# Az Európai Unió L 274/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.274.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 274 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. október 19. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.274.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 274

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. október 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/605/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. január 26.) a Franciaország által a La Poste számára nyújtott C 56/07 (korábbi E 15/05) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 133. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/606/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. február 26.) a Belga Királyság, a Francia Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia SA javára végrehajtott C 9/09 (korábbi NN 49/08, NN 50/08 és NN 45/08) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 1180. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 54 |
| | | 2010/607/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. április 27.) a Belgium által az oostendei halárverések szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásról (C 30/08 [korábbi NN 21/08] sz. állami támogatás)
  (az értesítés a C(2010) 2520. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 103 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2010/605/EU

*

A Bizottság határozata (2010. január 26.) a Franciaország által a La Poste számára nyújtott C 56/07 (korábbi E 15/05) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 133. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 133. számú dokumentummal történt)

1

1

2010/606/EU

*

A Bizottság határozata (2010. február 26.) a Belga Királyság, a Francia Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia SA javára végrehajtott C 9/09 (korábbi NN 49/08, NN 50/08 és NN 45/08) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 1180. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 1180. számú dokumentummal történt)

1

54

2010/607/EU

*

A Bizottság határozata (2010. április 27.) a Belgium által az oostendei halárverések szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásról (C 30/08 [korábbi NN 21/08] sz. állami támogatás)
  (az értesítés a C(2010) 2520. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 2520. számú dokumentummal történt)

1

103

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/608/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. november 18.) a Hollandia által az ING illikvid eszközökre képzett hitelkerete és szerkezetátalakítási terve tekintetében nyújtott, C 10/09 (korábbi N 138/09) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 9000. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 139 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/608/EK

*

A Bizottság határozata (2009. november 18.) a Hollandia által az ING illikvid eszközökre képzett hitelkerete és szerkezetátalakítási terve tekintetében nyújtott, C 10/09 (korábbi N 138/09) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 9000. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 9000. számú dokumentummal történt)

1

139

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 19.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. január 26.)

a Franciaország által a La Poste számára nyújtott C 56/07 (korábbi E 15/05) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2010) 133. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/605/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2005. december 21-én jóváhagyta a La Poste banki és pénzügyi tevékenységeinek átruházását annak leányvállalata, a La Banque Postale javára (3). A Bizottság határozatában hangsúlyozta, hogy a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia kérdése külön eljárás tárgyát fogja képezni. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2005. december 21-én jóváhagyta a La Poste banki és pénzügyi tevékenységeinek átruházását annak leányvállalata, a La Banque Postale javára (3). A Bizottság határozatában hangsúlyozta, hogy a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia kérdése külön eljárás tárgyát fogja képezni.

| (2) | 2006. február 21-én az EK-Szerződés 17. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 17. cikkének megfelelően a Bizottság tájékoztatta a francia hatóságokat a La Poste jogállásából fakadó és az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást képező korlátlan állami garancia meglétére vonatkozó előzetes következtetéseiről, és felkérte azokat észrevételeik megtételére. Amennyiben ez a feltételezett korlátlan állami garancia 1958. január 1-jét megelőzően hatályban volt, a Bizottság az eljárási rendelet létező támogatásokra vonatkozó szabályait alkalmazta, a fent említett eljárási rendelet (5) 1. cikke b) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

2006. február 21-én az EK-Szerződés 17. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: eljárási rendelet) 17. cikkének megfelelően a Bizottság tájékoztatta a francia hatóságokat a La Poste jogállásából fakadó és az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást képező korlátlan állami garancia meglétére vonatkozó előzetes következtetéseiről, és felkérte azokat észrevételeik megtételére. Amennyiben ez a feltételezett korlátlan állami garancia 1958. január 1-jét megelőzően hatályban volt, a Bizottság az eljárási rendelet létező támogatásokra vonatkozó szabályait alkalmazta, a fent említett eljárási rendelet (5) 1. cikke b) pontjának megfelelően.

| (3) | A Bizottság a francia hatóságok válaszát 2006. április 24-én kapta meg. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a francia hatóságok válaszát 2006. április 24-én kapta meg.

| (4) | A Bizottság 2006. október 4-én, az eljárási rendelet 18. cikkének megfelelően felkérte Franciaországot arra, hogy legkésőbb 2008. december 31-ig szüntesse meg a La Poste valamennyi kötelezettségvállalására a jogállása alapján nyújtott garanciát. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2006. október 4-én, az eljárási rendelet 18. cikkének megfelelően felkérte Franciaországot arra, hogy legkésőbb 2008. december 31-ig szüntesse meg a La Poste valamennyi kötelezettségvállalására a jogállása alapján nyújtott garanciát.

| (5) | A Bizottság 2006. december 6-án feljegyzést kapott a francia hatóságoktól, amely vitatta a Bizottság 2006. október 4-i levelében ismertetett következtetéseket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2006. december 6-án feljegyzést kapott a francia hatóságoktól, amely vitatta a Bizottság 2006. október 4-i levelében ismertetett következtetéseket.

| (6) | A Bizottság versenypolitikáért felelős szolgálataival (a továbbiakban: Versenypolitikai Főigazgatóság) tartott megbeszélést követően a francia hatóságok 2007. január 16-i levelükben módosítástervezetet nyújtottak be a Bizottságnak a közigazgatási területen kirótt kényszerítő bírságokról és a közjogi személyekre vonatkozó ítéletek végrehajtásáról szóló, 1980. július 16-i 80-539. sz. törvény (6) (a továbbiakban: az 1980. július 16-i törvény) végrehajtási rendeletéhez, azaz a közigazgatási területen kirótt kényszerítő bírságokról és a közjogi személyekre vonatkozó ítéletek végrehajtásáról szóló, 1980. július 16-i törvény alkalmazására vonatkozó, 1981. május 12-i 81-501. sz. rendelethez (7) (a továbbiakban: az 1981. május 12-i rendelet). |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság versenypolitikáért felelős szolgálataival (a továbbiakban: Versenypolitikai Főigazgatóság) tartott megbeszélést követően a francia hatóságok 2007. január 16-i levelükben módosítástervezetet nyújtottak be a Bizottságnak a közigazgatási területen kirótt kényszerítő bírságokról és a közjogi személyekre vonatkozó ítéletek végrehajtásáról szóló, 1980. július 16-i 80-539. sz. törvény (6) (a továbbiakban: az 1980. július 16-i törvény) végrehajtási rendeletéhez, azaz a közigazgatási területen kirótt kényszerítő bírságokról és a közjogi személyekre vonatkozó ítéletek végrehajtásáról szóló, 1980. július 16-i törvény alkalmazására vonatkozó, 1981. május 12-i 81-501. sz. rendelethez (7) (a továbbiakban: az 1981. május 12-i rendelet).

| (7) | A Bizottság egyértelműsítés iránti kérelmét követően a francia hatóságok továbbítottak egy – 2007. február 1-jén beérkezett – feljegyzést, amelyben ismertették a La Poste hitelezőinek helyzetét abban az esetben, ha az pénzügyi nehézséggel küzdene. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság egyértelműsítés iránti kérelmét követően a francia hatóságok továbbítottak egy – 2007. február 1-jén beérkezett – feljegyzést, amelyben ismertették a La Poste hitelezőinek helyzetét abban az esetben, ha az pénzügyi nehézséggel küzdene.

| (8) | A francia hatóságok 2007. március 19-i feljegyzésükben kiegészítő javaslatot tettek, amely abból állt, hogy a La Poste-tal együtt kötelezettséget vállaltak arra, hogy a La Poste valamennyi finanszírozási szerződésében és kibocsátási prospektusában említést tesznek a garancia hiányáról. |
| --- | --- |

(8)

A francia hatóságok 2007. március 19-i feljegyzésükben kiegészítő javaslatot tettek, amely abból állt, hogy a La Poste-tal együtt kötelezettséget vállaltak arra, hogy a La Poste valamennyi finanszírozási szerződésében és kibocsátási prospektusában említést tesznek a garancia hiányáról.

| (9) | A Bizottság 2007. november 29-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy az intézkedés ellen megindítja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat). |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2007. november 29-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy az intézkedés ellen megindítja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat).

| (10) | Az eljárást megindító határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (8). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vitatott intézkedésre vonatkozó észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárást megindító határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (8). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vitatott intézkedésre vonatkozó észrevételeik megtételére.

| (11) | A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott erre vonatkozó észrevételeket. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott erre vonatkozó észrevételeket.

| (12) | A Bizottság a 2008. január 23-i levélben kapta meg Franciaország észrevételeit. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság a 2008. január 23-i levélben kapta meg Franciaország észrevételeit.

| (13) | A Bizottság a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett egy, a Francia Köztársaság által a La Poste javára nyújtott korlátlan garanciára vonatkozó tanulmány megvalósítására irányuló ajánlattételi felhívást. A 2008. április 21-i határidőig négy ajánlat érkezett be. A tanulmány elkészítésével megbízott személy Sophie NICINSKI, egyetemi tanár, közjogi szakvizsgával rendelkező oktató, a jogtudomány doktora, valamint az ipari és kereskedelmi közintézményeknek nyújtott állami garancia témakörével foglalkozó publikációk szerzője volt. A szakértő (a továbbiakban: a Bizottság szakértője) 2008. november 17-én nyújtotta be jelentését. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett egy, a Francia Köztársaság által a La Poste javára nyújtott korlátlan garanciára vonatkozó tanulmány megvalósítására irányuló ajánlattételi felhívást. A 2008. április 21-i határidőig négy ajánlat érkezett be. A tanulmány elkészítésével megbízott személy Sophie NICINSKI, egyetemi tanár, közjogi szakvizsgával rendelkező oktató, a jogtudomány doktora, valamint az ipari és kereskedelmi közintézményeknek nyújtott állami garancia témakörével foglalkozó publikációk szerzője volt. A szakértő (a továbbiakban: a Bizottság szakértője) 2008. november 17-én nyújtotta be jelentését.

| (14) | A La Poste jogállásának megváltoztatását jóváhagyó törvénytervezet francia kormány általi elfogadására vonatkozó információk sajtóbeli megjelenését követően a Bizottság 2009. július 20-án érdeklődött Franciaországtól, hogy elfogadna-e egy olyan kötelezettségvállalást, hogy a La Poste-ot a közjog szerinti bírósági szanálási és felszámolási eljárások hatálya alá tartozó részvénytársasággá alakítsa át. Ugyanezen levélben a Bizottság továbbította a francia hatóságoknak szakértője jelentését. |
| --- | --- |

(14)

A La Poste jogállásának megváltoztatását jóváhagyó törvénytervezet francia kormány általi elfogadására vonatkozó információk sajtóbeli megjelenését követően a Bizottság 2009. július 20-án érdeklődött Franciaországtól, hogy elfogadna-e egy olyan kötelezettségvállalást, hogy a La Poste-ot a közjog szerinti bírósági szanálási és felszámolási eljárások hatálya alá tartozó részvénytársasággá alakítsa át. Ugyanezen levélben a Bizottság továbbította a francia hatóságoknak szakértője jelentését.

| (15) | Franciaország egy 2009. július 31-én továbbított feljegyzésben arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2009. július 29-i Miniszterek Tanácsa elfogadott egy, a La Poste-ról és a postai tevékenységekről szóló törvénytervezetet, amely 2010. január 1-jében állapította meg a La Poste részvénytársasággá történő átalakításának dátumát. A francia hatóságok másfelől jelezték, hogy el fogják juttatni a Bizottság szakértőjének jelentésére vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(15)

Franciaország egy 2009. július 31-én továbbított feljegyzésben arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2009. július 29-i Miniszterek Tanácsa elfogadott egy, a La Poste-ról és a postai tevékenységekről szóló törvénytervezetet, amely 2010. január 1-jében állapította meg a La Poste részvénytársasággá történő átalakításának dátumát. A francia hatóságok másfelől jelezték, hogy el fogják juttatni a Bizottság szakértőjének jelentésére vonatkozó észrevételeiket.

| (16) | A Bizottság 2009. szeptember 9-én és 2009. október 6-án kelt két felszólító levelét követően Franciaország egy 2009. október 27-én továbbított feljegyzésben ismertette a Bizottság szakértőjének jelentésére vonatkozó észrevételeit, emellett továbbította Guy CARCASSONNE, egyetemi tanár és a jogtudományi karok szakvizsgával rendelkező oktatója (a továbbiakban: a francia hatóságok szakértője) véleményét. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság 2009. szeptember 9-én és 2009. október 6-án kelt két felszólító levelét követően Franciaország egy 2009. október 27-én továbbított feljegyzésben ismertette a Bizottság szakértőjének jelentésére vonatkozó észrevételeit, emellett továbbította Guy CARCASSONNE, egyetemi tanár és a jogtudományi karok szakvizsgával rendelkező oktatója (a továbbiakban: a francia hatóságok szakértője) véleményét.

| (17) | A La Poste-ról és a postai tevékenységekről szóló törvénytervezet módosítását 2009. december 11-én nyújtották be, és ebben a La Poste részvénytársasággá történő átalakításának időpontját 2010 márciusára halasztották. |
| --- | --- |

(17)

A La Poste-ról és a postai tevékenységekről szóló törvénytervezet módosítását 2009. december 11-én nyújtották be, és ebben a La Poste részvénytársasággá történő átalakításának időpontját 2010 márciusára halasztották.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (18) | A La Poste közszolgáltatásának megszervezéséről és a France Télécomról szóló, 1990. július 2-i 90-568. sz. törvény (9) (a továbbiakban: az 1990. július 2-i törvény) a volt postai és távközlési főigazgatóságot a következő két közjogi személlyé alakította át: La Poste és France Telecom. |
| --- | --- |

(18)

A La Poste közszolgáltatásának megszervezéséről és a France Télécomról szóló, 1990. július 2-i 90-568. sz. törvény (9) (a továbbiakban: az 1990. július 2-i törvény) a volt postai és távközlési főigazgatóságot a következő két közjogi személlyé alakította át: La Poste és France Telecom.

| (19) | Bizonyos közjogi személyeket a törvény nem minősített közigazgatási jellegű közintézménynek (établissement public à caractère administratif; EPA), illetve ipari és kereskedelmi jellegű közintézménynek (établissement public à caractère industriel et commercial; EPIC) (10). Ilyen intézmény a La Poste is. A Semmítőszék 2001. január 18-i ítéletében (második polgári kamara) (11) mindemellett figyelembe vette azt az elvet, amely szerint a La Poste ipari és kereskedelmi jellegű közintézményként kezelendő (12). A La Poste jogállásának jogkövetkezményei a következők: |
| --- | --- |

(19)

Bizonyos közjogi személyeket a törvény nem minősített közigazgatási jellegű közintézménynek (établissement public à caractère administratif; EPA), illetve ipari és kereskedelmi jellegű közintézménynek (établissement public à caractère industriel et commercial; EPIC) (10). Ilyen intézmény a La Poste is. A Semmítőszék 2001. január 18-i ítéletében (második polgári kamara) (11) mindemellett figyelembe vette azt az elvet, amely szerint a La Poste ipari és kereskedelmi jellegű közintézményként kezelendő (12). A La Poste jogállásának jogkövetkezményei a következők:

2.1.   A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁS ÉS A CSŐDELJÁRÁS ALKALMAZHATATLANSÁGA A LA POSTE-RA

| (20) | Az 1990. július 2-i törvény 1. cikke a La Poste-ot közjogi személynek minősítette. Márpedig Franciaországban a közjogi személyek nem tartoznak a nehézséggel küzdő vállalkozások bírósági szanálására és felszámolására vonatkozó közjog hatálya alá. |
| --- | --- |

(20)

Az 1990. július 2-i törvény 1. cikke a La Poste-ot közjogi személynek minősítette. Márpedig Franciaországban a közjogi személyek nem tartoznak a nehézséggel küzdő vállalkozások bírósági szanálására és felszámolására vonatkozó közjog hatálya alá.

| (21) | A fizetésképtelenségi eljárás és a csődeljárás közjogi személyekre való alkalmazhatatlansága a 19. század vége óta alkalmazott francia ítélkezési gyakorlat és különösen a Semmítőszék (13) által elismert, a közjogi személyek javainak lefoglalhatatlanságára vonatkozó általános elvből fakad. |
| --- | --- |

(21)

A fizetésképtelenségi eljárás és a csődeljárás közjogi személyekre való alkalmazhatatlansága a 19. század vége óta alkalmazott francia ítélkezési gyakorlat és különösen a Semmítőszék (13) által elismert, a közjogi személyek javainak lefoglalhatatlanságára vonatkozó általános elvből fakad.

| (22) | Ezenkívül a vállalkozások bírósági szanálásáról és felszámolásáról szóló, 1985. január 25-i 85-98. sz. törvénynek (14) (a továbbiakban: az 1985. január 25-i törvény) a franciaországi közjog szerinti bírósági szanálási és felszámolási eljárás hatályát meghatározó 2. cikke, amely a kereskedelmi törvénykönyv L 620-2. cikkévé vált, a következőképpen rendelkezik: „A bírósági szanálás és felszámolás vonatkozik valamennyi kereskedőre, a szakmák jegyzékébe bejegyzett valamennyi személyre, valamennyi mezőgazdasági termelőre és valamennyi magánjogi személyre”. E cikk szövegezéséből, valamint a francia ítélkezési gyakorlat (15) által erre adott értelmezésből az következik, hogy a közjog szerinti kollektív eljárások a közjogi személyekre nem alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(22)

Ezenkívül a vállalkozások bírósági szanálásáról és felszámolásáról szóló, 1985. január 25-i 85-98. sz. törvénynek (14) (a továbbiakban: az 1985. január 25-i törvény) a franciaországi közjog szerinti bírósági szanálási és felszámolási eljárás hatályát meghatározó 2. cikke, amely a kereskedelmi törvénykönyv L 620-2. cikkévé vált, a következőképpen rendelkezik: „A bírósági szanálás és felszámolás vonatkozik valamennyi kereskedőre, a szakmák jegyzékébe bejegyzett valamennyi személyre, valamennyi mezőgazdasági termelőre és valamennyi magánjogi személyre”. E cikk szövegezéséből, valamint a francia ítélkezési gyakorlat (15) által erre adott értelmezésből az következik, hogy a közjog szerinti kollektív eljárások a közjogi személyekre nem alkalmazandóak.

