorin hyväksymisellä’ tarkoitetaan moottorityypin hyväksymistä sille tämän säännön liitteessä 4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti mitatun nettotehon osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Moottorin hyväksymisellä’ tarkoitetaan moottorityypin hyväksymistä sille tämän säännön liitteessä 4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti mitatun nettotehon osalta.

| 2.2 | ’Moottoriperheen hyväksymisellä’ tarkoitetaan moottoriperheen jäsenten hyväksymistä niille tämän säännön liitteessä 5 tai 6 täsmennetyn menettelyn mukaisesti määritetyn nettotehon osalta. |
| --- | --- |

2.2

’Moottoriperheen hyväksymisellä’ tarkoitetaan moottoriperheen jäsenten hyväksymistä niille tämän säännön liitteessä 5 tai 6 täsmennetyn menettelyn mukaisesti määritetyn nettotehon osalta.

| 2.3 | ’Moottorityypillä’ tarkoitetaan moottoriluokkaa, jonka sisällä moottorit eivät eroa toisistaan liitteen 1 lisäyksessä 3 määriteltyjen olennaisten moottorin ominaisuuksien osalta. |
| --- | --- |

2.3

’Moottorityypillä’ tarkoitetaan moottoriluokkaa, jonka sisällä moottorit eivät eroa toisistaan liitteen 1 lisäyksessä 3 määriteltyjen olennaisten moottorin ominaisuuksien osalta.

| 2.4 | ’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmitystä, joka rakenteensa osalta täyttää tämän säännön liitteessä 5 määritellyt ryhmitysperusteet. |
| --- | --- |

2.4

’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmitystä, joka rakenteensa osalta täyttää tämän säännön liitteessä 5 määritellyt ryhmitysperusteet.

| 2.5 | ’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka on valittu moottoriperheestä siten, että se täyttää liitteessä I olevan 5 jakson vaatimukset. |
| --- | --- |

2.5

’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoria, joka on valittu moottoriperheestä siten, että se täyttää liitteessä I olevan 5 jakson vaatimukset.

| 2.6 | ’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin nopeudella ja tämän säännön liitteen 4 taulukossa 1 lueteltujen apulaitteiden ja lisävarusteiden kanssa ja ulkoilman vertailuolosuhteissa määritettynä. |
| --- | --- |

2.6

’Nettoteholla’ tarkoitetaan testipenkissä kampiakselin tai vastaavan päästä saatua tehoa vastaavalla moottorin nopeudella ja tämän säännön liitteen 4 taulukossa 1 lueteltujen apulaitteiden ja lisävarusteiden kanssa ja ulkoilman vertailuolosuhteissa määritettynä.

| 2.7 | ’Nettonimellisteholla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin nettotehoa nimellisnopeudella. |
| --- | --- |

2.7

’Nettonimellisteholla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin nettotehoa nimellisnopeudella.

| 2.8 | ’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettotehon enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

2.8

’Suurimmalla nettoteholla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettotehon enimmäisarvoa.

| 2.9 | ’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan määrittämää suurinta rajoittimen sallimaa täyskuormitusnopeutta. |
| --- | --- |

2.9

’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan määrittämää suurinta rajoittimen sallimaa täyskuormitusnopeutta.

| 2.10 | ’Enimmäisnettotehon nopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla saadaan suurin nettoteho. |
| --- | --- |

2.10

’Enimmäisnettotehon nopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla saadaan suurin nettoteho.

| 2.11 | ’Suurimman vääntömomentin kierrosnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla saadaan suurin vääntömomentti. |
| --- | --- |

2.11

’Suurimman vääntömomentin kierrosnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla saadaan suurin vääntömomentti.

| 2.12 | ’Suurimmalla vääntömomentilla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettovääntömomentin enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

2.12

’Suurimmalla vääntömomentilla’ tarkoitetaan moottorin täyskuormituksella mitattua nettovääntömomentin enimmäisarvoa.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Moottorityypin tai moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksen nettotehon mittauksen osalta tekee moottorin valmistaja tai asianmukaisesti valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Moottorityypin tai moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksen nettotehon mittauksen osalta tekee moottorin valmistaja tai asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena: moottorityypin tai moottoriperheen kuvaus, joka sisältää tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut tiedot. |
| --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena: moottorityypin tai moottoriperheen kuvaus, joka sisältää tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut tiedot.

| 3.3 | Hyväksyttävää moottorityyppiä edustava moottori, tai kun kyseessä on moottoriperhe, kantamoottori, johon on asennettu tämän säännön liitteessä 4 tarkoitetut laitteet, on toimitettava hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyttävää moottorityyppiä edustava moottori, tai kun kyseessä on moottoriperhe, kantamoottori, johon on asennettu tämän säännön liitteessä 4 tarkoitetut laitteet, on toimitettava hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetun moottorin teho on mitattu jäljempänä kohdassa 5 annettujen määrittelyiden mukaisesti, moottorityypille tai moottoriperheelle on myönnettävä hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitetun moottorin teho on mitattu jäljempänä kohdassa 5 annettujen määrittelyiden mukaisesti, moottorityypille tai moottoriperheelle on myönnettävä hyväksyntä.

| 4.2 | Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle moottorityypille tai moottoriperheelle. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai -perheelle. |
| --- | --- |

4.2

Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle moottorityypille tai moottoriperheelle. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai -perheelle.

| 4.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai moottoriperheen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai moottoriperheen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.4 | Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaiseen moottoriin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat:






  4.4.1 | ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), |
| --- | --- | --- |

4.4

Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaiseen moottoriin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

4.4.1

ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2),

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1. tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.
  Sen sijaan, että nämä hyväksyntämerkit ja tunnukset kiinnitettäisiin moottoriin, valmistaja voi päättää, että jokaiseen tämän säännön nojalla hyväksyttyyn moottoriin liitetään tällaiset tiedot sisältävä asiakirja-aineisto, jotta hyväksyntämerkit ja tunnukset voidaan kiinnittää ajoneuvoon. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1. tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

Sen sijaan, että nämä hyväksyntämerkit ja tunnukset kiinnitettäisiin moottoriin, valmistaja voi päättää, että jokaiseen tämän säännön nojalla hyväksyttyyn moottoriin liitetään tällaiset tiedot sisältävä asiakirja-aineisto, jotta hyväksyntämerkit ja tunnukset voidaan kiinnittää ajoneuvoon.

| 4.5 | Jos moottori on sellaisen tyypin tai moottoriperheen mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.4.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.4.1 kohdassa tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Jos moottori on sellaisen tyypin tai moottoriperheen mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.4.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.4.1 kohdassa tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.7 | Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.7

Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

| 4.8 | Jokaisessa tämän säännön perusteella hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaisessa moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät:






  4.8.1 | moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi, |
| --- | --- | --- |

4.8

Jokaisessa tämän säännön perusteella hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaisessa moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät:

4.8.1

moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi,

| 4.8.2 | valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus. |
| --- | --- |

4.8.2

valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1   Yleistä

Moottorin tehoon vaikuttavat osat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että moottori täyttää tämän säännön vaatimukset tavanomaisessa käytössä siihen mahdollisesti kohdistuvista värinöistä huolimatta.

5.2   Polttomoottoreille tehtävien testien kuvaus

5.2.1   Ottomoottoreiden nettotehotesti koostuu ajosta täydellä kaasulla, ja dieselmoottorien testi ajetaan ruiskutuspumpun asetuksella kiinteällä täyden kuormituksen asetuksella siten, että moottori on varustettu tämän säännön liitteessä 4 olevan taulukon 1 mukaisesti.

5.2.2   Mittauksia on tehtävä riittävän monilla moottorin nopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta kuvaavat käyrät valmistajan suosittelemasta alimmasta moottorin nopeudesta ylimpään moottorin nopeuteen. Näihin nopeuksiin on sisällyttävä pyörimisnopeudet, joilla moottori tuottaa nettonimellistehonsa, enimmäistehonsa ja suurimman vääntömomenttinsa.

5.2.3   Polttoaineena on käytettävä:

| 5.2.3.1 | Bensiinillä toimivissa ottomoottoreissa:
  Polttoaineen on oltava liitteessä 7 määritettyä viitepolttoainetta. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Bensiinillä toimivissa ottomoottoreissa:

Polttoaineen on oltava liitteessä 7 määritettyä viitepolttoainetta.

| 5.2.3.2 | Nestekaasulla toimivissa ottomoottoreissa:






  5.2.3.2.1 | Itsesäätyvässä moottorissa:
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 7 määritellyistä viitepolttoaineista. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

Nestekaasulla toimivissa ottomoottoreissa:

5.2.3.2.1

Itsesäätyvässä moottorissa:

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 7 määritellyistä viitepolttoaineista.

| 5.2.3.2.2 | Jos moottori ei ole itsesäätyvä
  Käytettävän polttoaineen on oltava liitteessä 7 määritelty polttoaine, jolla on matalin C3 -pitoisuus, tai |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

Jos moottori ei ole itsesäätyvä

Käytettävän polttoaineen on oltava liitteessä 7 määritelty polttoaine, jolla on matalin C3 -pitoisuus, tai

| 5.2.3.2.3 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:
  Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:

Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta.

| 5.2.3.2.4 | Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa.

| 5.2.3.3 | Maakaasulla toimivissa ottomoottoreissa






  5.2.3.3.1 | Itsesäätyvässä moottorissa
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 7 määritellyistä viitepolttoaineista. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

Maakaasulla toimivissa ottomoottoreissa

5.2.3.3.1

Itsesäätyvässä moottorissa

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 7 määritellyistä viitepolttoaineista.

| 5.2.3.3.2 | Jos moottori ei ole itsesäätyvä
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Kiistatapauksissa käytetään viitepolttoainetta GR, joka on määritelty liitteessä 7, eli polttoainetta, jolla on korkein Wobben indeksi, tai |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

Jos moottori ei ole itsesäätyvä

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Kiistatapauksissa käytetään viitepolttoainetta GR, joka on määritelty liitteessä 7, eli polttoainetta, jolla on korkein Wobben indeksi, tai

| 5.2.3.3.3 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi tietyillä polttoaineilla
  Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vähintään 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä liitteessä 7 tarkoitettua viitepolttoainetta GR, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai viitepolttoainetta G23, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla, eli polttoainetta, jonka Wobben indeksi on korkein kyseisessä ryhmässä, tai (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi tietyillä polttoaineilla

Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vähintään 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä liitteessä 7 tarkoitettua viitepolttoainetta GR, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai viitepolttoainetta G23, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla, eli polttoainetta, jonka Wobben indeksi on korkein kyseisessä ryhmässä, tai (3)

| 5.2.3.3.4 | Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:
  Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella:

Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta.

| 5.2.3.3.5 | Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa.

| 5.2.3.4 | Dieselmoottoreiden osalta
  Polttoaineen on oltava liitteessä 7 määritettyä viitepolttoainetta. |
| --- | --- |

5.2.3.4

Dieselmoottoreiden osalta

Polttoaineen on oltava liitteessä 7 määritettyä viitepolttoainetta.

5.2.4   Mittaukset on tehtävä tämän säännön liitteen 5 säännösten mukaisesti.

5.2.5   Testiselosteeseen on sisällytettävä tämän säännön liitteen 4 lisäyksessä luetellut tulokset ja kaikki laskutoimitukset, joita nettotehon selvittäminen edellyttää, sekä tämän säännön liitteessä 1 luetellut moottorin ominaispiirteet.

5.3   Tulosten tulkitseminen

5.3.1   Nettoteho

Valmistajan ilmoittama moottorityypin (tai kantamoottorin) nettoteho on hyväksyttävä, jos se ei poikkea enempää kuin ± 2 prosenttia nettonimellistehon osalta ja enempää kuin ± 4 prosenttia muiden mittauspisteiden osalta käyrällä, jonka toleranssi on ± 1,5 prosenttia moottorin kierrosnopeudesta, niistä arvoista, jotka tekninen tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta moottorista.