2.2.   AZ 1980. JÚLIUS 16-I TÖRVÉNY, VALAMINT AZ ÁLLAMNAK A KÖZJOGI SZEMÉLYEK TARTOZÁSAIÉRT VÁLLALT VÉGSŐ FELELŐSSÉGÉRE VONATKOZÓ ELV ALKALMAZHATÓSÁGA A LA POSTE-RA

| (23) | Az 1980. július 16-i törvény alkalmazandó az 1990. július 2-i törvény által közjogi személynek minősített La Poste-ra. |
| --- | --- |

(23)

Az 1980. július 16-i törvény alkalmazandó az 1990. július 2-i törvény által közjogi személynek minősített La Poste-ra.

| (24) | Az 1980. július 16-i törvény 1. cikkének II. bekezdése a következőképpen rendelkezik: „amennyiben egy jogerős bírósági határozat valamely helyi önkormányzatot vagy közintézményt az adott határozatban megállapított pénzösszeg megfizetésére ítél, ezt az összeget a bírósági határozatról szóló értesítéstől számított kéthónapos határidőn belül kell utalványozni vagy kiutalni. E határidőn belüli utalványozás vagy kiutalás hiányában az utalványozást az állam megyei képviselője vagy a felügyeleti hatóság végzi el hivatalból. Nem elegendő előirányzat esetén az állam megyei képviselője vagy a felügyeleti hatóság a szükséges források előteremtésére vonatkozó felszólító levelet intéz az önkormányzathoz vagy az intézményhez; ha az önkormányzat vagy az intézmény döntéshozó szerve nem különítette el vagy nem teremtette elő ezeket a forrásokat, az állam megyei képviselője vagy a felügyeleti hatóság gondoskodik erről, és – amennyiben helyénvaló – hivatalból elvégzi az utalványozást”. |
| --- | --- |

(24)

Az 1980. július 16-i törvény 1. cikkének II. bekezdése a következőképpen rendelkezik: „amennyiben egy jogerős bírósági határozat valamely helyi önkormányzatot vagy közintézményt az adott határozatban megállapított pénzösszeg megfizetésére ítél, ezt az összeget a bírósági határozatról szóló értesítéstől számított kéthónapos határidőn belül kell utalványozni vagy kiutalni. E határidőn belüli utalványozás vagy kiutalás hiányában az utalványozást az állam megyei képviselője vagy a felügyeleti hatóság végzi el hivatalból. Nem elegendő előirányzat esetén az állam megyei képviselője vagy a felügyeleti hatóság a szükséges források előteremtésére vonatkozó felszólító levelet intéz az önkormányzathoz vagy az intézményhez; ha az önkormányzat vagy az intézmény döntéshozó szerve nem különítette el vagy nem teremtette elő ezeket a forrásokat, az állam megyei képviselője vagy a felügyeleti hatóság gondoskodik erről, és – amennyiben helyénvaló – hivatalból elvégzi az utalványozást”.

| (25) | Az 1981. május 12-i törvény 3-1. cikkének 4. albekezdése a következőképpen rendelkezik: „amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt (16), az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti a szükséges forrásokat, vagy a más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy pedig a források növelésével”. Az említett rendelet 3-1. cikkének 5. albekezdése a következőképpen rendelkezik: „ha az előirányzat bejegyzéséről szóló értesítést követő nyolcnapos határidőn belül a helyi önkormányzat vagy a közintézmény elmulasztotta az esedékes összeg utalványozását, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság azt egy hónapos határidőn belül hivatalból elvégzi”. |
| --- | --- |

(25)

Az 1981. május 12-i törvény 3-1. cikkének 4. albekezdése a következőképpen rendelkezik: „amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt (16), az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti a szükséges forrásokat, vagy a más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy pedig a források növelésével”. Az említett rendelet 3-1. cikkének 5. albekezdése a következőképpen rendelkezik: „ha az előirányzat bejegyzéséről szóló értesítést követő nyolcnapos határidőn belül a helyi önkormányzat vagy a közintézmény elmulasztotta az esedékes összeg utalványozását, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság azt egy hónapos határidőn belül hivatalból elvégzi”.

| (26) | A fent idézett, 1981. május 12-i rendeletet a köztestületek ellen elrendelt pénzbírságok végrehajtásáról szóló, 2008. május 20-i 2008-479. sz. rendelet hatályon kívül helyezte, és annak helyébe lépett. Mindazonáltal az új rendelet 10. cikke átveszi az 1981. május 12-i rendelet 3-1. cikke 4. és 5. albekezdésének szövegezését (17). Érdemben tehát nem módosítja az intézkedést. |
| --- | --- |

(26)

A fent idézett, 1981. május 12-i rendeletet a köztestületek ellen elrendelt pénzbírságok végrehajtásáról szóló, 2008. május 20-i 2008-479. sz. rendelet hatályon kívül helyezte, és annak helyébe lépett. Mindazonáltal az új rendelet 10. cikke átveszi az 1981. május 12-i rendelet 3-1. cikke 4. és 5. albekezdésének szövegezését (17). Érdemben tehát nem módosítja az intézkedést.

| (27) | Másfelől az 1989. október 16-i körrendelet (18) a következőképpen rendelkezik: „előirányzatok elégtelensége vagy hiánya esetén, az 1980. július 16-i törvény 1. cikkének II. bekezdésében említett helyzetben, a négy hónapos határidő lejárta előtt az utalványozó is köteles erről tértivevényes ajánlott levél útján tájékoztatni a hitelezőt, a később utalványozandó összeg pontos meghatározásával. Ez az utalványozás vagy az előirányzatok teljes hiánya esetén fizetendő összeg egészére, vagy az előirányzatok elégtelensége esetén fennmaradó összegre vonatkozik”. |
| --- | --- |

(27)

Másfelől az 1989. október 16-i körrendelet (18) a következőképpen rendelkezik: „előirányzatok elégtelensége vagy hiánya esetén, az 1980. július 16-i törvény 1. cikkének II. bekezdésében említett helyzetben, a négy hónapos határidő lejárta előtt az utalványozó is köteles erről tértivevényes ajánlott levél útján tájékoztatni a hitelezőt, a később utalványozandó összeg pontos meghatározásával. Ez az utalványozás vagy az előirányzatok teljes hiánya esetén fizetendő összeg egészére, vagy az előirányzatok elégtelensége esetén fennmaradó összegre vonatkozik”.

| (28) | Mindezen rendelkezésekből az következik, hogy az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási szabályai kizárólag arra szolgálnak, hogy végrehajtassák az államot, valamely helyi önkormányzatot vagy valamely közintézményt pénzösszeg megfizetésére ítélő jogerős bírósági határozatokat. Ezek a szabályok szanálási vagy felszámolási eljárást nem állapítanak meg. |
| --- | --- |

(28)

Mindezen rendelkezésekből az következik, hogy az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási szabályai kizárólag arra szolgálnak, hogy végrehajtassák az államot, valamely helyi önkormányzatot vagy valamely közintézményt pénzösszeg megfizetésére ítélő jogerős bírósági határozatokat. Ezek a szabályok szanálási vagy felszámolási eljárást nem állapítanak meg.

| (29) | Másfelől az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási szabályai kifejezetten az államot jelölik meg a közintézmények tartozásainak visszafizettetéséért illetékes hatóságként. Az állam számottevő előjogokkal rendelkezik: egyrészt a hivatalból teljesített utalványozás, másrészt az elegendő forrás előteremtése vonatkozásában. Ez annak vizsgálatához vezet, hogy a La Poste nemfizetése esetén az állam felelősségvállalása révén a hitelezők számára biztosított kártérítési lehetőségek milyen mértékben kezelhetők garanciaformaként. |
| --- | --- |

(29)

Másfelől az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási szabályai kifejezetten az államot jelölik meg a közintézmények tartozásainak visszafizettetéséért illetékes hatóságként. Az állam számottevő előjogokkal rendelkezik: egyrészt a hivatalból teljesített utalványozás, másrészt az elegendő forrás előteremtése vonatkozásában. Ez annak vizsgálatához vezet, hogy a La Poste nemfizetése esetén az állam felelősségvállalása révén a hitelezők számára biztosított kártérítési lehetőségek milyen mértékben kezelhetők garanciaformaként.

| (30) | Az előző két tényezőn (a fizetésképtelenségi eljárások alkalmazhatatlanságán és az 1980. július 16-i törvény alkalmazhatóságán) kívül a Bizottság az eljárást megindító határozatában megállapította, hogy a bizonyos ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre alkalmazandó szabályokat a La Poste-ra is lehetne alkalmazni: |
| --- | --- |

(30)

Az előző két tényezőn (a fizetésképtelenségi eljárások alkalmazhatatlanságán és az 1980. július 16-i törvény alkalmazhatóságán) kívül a Bizottság az eljárást megindító határozatában megállapította, hogy a bizonyos ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre alkalmazandó szabályokat a La Poste-ra is lehetne alkalmazni:

2.3.   EGY FELSZÁMOLT IPARI ÉS KERESKEDELMI JELLEGŰ KÖZINTÉZMÉNY KÖTELEZETTSÉGEINEK ÁTRUHÁZÁSA MÁSIK KÖZINTÉZMÉNYRE VAGY AZ ÁLLAMRA

| (31) | Az ipari és kereskedelmi jellegű nemzeti közintézmények pénzügyi és számviteli szabályozásáról szóló, 2002. július 18-i 02-060-M95. sz. kodifikáló utasítás (19) (a továbbiakban: a kodifikáló utasítás) előírja, hogy egy állami könyvelővel rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény bezárása esetén két eset lehetséges:






  — | a korábbi ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény helyébe új közintézmény lép, és átveszi annak javait, jogait és kötelezettségeit, vagy |
| --- | --- | --- |

(31)

Az ipari és kereskedelmi jellegű nemzeti közintézmények pénzügyi és számviteli szabályozásáról szóló, 2002. július 18-i 02-060-M95. sz. kodifikáló utasítás (19) (a továbbiakban: a kodifikáló utasítás) előírja, hogy egy állami könyvelővel rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény bezárása esetén két eset lehetséges:

—

a korábbi ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény helyébe új közintézmény lép, és átveszi annak javait, jogait és kötelezettségeit, vagy

| — | jogszabály hirdeti ki a közintézmény megszűnését; ebben az esetben „az intézmény megszűnéséről szóló jogszabály ezentúl megjelölheti a felszámolás nyomán keletkezett vagyonrész kedvezményezettjét, vagyis általában az államot” (20). |
| --- | --- |

—

jogszabály hirdeti ki a közintézmény megszűnését; ebben az esetben „az intézmény megszűnéséről szóló jogszabály ezentúl megjelölheti a felszámolás nyomán keletkezett vagyonrész kedvezményezettjét, vagyis általában az államot” (20).

| (32) | A nemzeti közintézmények és közérdekű csoportosulások létrehozásának, átalakításának és megszüntetésének pénzügyi szervezéséről szóló, a pénzügyminisztérium honlapján hozzáférhető, 2006. november 14-i útmutató (a továbbiakban: a pénzügyi szervezésről szóló útmutató) kimondja (21), hogy „Az intézményt megszüntető jogszabálynak kifejezetten rendelkeznie kell a megszüntetett intézmény jogainak, javainak és kötelezettségeinek azon struktúrára (azaz vagy egy közintézményre vagy az államra) történő átruházásáról, amely átveszi a tevékenységét vagy a vagyonát” [...]„Általánosabban: rendelkezni kell arról, hogy az új intézmény azoknak a jogi személyeknek a helyébe lépjen, amelyeknek a tevékenységét átveszi a hatáskörébe utalt feladatok teljesítése érdekében megkötött szerződésekből fakadó jogok és kötelezettségek tekintetében”. |
| --- | --- |

(32)

A nemzeti közintézmények és közérdekű csoportosulások létrehozásának, átalakításának és megszüntetésének pénzügyi szervezéséről szóló, a pénzügyminisztérium honlapján hozzáférhető, 2006. november 14-i útmutató (a továbbiakban: a pénzügyi szervezésről szóló útmutató) kimondja (21), hogy „Az intézményt megszüntető jogszabálynak kifejezetten rendelkeznie kell a megszüntetett intézmény jogainak, javainak és kötelezettségeinek azon struktúrára (azaz vagy egy közintézményre vagy az államra) történő átruházásáról, amely átveszi a tevékenységét vagy a vagyonát” [...]„Általánosabban: rendelkezni kell arról, hogy az új intézmény azoknak a jogi személyeknek a helyébe lépjen, amelyeknek a tevékenységét átveszi a hatáskörébe utalt feladatok teljesítése érdekében megkötött szerződésekből fakadó jogok és kötelezettségek tekintetében”.

| (33) | Bár a kodifikáló utasítás és a pénzügyi szabályozásról szóló útmutató rendelkezései csak az állami könyvelővel rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre alkalmazandóak, bizonyos információk arra utalnak, hogy az állami könyvelővel nem rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásai – bezárás esetén – ugyancsak az államra vagy egy másik közintézményre szállnának át. |
| --- | --- |

(33)

Bár a kodifikáló utasítás és a pénzügyi szabályozásról szóló útmutató rendelkezései csak az állami könyvelővel rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre alkalmazandóak, bizonyos információk arra utalnak, hogy az állami könyvelővel nem rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásai – bezárás esetén – ugyancsak az államra vagy egy másik közintézményre szállnának át.

| (34) | Így a Charbonnages de France a 2000. december 31-i pénzügyi elszámolásaihoz fűzött jegyzetekben közzétette, hogy – bezárás esetén – egy ipari és kereskedelemi jellegű közintézmény valamennyi jogát és kötelezettségét vagy másik közjogi személyre vagy magára a francia kormányra kell ruházni, és az ilyen átruházás feltételeit a szóban forgó ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény bezárására vonatkozóan elfogadott törvényben kell pontosan meghatározni. Ez a kijelentés nemcsak azokra az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre korlátozódik, amelyek rendelkeznek állami könyvelővel; a Charbonnages de France egyébként állami könyvelővel nem rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény. |
| --- | --- |

(34)

Így a Charbonnages de France a 2000. december 31-i pénzügyi elszámolásaihoz fűzött jegyzetekben közzétette, hogy – bezárás esetén – egy ipari és kereskedelemi jellegű közintézmény valamennyi jogát és kötelezettségét vagy másik közjogi személyre vagy magára a francia kormányra kell ruházni, és az ilyen átruházás feltételeit a szóban forgó ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény bezárására vonatkozóan elfogadott törvényben kell pontosan meghatározni. Ez a kijelentés nemcsak azokra az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre korlátozódik, amelyek rendelkeznek állami könyvelővel; a Charbonnages de France egyébként állami könyvelővel nem rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény.

| (35) | Másfelől egyes hitelminősítő intézetek szerint az ERAP (22) megszűnése esetén, annak ellenére, hogy az ERAP is állami könyvelővel nem rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény, fennmaradó tartozását és eszközeit szintén az államra ruháznák át. A Fitch (23) szerint „az ERAP – mint ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény – nem tartozik a felszámolási eljárások hatálya alá. Csak jogalkotási eljárással számolható fel, és ebben az esetben fennmaradó tartozása és eszközei az államra fognak szállni”. A Moody’s (24) szerint „az ERAP nem képezheti a bírósági felszámolások ügyében eljáró bíróság által előírt szerkezetátalakítások tárgyát. Így a társaság megszűnése esetén eszközeit, illetve kötelezettségeit a létrehozásáért felelős hatóságra, azaz magára az államra ruháznák át”. |
| --- | --- |

(35)

Másfelől egyes hitelminősítő intézetek szerint az ERAP (22) megszűnése esetén, annak ellenére, hogy az ERAP is állami könyvelővel nem rendelkező ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény, fennmaradó tartozását és eszközeit szintén az államra ruháznák át. A Fitch (23) szerint „az ERAP – mint ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény – nem tartozik a felszámolási eljárások hatálya alá. Csak jogalkotási eljárással számolható fel, és ebben az esetben fennmaradó tartozása és eszközei az államra fognak szállni”. A Moody’s (24) szerint „az ERAP nem képezheti a bírósági felszámolások ügyében eljáró bíróság által előírt szerkezetátalakítások tárgyát. Így a társaság megszűnése esetén eszközeit, illetve kötelezettségeit a létrehozásáért felelős hatóságra, azaz magára az államra ruháznák át”.

| (36) | E tényezőkre tekintettel, valamint annak ellenére, hogy a La Poste nem rendelkezik állami könyvelővel (25), helyénvaló megvizsgálni, hogy – felszámolás esetén – a tartozásoknak az államra vagy más közjogi személyre történő átruházása elve alkalmazandó-e a La Poste-ra, figyelembe véve, hogy az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményhez sorolandó-e. Ennélfogva a hitelező rendelkezne azzal a garanciával, hogy nem veszíti el követelését, és megelégedhet alacsony kamatlábbal, illetve kedvezőbb fizetési feltételeket és határidőket biztosíthat, mint ilyen garancia hiányában. Egy ilyen átruházás tehát ugyanolyan joghatásokkal járna, mint egy garancia. |
| --- | --- |

(36)

E tényezőkre tekintettel, valamint annak ellenére, hogy a La Poste nem rendelkezik állami könyvelővel (25), helyénvaló megvizsgálni, hogy – felszámolás esetén – a tartozásoknak az államra vagy más közjogi személyre történő átruházása elve alkalmazandó-e a La Poste-ra, figyelembe véve, hogy az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményhez sorolandó-e. Ennélfogva a hitelező rendelkezne azzal a garanciával, hogy nem veszíti el követelését, és megelégedhet alacsony kamatlábbal, illetve kedvezőbb fizetési feltételeket és határidőket biztosíthat, mint ilyen garancia hiányában. Egy ilyen átruházás tehát ugyanolyan joghatásokkal járna, mint egy garancia.

2.4.   KÖZVETLEN HOZZÁFÉRÉS AZ ÁLLAMKINCSTÁRI SZÁMLÁKHOZ

| (37) | Továbbra is a Fitch (26) szerint „az ERAP likviditását az államkincstári előlegszámlákhoz való azonnali hozzáférése garantálja”. Mivel az ERAP ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény, helyénvaló megvizsgálni a La Poste államkincstári előlegfizetési számlákhoz való esetleges hozzáférését is. |
| --- | --- |

(37)

Továbbra is a Fitch (26) szerint „az ERAP likviditását az államkincstári előlegszámlákhoz való azonnali hozzáférése garantálja”. Mivel az ERAP ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény, helyénvaló megvizsgálni a La Poste államkincstári előlegfizetési számlákhoz való esetleges hozzáférését is.

3.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI ÉS JAVASLATAI

| (38) | Az eljárást megindító határozatot követően a francia hatóságok 2008. január 23-i levelükben továbbították észrevételeiket és javaslataikat a Bizottságnak. Ez a levél kiegészíti a francia hatóságok korábbi leveleiben (27) kifejtett, és az eljárást megindító határozatban összefoglalt észrevételeket és javaslatokat. |
| --- | --- |

(38)

Az eljárást megindító határozatot követően a francia hatóságok 2008. január 23-i levelükben továbbították észrevételeiket és javaslataikat a Bizottságnak. Ez a levél kiegészíti a francia hatóságok korábbi leveleiben (27) kifejtett, és az eljárást megindító határozatban összefoglalt észrevételeket és javaslatokat.

3.1.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (39) | A francia hatóságok vitatják egyrészt a garancia létezését, másrészt a La Poste javára biztosított előny fennállását. |
| --- | --- |

(39)

A francia hatóságok vitatják egyrészt a garancia létezését, másrészt a La Poste javára biztosított előny fennállását.

3.1.1.   GARANCIA HIÁNYA

| (40) | A francia hatóságok szerint egyrészt a közintézmények a jogállásukból fakadóan nem részesülnek automatikus garanciában (A), másrészt a Bizottságnak az eljárást megindító határozatban foglalt érvelése téves (B). |
| --- | --- |

(40)

A francia hatóságok szerint egyrészt a közintézmények a jogállásukból fakadóan nem részesülnek automatikus garanciában (A), másrészt a Bizottságnak az eljárást megindító határozatban foglalt érvelése téves (B).

A.   
  A közintézmények a jogállásukból fakadóan nem részesülnek automatikus garanciában

   (28).

| (41) | Először is egyetlen szabály, sőt egyetlen határozat sem fekteti le azt az elvet, miszerint az állam – elvből – korlátlanul garanciát vállalna az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásaira. |
| --- | --- |

(41)

Először is egyetlen szabály, sőt egyetlen határozat sem fekteti le azt az elvet, miszerint az állam – elvből – korlátlanul garanciát vállalna az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásaira.

| (42) | Másodszor az ítélkezési gyakorlat a garancia hiányát mondta ki. Az Államtanács – különösen a Société de l’hôtel d’Albe ügyben hozott ítéletében (29) – úgy ítélte meg, hogy: „a polgári jogi jogalanyisággal és pénzügyi önállósággal rendelkező nemzeti idegenforgalmi hivatal [...] közintézménynek minősül, és következésképpen az állam nem kötelezhető az ezen intézmény által szerződésben vállalt tartozások kiegyenlítésére; ilyen módon a középítésügyi miniszter indokoltan utasította el, hogy helyt adjon a [hitelező] kérelmének”. Ugyanezt az érvelést követte a helyi önkormányzatok vonatkozásában a Campoloro-ügyben (30) hozott két államtanácsi határozat. |
| --- | --- |

(42)

Másodszor az ítélkezési gyakorlat a garancia hiányát mondta ki. Az Államtanács – különösen a Société de l’hôtel d’Albe ügyben hozott ítéletében (29) – úgy ítélte meg, hogy: „a polgári jogi jogalanyisággal és pénzügyi önállósággal rendelkező nemzeti idegenforgalmi hivatal [...] közintézménynek minősül, és következésképpen az állam nem kötelezhető az ezen intézmény által szerződésben vállalt tartozások kiegyenlítésére; ilyen módon a középítésügyi miniszter indokoltan utasította el, hogy helyt adjon a [hitelező] kérelmének”. Ugyanezt az érvelést követte a helyi önkormányzatok vonatkozásában a Campoloro-ügyben (30) hozott két államtanácsi határozat.

| (43) | Harmadszor a költségvetési törvényekről szóló, 2001. augusztus 1-jei organikus törvény (31) (a továbbiakban: a költségvetésről szóló organikus törvény) előírja, hogy a költségvetési törvényeknek csak egyetlen rendelkezése hozhat létre garanciát (32). Következésképpen a francia hatóságok szakértője (33) szerint a költségvetésről szóló organikus törvény 2005. január 1-jei maradéktalan hatálybalépése óta egyetlen implicit garanciát sem lehetett jogszerűen odaítélni. A La Poste által 2005. január 1-je óta szerződésben vállalt tartozások tehát nem részesülnének implicit garanciában. Ami a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozásokat illeti, a francia hatóságok szakértője úgy ítéli meg, hogy jogvita tárgyát képező határozat hiányában nem határozható meg, hogy – a hitelezők alkotmányban védett jogainak tiszteletben tartása alapján – kizárható-e vagy sem azoknak a 2005. január 1-je előtt biztosított implicit garanciáknak a hatályvesztése, amelyeknek az odaítélését a költségvetési törvény kifejezetten nem engedélyezte. |
| --- | --- |

(43)

Harmadszor a költségvetési törvényekről szóló, 2001. augusztus 1-jei organikus törvény (31) (a továbbiakban: a költségvetésről szóló organikus törvény) előírja, hogy a költségvetési törvényeknek csak egyetlen rendelkezése hozhat létre garanciát (32). Következésképpen a francia hatóságok szakértője (33) szerint a költségvetésről szóló organikus törvény 2005. január 1-jei maradéktalan hatálybalépése óta egyetlen implicit garanciát sem lehetett jogszerűen odaítélni. A La Poste által 2005. január 1-je óta szerződésben vállalt tartozások tehát nem részesülnének implicit garanciában. Ami a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozásokat illeti, a francia hatóságok szakértője úgy ítéli meg, hogy jogvita tárgyát képező határozat hiányában nem határozható meg, hogy – a hitelezők alkotmányban védett jogainak tiszteletben tartása alapján – kizárható-e vagy sem azoknak a 2005. január 1-je előtt biztosított implicit garanciáknak a hatályvesztése, amelyeknek az odaítélését a költségvetési törvény kifejezetten nem engedélyezte.

| (44) | Negyedszer ha az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények állami garanciában részesülnének, jogállásuk megváltoztatása szükségessé tenné a hitelezők jogainak megőrzését célzó intézkedések bevezetését. Márpedig ilyen mechanizmus bevezetésére sohasem került sor. Épp ellenkezőleg, a postai és távközlési hatóság 1991. január 1-jén önálló jogi személlyé (La Poste) történő átalakításakor az állam – az 1990. december 31-i rendelettel – explicit garanciát nyújtott az 1990. december 31. előtt szerződésben vállalt és a La Poste-ra átruházott tartozásokra. Erre nem lett volna szükség, ha a La Poste – mint olyan intézmény, amely ipari és kereskedelmi jellegű közintézményként kezelendő – jogszabályban foglalt állami garanciában részesült volna. Sor került olyan törvényi és rendeleti rendelkezések elfogadására is, amelyek az ERAP és az Agence française du développement (Francia Fejlesztési Ügynökség) – amelyek mindegyike ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény – bizonyos tevékenységeire állami garanciát nyújtottak. |
| --- | --- |

(44)

Negyedszer ha az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények állami garanciában részesülnének, jogállásuk megváltoztatása szükségessé tenné a hitelezők jogainak megőrzését célzó intézkedések bevezetését. Márpedig ilyen mechanizmus bevezetésére sohasem került sor. Épp ellenkezőleg, a postai és távközlési hatóság 1991. január 1-jén önálló jogi személlyé (La Poste) történő átalakításakor az állam – az 1990. december 31-i rendelettel – explicit garanciát nyújtott az 1990. december 31. előtt szerződésben vállalt és a La Poste-ra átruházott tartozásokra. Erre nem lett volna szükség, ha a La Poste – mint olyan intézmény, amely ipari és kereskedelmi jellegű közintézményként kezelendő – jogszabályban foglalt állami garanciában részesült volna. Sor került olyan törvényi és rendeleti rendelkezések elfogadására is, amelyek az ERAP és az Agence française du développement (Francia Fejlesztési Ügynökség) – amelyek mindegyike ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény – bizonyos tevékenységeire állami garanciát nyújtottak.

| (45) | Végezetül a francia hatóságok Labetoulle úr, az Államtanács peres ügyekkel foglalkozó részlege volt elnökének egyik cikkére (34) hivatkoznak. Labetoulle úr szerint „a jogban e garancia [az állami közintézményekre esetlegesen a törvény erejénél fogva alkalmazandó állami garancia] odaítélése, kedvezményezettként történő igénybevétele és hatálya egyáltalán nem automatikus.” |
| --- | --- |

(45)

Végezetül a francia hatóságok Labetoulle úr, az Államtanács peres ügyekkel foglalkozó részlege volt elnökének egyik cikkére (34) hivatkoznak. Labetoulle úr szerint „a jogban e garancia [az állami közintézményekre esetlegesen a törvény erejénél fogva alkalmazandó állami garancia] odaítélése, kedvezményezettként történő igénybevétele és hatálya egyáltalán nem automatikus.”

B.   
  A Bizottságnak a garancia létezésére vonatkozó érvelése téves

   (35)

a)   Az egyéni követelések visszafizetése nem garantált

1.   Az 1980. július 16-i törvény nem képezheti garancia jogalapját

| (46) | A francia hatóságok szerint (36) az 1980. július 16-i törvény helyettesítő jogkört biztosít a felügyeleti hatóság számára az általa felváltott személy végrehajtó testületének vonatkozásában. Ezen a jogcímen a felügyeleti hatóság csak ennek a végrehajtó testületnek a hatásköreit gyakorolhatja, és ezek nem terjednek ki az állami költségvetésről való rendelkezés lehetőségére. Az 1980. július 16-i törvény tehát nem írja elő az állam számára, hogy saját forrásait kösse le. |
| --- | --- |

(46)

A francia hatóságok szerint (36) az 1980. július 16-i törvény helyettesítő jogkört biztosít a felügyeleti hatóság számára az általa felváltott személy végrehajtó testületének vonatkozásában. Ezen a jogcímen a felügyeleti hatóság csak ennek a végrehajtó testületnek a hatásköreit gyakorolhatja, és ezek nem terjednek ki az állami költségvetésről való rendelkezés lehetőségére. Az 1980. július 16-i törvény tehát nem írja elő az állam számára, hogy saját forrásait kösse le.

| (47) | Ezen értelmezés alátámasztása érdekében a francia hatóságok az 1980. július 16-i törvényt előkészítő munkálatokra hivatkoznak. E viták során a kormány ellenezte az arra irányuló módosításokat, hogy az állam számára kötelezővé tegyék az olyan területi önkormányzatnak szánt rendkívüli támogatás folyósítását, amelynek a forrásai nem elegendőek egy bírósági határozat végrehajtásához. |
| --- | --- |

(47)

Ezen értelmezés alátámasztása érdekében a francia hatóságok az 1980. július 16-i törvényt előkészítő munkálatokra hivatkoznak. E viták során a kormány ellenezte az arra irányuló módosításokat, hogy az állam számára kötelezővé tegyék az olyan területi önkormányzatnak szánt rendkívüli támogatás folyósítását, amelynek a forrásai nem elegendőek egy bírósági határozat végrehajtásához.

| (48) | A francia hatóságok jogelméleti cikkekre (37) is hivatkoznak. Ezek a cikkek emlékeztetnek arra, hogy az 1980. július 16-i törvény 1. cikkében említett „gondoskodik erről” kifejezés olyan „helyettesítési” jogkörre utal, amelyben „a helyettesítő elvi szinten ugyanazokkal a hatáskörökkel rendelkezik, mint a helyettesített”, egy rendkívüli támogatás odaítélése viszont „a helyettesítési jogkör gyakorlásán kívül” esik, erről tehát nem rendelkezik az 1980. július 16-i törvény. |
| --- | --- |

(48)

A francia hatóságok jogelméleti cikkekre (37) is hivatkoznak. Ezek a cikkek emlékeztetnek arra, hogy az 1980. július 16-i törvény 1. cikkében említett „gondoskodik erről” kifejezés olyan „helyettesítési” jogkörre utal, amelyben „a helyettesítő elvi szinten ugyanazokkal a hatáskörökkel rendelkezik, mint a helyettesített”, egy rendkívüli támogatás odaítélése viszont „a helyettesítési jogkör gyakorlásán kívül” esik, erről tehát nem rendelkezik az 1980. július 16-i törvény.

| (49) | Végezetül a francia hatóságok a Campoloro-ügyre vonatkozó, 1999. november 10-i (38) és 2005. november 18-i államtanácsi határozatra (39) hivatkoznak. Az Államtanács úgy ítélte meg, hogy az államnak a nem fizető önkormányzat helyett vállalt pénzügyi közreműködése nem szerepel az 1980. július 16-i törvényben előírt kötelezettségek között. Másfelől azzal a kérdéssel kapcsolatosan, hogy helyénvaló volt-e az állam felelősségvállalása kizárólag a – ráadásul súlyos – vétkességre alapozva, az Államtanács elvből kizárta a „teljes jogú” felelősség valamennyi formáját és következésképpen a garancia valamennyi formáját. |
| --- | --- |

(49)

Végezetül a francia hatóságok a Campoloro-ügyre vonatkozó, 1999. november 10-i (38) és 2005. november 18-i államtanácsi határozatra (39) hivatkoznak. Az Államtanács úgy ítélte meg, hogy az államnak a nem fizető önkormányzat helyett vállalt pénzügyi közreműködése nem szerepel az 1980. július 16-i törvényben előírt kötelezettségek között. Másfelől azzal a kérdéssel kapcsolatosan, hogy helyénvaló volt-e az állam felelősségvállalása kizárólag a – ráadásul súlyos – vétkességre alapozva, az Államtanács elvből kizárta a „teljes jogú” felelősség valamennyi formáját és következésképpen a garancia valamennyi formáját.