5.3.2   Nimellisnopeus

Valmistajan ilmoittama nimellisnopeus saa poiketa enintään 100 min–1 ilmoitetusta arvosta.

5.3.3   Polttoaineen kulutus

Valmistajan ilmoittama moottorityypin (tai kantamoottorin) polttoaineen ominaiskulutusta kuvaava käyrä on hyväksyttävä, jos se ei poikkea missään mittauspisteessä enempää kuin ± 8 prosenttia niistä arvoista, jotka tekninen tutkimuslaitos on mitannut testattavaksi toimitetusta moottorista.

5.3.4   Moottoriperhe

Jos kantamoottori on kohdissa 5.3.1 ja 5.3.2 esitettyjen vaatimusten mukainen, hyväksyntä laajennetaan automaattisesti koskemaan moottoriperheen jäsenten kaikkia ilmoitettuja käyriä.

6.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 6.1 | Tämän säännön nojalla hyväksytyt moottorit on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. |
| --- | --- |

6.1

Tämän säännön nojalla hyväksytyt moottorit on valmistettava siten, että ne ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

| 6.2 | Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

6.2

Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

| 7.1 | Moottorityypille tai moottoriperheelle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä kohdassa 6.1 esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu moottorityyppi tai moottoriperhe ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

7.1

Moottorityypille tai moottoriperheelle tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä kohdassa 6.1 esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos hyväksyntämerkillä varustettu moottorityyppi tai moottoriperhe ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

| 7.2 | Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

7.2

Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

8.   MOOTTORITYYPIN TAI MOOTTORIPERHEEN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

| 8.1 | Kaikista jonkin moottorityypin tai moottoriperheen muutoksista, jotka koskevat liitteessä 1 annettuja ominaisuuksia, on ilmoitettava moottorityypin tai moottoriperheen hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Viranomainen voi sitten joko:






  8.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että moottori täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

8.1

Kaikista jonkin moottorityypin tai moottoriperheen muutoksista, jotka koskevat liitteessä 1 annettuja ominaisuuksia, on ilmoitettava moottorityypin tai moottoriperheen hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Viranomainen voi sitten joko:

8.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että moottori täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 8.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille.

| 8.3 | Toimivaltainen viranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella tiedonantolomakkeella. |
| --- | --- |

8.3

Toimivaltainen viranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella tiedonantolomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön nojalla hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 kuvauksen mukaisesti (asiakirja TRANS/WP29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia ja Montenegro 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö (hyväksynnät myöntävät jäsenvaltiot käyttäen omia ECE-tunnuksiaan) 42, Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50 ja Korean tasavalta 51. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(3)  ’Wobben indeksillä (alempi Wl tai ylempi Wu)’ tarkoitetaan kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa viiteolosuhteissa seuraavan kaavan mukaisesti: Formula

---

LIITE 1

Polttomoottorin olennaiset ominaisuudet ja testien tekemistä koskevat yleiset tiedot

Kantamoottori/moottorityyppi (1): ...

1.   Yleistä

| 1.1 | Merkki (yrityksen nimi): ... |
| --- | --- |

1.1

Merkki (yrityksen nimi): ...

| 1.2 | Kantamoottorin ja (tarvittaessa) moottoriperheen tyyppi ja kaupallinen kuvaus (1): ... |
| --- | --- |

1.2

Kantamoottorin ja (tarvittaessa) moottoriperheen tyyppi ja kaupallinen kuvaus (1): ...

| 1.3 | Moottoriin (moottoreihin) merkitty valmistajan tyyppikoodi (1): ... |
| --- | --- |

1.3

Moottoriin (moottoreihin) merkitty valmistajan tyyppikoodi (1): ...

| 1.4 | Sen koneiston määrittely, jonka käyttövoimaksi moottori on tarkoitettu (2): ... |
| --- | --- |

1.4

Sen koneiston määrittely, jonka käyttövoimaksi moottori on tarkoitettu (2): ...

| 1.5 | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.5

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 1.6 | Valmistajan valtuuttaman edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.6

Valmistajan valtuuttaman edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

| 1.7 | Moottorin tunnuksen sijainti, käytetyt koodit ja kiinnitystapa: ... |
| --- | --- |

1.7

Moottorin tunnuksen sijainti, käytetyt koodit ja kiinnitystapa: ...

| 1.8 | Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: ... |
| --- | --- |

1.8

Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: ...

| 1.9 | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ... |
| --- | --- |

1.9

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): ...

2.   Lisälaitteet

| 2.1 | Kantamoottori(e)n olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 1) ... |
| --- | --- |

2.1

Kantamoottori(e)n olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 1) ...

| 2.2 | Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 2) ... |
| --- | --- |

2.2

Moottoriperheen olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 2) ...

| 2.3 | Moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 3) ... |
| --- | --- |

2.3

Moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien olennaiset ominaisuudet (ks. lisäys 3) ...

3.   Liikkuvan koneiston moottoriin liittyvien osien (tarvittaessa) ominaisuudet ...

4.   Kantamoottorin valokuvat ...

5.   Muiden liitteiden luettelo

| 5.1 | Liite 1/Liite 2/Liite 3 (1) |
| --- | --- |

5.1

Liite 1/Liite 2/Liite 3 (1)

| 5.2 | Moottorin/moottoriperheen ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorien tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta kuvaavat ilmoitetut käyrät (1) |
| --- | --- |

5.2

Moottorin/moottoriperheen ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorien tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta kuvaavat ilmoitetut käyrät (1)

| 5.3 | Muut mahdolliset liitteet: ... |
| --- | --- |

5.3

Muut mahdolliset liitteet: ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Tyyppien ja mallien luettelo.

LISÄYS 1

MOOTTORIN/KANTAMOOTTORIN OLENNAISET OMINAISUUDET
   (1)

1.   MOOTTORIN KUVAUS

1.1   Valmistaja: ...

1.2   Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus: ...

1.3   Toimintaperiaate: ottomoottori/dieselmoottori, nelitahti/kaksitahti (1)

1.4   Sylinterin läpimitta (2): ...mm

1.5   Iskunpituus (2): ... mm

1.6   Sylintereiden lukumäärä, järjestely ja sytytysjärjestys:...

1.7   Sylinteritilavuus (3): ...cm3

1.8   Volumetrinen puristussuhde (4): ...

1.9   Palojärjestelmän kuvaus: ...

1.10   Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: ...

1.11   Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ...

1.12   Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1)

1.12.1   Neste

1.12.1.1   Nesteen tyyppi: ...

1.12.1.2   Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (1)

1.12.1.3   Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

1.12.1.4   Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

1.12.2   Ilma

1.12.2.1   Puhallin: kyllä/ei (1)

1.12.2.2   Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

1.12.2.3   Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

1.13   Valmistajan sallima lämpötila

1.13.1   Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: ... K

1.13.2   Ilmajäähdytys: viitepiste: ...

1.13.3   Viitepisteen korkein lämpötila: ... K

1.13.4   Imupuolen välijäähdyttimen suurin ahtoilman ulostulolämpötila (tarvittaessa): ...K

1.13.5   Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) liitoskohdassa: ...K

1.13.6   Voiteluaineen lämpötila:

| | vähintään ...K |
| --- | --- |

vähintään ...K

| | enintään ... K |
| --- | --- |

enintään ... K

1.14   Ahdin: kyllä/ei (5)

1.14.1   Merkki: ...

1.14.2   Tyyppi: ...

1.14.3   Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]:

1.14.4   Välijäähdytin: kyllä/ei (5)

1.15   Imujärjestelmä: suurin sallittu imualipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kuormituksella: ... kPa

1.16   Pakokaasujärjestelmä: suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kuormituksella: ... kPa

2.   MUUT PAKOKAASUNPUHDISTUSLAITTEET (jos niitä on eikä niitä mainita muussa kohdassa)

2.1   Kuvaus ja/tai kaaviot: ...

3.   POLTTOAINEEN SYÖTTÖ DIESELMOOTTOREISSA

3.1   Syöttöpumppu

3.1.1   Paine tai ominaiskaavio (6) ...kPa

3.2   Ruiskutusjärjestelmä

3.2.1   Pumppu

3.2.1.1   Merkki (merkit): ...

3.2.1.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.2.1.3   Suurin polttoaineen virtausmäärä: ... mm3
   (5)
   (6) isku tai jakso täydellä ruiskutuksella pumpun pyörintänopeudella: ... min–1 (nimellinen) ja ... min–1 (suurin vääntömomentti) iskua tai jaksoa kohden, tai ominaiskaavio: ...

3.2.1.3.1   Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (5)

3.2.1.4   Ruiskutusennakko

3.2.1.4.1   Ruiskutusennakon käyrä (6): ...

3.2.1.4.2   Ajoitus (6): ...

3.2.2   Ruiskutusputkisto

3.2.2.1   Pituus: ... mm

3.2.2.2   Sisähalkaisija: ... mm

3.2.3   Ruiskutussuutin (-suuttimet):

3.2.3.1   Merkki (merkit): ...

3.2.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.2.3.3   Avautumispaine tai ominaiskaavio (5)
   (6): ...kPa

3.2.4   Säädin

3.2.4.1   Merkki (merkit): ...

3.2.4.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.3   Kierrosnopeus, jossa katkaisu alkaa täydellä kuormituksella (7): ...min–1

3.2.4.4   Suurin kierrosnopeus kuormittamattomana (7): ... min–1

3.2.4.5   Joutokäyntinopeus (7): ...min–1

3.3   Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.3.1   Merkki (merkit): ...

3.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.3.3   Kuvaus: ...

3.3.4   Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö

3.3.4.1   Merkki (merkit): ...

3.3.4.2   Tyyppi: ...

3.3.4.3   Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.3.4.4   Lisäasiakirjat: ...

4.   POLTTOAINEEN SYÖTTÖ OTTOMOOTTOREISSA

4.1   Kaasutin

4.1.1   Merkki (merkit): ...

4.1.2   Tyyppi (tyypit): ...

4.2   Epäsuora ruiskutus: yksipiste tai monipiste (8)

4.2.1   Merkki (merkit): ...

4.2.2   Tyyppi (tyypit): ...

4.3   Suoraruiskutus

4.3.1   Merkki (merkit): ...

4.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

4.4   Polttoainevirta [g/h] ja ilman ja polttoaineen suhde nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kaasulla: ...

4.5   Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö ...

4.5.1   Merkki (merkit): ...

4.5.2   Tyyppi: ...

4.5.3   Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

4.5.4   Lisäasiakirjat: ...

5.   VENTTIILIEN AJOITUS

5.1   Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin, tai vastaavat tiedot: ...

5.2   Vertailu- ja/tai asetusalueet (9): ...

5.3   Vaihtuva venttiilin ajoitus (soveltuvissa tapauksissa, paikat ilmoitetaan: imu ja/tai pako) (9):

5.3.1   Tyyppi: jatkuvatoiminen tai kytkettynä/ei (9)

5.3.2   Nokkakulma: ...

6.   VENTTIILIAUKKOJEN JÄRJESTELY

6.1   Sijainti, mitat ja numerointi: ...

7.   SYTYTYSJÄRJESTELMÄ

7.1   Sytytyspuola

7.1.1   Merkki (merkit): ...

7.1.2   Tyyppi (tyypit): ...

7.1.3   Lukumäärä: ...

7.2   Sytytystulppa (-tulpat)

7.2.1   Merkki (merkit): ...

7.2.2   Tyyppi (tyypit): ...

7.3   Magneetto

7.3.1   Merkki (merkit): ...

7.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

7.4   Sytytyksen ajoitus

7.4.1   Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden [kammen kiertokulman astetta] ...

7.4.2   Ennakkokäyrä (tarvittaessa): ...

8.   Moottorin suoritusarvot (valmistajan ilmoittamat)

| Nimellisnopeus (min–1) | |
| --- | --- |
| Enimmäistehon nopeus (min–1) | |
| Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min–1) | |
| Nettonimellisteho (kW) | |
| Suurin nettoteho (kW) | |
| Suurin nettovääntömomentti (Nm) | |

Nimellisnopeus (min–1)

Enimmäistehon nopeus (min–1)

Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min–1)

Nettonimellisteho (kW)

Suurin nettoteho (kW)

Suurin nettovääntömomentti (Nm)

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Luku pyöristetään lähimpään millimetrin kymmenykseen.

(3)  Luku lasketaan käyttämällä arvoa π = 3,1416 ja se pyöristetään lähimpään cm3:iin.

(4)  Määritetään toleranssi.

(5)  Tarpeeton viivataan yli.

(6)  Määritetään toleranssi.

(7)  Määritetään toleranssi.

(8)  Tarpeeton viivataan yli.

(9)  Tarpeeton viivataan yli.

LISÄYS 2

MOOTTORIPERHEEN OLENNAISET OMINAISUUDET

1.   YHTEISET PARAMETRIT (1)

| 1.1 | Toimintaperiaate: ... |
| --- | --- |

1.1

Toimintaperiaate: ...

| 1.2 | Jäähdytysjärjestelmä: ... |
| --- | --- |

1.2

Jäähdytysjärjestelmä: ...

| 1.3 | Ilman täytösmenetelmä: ... |
| --- | --- |

1.3

Ilman täytösmenetelmä: ...

| 1.4 | Palotilan tyyppi tai rakenne: ... |
| --- | --- |

1.4

Palotilan tyyppi tai rakenne: ...

| 1.5 | Venttiilit ja venttiiliaukot – sijainti, mitat ja numerointi: ... |
| --- | --- |

1.5

Venttiilit ja venttiiliaukot – sijainti, mitat ja numerointi: ...

| 1.6 | Polttoainejärjestelmä: ... |
| --- | --- |

1.6

Polttoainejärjestelmä: ...

| 1.7 | Moottorin hallintajärjestelmät:
  Tunnistustodistus piirustusnumero(ide)n mukaan: ...






  1.7.1 | ahtimen jäähdytysjärjestelmä: ... |
| --- | --- | --- |

1.7

Moottorin hallintajärjestelmät:

Tunnistustodistus piirustusnumero(ide)n mukaan: ...

1.7.1

ahtimen jäähdytysjärjestelmä: ...

| 1.7.2 | pakokaasun takaisinkierrätys (2): ... |
| --- | --- |

1.7.2

pakokaasun takaisinkierrätys (2): ...

| 1.7.3 | veden ruiskutus/emulsio (2): ... |
| --- | --- |

1.7.3

veden ruiskutus/emulsio (2): ...

| 1.7.4 | ilman ruiskutus (2): ... |
| --- | --- |

1.7.4

ilman ruiskutus (2): ...

| 1.8 | Todiste identtisestä (tai kantamoottorilla alhaisimmasta) suhteesta: järjestelmän tilavuus/polttoaineen syöttö iskua kohti kaavion numeron (numeroiden) mukaisesti (3): ... |
| --- | --- |

1.8

Todiste identtisestä (tai kantamoottorilla alhaisimmasta) suhteesta: järjestelmän tilavuus/polttoaineen syöttö iskua kohti kaavion numeron (numeroiden) mukaisesti (3): ...

2.   MOOTTORIPERHEEN TIEDOT

| 2.1 | Moottoriperheen nimi: ... |
| --- | --- |

2.1

Moottoriperheen nimi: ...

| 2.2 | Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät: ...
  ...
  ...










  Eritelmä | Perheeseen kuuluvat moottorit | Kantamoottori (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Moottorityyppi | | | | | |
| Sylinterien lukumäärä | | | | | |
| Nimellisnopeus (min-1) | | | | | |
| Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) dieselmoottoreissa, polttoaineen virtaus (g/h) ottomoottoreissa | | | | | |
| Nettonimellisteho (kW) | | | | | |
| Suurin nettoteho (kW) | | | | | |
| Enimmäistehon nopeus (min-1) | | | | | |
| Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min--1) | | | | | |
| Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) | | | | | |
| Suurin vääntömomentti (Nm) | | | | | |
| Hidas joutokäyntinopeus (min-1) | | | | | |
| Sylinterin iskutilavuus (prosentteina suurimmasta) (ks. liite 5, kohta 1.3) | | | | | |

2.2

Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät: ...

...

...

Eritelmä

Perheeseen kuuluvat moottorit

Kantamoottori (1)

Moottorityyppi

Sylinterien lukumäärä

Nimellisnopeus (min-1)

Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) dieselmoottoreissa, polttoaineen virtaus (g/h) ottomoottoreissa

Nettonimellisteho (kW)

Suurin nettoteho (kW)

Enimmäistehon nopeus (min-1)

Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min--1)

Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3)

Suurin vääntömomentti (Nm)

Hidas joutokäyntinopeus (min-1)

Sylinterin iskutilavuus (prosentteina suurimmasta) (ks. liite 5, kohta 1.3)

---

(1)  Täydellisemmät tiedot liitteen 1 lisäyksessä 1.

(2)  Ilmoitetaan kaikki asiaankuuluvat tekniset tiedot.

(3)  Ks. liite 5, kohta 1.9.

Lisäys 3

Moottoriperheeseen kuuluvan moottorityypin olennaiset ominaisuudet
   (1)

1.   MOOTTORIN KUVAUS

1.1   Valmistaja: ...

1.2   Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus: ...

1.3   Toimintaperiaate: nelitahti/kaksitahti (2)

1.4   Sylinterin läpimitta (3): ...mm

1.5   Iskunpituus (3): ... mm

1.6   Sylintereiden lukumäärä, järjestely ja sytytysjärjestys: ...

1.7   Sylinteritilavuus (4): ...cm3

1.8   Nimellisnopeus ... min–1

1.9   Suurimman vääntömomentin kierrosnopeus: ... min–1

1.10   Volumetrinen puristussuhde (5): ...

1.11   Palojärjestelmän kuvaus: ...

1.12   Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: ...

1.13   Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ...

1.14   Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (2)

1.14.1   Neste

1.14.1.1   Nesteen tyyppi: ...

1.14.1.2   Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (2)

1.14.1.3   Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

1.14.1.4   Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

1.14.2   Ilma

1.14.2.1   Puhallin: kyllä/ei (2)

1.14.2.2   Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): ...

1.14.2.3   Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): ...

1.15   Valmistajan sallima lämpötila

1.15.1   Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: ... K

1.15.2   Ilmajäähdytys:

| | viitepiste: ... |
| --- | --- |

viitepiste: ...

| | korkein lämpötila viitepisteessä: ... K |
| --- | --- |

korkein lämpötila viitepisteessä: ... K

1.15.3   Imupuolen välijäähdyttimen suurin ahtoilman ulostulolämpötila (tarvittaessa): ...K

1.15.4   Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) liitoskohdassa: ... K

1.15.5   Voiteluaineen lämpötila:

| | vähintään ... K |
| --- | --- |

vähintään ... K

| | enintään ... K |
| --- | --- |

enintään ... K

1.16   Ahdin: kyllä/ei (6)

1.16.1   Merkki: ...

1.16.2   Tyyppi: ...

1.16.3   Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]:

1.16.4   Välijäähdytin: kyllä/ei (6)

1.17   Imujärjestelmä: suurin sallittu imualipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kuormituksella: ... kPa

1.18   Pakokaasujärjestelmä: suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kuormituksella: ... kPa

2.   MUUT PAKOKAASUNPUHDISTUSLAITTEET (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa)

Kuvaus ja/tai kaaviot: ...

3.   POLTTOAINEEN SYÖTTÖ DIESELMOOTTOREISSA

3.1   Syöttöpumppu

Paine (7) tai ominaiskaavio: ...kPa

3.2   Ruiskutusjärjestelmä

3.2.1   Pumppu

3.2.1.1   Merkki (merkit): ...

3.2.1.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.2.1.3   Suurin polttoaineen virtausmäärä: ... mm3
   (6)
   (7) isku tai jakso täydellä ruiskutuksella pumpun pyörintänopeudella: ... min–1 (nimellisnopeus) ja ... min–1 (suurin vääntömomentti) iskua tai jaksoa kohden, tai ominaiskaavio: ...

3.2.1.3.1   Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (8)

3.2.1.4   Ruiskutusennakko

3.2.1.4.1   Ruiskutusennakon käyrä (7): ...

3.2.1.4.2   Ajoitus (7): ...

3.2.2   Ruiskutusputkisto

3.2.2.1   Pituus: ... mm

3.2.2.2   Sisähalkaisija: ... mm

3.2.3   Ruiskutussuutin (-suuttimet):

3.2.3.1   Merkki (merkit): ...

3.2.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.2.3.3   Avautumispaine tai ominaiskaavio (6)
   (7): ... kPa

3.2.4.   Säädin

3.2.4.1   Merkki (merkit): ...

3.2.4.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.2.4.3   Pyörimisnopeus, jossa katkaisu alkaa täydellä kuormituksella (7): ...min–1

3.2.4.4   Suurin kierrosnopeus kuormittamattomana (7): ... min–1

3.2.4.5   Joutokäyntinopeus (7): ...min–1

3.3   Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.3.1   Merkki (merkit): ...

3.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

3.3.3   Kuvaus: ...

3.4   Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö:

3.4.1   Merkki (merkit): ...

3.4.2   Tyyppi: ...

3.4.3   Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.4.4   Lisäasiakirjat: ...

4.   POLTTOAINEEN SYÖTTÖ OTTOMOOTTOREISSA

4.1   Kaasutin

4.1.1   Merkki (merkit): ...

4.1.2   Tyyppi (tyypit): ...

4.2   Epäsuora ruiskutus: yksipiste/monipiste (9)

4.2.1   Merkki (merkit): ...

4.2.2   Tyyppi (tyypit): ...

4.3   Suoraruiskutus

4.3.1   Merkki (merkit): ...

4.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

4.4   Polttoainevirta [g/h] ja ilman ja polttoaineen suhde nimelliskierrosnopeudella ja täydellä kaasulla:

4.5   Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö

4.5.1   Merkki (merkit): ...

4.5.2   Tyyppi: ...

4.5.3   Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

4.5.4   Lisäasiakirjat: ...

5.   VENTTIILIEN AJOITUS

5.1   Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin, tai vastaavat tiedot: ...

5.2   Vertailu- ja/tai asetusalueet (9): ...

5.3   Vaihtuva venttiilin ajoitus (soveltuvissa tapauksissa, paikat ilmoitetaan: imu ja/tai pako) (9):

5.3.1   Tyyppi: jatkuvatoiminen tai kytkettynä/ei (9)

5.3.2   Nokkakulma: ...

6.   VENTTIILIAUKKOJEN JÄRJESTELY

6.1   Sijainti, mitat ja numerointi: ...

7.   SYTYTYSJÄRJESTELMÄ

7.1   Sytytyspuola

7.1.1   Merkki (merkit): ...

7.1.2   Tyyppi (tyypit): ...

7.1.3   Numero

7.2   Sytytystulppa (-tulpat)

7.2.1   Merkki (merkit): ...

7.2.2   Tyyppi (tyypit): ...

7.3   Magneetto

7.3.1   Merkki (merkit): ...

7.3.2   Tyyppi (tyypit): ...

7.4   Sytytyksen ajoitus

7.4.1   Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden [kammen kiertokulman astetta]: ...