2.   Az állam nem vállalhat kizárólag eszközhiánnyal indokolt, objektív felelősséget

| (50) | Másfelől a francia hatóságok megerősítik, hogy a felelősségvállalás révén a közjogi személyek hitelezői számára – korlátozott feltételek mellett – biztosított kártérítési lehetőségek nem tekinthetők garanciaformának. A garancia feltételezi, hogy a kezes vállalja az adós tényét. Amenynyiben vétkesség vállalásáról, illetve az objektív felelősség esetén egy saját intézkedés következményeiről van szó, a garancia kérdése nem merülhet fel. |
| --- | --- |

(50)

Másfelől a francia hatóságok megerősítik, hogy a felelősségvállalás révén a közjogi személyek hitelezői számára – korlátozott feltételek mellett – biztosított kártérítési lehetőségek nem tekinthetők garanciaformának. A garancia feltételezi, hogy a kezes vállalja az adós tényét. Amenynyiben vétkesség vállalásáról, illetve az objektív felelősség esetén egy saját intézkedés következményeiről van szó, a garancia kérdése nem merülhet fel.

| (51) | A francia hatóságok ezt követően fenntartják, hogy az állam mindenesetre nem vállalhat felelősséget kizárólag azzal az indokkal, hogy a prefektus vagy a felügyeleti hatóság egyetlen olyan intézkedést sem tudott hozni, amely az önkormányzat vagy a közintézmény pénzügyi és vagyoni helyzete miatt lehetővé tenné a követelés visszafizetését. |
| --- | --- |

(51)

A francia hatóságok ezt követően fenntartják, hogy az állam mindenesetre nem vállalhat felelősséget kizárólag azzal az indokkal, hogy a prefektus vagy a felügyeleti hatóság egyetlen olyan intézkedést sem tudott hozni, amely az önkormányzat vagy a közintézmény pénzügyi és vagyoni helyzete miatt lehetővé tenné a követelés visszafizetését.

| (52) | Ami a – ráadásul súlyos – vétkességet illeti, először is az, hogy a prefektus vagy a felügyeleti hatóság tartózkodott hatásköreinek gyakorlásától, amennyiben semmilyen intézkedéssel sem biztosítható, hogy az önkormányzat vagy a közintézmény visszatérítse a követelést, önmagában nem jelenthet vétkességet. |
| --- | --- |

(52)

Ami a – ráadásul súlyos – vétkességet illeti, először is az, hogy a prefektus vagy a felügyeleti hatóság tartózkodott hatásköreinek gyakorlásától, amennyiben semmilyen intézkedéssel sem biztosítható, hogy az önkormányzat vagy a közintézmény visszatérítse a követelést, önmagában nem jelenthet vétkességet.

| (53) | Ami az objektív felelősséget illeti, ez legalább két tényező miatt kizárható:






  — | Először is az a személy, akinek a számára kártérítést igényelnek, csak akkor vállalhat felelősséget, ha a neki tulajdonított cselekmény (ideértve a tartózkodást is) a kár közvetlen oka volt. Márpedig eszközhiány esetén nem a közigazgatási hatóság intézkedése vagy tartózkodása, hanem az önkormányzat vagy a közintézmény fizetésképtelensége lenne a hitelező által elszenvedett kár kiváltó oka. |
| --- | --- | --- |

(53)

Ami az objektív felelősséget illeti, ez legalább két tényező miatt kizárható:

—

Először is az a személy, akinek a számára kártérítést igényelnek, csak akkor vállalhat felelősséget, ha a neki tulajdonított cselekmény (ideértve a tartózkodást is) a kár közvetlen oka volt. Márpedig eszközhiány esetén nem a közigazgatási hatóság intézkedése vagy tartózkodása, hanem az önkormányzat vagy a közintézmény fizetésképtelensége lenne a hitelező által elszenvedett kár kiváltó oka.

| — | Másodszor az objektív felelősség a közteherviselési egyenlőség elvéből fakad. Márpedig a francia hatóságok szerint jelen esetben nehezen ismerhető fel, hogy a hitelező által elszenvedett kár milyen tekintetben mutatja a közteherviselési egyenlőség felbomlását. A Couitéas-ügyben hozott ítélettel (40) ellentétben ugyanis ebben az esetben egyetlen állami hatóság sem határozna úgy, hogy általános érdekű indokok miatt nem hajtja végre az ítéletet. Az említett esetben az állami hatóság azzal szembesülne, hogy a gyakorlatban nem hozhatók olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a bírósági határozat végrehajtását és a hitelezők kifizetését, nem pedig általános érdekű követelmények miatt eldöntött lehetetlenséggel. A francia hatóságok szerint a közteherviselési egyenlőség felbomlása miatti felelősségre történő hivatkozás tehát nem következhet kizárólag a fizetésképtelenség megállapításából. Ami a Bizottság által az eljárást megindító határozatának (59) preambulumbekezdésében előterjesztett érvet illeti, miszerint „ha az állam képviselője a hitelező követelésének visszatérítésére vonatkozó jog tekintetében a közszolgáltatás folyamatosságának fenntartását részesíti előnyben, nem zárható ki, hogy az állam objektív felelősséget vállalhat”, a francia hatóságok elismerik, hogy a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye kötelező az állam képviselője számára az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtása során. Mindazonáltal a francia hatóságok szerint még ha a bíró el is rendeli a hitelező kártérítését, az adott kártérítésnek az lenne a hatása, hogy a hitelezőt visszajuttatja abba a helyzetbe, amelyben a közjogban lett volna, ez utóbbi esetben ugyanis sor került volna a szóban forgó javak átruházására, és a hitelezők tömege behajtotta volna a megfelelő összeget. A hitelező számára tehát ebből semmiféle előny nem keletkezne. |
| --- | --- |

—

Másodszor az objektív felelősség a közteherviselési egyenlőség elvéből fakad. Márpedig a francia hatóságok szerint jelen esetben nehezen ismerhető fel, hogy a hitelező által elszenvedett kár milyen tekintetben mutatja a közteherviselési egyenlőség felbomlását. A Couitéas-ügyben hozott ítélettel (40) ellentétben ugyanis ebben az esetben egyetlen állami hatóság sem határozna úgy, hogy általános érdekű indokok miatt nem hajtja végre az ítéletet. Az említett esetben az állami hatóság azzal szembesülne, hogy a gyakorlatban nem hozhatók olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a bírósági határozat végrehajtását és a hitelezők kifizetését, nem pedig általános érdekű követelmények miatt eldöntött lehetetlenséggel. A francia hatóságok szerint a közteherviselési egyenlőség felbomlása miatti felelősségre történő hivatkozás tehát nem következhet kizárólag a fizetésképtelenség megállapításából. Ami a Bizottság által az eljárást megindító határozatának (59) preambulumbekezdésében előterjesztett érvet illeti, miszerint „ha az állam képviselője a hitelező követelésének visszatérítésére vonatkozó jog tekintetében a közszolgáltatás folyamatosságának fenntartását részesíti előnyben, nem zárható ki, hogy az állam objektív felelősséget vállalhat”, a francia hatóságok elismerik, hogy a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye kötelező az állam képviselője számára az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtása során. Mindazonáltal a francia hatóságok szerint még ha a bíró el is rendeli a hitelező kártérítését, az adott kártérítésnek az lenne a hatása, hogy a hitelezőt visszajuttatja abba a helyzetbe, amelyben a közjogban lett volna, ez utóbbi esetben ugyanis sor került volna a szóban forgó javak átruházására, és a hitelezők tömege behajtotta volna a megfelelő összeget. A hitelező számára tehát ebből semmiféle előny nem keletkezne.

b)   [...]
   (41)

1.   A közjog szerinti szanálási és felszámolási eljárás közjogi személyekre való alkalmazhatatlansága nem zárja ki valamely ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény csődjének vagy az ellene indított csődeljárásnak a lehetőségét

| (54) | A francia hatóságok szerint a Bizottság az elemzését a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleményére (42), és különösen annak 2.1.3. pontjára alapozza, amely a következőképpen rendelkezik: „A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak tekinti az azon vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételeket is, amely vállalkozások jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy kifejezetten biztosítja az állami kezességvállalást vagy a veszteségeknek az állam általi fedezését.” |
| --- | --- |

(54)

A francia hatóságok szerint a Bizottság az elemzését a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleményére (42), és különösen annak 2.1.3. pontjára alapozza, amely a következőképpen rendelkezik: „A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak tekinti az azon vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételeket is, amely vállalkozások jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy kifejezetten biztosítja az állami kezességvállalást vagy a veszteségeknek az állam általi fedezését.”

| (55) | A francia hatóságok – amellett, hogy megállapítják, hogy a Szerződés szabályai elsőbbséget élveznek a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleménnyel szemben – két olyan tényezőt emelnek ki, amelyek szerintük ebben az esetben kizárják az említett közlemény hatályát:






  — | a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény arra a tényre helyezi a hangsúlyt, hogy az esetleges támogatás olyan „kedvezőbb finanszírozási feltételekből” fakad, amelyek a csődeljárás lehetősége kizárásának tulajdoníthatók; ráadásul a Bizottság nem bizonyította be ilyen „kedvezőbb finanszírozási feltételek” fennállását, |
| --- | --- | --- |

(55)

A francia hatóságok – amellett, hogy megállapítják, hogy a Szerződés szabályai elsőbbséget élveznek a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleménnyel szemben – két olyan tényezőt emelnek ki, amelyek szerintük ebben az esetben kizárják az említett közlemény hatályát:

—

a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény arra a tényre helyezi a hangsúlyt, hogy az esetleges támogatás olyan „kedvezőbb finanszírozási feltételekből” fakad, amelyek a csődeljárás lehetősége kizárásának tulajdoníthatók; ráadásul a Bizottság nem bizonyította be ilyen „kedvezőbb finanszírozási feltételek” fennállását,

| — | a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény arra az esetre vonatkozik, amelyben a jogállás kizár bármely csődeljárást vagy fizetésképtelenségi eljárást, nem pedig egy adott eljárásra; ráadásul a Bizottság nem állapította meg azt, hogy a La Poste nem juthat csődbe, sem azt, hogy nincs lehetőség fizetésképtelenségi eljárásra. |
| --- | --- |

—

a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény arra az esetre vonatkozik, amelyben a jogállás kizár bármely csődeljárást vagy fizetésképtelenségi eljárást, nem pedig egy adott eljárásra; ráadásul a Bizottság nem állapította meg azt, hogy a La Poste nem juthat csődbe, sem azt, hogy nincs lehetőség fizetésképtelenségi eljárásra.

| (56) | Márpedig a francia hatóságok szerint az 1985. január 25-i törvény csak eljárási törvény. Az a tény, hogy az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények nem tartoznak a hatálya alá, nem jelenti sem azt, hogy ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény nem kerülhet fizetésképtelenségi helyzetbe, sem azt, hogy a törvény nem tiltja meg az ilyen intézmény ellen indított ad hoc szanálási, felszámolási vagy csődeljárás végrehajtását. |
| --- | --- |

(56)

Márpedig a francia hatóságok szerint az 1985. január 25-i törvény csak eljárási törvény. Az a tény, hogy az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények nem tartoznak a hatálya alá, nem jelenti sem azt, hogy ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény nem kerülhet fizetésképtelenségi helyzetbe, sem azt, hogy a törvény nem tiltja meg az ilyen intézmény ellen indított ad hoc szanálási, felszámolási vagy csődeljárás végrehajtását.

2.   A közjog szerinti kollektív eljárás helyett inkább az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott „eljárás” alkalmazása egyáltalán nem részesíti előnyben a hitelezőt

| (57) | Az eljárást megindító határozat (68) preambulumbekezdésének elemzését követően a francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a Bizottság két kritériumot alkalmaz annak értékelésére, hogy valamely adott eljárás fizetésképtelenség esetén történő alkalmazása előnyben részesíti-e az adott eljárás hatálya alá tartozó jogalanyt a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozásokkal szemben:






  — | nyilvánossági kritérium: a La Poste fizetésképtelensége esetén követett eljárást meg kellene határozni és nyilvánosságra kellene hozni, |
| --- | --- | --- |

(57)

Az eljárást megindító határozat (68) preambulumbekezdésének elemzését követően a francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a Bizottság két kritériumot alkalmaz annak értékelésére, hogy valamely adott eljárás fizetésképtelenség esetén történő alkalmazása előnyben részesíti-e az adott eljárás hatálya alá tartozó jogalanyt a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozásokkal szemben:

—

nyilvánossági kritérium: a La Poste fizetésképtelensége esetén követett eljárást meg kellene határozni és nyilvánosságra kellene hozni,

| — | egyenértékűségi kritérium: ennek az eljárásnak vagy a magánjog szerinti eljárásnak, vagy olyan eljárásnak kellene lennie, amely a La Poste hitelezői számára nem biztosít a kereskedelmi jog alkalmazásában őket adott esetben megillető jogoknál szélesebb körű jogokat. |
| --- | --- |

—

egyenértékűségi kritérium: ennek az eljárásnak vagy a magánjog szerinti eljárásnak, vagy olyan eljárásnak kellene lennie, amely a La Poste hitelezői számára nem biztosít a kereskedelmi jog alkalmazásában őket adott esetben megillető jogoknál szélesebb körű jogokat.

| (58) | Bár a francia hatóságok vitatják e két kritérium betartásának szükségességét (43), amennyiben a Bizottság ezeket a kritériumokat szükségesnek és elégségesnek tekinti, a francia hatóságok ezeket annak elemzéséhez veszik figyelembe, hogy az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseinek alkalmazása előnyben részesíti-e a hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőit a közjog szerinti kollektív eljárások hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőivel szemben. |
| --- | --- |

(58)

Bár a francia hatóságok vitatják e két kritérium betartásának szükségességét (43), amennyiben a Bizottság ezeket a kritériumokat szükségesnek és elégségesnek tekinti, a francia hatóságok ezeket annak elemzéséhez veszik figyelembe, hogy az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseinek alkalmazása előnyben részesíti-e a hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőit a közjog szerinti kollektív eljárások hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőivel szemben.

| (59) | Ami a nyilvánossági kritériumot illeti, a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a hitelminősítő intézetek helyesen állapították meg, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás egy ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény fizetésképtelensége esetén alkalmazandó, ahogyan azt a Bizottság által az ERAP kapcsán említett intézetek minősítései tanúsítják. |
| --- | --- |

(59)

Ami a nyilvánossági kritériumot illeti, a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a hitelminősítő intézetek helyesen állapították meg, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás egy ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény fizetésképtelensége esetén alkalmazandó, ahogyan azt a Bizottság által az ERAP kapcsán említett intézetek minősítései tanúsítják.

| (60) | Ami az egyenértékűségi kritériumot illeti, a francia hatóságok megkülönböztetik azt az esetet, amelyben a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó kritérium lenne alkalmazandó, valamint azt az esetet, amelyben ilyen követelmény nem lenne alkalmazandó. |
| --- | --- |

(60)

Ami az egyenértékűségi kritériumot illeti, a francia hatóságok megkülönböztetik azt az esetet, amelyben a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó kritérium lenne alkalmazandó, valamint azt az esetet, amelyben ilyen követelmény nem lenne alkalmazandó.

i.   Az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott „eljárás” az egyenértékűség-vizsgálat fényében – a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó kritériumtól eltekintve

| (61) | A francia hatóságok szerint ha a La Poste nem tudná visszafizetni a tartozásait, és egyetlen, a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelményt sem lehetne alkalmazni, a következő eljárást követnék: abban a valószínűtlen esetben, ha igazolt pénzügyi nehézség merül fel, és mielőtt eszközhiányos helyzet alakulna ki, a vállalkozásnak először is tárgyalásokba kellene bocsátkoznia a hitelezőivel egy, a kötelezettségek szanálására vonatkozó terv bevezetése érdekében. Másodszor ha a tervet nem ítélnék kielégítőnek, vagy az nem tenné lehetővé a pénzügyi nehézségek felszámolását, továbbá a hitelezőkkel létrejött új megállapodás hiányában azok – vagy közülük egyesek – az illetékes bíróhoz fordulhatnának az adós elmarasztalása és következésképpen a követelésük elismertetése érdekében. Ekkor sor kerülne az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtására. Az eljárás adott esetben azt eredményezhetné, hogy a felügyeleti hatóság a La Poste végrehajtó testületének helyébe lép azoknak a határozatoknak a meghozatala érdekében, amelyek ahhoz szükségesek, hogy tartozásai az intézmény forrásaiból kerüljenek kifizetésre. Ha az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás a La Poste eszközhiánya miatt megakadna, és ha a felügyeleti hatóság emiatt anyagilag lehetetlen helyzetbe kerülne, és már nem lenne átruházható eszköze az esedékes összeg kifizetéséhez szükséges források előteremtéséhez, az 1980. július 16-i törvényben előírt eljárás lezárulna. |
| --- | --- |

(61)