7.4.2   Ennakkokäyrä (tarvittaessa): ...

---

(1)  Täydellisemmät tiedot liitteen 1 lisäyksessä 1.

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

(3)  Luku pyöristetään lähimpään millimetrin kymmenykseen.

(4)  Luku lasketaan käyttämällä arvoa π = 3,1416 ja se pyöristetään lähimpään cm3:iin.

(5)  Määritetään toleranssi.

(6)  Täydellisemmät tiedot liitteen 1 lisäyksessä 1.

(7)  Tarpeeton viivataan yli.

(8)  Luku pyöristetään lähimpään millimetrin kymmenykseen.

(9)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 3

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image

---

(1)  Toinen luku annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 4

Polttomoottorin nettotehon mittausmenetelmä

1.   Näitä säännöksiä sovelletaan täydellä kuormalla vaihtelevilla kierrosnopeuksilla käytettävän polttomoottorin tehokäyrän määrittämiseen moottorin kierrosnopeuden funktiona sekä vakiokäyntinopeudella käytettävän polttomoottorin nimellisen kierrosnopeuden ja nimellisen nettotehon määrittämiseen.

2.   TESTIOLOSUHTEET

2.1   Moottoreiden täytyy olla valmistajan suositusten mukaisesti sisäänajettuja.

2.2   Jos tehon mittaus tehdään ainoastaan moottorista, johon on asennettu vaihteisto, vaihteiston hyötysuhde on otettava huomioon.

2.3   Apulaitteet ja lisävarusteet

2.3.1   Asennettavat apulaitteet ja lisävarusteet

Testin ajaksi testipenkkiin on asennettava apulaitteet, jotka ovat moottorin toiminnan kannalta tarpeen moottorille tarkoitetussa sovelluskäytössä (taulukon 1 luettelon mukaisesti). Apulaitteet on asennettava mahdollisimman tarkoin samaan asentoon kuin niille tarkoitetussa käyttösovelluksessa.

2.3.2   Poistettavat apulaitteet ja lisävarusteet

Apulaitteet, joiden määritelmä liittyy koneen toimintaan ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava luettelo, joka ei ole kattava:

| i) | jarrujen ilmakompressori |
| --- | --- |

i)

jarrujen ilmakompressori

| ii) | ohjaustehostimen kompressori |
| --- | --- |

ii)

ohjaustehostimen kompressori

| iii) | jousituksen kompressori |
| --- | --- |

iii)

jousituksen kompressori

| iv) | ilmastointijärjestelmä. |
| --- | --- |

iv)

ilmastointijärjestelmä.

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorille mitattuun tehoon (ks. taulukossa 1 oleva huomautus h). Jos tämä arvo on suurempi kuin 3 prosenttia suurimmasta tehosta testattavalla käyntinopeudella, testin suorittava viranomainen voi todentaa sen.

Taulukko 1

Moottoritehon määrittämistestiä varten asennettavat apulaitteet ja lisävarusteet

| Numero | Apulaitteet ja lisävarusteet | Asennetaan tehonmittausta varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Imujärjestelmä | |
| Imusarja | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Kampikammion päästöjenvalvontajärjestelmä | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Kaksoisinduktiolla varustetun imusarjajärjestelmän valvontalaitteet | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Ilmanvirtausmittari | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Imuilman kanavat | Kyllä. (1) |
| Ilmansuodatin | Kyllä. (1) |
| Imuäänenvaimennin | Kyllä. (1) |
| Nopeudenrajoitin | Kyllä. (1) |
| 2 | Imusarjan induktiolämmityslaite | Kyllä, vakiotuotantolaite. Jos mahdollista, asetettava edullisimpaan asentoon. |
| 3 | Pakojärjestelmä | |
| Pakokaasunpuhdistaja | Kyllä, vakiotuotantolaite |
| Pakosarja | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Yhdysputket | Kyllä. (2) |
| Äänenvaimennin | Kyllä. (2) |
| Pakoputki | Kyllä. (2) |
| Pakokaasujarru | Ei. (3) |
| Ahdinlaite | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| 4 | Polttoainepumppu | Kyllä, vakiotuotantolaite. (4) |
| 5 | Kaasutuslaitteisto | |
| Kaasutin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Elektronin säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari jne. | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Kaasumoottoreiden laitteet | |
| Paineenalennin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Haihdutin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Sekoitin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| 6 | Polttoaineen ruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel) | |
| Esisuodatin | Kyllä, vakiotuotantolaite tai testipenkkilaite. |
| Suodatin | Kyllä, vakiotuotantolaite tai testipenkkilaite. |
| Pumppu | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Korkeapaineputket | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Suutin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Imuventtiili | Kyllä, vakiotuotantolaite. (5) |
| Elektronin säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari jne. | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Säädin/säätöjärjestelmä | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen täyskuormitusrajoitin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| 7 | Nestejäähdytysjärjestelmä | |
| Jäähdytin | Ei. |
| Tuuletin | Ei. |
| Tuulettimen suojus | Ei. |
| Vesipumppu | Kyllä, vakiotuotantolaite. (6) |
| Termostaatti | Kyllä, vakiotuotantolaite. (7) |
| 8 | Ilmajäähdytys | |
| Suojus | Ei. (8) |
| Tuuletin tai puhallin | Ei. (8) |
| Lämpötilan säätölaite | Ei. |
| 9 | Sähkölaitteet | |
| Generaattori | Kyllä, vakiotuotantolaite. (9) |
| Kipinäjakelujärjestelmä | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Puola tai puolat | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Johdotus | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Sytytystulpat | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Elektroninen säätöjärjestelmä, johon sisältyy nakutusanturi/myöhäissytytysjärjestelmä | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| 10 | Ahdinlaite | |
| Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| Ahtoilman jäähdytin | Kyllä, vakiotuotantolaite tai testipenkkilaite. (8), (10) |
| Jäähdytinpumppu tai -tuuletin (moottorikäyttöinen) | Ei. (8) |
| Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet | Kyllä, vakiotuotantolaite. |
| 11 | Ylimääräinen testipenkkituuletin | Kyllä, tarvittaessa. |
| 12 | Pakokaasun puhdistuslaitteet | Kyllä, vakiotuotantolaite. (11) |
| 13 | Käynnistyslaitteet | Testipenkkilaite. (12) |
| 14 | Voiteluöljypumppu | Kyllä, vakiotuotantolaite. |

Numero

Apulaitteet ja lisävarusteet

Asennetaan tehonmittausta varten

1

Imujärjestelmä

Imusarja

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Kampikammion päästöjenvalvontajärjestelmä

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Kaksoisinduktiolla varustetun imusarjajärjestelmän valvontalaitteet

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Ilmanvirtausmittari

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Imuilman kanavat

Kyllä. (1)

Ilmansuodatin

Kyllä. (1)

Imuäänenvaimennin

Kyllä. (1)

Nopeudenrajoitin

Kyllä. (1)

2

Imusarjan induktiolämmityslaite

Kyllä, vakiotuotantolaite. Jos mahdollista, asetettava edullisimpaan asentoon.

3

Pakojärjestelmä

Pakokaasunpuhdistaja

Kyllä, vakiotuotantolaite

Pakosarja

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Yhdysputket

Kyllä. (2)

Äänenvaimennin

Kyllä. (2)

Pakoputki

Kyllä. (2)

Pakokaasujarru

Ei. (3)

Ahdinlaite

Kyllä, vakiotuotantolaite.

4

Polttoainepumppu

Kyllä, vakiotuotantolaite. (4)

5

Kaasutuslaitteisto

Kaasutin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Elektronin säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari jne.

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Kaasumoottoreiden laitteet

Paineenalennin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Haihdutin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Sekoitin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

6

Polttoaineen ruiskutuslaitteet (bensiini ja diesel)

Esisuodatin

Kyllä, vakiotuotantolaite tai testipenkkilaite.

Suodatin

Kyllä, vakiotuotantolaite tai testipenkkilaite.

Pumppu

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Korkeapaineputket

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Suutin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Imuventtiili

Kyllä, vakiotuotantolaite. (5)

Elektronin säätöjärjestelmä, ilmavirtausmittari jne.

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Säädin/säätöjärjestelmä

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen täyskuormitusrajoitin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

7

Nestejäähdytysjärjestelmä

Jäähdytin

Ei.

Tuuletin

Ei.

Tuulettimen suojus

Ei.

Vesipumppu

Kyllä, vakiotuotantolaite. (6)

Termostaatti

Kyllä, vakiotuotantolaite. (7)

8

Ilmajäähdytys

Suojus

Ei. (8)

Tuuletin tai puhallin

Ei. (8)

Lämpötilan säätölaite

Ei.

9

Sähkölaitteet

Generaattori

Kyllä, vakiotuotantolaite. (9)

Kipinäjakelujärjestelmä

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Puola tai puolat

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Johdotus

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Sytytystulpat

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Elektroninen säätöjärjestelmä, johon sisältyy nakutusanturi/myöhäissytytysjärjestelmä

Kyllä, vakiotuotantolaite.

10

Ahdinlaite

Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin

Kyllä, vakiotuotantolaite.

Ahtoilman jäähdytin

Kyllä, vakiotuotantolaite tai testipenkkilaite. (8), (10)

Jäähdytinpumppu tai -tuuletin (moottorikäyttöinen)

Ei. (8)

Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet

Kyllä, vakiotuotantolaite.

11

Ylimääräinen testipenkkituuletin

Kyllä, tarvittaessa.

12

Pakokaasun puhdistuslaitteet

Kyllä, vakiotuotantolaite. (11)

13

Käynnistyslaitteet

Testipenkkilaite. (12)

14

Voiteluöljypumppu

Kyllä, vakiotuotantolaite.

2.4   Asetukset

Moottorin nettotehon määritystestiä varten tarvittavat asetukset on annettu taulukossa 2.

Taulukko 2

Asetukset

| 1. | Kaasuttim(i)en, haihduttimen/paineensäätimen asetus |
| --- | --- |

1.

Kaasuttim(i)en, haihduttimen/paineensäätimen asetus

Valmistajan tuotantoasetusten mukaisesti ja käytössä ilman lisämuutoksia kyseistä sovellusta varten

| 2. | Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän asetus |
| --- | --- |

2.

Ruiskutuspumpun syöttöjärjestelmän asetus

| 3. | Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus (ajoituskäyrä) |
| --- | --- |

3.

Sytytyksen tai ruiskutuksen ajoitus (ajoituskäyrä)

| 4. | Säätimen asetus |
| --- | --- |

4.

Säätimen asetus

| 5. | Päästöjenrajoituslaitteet |
| --- | --- |

5.

Päästöjenrajoituslaitteet

| 6. | Ahtopaineen säätö |
| --- | --- |

6.

Ahtopaineen säätö

3.   KIRJATTAVAT TIEDOT

| 3.1 | Kirjattavat tiedot annetaan tämän liitteen lisäyksen kohdassa 4. Suorituskykyä kuvaavat tiedot on otettava vakauttavissa toimintaoloissa, joihin kuuluu riittävä puhtaanilman syöttö moottorille. Palokammioissa voi olla karstaa, mutta vain vähäisiä määriä. Testiolot, kuten ottoilman lämpötila, on valittava mahdollisimman lähelle viiteolosuhteita (ks. tämän liitteen kohta 5.2), jotta korjauskerroin voidaan minimoida. |
| --- | --- |

3.1

Kirjattavat tiedot annetaan tämän liitteen lisäyksen kohdassa 4. Suorituskykyä kuvaavat tiedot on otettava vakauttavissa toimintaoloissa, joihin kuuluu riittävä puhtaanilman syöttö moottorille. Palokammioissa voi olla karstaa, mutta vain vähäisiä määriä. Testiolot, kuten ottoilman lämpötila, on valittava mahdollisimman lähelle viiteolosuhteita (ks. tämän liitteen kohta 5.2), jotta korjauskerroin voidaan minimoida.

| 3.2 | Moottorin imuilman lämpötila on mitattava imusarjan kanavien sisältä. Imusarjan alipaine on mitattava samasta kohdasta. Lämpömittari tai lämpöelementti on suojattava takaisinsuihkuavalta polttoaineelta ja säteilylämmöltä ja asetettava suoraan ilmavirtaan. Mittaukset on tehtävä riittävän monesta kohdasta, jotta saadaan edustava keskiarvo ottoilman lämpötilasta. |
| --- | --- |

3.2

Moottorin imuilman lämpötila on mitattava imusarjan kanavien sisältä. Imusarjan alipaine on mitattava samasta kohdasta. Lämpömittari tai lämpöelementti on suojattava takaisinsuihkuavalta polttoaineelta ja säteilylämmöltä ja asetettava suoraan ilmavirtaan. Mittaukset on tehtävä riittävän monesta kohdasta, jotta saadaan edustava keskiarvo ottoilman lämpötilasta.

| 3.3 | Imusarjan alipaine on mitattava imuputkiston, ilmansuodattimen, imuäänenvaimentimen tai nopeudenrajoittimen (jos on asennettu) takaa. |
| --- | --- |

3.3

Imusarjan alipaine on mitattava imuputkiston, ilmansuodattimen, imuäänenvaimentimen tai nopeudenrajoittimen (jos on asennettu) takaa.

| 3.4 | Absoluuttinen paine moottorin sisääntulossa ahtimen ja lämmönvaihtimen (jos on asennettu) takana on mitattava imusarjassa ja jokaisessa muussa paikassa, jossa paine on mitattava korjauskertoimien laskentaa varten. |
| --- | --- |

3.4

Absoluuttinen paine moottorin sisääntulossa ahtimen ja lämmönvaihtimen (jos on asennettu) takana on mitattava imusarjassa ja jokaisessa muussa paikassa, jossa paine on mitattava korjauskertoimien laskentaa varten.

| 3.5 | Pakokaasun vastapaine on mitattava kohdassa, joka on vähintään kolme kertaa putken halkaisijan verran pakosarjan (-sarjojen) ulostulolaipan (-laippojen) jälkeen ja ahtim(i)en jälkeen, jos se/ne on asennettu. Mittauspaikka on ilmoitettava. |
| --- | --- |

3.5

Pakokaasun vastapaine on mitattava kohdassa, joka on vähintään kolme kertaa putken halkaisijan verran pakosarjan (-sarjojen) ulostulolaipan (-laippojen) jälkeen ja ahtim(i)en jälkeen, jos se/ne on asennettu. Mittauspaikka on ilmoitettava.

| 3.6 | Tietoja kirjataan vasta, kun vääntömomentti, nopeus ja lämpötilat ovat pysyneet olennaisilta osin vakaina vähintään 1 minuutin ajan. |
| --- | --- |

3.6

Tietoja kirjataan vasta, kun vääntömomentti, nopeus ja lämpötilat ovat pysyneet olennaisilta osin vakaina vähintään 1 minuutin ajan.

| 3.7 | Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min, sen mukaan kumpi on suurempi. |
| --- | --- |

3.7

Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min, sen mukaan kumpi on suurempi.

| 3.8 | Todetut jarrukuormituksen, polttoaineen kulutuksen ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti, ja lukemien on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäisestä tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa toisistaan enempää kuin 2 % jarrukuormituksen osalta. |
| --- | --- |

3.8

Todetut jarrukuormituksen, polttoaineen kulutuksen ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti, ja lukemien on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäisestä tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa toisistaan enempää kuin 2 % jarrukuormituksen osalta.

| 3.9 | Jäädytysnesteen lämpötila moottorin poistoaukolla on pidettävä valmistajan ilmoittamassa arvossa.
  Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, se on 353 K ± 5 K. Ilmajäähdytteisten moottoreiden lämpötila on valmistajan ilmoittamassa kohdassa pidettävä + 0/– 20 K sisällä valmistajan viiteolosuhteita varten ilmoittamasta enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

3.9

Jäädytysnesteen lämpötila moottorin poistoaukolla on pidettävä valmistajan ilmoittamassa arvossa.

Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, se on 353 K ± 5 K. Ilmajäähdytteisten moottoreiden lämpötila on valmistajan ilmoittamassa kohdassa pidettävä + 0/– 20 K sisällä valmistajan viiteolosuhteita varten ilmoittamasta enimmäisarvosta.

| 3.10 | Dieselmoottoreissa polttoaineen lämpötila on mitattava polttoainepumpun tuloaukosta ja sen on oltava 306–316 K (33–43 °C). Ottomoottoreissa polttoaineen lämpötila on mitattava niin läheltä kaasuttimen tai polttoaineruiskukokoonpanon tuloaukkoa kuin mahdollista ja sen on oltava 293–303 K (20–30 °C). |
| --- | --- |

3.10

Dieselmoottoreissa polttoaineen lämpötila on mitattava polttoainepumpun tuloaukosta ja sen on oltava 306–316 K (33–43 °C). Ottomoottoreissa polttoaineen lämpötila on mitattava niin läheltä kaasuttimen tai polttoaineruiskukokoonpanon tuloaukkoa kuin mahdollista ja sen on oltava 293–303 K (20–30 °C).

| 3.11 | Öljypohjasta tai mahdollisesti asennetun öljynjäähdyttimen ulostulosta mitattu voiteluöljyn lämpötila on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa. |
| --- | --- |

3.11

Öljypohjasta tai mahdollisesti asennetun öljynjäähdyttimen ulostulosta mitattu voiteluöljyn lämpötila on pidettävä moottorin valmistajan asettamissa rajoissa.

| 3.12 | Tarvittaessa voidaan käyttää lisäsäätöjärjestelmiä lämpötilojen säilyttämiseksi tämän liitteen kohdissa 3.9, 3.10 ja 3.11 täsmennetyissä rajoissa. |
| --- | --- |

3.12

Tarvittaessa voidaan käyttää lisäsäätöjärjestelmiä lämpötilojen säilyttämiseksi tämän liitteen kohdissa 3.9, 3.10 ja 3.11 täsmennetyissä rajoissa.

4.   MITTAUSTARKKUUS

| 4.1 | Vääntömomentti: ± 1 prosenttia mitatusta vääntömomentista. Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava kitkahäviön huomioon ottamiseksi. Dynamometripenkin mittausalueen alemmalla puoliskolla tarkkuus voi olla ± 2 prosenttia mitatusta vääntömomentista. |
| --- | --- |

4.1

Vääntömomentti: ± 1 prosenttia mitatusta vääntömomentista. Vääntömomentin mittausjärjestelmä on kalibroitava kitkahäviön huomioon ottamiseksi. Dynamometripenkin mittausalueen alemmalla puoliskolla tarkkuus voi olla ± 2 prosenttia mitatusta vääntömomentista.

| 4.2 | Moottorin nopeus: 0,5 prosenttia mitatusta nopeudesta. |
| --- | --- |

4.2

Moottorin nopeus: 0,5 prosenttia mitatusta nopeudesta.

| 4.3 | Polttoaineenkulutus: ± 1 prosenttia mitatusta kulutuksesta. |
| --- | --- |

4.3

Polttoaineenkulutus: ± 1 prosenttia mitatusta kulutuksesta.

| 4.4 | Polttoaineen lämpötila: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4

Polttoaineen lämpötila: ± 2 K.

| 4.5 | Moottorin imuilman lämpötila: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.5

Moottorin imuilman lämpötila: ± 2 K.

| 4.6 | Ilmanpaine: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6

Ilmanpaine: ± 100 Pa.

| 4.7 | Imusarjan alipaine: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7

Imusarjan alipaine: ± 50 Pa.

| 4.8 | Pakosarjan vastapaine: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8

Pakosarjan vastapaine: ± 200 Pa.

5.   TEHON KORJAUSKERTOIMET

5.1   Määritelmä

Tehon korjauskerroin on kerroin, joilla mitattu teho on kerrottava, jotta saadaan moottorin teho jäljempänä kohdassa 5.2 täsmennetyissä ulkoilman vertailuolosuhteissa.

Po = α P

missä:

| Po | on korjattu teho (ts. teho ulkoilman vertailuolosuhteissa), |
| --- | --- |
| α | on korjauskerroin (αa tai αd), |
| P | on mitattu teho (testiteho). |

Po

on korjattu teho (ts. teho ulkoilman vertailuolosuhteissa),

α

on korjauskerroin (αa tai αd),

P

on mitattu teho (testiteho).

5.2   Ulkoilman vertailuolosuhteet

5.2.1   Lämpötila (To): 298 K (25 °C)

5.2.2   Kuiva paine (Pso): 99 kPa

Kuiva paine perustuu 100 kPa:n kokonaispaineeseen ja 1 kPa:n vesihöyryn paineeseen.

5.3   Testin ilmaolosuhteet

Testin aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavat:

5.3.1   Lämpötila (T)

| Ottomoottorit | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Dieselmoottorit | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Ottomoottorit

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Dieselmoottorit

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Paine (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4   Korjauskertoimen αa ja αd
   (13) määrittäminen

5.4.1   Vapaasti hengittävät ja ahdetut ottomoottorit

Korjauskerroin αa saadaan kaavasta:

Formula

missä:

| ps | on kuivan ilman kokonaispaine kilopascaleina (kPa); ts. kokonaisilmanpaineen ja vesihöyryn paineen erotus, |
| --- | --- |
| T | on moottorin sisäänimemän ilman absoluuttinen lämpötila kelvinasteina (K). |

ps

on kuivan ilman kokonaispaine kilopascaleina (kPa); ts. kokonaisilmanpaineen ja vesihöyryn paineen erotus,

T

on moottorin sisäänimemän ilman absoluuttinen lämpötila kelvinasteina (K).

Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi olisi pätevä, korjauskertoimen on oltava

0,96 ≤ αa ≤ 1,06

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

5.4.2   Dieselmoottorit – kerroin αd

Dieselmoottoreiden tehon korjauskerroin (αd) polttoaineen vakiovirtauksella saadaan kaavasta:

αd = (fa)fm

missä:

| fa | on olosuhdekerroin |
| --- | --- |
| fm | on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri. |

fa

on olosuhdekerroin

fm

on kunkin moottori- ja säätötyypin ominaisparametri.

5.4.2.1   Olosuhdekerroin fa

Tämä kerroin osoittaa ympäristöolojen (paine, lämpötila ja kosteus) vaikutuksen moottorin sisäänimemässä ilmassa. Olosuhdekertoimen kaava on erilainen moottorityypin mukaisesti.

5.4.2.1.1   Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

Formula

5.4.2.1.2   Turboahdetut moottorit imuilman jäähdytyksellä tai ilman imuilman jäähdytystä

Formula

5.4.2.2   Moottorikerroin fm

fm on qc:n (korjattu polttoainevirta) funktio seuraavasti:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  ja |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

ja

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

missä:

| q | on polttoaineenvirtaus, milligrammaa/käyntikierros/kokonaisiskutilavuuslitra (mg/(l. käyntikierros)). |
| --- | --- |
| r | on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon välinen painesuhde (r = 1 vapaasti hengittävissä moottoreissa) |

q

on polttoaineenvirtaus, milligrammaa/käyntikierros/kokonaisiskutilavuuslitra (mg/(l. käyntikierros)).

r

on kompressorin ulostulon ja sisäänmenon välinen painesuhde (r = 1 vapaasti hengittävissä moottoreissa)

Tämä kaava on validi qc:n arvoille, jotka ovat välillä 37,2 mg/(l. käyntikierros) ja 65 mg/(l. käyntikierros).

qc:n arvoille, jotka ovat pienempiä kuin 37,2 mg/(l. käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 0,2 (fm = 0,2).

qc:n arvoille, jotka ovat suurempia kuin 65 mg/(l. käyntikierros), käytetään fm:n arvoa 1,2 (fm = 1,2) (ks. kuva).