A francia hatóságok szerint ha a La Poste nem tudná visszafizetni a tartozásait, és egyetlen, a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelményt sem lehetne alkalmazni, a következő eljárást követnék: abban a valószínűtlen esetben, ha igazolt pénzügyi nehézség merül fel, és mielőtt eszközhiányos helyzet alakulna ki, a vállalkozásnak először is tárgyalásokba kellene bocsátkoznia a hitelezőivel egy, a kötelezettségek szanálására vonatkozó terv bevezetése érdekében. Másodszor ha a tervet nem ítélnék kielégítőnek, vagy az nem tenné lehetővé a pénzügyi nehézségek felszámolását, továbbá a hitelezőkkel létrejött új megállapodás hiányában azok – vagy közülük egyesek – az illetékes bíróhoz fordulhatnának az adós elmarasztalása és következésképpen a követelésük elismertetése érdekében. Ekkor sor kerülne az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtására. Az eljárás adott esetben azt eredményezhetné, hogy a felügyeleti hatóság a La Poste végrehajtó testületének helyébe lép azoknak a határozatoknak a meghozatala érdekében, amelyek ahhoz szükségesek, hogy tartozásai az intézmény forrásaiból kerüljenek kifizetésre. Ha az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás a La Poste eszközhiánya miatt megakadna, és ha a felügyeleti hatóság emiatt anyagilag lehetetlen helyzetbe kerülne, és már nem lenne átruházható eszköze az esedékes összeg kifizetéséhez szükséges források előteremtéséhez, az 1980. július 16-i törvényben előírt eljárás lezárulna.

| (62) | A francia hatóságok szerint tehát abban az esetben, ha egyetlen közszolgáltatási követelmény sem alkalmazandó, az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott „eljárás” alkalmazása a La Poste valamennyi eszközének realizálásához vezethetne, eszközhiány esetén azonban ez az eljárás nem tenné lehetővé a La Poste valamennyi hitelezőjének kifizetését. Az eljárás lezárulásakor az 1980. július 16-i törvény hatálya alá tartozó jogalany hitelezői együttvéve ugyanazt az összeget szereznék vissza, mint a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó valamely jogalany hitelezői, azaz az eszköz realizálásából származó összeget. |
| --- | --- |

(62)

A francia hatóságok szerint tehát abban az esetben, ha egyetlen közszolgáltatási követelmény sem alkalmazandó, az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott „eljárás” alkalmazása a La Poste valamennyi eszközének realizálásához vezethetne, eszközhiány esetén azonban ez az eljárás nem tenné lehetővé a La Poste valamennyi hitelezőjének kifizetését. Az eljárás lezárulásakor az 1980. július 16-i törvény hatálya alá tartozó jogalany hitelezői együttvéve ugyanazt az összeget szereznék vissza, mint a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó valamely jogalany hitelezői, azaz az eszköz realizálásából származó összeget.

| (63) | Ez az eljárás csak két tekintetben térne el a kereskedelmi jogban alkalmazandó eljárástól:






  — | a hitelezők tömeges kezelésének hiánya: a magánjogi eljárással ellentétben, amelyben a követeléseket tömegesen kezelik, és a hitelezők nem érdekeltek a csökkenő és a rendelkezésre álló összegek aránya szerinti elsőbbségi sorrendben, az 1980. július 16-i törvénynyel létrehozott eljárás abban tér el, hogy csak a hitelező intézkedése teszi lehetővé számára jogainak megőrzését. Az 1980. július 16-i törvény az „érkezési sorrend szerinti kiszolgálás” logikáját alkalmazza, |
| --- | --- | --- |

(63)

Ez az eljárás csak két tekintetben térne el a kereskedelmi jogban alkalmazandó eljárástól:

—

a hitelezők tömeges kezelésének hiánya: a magánjogi eljárással ellentétben, amelyben a követeléseket tömegesen kezelik, és a hitelezők nem érdekeltek a csökkenő és a rendelkezésre álló összegek aránya szerinti elsőbbségi sorrendben, az 1980. július 16-i törvénynyel létrehozott eljárás abban tér el, hogy csak a hitelező intézkedése teszi lehetővé számára jogainak megőrzését. Az 1980. július 16-i törvény az „érkezési sorrend szerinti kiszolgálás” logikáját alkalmazza,

| — | a közigazgatási bíró ellenőrzése alatt (a fent hivatkozott 2005. novemberi Campoloro-ítéletben az Államtanács által megállapítottak szerinti súlyos vétkesség ellenőrzése) az állam képviselője a felszámolóéval és a vagyonfelügyelőével egyenértékű feladatkört lát el. |
| --- | --- |

—

a közigazgatási bíró ellenőrzése alatt (a fent hivatkozott 2005. novemberi Campoloro-ítéletben az Államtanács által megállapítottak szerinti súlyos vétkesség ellenőrzése) az állam képviselője a felszámolóéval és a vagyonfelügyelőével egyenértékű feladatkört lát el.

| (64) | A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy az eljárás lezárulásakor a hitelezők már nem rendelkeznének jogorvoslati lehetőséggel. A francia hatóságok szerint ugyanis az állam nem vállalhat felelősséget kizárólag az eszközhiány alapján. Ugyanígy a magánjogi eljárásban a hitelezők „nem szerzik vissza egyéni perindítási jogukat”, csak a bírósági felszámolás lezárulásakor (44). |
| --- | --- |

(64)

A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy az eljárás lezárulásakor a hitelezők már nem rendelkeznének jogorvoslati lehetőséggel. A francia hatóságok szerint ugyanis az állam nem vállalhat felelősséget kizárólag az eszközhiány alapján. Ugyanígy a magánjogi eljárásban a hitelezők „nem szerzik vissza egyéni perindítási jogukat”, csak a bírósági felszámolás lezárulásakor (44).

ii.   Az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás elemzése az egyenértékűség-vizsgálat fényében, a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelmény figyelembevétele mellett

| (65) | Abban az esetben, ha biztosítani kellene a közszolgáltatás folyamatosságát, a francia hatóságok elismerik, hogy az állam képviselője az 1980. július 16-i törvénnyel biztosított jogkörök gyakorlása során dönthet úgy, hogy valamely közszolgáltatási feladat teljesítéséhez szükséges eszközöket nem ruház át. Bizonyos javak átruházásának – a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelményhez kapcsolódó indokok miatti – elmaradása, ha az nem képezi az állam által biztosítandó kártérítés tárgyát, jelentéktelen mértékű eszközrealizálásban, valamint a hitelezőkkel visszafizettetendő összegek megfelelő csökkenésében nyilvánulna meg. Az eljárás nem biztosítana a La Poste hitelezői számára a kereskedelmi jog alkalmazásában őket megilletőnél szélesebb körű jogokat. A francia hatóságok szerint a Bizottság által megállapított egyenértékűségi kritérium tehát annál is inkább teljesülne. |
| --- | --- |

(65)

Abban az esetben, ha biztosítani kellene a közszolgáltatás folyamatosságát, a francia hatóságok elismerik, hogy az állam képviselője az 1980. július 16-i törvénnyel biztosított jogkörök gyakorlása során dönthet úgy, hogy valamely közszolgáltatási feladat teljesítéséhez szükséges eszközöket nem ruház át. Bizonyos javak átruházásának – a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelményhez kapcsolódó indokok miatti – elmaradása, ha az nem képezi az állam által biztosítandó kártérítés tárgyát, jelentéktelen mértékű eszközrealizálásban, valamint a hitelezőkkel visszafizettetendő összegek megfelelő csökkenésében nyilvánulna meg. Az eljárás nem biztosítana a La Poste hitelezői számára a kereskedelmi jog alkalmazásában őket megilletőnél szélesebb körű jogokat. A francia hatóságok szerint a Bizottság által megállapított egyenértékűségi kritérium tehát annál is inkább teljesülne.

| (66) | A francia hatóságok mindemellett elismerik, hogy ebben az esetben tehát hivatkozni lehetne az állam objektív felelősségére, amely a hitelezők által elszenvedett kár erejéig azaz legfeljebb azon eszközök forgalmi értékének erejéig nyújtott kártérítésében nyilvánulhatna meg, amelyekről az állam képviselője jogszerűen úgy döntött, hogy azokat nem ruházza át. A francia hatóságok szerint ennek az esetleges átruházásnak mindazonáltal nem lenne más hatása, mint az, hogy a hitelezőt visszajuttatja abba a helyzetbe, amely a közjog alkalmazásából fakadna, az egyenértékűség-vizsgálat tekintetében pedig nem biztosíthatna számára a közjogban őt megillető jogoknál szélesebb körű jogokat. |
| --- | --- |

(66)

A francia hatóságok mindemellett elismerik, hogy ebben az esetben tehát hivatkozni lehetne az állam objektív felelősségére, amely a hitelezők által elszenvedett kár erejéig azaz legfeljebb azon eszközök forgalmi értékének erejéig nyújtott kártérítésében nyilvánulhatna meg, amelyekről az állam képviselője jogszerűen úgy döntött, hogy azokat nem ruházza át. A francia hatóságok szerint ennek az esetleges átruházásnak mindazonáltal nem lenne más hatása, mint az, hogy a hitelezőt visszajuttatja abba a helyzetbe, amely a közjog alkalmazásából fakadna, az egyenértékűség-vizsgálat tekintetében pedig nem biztosíthatna számára a közjogban őt megillető jogoknál szélesebb körű jogokat.

| (67) | A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás tiszteletben tartja a Bizottság által megállapított, és az előny fennállásának kizárásához elegendő egyenértékűségi és nyilvánossági kritériumokat. Megítélésük szerint következésképpen nem indokolt a La Poste-ot közvetlenül a – nehézkes és összetett – közjogi eljárásnak alávetni. |
| --- | --- |

(67)

A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás tiszteletben tartja a Bizottság által megállapított, és az előny fennállásának kizárásához elegendő egyenértékűségi és nyilvánossági kritériumokat. Megítélésük szerint következésképpen nem indokolt a La Poste-ot közvetlenül a – nehézkes és összetett – közjogi eljárásnak alávetni.

3.   Az intézmény forrásainak kimerülése utáni kötelezettségek jövőbeli alakulására vonatkozóan a Bizottság által hivatkozott szabályok nem alkalmazandóak a La Poste-ra

| (68) | A francia hatóságok szerint a Bizottság által az eljárást megindító határozatban, különösen annak (69) preambulumbekezdésében említett szabályok nem alkalmazandóak és nem is ültethetőek át a La Poste-ra. |
| --- | --- |

(68)

A francia hatóságok szerint a Bizottság által az eljárást megindító határozatban, különösen annak (69) preambulumbekezdésében említett szabályok nem alkalmazandóak és nem is ültethetőek át a La Poste-ra.

3.1.2.   AZ ELŐNY HIÁNYA

| (69) | A francia hatóságok szerint a Bizottságnak a szelektív előny fennállására vonatkozó elemzése két szempont mentén bontakozik ki:






  — | a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleményen alapuló körkörös érvelés, |
| --- | --- | --- |

(69)

A francia hatóságok szerint a Bizottságnak a szelektív előny fennállására vonatkozó elemzése két szempont mentén bontakozik ki:

—

a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleményen alapuló körkörös érvelés,

| — | az intézkedés által a hitelminősítő intézetekre gyakorolt állítólagos hatás elemzése. |
| --- | --- |

—

az intézkedés által a hitelminősítő intézetekre gyakorolt állítólagos hatás elemzése.

A.   
  A kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény jelen esetben nem teszi lehetővé előny fennállására vonatkozó következtetés levonását

| (70) | A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy az eljárást megindító határozat (77) preambulumbekezdésében a Bizottság tévesen értelmezi a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény 2.1.3. pontját. A francia hatóságok szerint a 2.1.3. pont magában foglalja, hogy olyan vállalkozás esetében, amelynek a jogállása kizárja a csődeljárás vagy a fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, ha ez a vállalkozás kedvezőbb finanszírozási feltételekben részesül, ezek a feltételek kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak minősülnek. A francia hatóságok szerint a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi bizottsági közlemény 2.1.3. pontjában semmi sem utal arra, hogy a Bizottság megítélése szerint az a tény, hogy valamely vállalkozás jogállása kizárja a csődeljárás lehetőségét, szükségképpen azt eredményezze, hogy ez a vállalkozás kedvezőbb finanszírozási feltételekben részesüljön. |
| --- | --- |

(70)

A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy az eljárást megindító határozat (77) preambulumbekezdésében a Bizottság tévesen értelmezi a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közlemény 2.1.3. pontját. A francia hatóságok szerint a 2.1.3. pont magában foglalja, hogy olyan vállalkozás esetében, amelynek a jogállása kizárja a csődeljárás vagy a fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, ha ez a vállalkozás kedvezőbb finanszírozási feltételekben részesül, ezek a feltételek kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak minősülnek. A francia hatóságok szerint a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi bizottsági közlemény 2.1.3. pontjában semmi sem utal arra, hogy a Bizottság megítélése szerint az a tény, hogy valamely vállalkozás jogállása kizárja a csődeljárás lehetőségét, szükségképpen azt eredményezze, hogy ez a vállalkozás kedvezőbb finanszírozási feltételekben részesüljön.

| (71) | Másfelől a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a La Poste nem tartozik a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi bizottsági közlemény 2.1.3. pontjának hatálya alá, mivel ez utóbbi arra az esetre vonatkozik, amikor a jogállás kizár bármely csődeljárást vagy fizetésképtelenségi eljárást, nem pedig egy adott eljárásra. Márpedig a francia hatóságok szerint a Bizottság sem azt nem állapította meg, hogy a La Poste nem juthat csődbe, sem azt, hogy semmiféle fizetésképtelenségi eljárás sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(71)

Másfelől a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy a La Poste nem tartozik a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi bizottsági közlemény 2.1.3. pontjának hatálya alá, mivel ez utóbbi arra az esetre vonatkozik, amikor a jogállás kizár bármely csődeljárást vagy fizetésképtelenségi eljárást, nem pedig egy adott eljárásra. Márpedig a francia hatóságok szerint a Bizottság sem azt nem állapította meg, hogy a La Poste nem juthat csődbe, sem azt, hogy semmiféle fizetésképtelenségi eljárás sem alkalmazandó.

B.   
  Az államnak tulajdoníthatóság hiánya és az állami források hiánya

| (72) | A Bizottság az eljárást megindító határozat (79) preambulumbekezdésében emlékeztet a hitelminősítő intézetek által a vállalkozások elért hitelfeltételeire gyakorolt hatásra. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság az eljárást megindító határozat (79) preambulumbekezdésében emlékeztet a hitelminősítő intézetek által a vállalkozások elért hitelfeltételeire gyakorolt hatásra.

| (73) | A francia hatóságok – miután emlékeztettek a hitelminősítő intézetek gyengeségeire – megerősítik, hogy egy hitelminősítő intézet által támogatott álláspont, ha azt nem támasztja alá a hatályos jogi keret pontos elemzése, nem képezhet az államnak tulajdonítható, állami támogatásnak minősíthető előnyt. Ezenkívül amikor a gyakorlatban még ez az értékelés is előnyös hitelhez juttatna egy ipari és kereskedelmi jellegű közintézményt, ez sem jogilag, sem a gyakorlatban nem juttatná az intézményt állami forrásokhoz, ami pedig szükséges lenne egy állami támogatás jellemzéséhez. |
| --- | --- |

(73)

A francia hatóságok – miután emlékeztettek a hitelminősítő intézetek gyengeségeire – megerősítik, hogy egy hitelminősítő intézet által támogatott álláspont, ha azt nem támasztja alá a hatályos jogi keret pontos elemzése, nem képezhet az államnak tulajdonítható, állami támogatásnak minősíthető előnyt. Ezenkívül amikor a gyakorlatban még ez az értékelés is előnyös hitelhez juttatna egy ipari és kereskedelmi jellegű közintézményt, ez sem jogilag, sem a gyakorlatban nem juttatná az intézményt állami forrásokhoz, ami pedig szükséges lenne egy állami támogatás jellemzéséhez.

| (74) | A francia hatóságok hozzáteszik, hogy az intézetek elemzései jogi szempontból nem objektívek, hanem a vizsgált vállalkozás nehézsége esetén felmerülő állami támogatás szubjektív értékelésén alapulnak. |
| --- | --- |

(74)

A francia hatóságok hozzáteszik, hogy az intézetek elemzései jogi szempontból nem objektívek, hanem a vizsgált vállalkozás nehézsége esetén felmerülő állami támogatás szubjektív értékelésén alapulnak.