Image

5.4.2.3   Laboratoriossa täytettävät edellytykset

Jotta testi olisi pätevä, korjauskertoimen αa on oltava

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Jos nämä raja-arvot ylittyvät, testausselosteessa on ilmoitettava saadut korjatut arvot ja tarkasti selvitettävä testiolosuhteet (lämpötila ja paine).

---

(1)  Täydellisen imujärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

| i) | jos tällä voi olla huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon |
| --- | --- |

i)

jos tällä voi olla huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon

| ii) | vapaasti hengittävien ottomoottoreiden osalta |
| --- | --- |

ii)

vapaasti hengittävien ottomoottoreiden osalta

| iii) | kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä. |
| --- | --- |

iii)

kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää, ja tällöin on tarkastettava, ettei imupaine eroa enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaanilmansuodattimelle vahvistamasta ylärajasta.

(2)  Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

| i) | jos tällä voi olla huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon |
| --- | --- |

i)

jos tällä voi olla huomattavaa vaikutusta moottorin tehoon

| ii) | vapaasti hengittävien ottomoottoreiden osalta |
| --- | --- |

ii)

vapaasti hengittävien ottomoottoreiden osalta

| iii) | kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä. |
| --- | --- |

iii)

kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.

Muussa tapauksessa voidaan asentaa vastaava järjestelmä sillä edellytyksellä, että mitattu paine eroaa enintään 1 000 Pa valmistajan ilmoittamasta ylärajasta.

(3)  Jos moottorissa on pakokaasujarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.

(4)  Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittämään tietyssä moottorin käyttösovelluksessa esiintyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).

(5)  Ilmaventtiili on ruiskutuspumpun paineilmatoimisen säätimen säätöventtiili. Polttoaineen ruiskutusjärjestelmän säädin saattaa sisältää muita laitteita, jotka saattavat vaikuttaa ruiskutetun polttoaineen määrään.

(6)  Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla. Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa ulkoisella piirillä sillä edellytyksellä siten, että tällaisen piirin painehäviö ja paine pumpun imuaukossa pysyvät olennaisesti samoina kuin moottorin jäähdytysjärjestelmässä.

(7)  Termostaatti voi olla täysin auki.

(8)  Kun jäähdytystuuletin tai puhallin on asennettu testiä varten, niiden käyttämä teho on lisättävä tuloksiin lukuun ottamatta niitä moottoreita, joissa kyseiset lisälaitteet ovat moottorin yhtenäinen osa (esimerkiksi suoraan kampiakseliin asennetut ilmajäähdytteisten moottoreiden jäähdytystuulettimet). Tuulettimen tai puhaltimen teho on määritettävä testeissä käytettävillä nopeuksilla joko laskemalla se vakio-ominaisuuksien perusteella tai käytännön testien avulla.

(9)  Generaattorin pienin teho: generaattorin sähkötehon on oltava rajoitettu ainoastaan moottorin toiminnan kannalta välttämättömien apulaitteiden käytölle. Jos akun käyttäminen on välttämätöntä, on käytettävä hyväkuntoista täyteen ladattua akkua.

(10)  Ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä, varustetut moottorit on testattava ahtoilman jäähdytyksellä, tai valmistajan pyynnöstä testipenkkijärjestelmä voi korvata ilmajäähdyttimen. Kummassakin tapauksessa moottorin teho kullakin nopeudella on mitattava siten, että moottorin ilman suurin paineenalennus ja lämpötilan pienin lasku testipenkkijärjestelmän ahtoilman jäähdyttimessä vastaa arvoja, jotka valmistaja on määrittänyt.

(11)  Niihin voi sisältyä esimerkiksi EGR) -järjestelmä, katalysaattori, terminen reaktori, sekundaarinen ilmansyöttöjärjestelmä ja polttoaineen haihtumisen suojajärjestelmä.

(12)  Sähköisten tai muiden käynnistysjärjestelmien teho on saatava testialustasta.

(13)  Testit voidaan suorittaa ilmastoidussa testitilassa, jossa ilmaolosuhteita voidaan kontrolloida.

Jos moottoriin on asennettu automaattinen ilman lämpötilan säätö ja jos säätölaite on sellainen, että täydellä kuormalla 25 °C:ssa ei tarvita lämmitettyä ilmaa, testi on tehtävä laite täysin käytöstä suljettuna. Jos laite on edelleen toiminnassa 25 °C:ssa, testi tehdään laitteen toimiessa tavanomaisesti ja lämpötilatekijän eksponentiksi korjauskertoimen kaavassa otetaan nolla (ei lämpötilakorjausta).

LISÄYS

MOOTTORIN NETTOTEHON MITTAUSTESTIEN TULOKSET

Tämä lomake on täytettävä testin suorittavassa laboratoriossa.

1.   TESTIOLOSUHTEET

| 1.1 | Pakosarjan vastapaineen mittauskohdan sijainti |
| --- | --- |

1.1

Pakosarjan vastapaineen mittauskohdan sijainti

| 1.2 | Imusarjan alipaineen mittauskohdan sijainti |
| --- | --- |

1.2

Imusarjan alipaineen mittauskohdan sijainti

| 1.3 | Dynamometrin ominaisuudet |
| --- | --- |

1.3

Dynamometrin ominaisuudet

| 1.3.1 | Merkki: ...Malli: ... |
| --- | --- |

1.3.1

Merkki: ...Malli: ...

| 1.3.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

1.3.2

Tyyppi: ...

2.   POLTTOAINE

| 2.1 | Nestemäistä polttoainetta käyttävät ottomoottorit |
| --- | --- |

2.1

Nestemäistä polttoainetta käyttävät ottomoottorit

| 2.1.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Merkki: ...

| 2.1.2 | Tiedot: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Tiedot: ...

| 2.1.3 | Nakutuksenestoaine (lyijy jne.): ... |
| --- | --- |

2.1.3

Nakutuksenestoaine (lyijy jne.): ...

| 2.1.3.1 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tyyppi: ...

| 2.1.3.2 | Sisältö: ... mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2

Sisältö: ... mg/l

| 2.1.4 | Oktaaniluku RON: ... (ASTM D 26 99–70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktaaniluku RON: ... (ASTM D 26 99–70)

| 2.1.4.1 | Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K

| 2.1.4.2 | Alempi lämpöarvo: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Alempi lämpöarvo: ...kJ/kg

| 2.2 | Kaasumaista polttoainetta käyttävät ottomoottorit |
| --- | --- |

2.2

Kaasumaista polttoainetta käyttävät ottomoottorit

| 2.2.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Merkki: ...

| 2.2.2 | Tiedot: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Tiedot: ...

| 2.2.3 | Varastointipaine: ...bar |
| --- | --- |

2.2.3

Varastointipaine: ...bar

| 2.2.4 | Käyttöpaine: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4

Käyttöpaine: ... bar

| 2.2.5 | Alempi lämpöarvo: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Alempi lämpöarvo: ...kJ/kg

| 2.3 | Kaasumaista polttoainetta käyttävät dieselmoottorit |
| --- | --- |

2.3

Kaasumaista polttoainetta käyttävät dieselmoottorit

| 2.3.1 | Syöttöjärjestelmä: gas |
| --- | --- |

2.3.1

Syöttöjärjestelmä: gas

| 2.3.2 | Käytetyn kaasun tiedot: ... |
| --- | --- |

2.3.2

Käytetyn kaasun tiedot: ...

| 2.3.3 | Polttoaineen öljy–kaasusuhde: ... |
| --- | --- |

2.3.3

Polttoaineen öljy–kaasusuhde: ...

| 2.3.4 | Alempi lämpöarvo: ... |
| --- | --- |

2.3.4

Alempi lämpöarvo: ...

| 2.4 | Nestemäistä polttoainetta käyttävät dieselmoottorit |
| --- | --- |

2.4

Nestemäistä polttoainetta käyttävät dieselmoottorit

| 2.4.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

2.4.1

Merkki: ...

| 2.4.2 | Käytetyn polttoaineen tiedot: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Käytetyn polttoaineen tiedot: ...

| 2.4.3 | Setaaniluku (ASTM D 976–71): ... |
| --- | --- |

2.4.3

Setaaniluku (ASTM D 976–71): ...

| 2.4.4 | Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Ominaistiheys: ... g/cm3 lämpötilassa 288 K

| 2.4.5 | Alempi lämpöarvo: ...kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Alempi lämpöarvo: ...kJ/kg

3.   VOITELUAINE:

| 3.1 | Merkki: ... |
| --- | --- |

3.1

Merkki: ...

| 3.2 | Tiedot: ... |
| --- | --- |

3.2

Tiedot: ...

| 3.3 | SAE-viskositeetti: ... |
| --- | --- |

3.3

SAE-viskositeetti: ...

Mittausten yksityiskohtaiset tulokset (1)

| Moottorin käyntinopeus, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mitattu vääntömomentti, Nm | | |
| Mitattu teho, kW | | |
| Mitattu polttoaineen virtaus, g/h | | |
| Ilmanpaine, kPa | | |
| Vesihöyryn paine, kPa | | |
| Imuilman lämpötila, K | | |
| Taulukkoon 1 kuulumattomia apulaitteita ja lisävarusteita varten lisättävä teho, kW | Nro 1
  Nro 2
  Nro 3 | | |
| Yht. kW | |
| Tehon korjauskerroin | | |
| Korjattu jarrutusteho, kW | | |
| Nettoteho, kW | | |
| Nettovääntömomentti, Nm | | |
| Korjattu polttoaineen ominaiskulutus g/(kWh) (2) | | |
| Jäähdytysnesteen lämpötila poistoaukossa, K | | |
| Voiteluöljyn lämpötila mittauskohdassa, K | | |
| Ilman lämpötila ahtimen jälkeen, K (3) | | |
| Polttoaineen lämpötila ruiskutuspumpun imuaukossa, K | | |
| Ilman lämpötila ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, K (3) | | |
| Paine ahtimen jälkeen, kPa | | |
| Paine ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, kPa | | |
| Imusarjan alipaine, Pa | | |
| Pakosarjan vastapaine, Pa | | |
| Polttoaineen syöttö, mm3/isku tai työjakso (3) | | |

Moottorin käyntinopeus, min– 1

Mitattu vääntömomentti, Nm

Mitattu teho, kW

Mitattu polttoaineen virtaus, g/h

Ilmanpaine, kPa

Vesihöyryn paine, kPa

Imuilman lämpötila, K

Taulukkoon 1 kuulumattomia apulaitteita ja lisävarusteita varten lisättävä teho, kW

Nro 1

Nro 2

Nro 3

Yht. kW

Tehon korjauskerroin

Korjattu jarrutusteho, kW

Nettoteho, kW

Nettovääntömomentti, Nm

Korjattu polttoaineen ominaiskulutus g/(kWh) (2)

Jäähdytysnesteen lämpötila poistoaukossa, K

Voiteluöljyn lämpötila mittauskohdassa, K

Ilman lämpötila ahtimen jälkeen, K (3)

Polttoaineen lämpötila ruiskutuspumpun imuaukossa, K

Ilman lämpötila ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, K (3)

Paine ahtimen jälkeen, kPa

Paine ahtoilman jäähdyttimen jälkeen, kPa

Imusarjan alipaine, Pa

Pakosarjan vastapaine, Pa

Polttoaineen syöttö, mm3/isku tai työjakso (3)

---

(1)  Nettotehon ja nettovääntömomentin ominaiskäyrät on piirrettävä moottorin nopeuden funktiona.

(2)  Lasketaan nettotehosta dieselmoottoreille ja ottomoottoreille, viimeksi mainituille kerrotaan tehon korjauskertoimella.

(3)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 5

MOOTTORIPERHEEN OLENNAISET OMINAISUUDET

1.   MOOTTORIPERHEEN MÄÄRITTÄVÄT PARAMETRIT

Moottoriperhe voidaan määritellä perheeseen kuuluvien moottoreiden rakennetta koskevien perusparametrien avulla. Joissain tapauksissa parametrit voivat vaikuttaa toisiinsa. Nämä tekijät on myös otettava huomioon, jotta varmistetaan, että moottoriperheeseen sisällytetään ainoastaan moottoreita, joiden pakokaasupäästöjen ominaisuudet ovat samanlaiset.

Moottoreiden voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, jos niiden seuraavat parametrit ovat samat:

| 1.1 | Toimintatapa | nelitahti |
| --- | --- | --- |

1.1

Toimintatapa

nelitahti

| | kaksitahti |
| --- | --- |

kaksitahti

| 1.2 | Jäähdytysjärjestelmä: | ilma |
| --- | --- | --- |

1.2

Jäähdytysjärjestelmä:

ilma

| | vesi |
| --- | --- |

vesi

| | öljy |
| --- | --- |

öljy

| 1.3 | Yksittäisen sylinterin iskutilavuus
  Yksittäisen sylinterin iskutilavuuden on oltava 85–100 prosenttia moottoriperheen suurimmasta iskutilavuudesta. |
| --- | --- |

1.3

Yksittäisen sylinterin iskutilavuus

Yksittäisen sylinterin iskutilavuuden on oltava 85–100 prosenttia moottoriperheen suurimmasta iskutilavuudesta.

| 1.4 | Ilman täytösmenetelmä | luonnollinen ilmanotto
  paineahdettu |
| --- | --- | --- |

1.4

Ilman täytösmenetelmä

luonnollinen ilmanotto

paineahdettu

| 1.5 | Polttoaineen tyyppi | diesel |
| --- | --- | --- |

1.5

Polttoaineen tyyppi

diesel

| | bensiini |
| --- | --- |

bensiini

| | kaasumainen polttoaine (maakaasu tai nestekaasu) |
| --- | --- |

kaasumainen polttoaine (maakaasu tai nestekaasu)

| 1.6 | Palotilan tyyppi ja rakenne | esikammio |
| --- | --- | --- |

1.6

Palotilan tyyppi ja rakenne

esikammio

| | pyörrekammio |
| --- | --- |

pyörrekammio

| | avokammio |
| --- | --- |

avokammio

| 1.7 | Venttiilit ja venttiiliaukot – sijainti, mitat ja numerointi | sylinterin kansi |
| --- | --- | --- |

1.7

Venttiilit ja venttiiliaukot – sijainti, mitat ja numerointi

sylinterin kansi

| | sylinterin seinämä |
| --- | --- |

sylinterin seinämä

| | kampikammio |
| --- | --- |

kampikammio

| 1.8 | Polttoainejärjestelmä






  1.8.1 | Dieselmoottoreissa | pumppu-putki-suutin |
| --- | --- | --- | --- |

1.8

Polttoainejärjestelmä

1.8.1

Dieselmoottoreissa

pumppu-putki-suutin

| | rivipumppu |
| --- | --- |

rivipumppu

| | jakajapumppu |
| --- | --- |

jakajapumppu

| | yksikköpumppu |
| --- | --- |

yksikköpumppu

| | yksikkösuutin |
| --- | --- |

yksikkösuutin

| 1.8.2 | Ottomoottoreissa | kaasutin |
| --- | --- | --- |

1.8.2

Ottomoottoreissa

kaasutin

| | epäsuora ruiskutus |
| --- | --- |

epäsuora ruiskutus

| | suoraruiskutus |
| --- | --- |

suoraruiskutus

| 1.9 | Muut ominaisuudet | pakokaasujen kierrätys |
| --- | --- | --- |

1.9

Muut ominaisuudet

pakokaasujen kierrätys

| | veden ruiskutus (emulsio) |
| --- | --- |

veden ruiskutus (emulsio)

| | ilman ruiskutus |
| --- | --- |

ilman ruiskutus

| | ahtimen jäähdytysjärjestelmä |
| --- | --- |

ahtimen jäähdytysjärjestelmä

| 1.10 | Pakokaasun jälkikäsittely | hapetuskatalysaattori |
| --- | --- | --- |

1.10

Pakokaasun jälkikäsittely

hapetuskatalysaattori

| | pelkistyskatalysaattori |
| --- | --- |

pelkistyskatalysaattori

| | lämpöreaktori |
| --- | --- |

lämpöreaktori

| | hiukkasloukku |
| --- | --- |

hiukkasloukku

2.   KANTAMOOTTORIN VALINTA

| 2.1 | Dieselmoottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella.
  Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella. Joissakin olosuhteissa hyväksyntäviranomainen saattaa katsoa, että moottoriperheen luonne voidaan selvittää parhaiten testaamalla toinen moottori. Näin ollen hyväksyntäviranomainen voi valita testattavaksi myös lisämoottorin. |
| --- | --- |

2.1

Dieselmoottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella.

Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella. Joissakin olosuhteissa hyväksyntäviranomainen saattaa katsoa, että moottoriperheen luonne voidaan selvittää parhaiten testaamalla toinen moottori. Näin ollen hyväksyntäviranomainen voi valita testattavaksi myös lisämoottorin.

| 2.2 | Ottomoottoriperheen kantamoottori on valittava käyttämällä ensisijaisena kriteerinä polttoaineen virtausta (g/h). |
| --- | --- |

2.2

Ottomoottoriperheen kantamoottori on valittava käyttämällä ensisijaisena kriteerinä polttoaineen virtausta (g/h).

---

LIITE 6

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS

1.   YLEISTÄ

Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset tämän säännön kohdan 6.2 mukaisten tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamiseksi suoritettavien testien kanssa.

2.   TESTIMENETTELYT

Testimenetelmien ja mittauslaitteiden on oltava tämän säännön liitteissä 4 kuvatut.

3.   NÄYTTEIDEN OTTO

3.1   Moottorityyppi

Valitaan yksi moottori. Jos kyseistä moottoria ei pidetä jäljempänä kohdassa 5.1 esitetyn testin perusteella tämän säännön vaatimusten mukaisena, on testattava vielä kaksi muuta moottoria.

3.2   Moottoriperhe

Kun hyväksyntä myönnetään moottoriperheelle, tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkistettava testaamalla yksi moottoriperheen jäsen, joka ei saa olla kantamoottori. Jos moottori ei läpäise tuotannon vaatimustenmukaisuustestiä, on testattava kaksi samaa kyseistä tyyppiä olevaa moottoria lisää.

4.   MITTAUSPERUSTEET

4.1   Polttomoottorin nettoteho ja polttoaineen ominaiskulutus

Mittauksia on tehtävä riittävän monilla moottorin nopeuksilla, jotta voidaan asianmukaisesti määritellä tehoa, vääntömomenttia ja polttoaineen ominaiskulutusta kuvaavat käyrät valmistajan suosittelemasta alimmasta ylimpään moottorin nopeuteen, siten kuin tämän säännön kohdissa 2.9 ja 2.11 määritellään.

Teknisen tarkastuslaitoksen näytemoottorille mittaamat arvot saavat poiketa enintään ± 5 % nettotehon osalta (vääntömomentti) ja ± 10 % polttoaineen ominaiskulutuksen osalta käyrän kaikissa mittauskohdissa ± 5 % toleranssilla moottorin käyntinopeudelle.

5.   TULOSTEN ARVIOINTI

Jos toisen ja/tai kolmannen kohdassa 3 kuvatun moottorin nettoteho- ja polttoaineenkulutuslukemat eivät täytä edellä kohdassa 4 esitettyjä vaatimuksia, tuotannon katsotaan olevan tämän säännön vaatimusten vastaista ja tämän säännön kohdan 7 säännös tulee voimaan.

---

LIITE 7

VIITEPOLTTOAINEIDEN TEKNISET TIEDOT

1.   Nestekaasuviitepolttoaineiden tekniset tiedot

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot, polttoaine A | Raja-arvot, polttoaine B | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin | Pienin | Suurin |
| Moottorin oktaaniluku | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 liite B |
| Koostumus: | | | | | | |
| C3-pitoisuus | tilavuus-% | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4-pitoisuus | tilavuus-% | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefiinit | tilavuus-% | | 12 | | 14 | |
| Haihdutusjäämä | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Kokonaisrikkipitoisuus | paino ppm (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Rikkivety | — | | ei ole | | ei ole | ISO 8819 |
| Kuparinauhakorroosio | aste | | luokka 1 | | luokka 1 | ISO 6251 (2) |
| Vesi 0 °C:ssa | | | vapaa | | vapaa | silmämääräinen tarkastus |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot, polttoaine A

Raja-arvot, polttoaine B

Testimenetelmä

Pienin

Suurin

Pienin

Suurin

Moottorin oktaaniluku

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 liite B

Koostumus:

C3-pitoisuus

tilavuus-%

48

52

83

87

C4-pitoisuus

tilavuus-%

48

52

13

17

ISO 7941

Olefiinit

tilavuus-%

12

14

Haihdutusjäämä

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Kokonaisrikkipitoisuus

paino ppm (1)

50

50

EN 24260

Rikkivety

—

ei ole

ei ole

ISO 8819

Kuparinauhakorroosio

aste

luokka 1

luokka 1

ISO 6251 (2)

Vesi 0 °C:ssa

vapaa

vapaa

silmämääräinen tarkastus

2.   Maakaasuviitepolttoaineiden tekniset tiedot

Euroopassa on kaupan kahta eri polttoainelajia:

| — | H-ryhmä, jonka äärimmäiset viitepolttoaineet ovat GR ja G23, |
| --- | --- |

—

H-ryhmä, jonka äärimmäiset viitepolttoaineet ovat GR ja G23,

| — | L-ryhmä, jonka äärimmäiset viitepolttoaineet G23 ja G25. |
| --- | --- |

—

L-ryhmä, jonka äärimmäiset viitepolttoaineet G23 ja G25.

Seuraavassa esitetään yhteenveto viitepolttoaineiden GR, G23 ja G25 ominaisuuksista.