C.   
  Az érvelés körkörössége

| (75) | A francia hatóságok szerint a Bizottság érvelése körkörös. Úgy vélik, hogy






  — | a Bizottság alapvetően a hitelminősítő intézetek által elmondottakra hagyatkozott a gazdasági előny nyilvánvalóvá tétele érdekében, |
| --- | --- | --- |

(75)

A francia hatóságok szerint a Bizottság érvelése körkörös. Úgy vélik, hogy

—

a Bizottság alapvetően a hitelminősítő intézetek által elmondottakra hagyatkozott a gazdasági előny nyilvánvalóvá tétele érdekében,

| — | a piac és a hitelminősítő intézetek a La Poste esetében figyelembe vették az állami garancia hiányát, de továbbra is olyan kétségeik vannak, amelyek a Bizottság által kifejtett álláspontból fakadnak. |
| --- | --- |

—

a piac és a hitelminősítő intézetek a La Poste esetében figyelembe vették az állami garancia hiányát, de továbbra is olyan kétségeik vannak, amelyek a Bizottság által kifejtett álláspontból fakadnak.

D.   
  A La Poste minősítésére gyakorolt hatás hiánya

| (76) | Mindenesetre a francia hatóságok szerint az eljárást megindító határozat nem állapítja meg, hogy a La Poste minősítése egy állítólagos korlátlan állami garancia miatt magasabb lenne. |
| --- | --- |

(76)

Mindenesetre a francia hatóságok szerint az eljárást megindító határozat nem állapítja meg, hogy a La Poste minősítése egy állítólagos korlátlan állami garancia miatt magasabb lenne.

a)   A hitelminősítő intézetek elmélete nem képes bármilyen hatást nyilvánvalóvá tenni

| (77) | A francia hatóságok több észrevételt fogalmaznak meg a Standard and Poor’s Influence of Government Support on Ratings (A kormányzati támogatás minősítésekre gyakorolt hatása) című tanulmányára vonatkozóan, amelyre a Bizottság az eljárást megindító határozat (80) preambulumbekezdésében hivatkozik. Ebben a tanulmányban a Standard and Poor’s a kormányzati támogatású postatársaságok („government supported postal companies”) több kategóriáját különbözteti meg; a besorolás határozza meg a Standard and Poor’s által az említett jogalany minősítésének meghatározásához alkalmazott módszertant. |
| --- | --- |

(77)

A francia hatóságok több észrevételt fogalmaznak meg a Standard and Poor’s Influence of Government Support on Ratings (A kormányzati támogatás minősítésekre gyakorolt hatása) című tanulmányára vonatkozóan, amelyre a Bizottság az eljárást megindító határozat (80) preambulumbekezdésében hivatkozik. Ebben a tanulmányban a Standard and Poor’s a kormányzati támogatású postatársaságok („government supported postal companies”) több kategóriáját különbözteti meg; a besorolás határozza meg a Standard and Poor’s által az említett jogalany minősítésének meghatározásához alkalmazott módszertant.

| (78) | A francia hatóságok kiemelik, hogy az 1. kategóriába (45) sorolás tág kritériumokon – mint például a tevékenység jellege vagy a gazdasági és társadalmi környezet – alapul, azonban ezek között nem szerepel a minősített gazdasági szereplő jogállása. |
| --- | --- |

(78)

A francia hatóságok kiemelik, hogy az 1. kategóriába (45) sorolás tág kritériumokon – mint például a tevékenység jellege vagy a gazdasági és társadalmi környezet – alapul, azonban ezek között nem szerepel a minősített gazdasági szereplő jogállása.

| (79) | A francia hatóságok megállapítják, hogy a francia és az olasz postát 2004. november 22-én a 2. kategóriába (46) sorolták. A francia hatóságok a Standard and Poor’s dokumentumából arra következtetnek, hogy a Poste Italiane pénzügyi teljesítménye nem indokolta az olasz posta minősítését. A francia hatóságok szerint az olasz posta tehát a tulajdonosa által befolyásolt minősítésben részesült, mégpedig úgy, hogy eközben a Poste Italiane a közjogi részvénytársaság jogállásával rendelkezett. |
| --- | --- |

(79)

A francia hatóságok megállapítják, hogy a francia és az olasz postát 2004. november 22-én a 2. kategóriába (46) sorolták. A francia hatóságok a Standard and Poor’s dokumentumából arra következtetnek, hogy a Poste Italiane pénzügyi teljesítménye nem indokolta az olasz posta minősítését. A francia hatóságok szerint az olasz posta tehát a tulajdonosa által befolyásolt minősítésben részesült, mégpedig úgy, hogy eközben a Poste Italiane a közjogi részvénytársaság jogállásával rendelkezett.

| (80) | A francia hatóságok kiemelik, hogy a Standard and Poor’s a La Poste-ot végül a 3. kategóriába (47) sorolta. A francia hatóságok szerint a 2004 vége óta végrehajtott jelentős reformok hatására a Standard and Poor’s a La Poste-ot egyre inkább ebbe a harmadik kategóriába sorolta. A francia hatóságok ebből arra következtetnek, hogy nem állapítható meg, hogy a La Poste minősítése kizárólag a jogállásának vagy bármiféle államigarancia-mechanizmusnak tulajdonítható, és hogy ez a minősítés állami támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(80)

A francia hatóságok kiemelik, hogy a Standard and Poor’s a La Poste-ot végül a 3. kategóriába (47) sorolta. A francia hatóságok szerint a 2004 vége óta végrehajtott jelentős reformok hatására a Standard and Poor’s a La Poste-ot egyre inkább ebbe a harmadik kategóriába sorolta. A francia hatóságok ebből arra következtetnek, hogy nem állapítható meg, hogy a La Poste minősítése kizárólag a jogállásának vagy bármiféle államigarancia-mechanizmusnak tulajdonítható, és hogy ez a minősítés állami támogatásnak minősülhet.

| (81) | A francia hatóságok mindazonáltal elismerik, hogy a Standard and Poor’s 2004-es tanulmánya felvetette a La Poste jogállásának kérdését. A francia hatóságok azonban biztosítanak afelől, hogy a Standard and Poor’s intézettel azóta folytatott párbeszédük lehetővé tette a kérdés tisztázását. A francia hatóságok figyelmeztették a Fitch intézetet is a La Poste-ra vonatkozó bármely garancia hiányára, amelynek következtében az intézet vállalta, hogy ismét mérlegelés tárgyává teszi a kérdést. |
| --- | --- |

(81)

A francia hatóságok mindazonáltal elismerik, hogy a Standard and Poor’s 2004-es tanulmánya felvetette a La Poste jogállásának kérdését. A francia hatóságok azonban biztosítanak afelől, hogy a Standard and Poor’s intézettel azóta folytatott párbeszédük lehetővé tette a kérdés tisztázását. A francia hatóságok figyelmeztették a Fitch intézetet is a La Poste-ra vonatkozó bármely garancia hiányára, amelynek következtében az intézet vállalta, hogy ismét mérlegelés tárgyává teszi a kérdést.

b)   A magánszférában számos olyan eset előfordul, amikor egy leányvállalat minősítése az anyavállalatéhoz kapcsolódik

| (82) | A francia hatóságok szerint egy többségi és stabil részvényes jelenléte, amelyet a hitelminősítő intézetek bármely, jogszabályban foglalt sajátosságtól függetlenül megállapítottak a Poste Italiane esetében, a magánszférabeli csoportok esetében is előfordul. A francia hatóságok példaként a Standard and Poor’s AGF-re vonatkozó, 2003. december 3-i közleményére (48), a Volkswagen Bank GmbH-ra vonatkozó közleményére (49), a VWFS-re vonatkozó közleményére hivatkoznak (50). A francia hatóságok szerint ez a fajta megközelítés tehát semmi esetre sem a közszféra sajátossága. |
| --- | --- |

(82)

A francia hatóságok szerint egy többségi és stabil részvényes jelenléte, amelyet a hitelminősítő intézetek bármely, jogszabályban foglalt sajátosságtól függetlenül megállapítottak a Poste Italiane esetében, a magánszférabeli csoportok esetében is előfordul. A francia hatóságok példaként a Standard and Poor’s AGF-re vonatkozó, 2003. december 3-i közleményére (48), a Volkswagen Bank GmbH-ra vonatkozó közleményére (49), a VWFS-re vonatkozó közleményére hivatkoznak (50). A francia hatóságok szerint ez a fajta megközelítés tehát semmi esetre sem a közszféra sajátossága.

c)   A La Poste minősítése nem módosult volna jogállásváltozás esetén

| (83) | A La Poste Standard and Poor’s általi minősítésének elemzésén keresztül a francia hatóságok azt kívánják bizonyítani, hogy ez a minősítés független a La Poste jogállásától. |
| --- | --- |

(83)

A La Poste Standard and Poor’s általi minősítésének elemzésén keresztül a francia hatóságok azt kívánják bizonyítani, hogy ez a minősítés független a La Poste jogállásától.

| (84) | A francia hatóságok először is rámutatnak, hogy észrevételeik megfogalmazásakor a Standard and Poor’s stabil kilátással társuló AA- minősítést adott. A Standard and Poor’s a leminősítést a csoport pénzügyi szerkezetének – a La Poste által a köztisztviselői nyugdíjreformra fizetett 2 milliárd EUR-hoz kapcsolódó – jövőbeli romlásával, valamint a „La Poste-nak a részvényesével szembeni nagyobb önállóságával” indokolta. A francia hatóságok szerint ezt a leminősítést, amelyre nem a La Poste jogállásának megváltozásakor került sor, nem lehetne megmagyarázni, ha a La Poste minősítése csak a jogállásának a következménye lenne. |
| --- | --- |

(84)

A francia hatóságok először is rámutatnak, hogy észrevételeik megfogalmazásakor a Standard and Poor’s stabil kilátással társuló AA- minősítést adott. A Standard and Poor’s a leminősítést a csoport pénzügyi szerkezetének – a La Poste által a köztisztviselői nyugdíjreformra fizetett 2 milliárd EUR-hoz kapcsolódó – jövőbeli romlásával, valamint a „La Poste-nak a részvényesével szembeni nagyobb önállóságával” indokolta. A francia hatóságok szerint ezt a leminősítést, amelyre nem a La Poste jogállásának megváltozásakor került sor, nem lehetne megmagyarázni, ha a La Poste minősítése csak a jogállásának a következménye lenne.

| (85) | Másodszor a Standard and Poor’s 2007. április 3-i feljegyzésében szereplő, és az eljárást megindító határozat (84) preambulumbekezdésében említett egyértelműsítés (51) ellenére a francia hatóságok nemigen értik, hogy a La Poste, amennyiben állami garanciában részesült, hogyan kaphatott az állam minősítésénél alacsonyabb, 3-as fokozatot. Hasonlóképpen, ha az intézetek az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseit úgy értelmezik, hogy azok az érintett jogi személyek hitelezői javára állami garanciának tekinthető mechanizmust hoznak létre, a francia hatóságok nemigen értik, hogy a területi önkormányzatok minősítése hogyan lehetne BBB+, miközben az állam minősítése AAA. |
| --- | --- |

(85)

Másodszor a Standard and Poor’s 2007. április 3-i feljegyzésében szereplő, és az eljárást megindító határozat (84) preambulumbekezdésében említett egyértelműsítés (51) ellenére a francia hatóságok nemigen értik, hogy a La Poste, amennyiben állami garanciában részesült, hogyan kaphatott az állam minősítésénél alacsonyabb, 3-as fokozatot. Hasonlóképpen, ha az intézetek az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseit úgy értelmezik, hogy azok az érintett jogi személyek hitelezői javára állami garanciának tekinthető mechanizmust hoznak létre, a francia hatóságok nemigen értik, hogy a területi önkormányzatok minősítése hogyan lehetne BBB+, miközben az állam minősítése AAA.

| (86) | Harmadszor a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Standard and Poor’s 2007. április 3-i feljegyzése a vállalkozás erősségeinek és gyengeségeinek felsorolásán alapul, és nem említi a jogállást. A Standard and Poor’s által a minősítés alátámasztására említett két tényező, azaz a La Poste közszolgáltatási feladatainak gazdasági jelentősége és az „erős részvényesi támogatottság” („strong shareholder backing”) a La Poste jogállásától független tényező lenne. A francia hatóságok szerint ugyanis az „erős részvényesi támogatottság” alatt nem az uniós joggal ellentétes pénzügyi támogatást, hanem az államnak a La Poste „szigorú felügyelet melletti” („at arm’s length”) fejlesztésében való érdekeltségét kell érteni (52). A francia hatóságok ebből azt a következtetést vonják le, hogy a jogállás a minősítésnek nem alapvető tényezője. |
| --- | --- |

(86)

Harmadszor a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Standard and Poor’s 2007. április 3-i feljegyzése a vállalkozás erősségeinek és gyengeségeinek felsorolásán alapul, és nem említi a jogállást. A Standard and Poor’s által a minősítés alátámasztására említett két tényező, azaz a La Poste közszolgáltatási feladatainak gazdasági jelentősége és az „erős részvényesi támogatottság” („strong shareholder backing”) a La Poste jogállásától független tényező lenne. A francia hatóságok szerint ugyanis az „erős részvényesi támogatottság” alatt nem az uniós joggal ellentétes pénzügyi támogatást, hanem az államnak a La Poste „szigorú felügyelet melletti” („at arm’s length”) fejlesztésében való érdekeltségét kell érteni (52). A francia hatóságok ebből azt a következtetést vonják le, hogy a jogállás a minősítésnek nem alapvető tényezője.

| (87) | Negyedszer a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy ugyanebben a 2007. április 3-i feljegyzésben a hitelminősítő intézet leszögezi, hogy továbbra is felülről lefelé építkező módszertant követ, amely lehetővé teszi, hogy valamely jogalany a szuverén adóshoz képest akár két kategóriával alacsonyabb minősítést kapjon. Az intézet szerint ezt a módszertant az indokolja, hogy az államnak középtávon a La Poste 100 -os részvényesének kellene maradnia. A francia hatóságok ebből azt a következtetést vonják le, hogy ezt a megközelítést semmilyen tekintetben sem indokolja a La Poste jogállása. Végezetül a Standard and Poor’s-t idézve (53) a francia hatóságok azt állítják, hogy nem a jogállás megváltozása, hanem a tőke rendelkezésre bocsátása eredményezné azt, hogy a Standard and Poor’s alulról felfelé építkező módszertant alkalmazzon a La Poste esetében. A francia hatóságok hozzáteszik, hogy egy ilyen módszertanváltozás nem feltétlenül nyilvánulna meg minősítésváltozásban, tekintettel a La Poste alapvető minősítéseitől várt javulásra. |
| --- | --- |

(87)

Negyedszer a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy ugyanebben a 2007. április 3-i feljegyzésben a hitelminősítő intézet leszögezi, hogy továbbra is felülről lefelé építkező módszertant követ, amely lehetővé teszi, hogy valamely jogalany a szuverén adóshoz képest akár két kategóriával alacsonyabb minősítést kapjon. Az intézet szerint ezt a módszertant az indokolja, hogy az államnak középtávon a La Poste 100 -os részvényesének kellene maradnia. A francia hatóságok ebből azt a következtetést vonják le, hogy ezt a megközelítést semmilyen tekintetben sem indokolja a La Poste jogállása. Végezetül a Standard and Poor’s-t idézve (53) a francia hatóságok azt állítják, hogy nem a jogállás megváltozása, hanem a tőke rendelkezésre bocsátása eredményezné azt, hogy a Standard and Poor’s alulról felfelé építkező módszertant alkalmazzon a La Poste esetében. A francia hatóságok hozzáteszik, hogy egy ilyen módszertanváltozás nem feltétlenül nyilvánulna meg minősítésváltozásban, tekintettel a La Poste alapvető minősítéseitől várt javulásra.

| (88) | Ötödször a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a hitelminősítő intézet által megállapított kilátás – a Bizottság által a La Poste számára annak jogállása miatt nyújtott korlátlan állami garancia ügyében indított eljárás ellenére – stabil. Márpedig ha a jogállás befolyásolná a vállalkozás fizetőképességét, változása kilátásának negatív, nem pedig stabil kilátásban kellene megnyilvánulnia. A Standard and Poor’s egyébként a stabil kilátást azzal indokolja, hogy az elkövetkezendő két évben az államnak a vállalkozás 100 -os részvényesének kellene maradnia, mégpedig a jogállás lehetséges megváltozása ellenére. A Standard and Poor’s egy másik idézetére (54) hagyatkozva a francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a Standard and Poor’s a minősítés alakulásának meghatározásához a vállalkozás saját teljesítményét és a részvénybirtoklás megváltozásának lehetőségét, nem pedig a jogállás lehetséges megváltozását veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(88)

Ötödször a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a hitelminősítő intézet által megállapított kilátás – a Bizottság által a La Poste számára annak jogállása miatt nyújtott korlátlan állami garancia ügyében indított eljárás ellenére – stabil. Márpedig ha a jogállás befolyásolná a vállalkozás fizetőképességét, változása kilátásának negatív, nem pedig stabil kilátásban kellene megnyilvánulnia. A Standard and Poor’s egyébként a stabil kilátást azzal indokolja, hogy az elkövetkezendő két évben az államnak a vállalkozás 100 -os részvényesének kellene maradnia, mégpedig a jogállás lehetséges megváltozása ellenére. A Standard and Poor’s egy másik idézetére (54) hagyatkozva a francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a Standard and Poor’s a minősítés alakulásának meghatározásához a vállalkozás saját teljesítményét és a részvénybirtoklás megváltozásának lehetőségét, nem pedig a jogállás lehetséges megváltozását veszi figyelembe.

| (89) | Hatodszor a Standard and Poor’s 2007-es feljegyzésének egy másik részletét (55) idézve a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a hitelminősítő intézet a maga részéről nem veszi figyelembe a Bizottság azon állítását, amely szerint a jogállás következményeként javulnának a La Poste számára jóváhagyott pénzügyi feltételek. A Standard and Poor’s azon idézetére hagyatkozva, amely szerint: „A La Poste minősítéseit nem érintette ez az ajánlás, mivel úgy ítéljük meg, hogy a La Poste jogállásának megváltozása nem feltétlenül tükrözné a La Poste minősítéseit alátámasztó, közelmúltbeli kormányhatározatok által ismételten megerősített erőteljes állami támogatás csökkenését” (56), a francia hatóságok arra következtetnek, hogy a La Poste jogállása nem befolyásolja a minősítését. |
| --- | --- |

(89)

Hatodszor a Standard and Poor’s 2007-es feljegyzésének egy másik részletét (55) idézve a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a hitelminősítő intézet a maga részéről nem veszi figyelembe a Bizottság azon állítását, amely szerint a jogállás következményeként javulnának a La Poste számára jóváhagyott pénzügyi feltételek. A Standard and Poor’s azon idézetére hagyatkozva, amely szerint: „A La Poste minősítéseit nem érintette ez az ajánlás, mivel úgy ítéljük meg, hogy a La Poste jogállásának megváltozása nem feltétlenül tükrözné a La Poste minősítéseit alátámasztó, közelmúltbeli kormányhatározatok által ismételten megerősített erőteljes állami támogatás csökkenését” (56), a francia hatóságok arra következtetnek, hogy a La Poste jogállása nem befolyásolja a minősítését.

E.   
  A La Poste finanszírozási feltételeire gyakorolt hatás hiánya

| (90) | Végezetül a francia hatóságok megvizsgálják a La Poste tényleges finanszírozási feltételeit annak meghatározásához, hogy azokat érinti-e egy állítólagos állami garancia. |
| --- | --- |

(90)

Végezetül a francia hatóságok megvizsgálják a La Poste tényleges finanszírozási feltételeit annak meghatározásához, hogy azokat érinti-e egy állítólagos állami garancia.

| (91) | A francia hatóságok szerint sem a Bizottság által bejelentett állítólagos garancia létezése, az uniós joggal való állítólagos összeegyeztethetetlensége és ennek következtében a közeljövőbeli megszüntetése, sem pedig a francia hatóságok által a garancia létezésére vonatkozóan a hitelminősítő intézeteknek és a sajtónak adott cáfolatai nem befolyásolták semmilyen módon a La Poste finanszírozási feltételeit. A La Poste így 2006 októberében, közvetlenül azt követően, hogy a Bizottság bejelentette a megfelelő intézkedésekre vonatkozó ajánlását, 1,8 milliárd EUR értékben, két futamidőre – 7 és 15 évre – szóló kötvénykölcsönt bocsátott ki. A La Poste említést tett erről az ajánlásról a prospektusban, a befektetőkkel folytatott tárgyalások során pedig leszögezte, hogy nem részesül állami garanciában. Márpedig a kibocsátás befejezésekor a La Poste finanszírozási költsége jelentősen nem változott (57). A két kibocsátást a La Poste számára szokásos profilt jelentő európai befektetők, azaz túlnyomórészt olyan befektetők jegyezték, amelyek a lejáratig megtartják kötvényeiket. A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a Bizottság azon bejelentése, amelyben az állítólagos állami garancia megszüntetését kérte, valamint az állam e kérdésre vonatkozó álláspontjának nyilvánossága nem befolyásolta a La Poste finanszírozási feltételeit a kötvénypiacon. A piacok ugyanis úgy ítélnék meg, hogy a La Poste finanszírozási feltételei nem valamiféle garancia de jure vagy de facto létezésén alapulnak. |
| --- | --- |

(91)

A francia hatóságok szerint sem a Bizottság által bejelentett állítólagos garancia létezése, az uniós joggal való állítólagos összeegyeztethetetlensége és ennek következtében a közeljövőbeli megszüntetése, sem pedig a francia hatóságok által a garancia létezésére vonatkozóan a hitelminősítő intézeteknek és a sajtónak adott cáfolatai nem befolyásolták semmilyen módon a La Poste finanszírozási feltételeit. A La Poste így 2006 októberében, közvetlenül azt követően, hogy a Bizottság bejelentette a megfelelő intézkedésekre vonatkozó ajánlását, 1,8 milliárd EUR értékben, két futamidőre – 7 és 15 évre – szóló kötvénykölcsönt bocsátott ki. A La Poste említést tett erről az ajánlásról a prospektusban, a befektetőkkel folytatott tárgyalások során pedig leszögezte, hogy nem részesül állami garanciában. Márpedig a kibocsátás befejezésekor a La Poste finanszírozási költsége jelentősen nem változott (57). A két kibocsátást a La Poste számára szokásos profilt jelentő európai befektetők, azaz túlnyomórészt olyan befektetők jegyezték, amelyek a lejáratig megtartják kötvényeiket. A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a Bizottság azon bejelentése, amelyben az állítólagos állami garancia megszüntetését kérte, valamint az állam e kérdésre vonatkozó álláspontjának nyilvánossága nem befolyásolta a La Poste finanszírozási feltételeit a kötvénypiacon. A piacok ugyanis úgy ítélnék meg, hogy a La Poste finanszírozási feltételei nem valamiféle garancia de jure vagy de facto létezésén alapulnak.

| (92) | A francia hatóságok következtetései:






  — | a Bizottság által az eljárást megindító határozatában kifejtett elemzés téves: a La Poste ugyanis semmiféle állami garanciában nem részesül, |
| --- | --- | --- |

(92)

A francia hatóságok következtetései:

—

a Bizottság által az eljárást megindító határozatában kifejtett elemzés téves: a La Poste ugyanis semmiféle állami garanciában nem részesül,

| — | a Bizottság nem bizonyította be, hogy a La Poste számára létezne a jogállásából fakadó előny, |
| --- | --- |

—

a Bizottság nem bizonyította be, hogy a La Poste számára létezne a jogállásából fakadó előny,

| — | a Bizottság következésképpen nem bizonyította be a La Poste javára nyújtott támogatás létezését. |
| --- | --- |

—

a Bizottság következésképpen nem bizonyította be a La Poste javára nyújtott támogatás létezését.

3.2.   A FRANCIA HATÓSÁGOK JAVASLATAI

| (93) | Mindazonáltal a Bizottság valamennyi kétségének eloszlatása végett a francia hatóságok jelezték, hogy amenynyiben a Bizottság elfogadja, hogy az eljárási rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően támogatás hiányáról szóló határozattal lezárja az eljárást, hajlandóak a következő intézkedések végrehajtására:






  — | az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének egyértelművé tétele, |
| --- | --- | --- |

(93)

Mindazonáltal a Bizottság valamennyi kétségének eloszlatása végett a francia hatóságok jelezték, hogy amenynyiben a Bizottság elfogadja, hogy az eljárási rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően támogatás hiányáról szóló határozattal lezárja az eljárást, hajlandóak a következő intézkedések végrehajtására:

—

az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének egyértelművé tétele,

| — | a garancia hiányát kimondó rendelkezés beillesztése a La Poste követelést tartalmazó szerződéseibe, |
| --- | --- |

—

a garancia hiányát kimondó rendelkezés beillesztése a La Poste követelést tartalmazó szerződéseibe,

| — | a kamatrésre gyakorolt esetleges negatív hatásnak a La Poste által az államra való hárítására vonatkozó mechanizmus, amely negatív hatás ahhoz kapcsolódik, hogy a La Poste nem tartozik a közjog szerinti kollektív eljárások hatálya alá. |
| --- | --- |

—

a kamatrésre gyakorolt esetleges negatív hatásnak a La Poste által az államra való hárítására vonatkozó mechanizmus, amely negatív hatás ahhoz kapcsolódik, hogy a La Poste nem tartozik a közjog szerinti kollektív eljárások hatálya alá.

3.2.1.   AZ 1980. JÚLIUS 16-I TÖRVÉNY VÉGREHAJTÁSI RENDELETÉNEK EGYÉRTELMŰVÉ TÉTELE

| (94) | A francia hatóságok szerint nem a vitatott rendelkezések érdemi módosításáról, hanem csak az értelmezésük egyértelművé tételéről van szó. Javaslatot tesznek a törvény végrehajtási rendeletének (58) módosítására is. A módosítás a rendelet 3-1. cikkének negyedik bekezdésére vonatkozik, amely rendezi a prefektusra vagy a felügyeleti hatóságra ruházott jogkört. A módosításnak lehetővé kell tennie a Bizottság szempontjából a „gondoskodik erről” kifejezés hatályával kapcsolatban felmerülő bármely kétség eloszlatását. A francia hatóságok tehát annak egyértelművé tételét javasolják, hogy az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság különíti-e el az önkormányzat vagy az intézmény költségvetésén belüli forrásokat. |
| --- | --- |

(94)

A francia hatóságok szerint nem a vitatott rendelkezések érdemi módosításáról, hanem csak az értelmezésük egyértelművé tételéről van szó. Javaslatot tesznek a törvény végrehajtási rendeletének (58) módosítására is. A módosítás a rendelet 3-1. cikkének negyedik bekezdésére vonatkozik, amely rendezi a prefektusra vagy a felügyeleti hatóságra ruházott jogkört. A módosításnak lehetővé kell tennie a Bizottság szempontjából a „gondoskodik erről” kifejezés hatályával kapcsolatban felmerülő bármely kétség eloszlatását. A francia hatóságok tehát annak egyértelművé tételét javasolják, hogy az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság különíti-e el az önkormányzat vagy az intézmény költségvetésén belüli forrásokat.

| (95) | A rendelet rendelkezése ennek megfelelően módosítva a következőképpen szólna:
  „Amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti az önkormányzat vagy az intézmény költségvetésén belüli szükséges forrásokat, vagy más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy pedig a források növelésével” (a módosítások ki vannak emelve). |
| --- | --- |

(95)

A rendelet rendelkezése ennek megfelelően módosítva a következőképpen szólna:

„Amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti az önkormányzat vagy az intézmény költségvetésén belüli szükséges forrásokat, vagy más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy pedig a források növelésével” (a módosítások ki vannak emelve).

| (96) | A francia hatóságok szerint ez a javaslat – az eljárást megindító levelet megelőző megbeszélések során továbbított észrevételekkel és jogelméleti cikkekkel összefüggésben – kizárja, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás keretében a prefektus vagy az állam képviselője megnövelhesse az állami támogatással vagy állami források juttatásával érintett önkormányzat vagy intézmény forrásait. |
| --- | --- |

(96)

A francia hatóságok szerint ez a javaslat – az eljárást megindító levelet megelőző megbeszélések során továbbított észrevételekkel és jogelméleti cikkekkel összefüggésben – kizárja, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás keretében a prefektus vagy az állam képviselője megnövelhesse az állami támogatással vagy állami források juttatásával érintett önkormányzat vagy intézmény forrásait.

3.2.2.   A GARANCIA HIÁNYÁT KIMONDÓ RENDELKEZÉS BEILLESZTÉSE A LA POSTE KÖVETELÉST TARTALMAZÓ SZERZŐDÉSEIBE

A.   
  A francia hatóságok eredeti javaslata

| (97) | Az eljárást megindító határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének módosítására tett javaslat „nem teszi lehetővé annak kizárását, hogy abban az esetben, ha a La Poste forrásai kimerülnek, az a hitelező, amely az 1980. július 16-i törvény alkalmazása keretében adott esetben nem szerzett érvényt követelése visszafizetésének, bírósághoz forduljon az állam felelősségvállalása érdekében, a közteherviselési egyenlőség felbomlására alapozva”. |
| --- | --- |

(97)

Az eljárást megindító határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének módosítására tett javaslat „nem teszi lehetővé annak kizárását, hogy abban az esetben, ha a La Poste forrásai kimerülnek, az a hitelező, amely az 1980. július 16-i törvény alkalmazása keretében adott esetben nem szerzett érvényt követelése visszafizetésének, bírósághoz forduljon az állam felelősségvállalása érdekében, a közteherviselési egyenlőség felbomlására alapozva”.

| (98) | Bár a francia hatóságok vitatják, hogy az állam kizárólag a La Poste fizetésképtelenségére alapozva felelősséget vállaljon, a Bizottság kétségeinek eloszlatása érdekében a francia hatóságok az elfogadott kockázatra vonatkozó kivételre alapozott javaslatot tesznek. Ez a kivétel, amely az állam vétkességen alapuló és objektív felelősségére vonatkozó rendszerre egyaránt alkalmazandó, azon az elven alapul, amely szerint egy olyan helyzetből származó kár, amelynek a sértett tudatosan kitette magát, nem biztosít számára kártérítési jogot (lásd a Sille-ügyben (59) és a Meunier-ügyben (60) hozott államtanácsi ítéletet). |
| --- | --- |

(98)

Bár a francia hatóságok vitatják, hogy az állam kizárólag a La Poste fizetésképtelenségére alapozva felelősséget vállaljon, a Bizottság kétségeinek eloszlatása érdekében a francia hatóságok az elfogadott kockázatra vonatkozó kivételre alapozott javaslatot tesznek. Ez a kivétel, amely az állam vétkességen alapuló és objektív felelősségére vonatkozó rendszerre egyaránt alkalmazandó, azon az elven alapul, amely szerint egy olyan helyzetből származó kár, amelynek a sértett tudatosan kitette magát, nem biztosít számára kártérítési jogot (lásd a Sille-ügyben (59) és a Meunier-ügyben (60) hozott államtanácsi ítéletet).

| (99) | Ennélfogva e kivétel alkalmazásának biztosítása érdekében a francia hatóságok azt javasolják, hogy a La Poste hitelezői kapjanak hivatalos megerősítést arról, hogy a követelésük állami garanciától mentes, és hogy fizetésképtelenség esetén az állam nem lesz köteles a vállalkozás helyett pénzügyi felelősséget vállalni a követelés kifizetésére. Egy ilyen információ nem törvényellenes, mivel a törvény egyáltalán nem írja elő, hogy a La Poste fizetésképtelensége esetén az államnak kellene a vállalkozás helyett pénzügyileg közreműködnie, hogy kifizesse annak tartozásait. |
| --- | --- |

(99)

Ennélfogva e kivétel alkalmazásának biztosítása érdekében a francia hatóságok azt javasolják, hogy a La Poste hitelezői kapjanak hivatalos megerősítést arról, hogy a követelésük állami garanciától mentes, és hogy fizetésképtelenség esetén az állam nem lesz köteles a vállalkozás helyett pénzügyi felelősséget vállalni a követelés kifizetésére. Egy ilyen információ nem törvényellenes, mivel a törvény egyáltalán nem írja elő, hogy a La Poste fizetésképtelensége esetén az államnak kellene a vállalkozás helyett pénzügyileg közreműködnie, hogy kifizesse annak tartozásait.

| (100) | Az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének egyértelművé tételén túl a francia hatóságok tehát a La Poste-tal együtt, valamennyi művelet tekintetében kötelezettséget vállalnak arra, hogy minden finanszírozási szerződésben (azaz valamennyi, szerződés hatálya alá eső eszköz esetén) feltüntetik a következő szöveget:
  „Az állam a kibocsátott részvényekre/programra/kölcsönre semmiféle garanciát nem vállal, sem közvetlen, sem közvetett módon. Fizetésképtelenség esetén az állam semmilyen pénzügyi felelősséget nem vállal a La Poste helyett a követelés kifizetéséért.” |
| --- | --- |

(100)

Az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének egyértelművé tételén túl a francia hatóságok tehát a La Poste-tal együtt, valamennyi művelet tekintetében kötelezettséget vállalnak arra, hogy minden finanszírozási szerződésben (azaz valamennyi, szerződés hatálya alá eső eszköz esetén) feltüntetik a következő szöveget:

„Az állam a kibocsátott részvényekre/programra/kölcsönre semmiféle garanciát nem vállal, sem közvetlen, sem közvetett módon. Fizetésképtelenség esetén az állam semmilyen pénzügyi felelősséget nem vállal a La Poste helyett a követelés kifizetéséért.”