Viitepolttoaine GR

| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaani | | 13 | 11 | 15 | |
| Tasapaino (3) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Koostumus:

Metaani

87

84

89

Etaani

13

11

15

Tasapaino (3)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Viitepolttoaine G23

| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Tasapaino (5) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Koostumus:

Metaani

92,5

91,5

93,5

Tasapaino (5)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

Viitepolttoaine G25

| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 86 | 84 | 88 | |
| Tasapaino (7) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Rikkipitoisuus | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326–5 |

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testausmenetelmä

Pienin

Suurin

Koostumus:

Metaani

86

84

88

Tasapaino (7)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326–5

3.   Ottomoottoreiden viitepolttoaine

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (2) | Testausmenetelmä | Julkaistu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Reid-höyrynpaine | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Tislaus: | | | | | |
| — | alkukiehumispiste |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (2)

Testausmenetelmä

Julkaistu

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Moottorioktaaniluku, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Reid-höyrynpaine

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Tislaus:

—

alkukiehumispiste

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | haihtunut 100 °C:ssa |
| --- | --- |

—

haihtunut 100 °C:ssa

tilavuus-%

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | haihtunut 150 °C:ssa |
| --- | --- |

—

haihtunut 150 °C:ssa

tilavuus-%

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | loppukiehumispiste |
| --- | --- |

—

loppukiehumispiste

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Jäännös

prosenttia

—

2

EN-ISO 3405

Hiilivetyanalyysi:

| — | olefiinit |
| --- | --- |

—

olefiinit

tilavuus-%

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromaattiset aineet (4) |
| --- | --- |

—

aromaattiset aineet (4)

tilavuus-%

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | bentseeni |
| --- | --- |

—

bentseeni

tilavuus-%

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | tyydyttyneet hiilivedyt |
| --- | --- |

—

tyydyttyneet hiilivedyt

—

Tasapaino

ASTM D 1319

1995

Hiili/vety-suhde

Ilmoitettava

Ilmoitettava

Hapettumisvakaus (5)

mn.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Happipitoisuus (6)

massa-%

—

2,3

EN 1601

1997

Hartsipitoisuus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Rikkipitoisuus (7)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Kuparikorroosio 50 °C:ssa

—

1

EN-ISO 2160

1995

Lyijypitoisuus

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosforipitoisuus

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Dieselmoottoreiden viitepolttoaine (1)

| | Raja-arvot ja yksiköt (2) | Testausmenetelmä |
| --- | --- | --- |
| Setaaniluku (4) | pienin 45 (7), suurin 50 | ISO 5165 |
| Tiheys 15 °C:ssa | pienin 835 kg/m3 suurin 845 kg/m3(10) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Tislaus (3) – 95 %:n piste | suurin 370 °C | ISO 3405 |
| Viskositeetti 40 °C:ssa | suurin 2,5 mm2/s pienin 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Rikkipitoisuus | pienin 0,1 paino-% (9) suurin 0,2 paino-% (8) | ISO 8754, EN 24260 |
| Leimahduspiste | pienin 55 °C | ISO 2719 |
| Suodatettavuus | pienin – suurin + 5 °C | EN 116 |
| Kuparikorroosio | suurin 1 | ISO 2160 |
| Conradsonin hiilijäännös (10 % DR) | suurin 0,3 paino-% | ISO 10370 |
| Tuhkapitoisuus | suurin 0,01 paino-% | ASTM D 482 (12) |
| Vesipitoisuus | suurin 0,05 paino-% | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralointiluku (vahva happo) | pienin 0,20 mg KOH/g | |
| Hapettumisstabiilisuus (5) | pienin 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Lisäaineet (6) | | |

Raja-arvot ja yksiköt (2)

Testausmenetelmä

Setaaniluku (4)

pienin 45 (7), suurin 50

ISO 5165

Tiheys 15 °C:ssa

pienin 835 kg/m3 suurin 845 kg/m3(10)

ISO 3675, ASTM D 4052

Tislaus (3) – 95 %:n piste

suurin 370 °C

ISO 3405

Viskositeetti 40 °C:ssa

suurin 2,5 mm2/s pienin 3,5 mm2/s

ISO 3104

Rikkipitoisuus

pienin 0,1 paino-% (9) suurin 0,2 paino-% (8)

ISO 8754, EN 24260

Leimahduspiste

pienin 55 °C

ISO 2719

Suodatettavuus

pienin – suurin + 5 °C

EN 116

Kuparikorroosio

suurin 1

ISO 2160

Conradsonin hiilijäännös (10 % DR)

suurin 0,3 paino-%

ISO 10370

Tuhkapitoisuus

suurin 0,01 paino-%

ASTM D 482 (12)

Vesipitoisuus

suurin 0,05 paino-%

ASTM D 95, D 1744

Neutralointiluku (vahva happo)

pienin 0,20 mg KOH/g

Hapettumisstabiilisuus (5)

pienin 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Lisäaineet (6)

Huomautukset:

| (1) | Jos moottorin tai ajoneuvon lämpöhyötysuhde on laskettava, polttoaineen lämpöarvo voidaan laskea seuraavasti:
  Ominaisenergia (lämpöarvo) (netto)
  MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x
  missä:







  d | = | tiheys lämpötilassa 288 K (15 °C) |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | vesimassan osuus (%/100) |
| y | = | tuhkamassan osuus (%/100) |
| s | = | rikkimassan osuus (%/100) |

(1)

Jos moottorin tai ajoneuvon lämpöhyötysuhde on laskettava, polttoaineen lämpöarvo voidaan laskea seuraavasti:

Ominaisenergia (lämpöarvo) (netto)

MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x

missä:

d

=

tiheys lämpötilassa 288 K (15 °C)

x

=

vesimassan osuus (%/100)

y

=

tuhkamassan osuus (%/100)

s

=

rikkimassan osuus (%/100)

| (2) | Eritelmässä ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Näiden raja-arvojen määrityksessä sovelletaan termejä standardista ASTMD D 3244 ”Defining a Basis for Petroleum Product Quality Disputes” ja pienimmän arvon asettamisessa on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).
  Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ASTM D 3244 -standardin ehtoja. |
| --- | --- |

(2)

Eritelmässä ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Näiden raja-arvojen määrityksessä sovelletaan termejä standardista ASTMD D 3244 ”Defining a Basis for Petroleum Product Quality Disputes” ja pienimmän arvon asettamisessa on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ASTM D 3244 -standardin ehtoja.

| (3) | Edellä tarkoitetut arvot osoittavat haihtuneet määrät (talteenotto-% + häviö-%). |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitetut arvot osoittavat haihtuneet määrät (talteenotto-% + häviö-%).

| (4) | Setaanilukuvaatimus ei ole 4R-vähimmäisvaatimuksen mukainen.
  Polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välisten riitatapausten ratkaisemiseksi voidaan kuitenkin käyttää ASTM 3244 -standardin ehtoja, jos yksittäisten määritysten sijasta tehdään tarvittavan tarkkuuden saavuttamiseksi riittävän suuri määrä uusintamittauksia. |
| --- | --- |

(4)

Setaanilukuvaatimus ei ole 4R-vähimmäisvaatimuksen mukainen.

Polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välisten riitatapausten ratkaisemiseksi voidaan kuitenkin käyttää ASTM 3244 -standardin ehtoja, jos yksittäisten määritysten sijasta tehdään tarvittavan tarkkuuden saavuttamiseksi riittävän suuri määrä uusintamittauksia.

| (5) | Vaikka hapettumisstabiilisuus on säädelty, varastointiaika on todennäköisesti rajallinen. Varastointiolosuhteista ja -ajasta on tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta. |
| --- | --- |

(5)

Vaikka hapettumisstabiilisuus on säädelty, varastointiaika on todennäköisesti rajallinen. Varastointiolosuhteista ja -ajasta on tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

| (6) | Tämän polttoaineen on perustuttava ainoastaan suoratislattuihin polttoainejakeisiin ja krakkaustisleisiin; rikinpoisto on sallittu. Polttoaine ei saa sisältää metallisia lisäaineita tai setaanin parannusaineita. |
| --- | --- |

(6)

Tämän polttoaineen on perustuttava ainoastaan suoratislattuihin polttoainejakeisiin ja krakkaustisleisiin; rikinpoisto on sallittu. Polttoaine ei saa sisältää metallisia lisäaineita tai setaanin parannusaineita.

| (7) | Matalammat arvot ovat sallittuja, ja siinä tapauksessa käytetyn viitepolttoaineen setaaniluku on ilmoitettava. |
| --- | --- |

(7)

Matalammat arvot ovat sallittuja, ja siinä tapauksessa käytetyn viitepolttoaineen setaaniluku on ilmoitettava.

| (8) | Korkeammat arvot ovat sallittuja, ja siinä tapauksessa käytetyn viitepolttoaineen rikkipitoisuus on ilmoitettava. |
| --- | --- |

(8)

Korkeammat arvot ovat sallittuja, ja siinä tapauksessa käytetyn viitepolttoaineen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

| (9) | Tätä on tarkkailtava jatkuvasti markkinasuuntausten vuoksi. Sellaisen moottorin, jossa ei ole pakokaasun jälkikäsittelyä, alustavaksi hyväksymiseksi sallitaan hakijan pyynnöstä rikkitason vähimmäisarvoksi 0,050 painoprosenttia, jolloin mitattua hiukkastasoa on korjattava ylöspäin siihen keskimääräiseen arvoon, joka on nimellisesti määritelty polttoaineen rikkipitoisuudelle (0,150 painoprosenttia) seuraavan yhtälön mukaisesti:
  PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]
  missä:







  PTadj | = | oikaistu PT-arvo (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | mitattu painotettu hiukkaspäästön ominaispäästöarvo (g/kWh) |
| SFC | = | painotettu polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) laskettuna jäljempänä esitetyn kaavan mukaisesti |
| NSLF | = | rikkipitoisuuden massafraktion nimellisesti määritelty keskimääräinen arvo (eli 0,15 %/100) |
| FSF | = | polttoaineen rikkipitoisuuden massafraktio (%/100) |

(9)

Tätä on tarkkailtava jatkuvasti markkinasuuntausten vuoksi. Sellaisen moottorin, jossa ei ole pakokaasun jälkikäsittelyä, alustavaksi hyväksymiseksi sallitaan hakijan pyynnöstä rikkitason vähimmäisarvoksi 0,050 painoprosenttia, jolloin mitattua hiukkastasoa on korjattava ylöspäin siihen keskimääräiseen arvoon, joka on nimellisesti määritelty polttoaineen rikkipitoisuudelle (0,150 painoprosenttia) seuraavan yhtälön mukaisesti:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

missä:

PTadj

=

oikaistu PT-arvo (g/kWh)

PT

=

mitattu painotettu hiukkaspäästön ominaispäästöarvo (g/kWh)

SFC

=

painotettu polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) laskettuna jäljempänä esitetyn kaavan mukaisesti

NSLF

=

rikkipitoisuuden massafraktion nimellisesti määritelty keskimääräinen arvo (eli 0,15 %/100)

FSF

=

polttoaineen rikkipitoisuuden massafraktio (%/100)

Yhtälö painotetun polttoaineen ominaiskulutuksen laskemiseen:

Formula

missä:

Pi = Pm,i + PAE,i

Arvioitaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta edellä esitetyn kohdan 6 mukaisesti vaatimukset on täytettävä käyttämällä viitepolttoainetta, jonka rikkipitoisuuden alaraja on 0,1 ja yläraja 0,2 painoprosenttia.

| (10) | Korkeammat arvot ovat sallittuja arvoon 855 kg/m3 saakka, ja siinä tapauksessa käytetyn viitepolttoaineen tiheys on ilmoitettava. Arvioitaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta edellä esitetyn kohdan 6 mukaisesti vaatimukset on täytettävä käyttämällä viitepolttoainetta, jonka tiheyden alaraja on 835 kg/m3 ja yläraja 845 kg/m3. |
| --- | --- |

(10)

Korkeammat arvot ovat sallittuja arvoon 855 kg/m3 saakka, ja siinä tapauksessa käytetyn viitepolttoaineen tiheys on ilmoitettava. Arvioitaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta edellä esitetyn kohdan 6 mukaisesti vaatimukset on täytettävä käyttämällä viitepolttoainetta, jonka tiheyden alaraja on 835 kg/m3 ja yläraja 845 kg/m3.

| (11) | Kaikkia polttoaineiden ominaisuuksia ja raja-arvoja on tarkkailtava markkinasuuntausten vuoksi. |
| --- | --- |

(11)

Kaikkia polttoaineiden ominaisuuksia ja raja-arvoja on tarkkailtava markkinasuuntausten vuoksi.

| (12) | Korvataan EN/ISO 6245:llä täytäntöönpanopäivästä lähtien. |
| --- | --- |

(12)

Korvataan EN/ISO 6245:llä täytäntöönpanopäivästä lähtien.

---

(1)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(2)  Tällä menetelmällä ei voi tarkasti määrittää korroosiota aiheuttavien aineiden läsnäoloa, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testimenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.

(3)  Inertit + C2+

(4)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(5)  Inertit (muut kuin N2) +C2 + C2+

(6)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(7)  Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+

(8)  Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

---