B.   
  A Bizottság által az eljárást megindító határozatban kifejezésre juttatott kétségek

| (101) | Az eljárást megindító határozat (61) preambulumbekezdésében a Bizottság a francia hatóságok fent említett javaslata tekintetében a következő kétségeket sorolta fel:






  — | az elfogadott kockázatra vonatkozó kivétel az ítélkezési gyakorlat által létrehozott szabály, amely változhat, |
| --- | --- | --- |

(101)

Az eljárást megindító határozat (61) preambulumbekezdésében a Bizottság a francia hatóságok fent említett javaslata tekintetében a következő kétségeket sorolta fel:

—

az elfogadott kockázatra vonatkozó kivétel az ítélkezési gyakorlat által létrehozott szabály, amely változhat,

| — | „ez a javaslat, amely a közjogi alapelvekből másodlagos jogi eszközök nyomán következik, nem tűnik tökéletesnek, mivel ezek az eszközök kollízió esetén érvényteleníthetők”, |
| --- | --- |

—

„ez a javaslat, amely a közjogi alapelvekből másodlagos jogi eszközök nyomán következik, nem tűnik tökéletesnek, mivel ezek az eszközök kollízió esetén érvényteleníthetők”,

| — | végezetül a La Poste követelései nemcsak pénzügyi jellegűek, hanem kereskedelmi és más jellegűek is; ráadásul ezekkel az esetekkel nem foglalkozik a francia hatóságok kiegészítő javaslata. |
| --- | --- |

—

végezetül a La Poste követelései nemcsak pénzügyi jellegűek, hanem kereskedelmi és más jellegűek is; ráadásul ezekkel az esetekkel nem foglalkozik a francia hatóságok kiegészítő javaslata.

C.   
  A francia hatóságok által a fenti kétségekre válaszul adott információk

| (102) | A fentiekben ismertetetteknek megfelelően a francia hatóságok szerint az állam nem vállalhat objektív felelősséget kizárólag a La Poste eszközhiánya alapján, mivel az állam felelősségvállalása intézkedésre vagy intézkedés hiányára vonatkozó állami döntést feltételez, és mivel itt az intézkedés gyakorlati lehetetlensége merül fel. A francia hatóságok javaslatának tehát csak a hitelezőkkel szembeni, egyértelműsítést célzó kiegészítő intézkedésként van értéke, a javaslat végeredményben – az elfogadott kockázatra vonatkozó kivételnek köszönhetően – lehetővé teszi bármely olyan kockázat kizárását, hogy az állam objektív felelősséget vállaljon. |
| --- | --- |

(102)

A fentiekben ismertetetteknek megfelelően a francia hatóságok szerint az állam nem vállalhat objektív felelősséget kizárólag a La Poste eszközhiánya alapján, mivel az állam felelősségvállalása intézkedésre vagy intézkedés hiányára vonatkozó állami döntést feltételez, és mivel itt az intézkedés gyakorlati lehetetlensége merül fel. A francia hatóságok javaslatának tehát csak a hitelezőkkel szembeni, egyértelműsítést célzó kiegészítő intézkedésként van értéke, a javaslat végeredményben – az elfogadott kockázatra vonatkozó kivételnek köszönhetően – lehetővé teszi bármely olyan kockázat kizárását, hogy az állam objektív felelősséget vállaljon.

| (103) | A francia hatóságok szerint a Bizottság első kifogása úgy tekintendő, hogy még akkor is, ha egy tagállam belső joga nem ír elő rendelkezést, pusztán az ítélkezési gyakorlat hirtelen megváltozásának – azaz a belső jog változásának – kockázata elegendő egy állami támogatás megalapozásához. A francia hatóságok vitatják ezt az érvelést. Szerintük az elfogadott kockázatra vonatkozó kivétel az ítélkezési gyakorlat által számtalanszor megerősített, soha meg nem cáfolt és kommentárokkal bőven ellátott közjogi alapelv. A Bizottság nem alapozhat egy lehetséges támogatási intézkedést a jog esetleges megváltozására, amely jelen esetben legalábbis valószínűtlen. |
| --- | --- |

(103)

A francia hatóságok szerint a Bizottság első kifogása úgy tekintendő, hogy még akkor is, ha egy tagállam belső joga nem ír elő rendelkezést, pusztán az ítélkezési gyakorlat hirtelen megváltozásának – azaz a belső jog változásának – kockázata elegendő egy állami támogatás megalapozásához. A francia hatóságok vitatják ezt az érvelést. Szerintük az elfogadott kockázatra vonatkozó kivétel az ítélkezési gyakorlat által számtalanszor megerősített, soha meg nem cáfolt és kommentárokkal bőven ellátott közjogi alapelv. A Bizottság nem alapozhat egy lehetséges támogatási intézkedést a jog esetleges megváltozására, amely jelen esetben legalábbis valószínűtlen.

| (104) | A Bizottság második kifogása arra vonatkozik, hogy olyan másodlagos jogi eszközökről van szó, amelyek kollízió esetén könnyen érvényteleníthetők. A törvény és a rendelet természetesen előnyt élvez a szerződéssel szemben. Ahhoz azonban, hogy a Bizottság kifogása tényleges hatállyal bírjon, magasabb rendű jogszabályszövegre kellene hivatkoznia. Márpedig a francia hatóságok szerint ezen a ponton semmi sem támasztja alá a Bizottság kifogását. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság második kifogása arra vonatkozik, hogy olyan másodlagos jogi eszközökről van szó, amelyek kollízió esetén könnyen érvényteleníthetők. A törvény és a rendelet természetesen előnyt élvez a szerződéssel szemben. Ahhoz azonban, hogy a Bizottság kifogása tényleges hatállyal bírjon, magasabb rendű jogszabályszövegre kellene hivatkoznia. Márpedig a francia hatóságok szerint ezen a ponton semmi sem támasztja alá a Bizottság kifogását.

| (105) | A francia hatóságok ugyanakkor elismerik, hogy a harmadik kifogás, amely szerint nem csak a kötvénykibocsátások minősülnek követeléseket keletkeztető eszközöknek, helytálló, bár a La Poste esetében korlátozott hatállyal bír, mivel a La Poste fő tartozását a pénzügyi tartozás jelenti, és mivel túlnyomórészt kötvényekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(105)

A francia hatóságok ugyanakkor elismerik, hogy a harmadik kifogás, amely szerint nem csak a kötvénykibocsátások minősülnek követeléseket keletkeztető eszközöknek, helytálló, bár a La Poste esetében korlátozott hatállyal bír, mivel a La Poste fő tartozását a pénzügyi tartozás jelenti, és mivel túlnyomórészt kötvényekhez kapcsolódik.

D.   
  A javaslat kiterjesztése

| (106) | A francia hatóságok tehát leszögezték, hogy amennyiben a Bizottság az eljárási rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatás hiányára vonatkozó határozattal lezárja a hivatalos vizsgálati eljárást, hajlandóak lennének arra, hogy a garancia hiányának bejegyzésére vonatkozó javaslatukat kiterjesszék valamennyi, követelést tartalmazó szerződésre. A francia hatóságok szerint ez a kiterjesztés lehetővé teszi minden olyan kockázat kizárását, amelyet az államnak kizárólag a La Poste fizetésképtelenségére alapozott, objektív felelősségvállalása eredményez. Másfelől az államnak a felügyeleti hatóság azon határozata miatti, objektív felelősségvállalása, hogy nem ruházza át a közszolgáltatás folyamatosságához szükséges eszközöket, pusztán azzal a hatással járna, hogy a La Poste hitelezőit abba a helyzetbe juttatja, amelyben részvénytársaság hitelezőiként lennének. |
| --- | --- |

(106)

A francia hatóságok tehát leszögezték, hogy amennyiben a Bizottság az eljárási rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatás hiányára vonatkozó határozattal lezárja a hivatalos vizsgálati eljárást, hajlandóak lennének arra, hogy a garancia hiányának bejegyzésére vonatkozó javaslatukat kiterjesszék valamennyi, követelést tartalmazó szerződésre. A francia hatóságok szerint ez a kiterjesztés lehetővé teszi minden olyan kockázat kizárását, amelyet az államnak kizárólag a La Poste fizetésképtelenségére alapozott, objektív felelősségvállalása eredményez. Másfelől az államnak a felügyeleti hatóság azon határozata miatti, objektív felelősségvállalása, hogy nem ruházza át a közszolgáltatás folyamatosságához szükséges eszközöket, pusztán azzal a hatással járna, hogy a La Poste hitelezőit abba a helyzetbe juttatja, amelyben részvénytársaság hitelezőiként lennének.

E.   
  A francia hatóságok értékelése a javaslataikat követő intézkedések támogatássá minősítésére vonatkozóan

| (107) | A francia hatóságok szerint a fent javasolt két egyértelműsítő intézkedés lehetővé teszi, hogy a La Poste hitelezői felvilágosítást kapjanak a jogaikra vonatkozóan. Következésképpen nem tekinthető úgy, hogy – a Bizottság által az eljárást megindító határozat (74) preambulumbekezdésének megfelelően – a francia hatóságok „felelősek a La Poste hitelezőinek feletteseiben a garancia létezése tekintetében kialakult elvárásokért”, és hogy szándékosan tartanak fenn egy olyan „átláthatatlan jogi helyzetet”, amelynek hatására az állam „köteles visszafizetni a La Poste tartozásait, ha az már nem tudja teljesíteni a kötelezettségvállalásait”. |
| --- | --- |

(107)

A francia hatóságok szerint a fent javasolt két egyértelműsítő intézkedés lehetővé teszi, hogy a La Poste hitelezői felvilágosítást kapjanak a jogaikra vonatkozóan. Következésképpen nem tekinthető úgy, hogy – a Bizottság által az eljárást megindító határozat (74) preambulumbekezdésének megfelelően – a francia hatóságok „felelősek a La Poste hitelezőinek feletteseiben a garancia létezése tekintetében kialakult elvárásokért”, és hogy szándékosan tartanak fenn egy olyan „átláthatatlan jogi helyzetet”, amelynek hatására az állam „köteles visszafizetni a La Poste tartozásait, ha az már nem tudja teljesíteni a kötelezettségvállalásait”.

| (108) | A francia hatóságok szerint ugyanis egyrészt a La Poste-nak a közjog szerinti kollektív eljárások alóli mentesítése és az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseinek hatálya alá tartozása nem teszi lehetővé állami támogatás létezésére vonatkozó következtetés levonását; másrészt a javasolt egyértelműsítő intézkedések lehetővé teszik az ilyen garanciában állítólagosan felmerülő bármely állami felelősség kizárását. |
| --- | --- |

(108)

A francia hatóságok szerint ugyanis egyrészt a La Poste-nak a közjog szerinti kollektív eljárások alóli mentesítése és az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseinek hatálya alá tartozása nem teszi lehetővé állami támogatás létezésére vonatkozó következtetés levonását; másrészt a javasolt egyértelműsítő intézkedések lehetővé teszik az ilyen garanciában állítólagosan felmerülő bármely állami felelősség kizárását.

| (109) | Ilyen feltételek mellett egyetlen esetleges hatás sem tulajdonítható az államnak. A Bizottság által az eljárást megindító határozat (76) preambulumbekezdésében állítottakkal ellentétben tehát nem teljesül a felelősségre vonhatóság kritériuma. |
| --- | --- |

(109)

Ilyen feltételek mellett egyetlen esetleges hatás sem tulajdonítható az államnak. A Bizottság által az eljárást megindító határozat (76) preambulumbekezdésében állítottakkal ellentétben tehát nem teljesül a felelősségre vonhatóság kritériuma.

| (110) | Ugyanígy nem állja meg a helyét a továbbiakban az eljárást megindító határozat (75) preambulumbekezdése sem, amelyben a Bizottság az állami források meglétének indokolásához a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, fent idézett, 2000. évi közleményére hivatkozik, minthogy egyetlen tény sem támasztja alá az állami garancia létezését. |
| --- | --- |

(110)

Ugyanígy nem állja meg a helyét a továbbiakban az eljárást megindító határozat (75) preambulumbekezdése sem, amelyben a Bizottság az állami források meglétének indokolásához a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, fent idézett, 2000. évi közleményére hivatkozik, minthogy egyetlen tény sem támasztja alá az állami garancia létezését.

3.2.3.   TOVÁBBENGEDMÉNYEZÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉS

| (111) | A javasolt rendelkezés kiegészítése érdekében a francia hatóságok hajlandóak lennének a Bizottsággal együtt megvizsgálni a következő megközelítést. |
| --- | --- |

(111)

A javasolt rendelkezés kiegészítése érdekében a francia hatóságok hajlandóak lennének a Bizottsággal együtt megvizsgálni a következő megközelítést.

| (112) | A javasolt megközelítés a Bizottság által a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleményének 2.1.3. pontjában szereplő álláspont elemzéséből következik: „A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak tekinti az azon vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételeket is, amely vállalkozások jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségeknek az állam általi fedezését.” Ugyanígy a Bizottság az eljárást megindító határozatának (114) preambulumbekezdésében jelzi, hogy problematikusnak ítéli azt a tényt, hogy „Franciaország nem tesz meg minden megfelelő intézkedést annak elkerülésére, hogy ez a jogállás gazdasági előnyökhöz juttasson egy versengő piacokon működő vállalkozást”. |
| --- | --- |

(112)

A javasolt megközelítés a Bizottság által a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi közleményének 2.1.3. pontjában szereplő álláspont elemzéséből következik: „A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak tekinti az azon vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételeket is, amely vállalkozások jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségeknek az állam általi fedezését.” Ugyanígy a Bizottság az eljárást megindító határozatának (114) preambulumbekezdésében jelzi, hogy problematikusnak ítéli azt a tényt, hogy „Franciaország nem tesz meg minden megfelelő intézkedést annak elkerülésére, hogy ez a jogállás gazdasági előnyökhöz juttasson egy versengő piacokon működő vállalkozást”.

| (113) | A francia hatóságok vitatják a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi bizottsági közlemény 2.1.3. pontjának a La Poste-ra való alkalmazhatóságát, és fenntartják, hogy a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a La Poste-nak a magánjogi kollektív eljárások alóli mentesítése kedvezőbb finanszírozási feltételekben nyilvánult meg. |
| --- | --- |

(113)

A francia hatóságok vitatják a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2000. évi bizottsági közlemény 2.1.3. pontjának a La Poste-ra való alkalmazhatóságát, és fenntartják, hogy a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a La Poste-nak a magánjogi kollektív eljárások alóli mentesítése kedvezőbb finanszírozási feltételekben nyilvánult meg.

| (114) | Mindazonáltal a francia hatóságok azt javasolták a Bizottságnak, hogy – a Bizottság által hitelesítendő és ellenőrizhető számítási mechanizmus szerint – a Bizottsággal együtt tanulmányozzák a La Poste által az államra euro–euro alapon történő továbbengedményezést biztosító, a kamatrésre adott esetben olyan negatív hatással járó eszköz bevezetését, amely abból adódna, hogy a La Poste mentesül a közjogi kollektív eljárások alól. A francia hatóságok szerint egy ilyen megközelítés végrehajtása és a fentiekben közölt egyértelműsítő javaslatok megszüntetnék az állami garancia mítoszát, véglegesen kizárva bármely támogatás kockázatát. |
| --- | --- |

(114)

Mindazonáltal a francia hatóságok azt javasolták a Bizottságnak, hogy – a Bizottság által hitelesítendő és ellenőrizhető számítási mechanizmus szerint – a Bizottsággal együtt tanulmányozzák a La Poste által az államra euro–euro alapon történő továbbengedményezést biztosító, a kamatrésre adott esetben olyan negatív hatással járó eszköz bevezetését, amely abból adódna, hogy a La Poste mentesül a közjogi kollektív eljárások alól. A francia hatóságok szerint egy ilyen megközelítés végrehajtása és a fentiekben közölt egyértelműsítő javaslatok megszüntetnék az állami garancia mítoszát, véglegesen kizárva bármely támogatás kockázatát.

4.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

4.1.   TÁMOGATÁSSÁ MINŐSÍTÉS

| (115) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(115)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

4.1.1.   KORLÁTLAN ÁLLAMI GARANCIA LÉTEZÉSE: ÁLLAMI FORRÁSOK JELENLÉTE

| (116) | Ahogyan azt az eljárást megindító határozat (56) preambulumbekezdése kifejti, az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményként kezelt közjogi személyi jogállásának köszönhetően a La Poste hitelezői kifizetése és a fizetésképtelenség esetén való fennmaradása tekintetében egyaránt különleges jogi helyzetet élvez. |
| --- | --- |

(116)

Ahogyan azt az eljárást megindító határozat (56) preambulumbekezdése kifejti, az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményként kezelt közjogi személyi jogállásának köszönhetően a La Poste hitelezői kifizetése és a fizetésképtelenség esetén való fennmaradása tekintetében egyaránt különleges jogi helyzetet élvez.

| (117) | A Bizottság érintőlegesen emlékeztet arra, hogy a La Poste nem tartozik a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szanálására és felszámolására vonatkozó közjog hatálya alá (61). A francia hatóságok nem vitatják ezt az észrevételt, de tagadják, hogy létezne olyan mechanizmus, amely a La Poste javára nyújtott állami garanciával egyenértékű lenne. Az EK-Szerződés 107. és 108. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2008. évi bizottsági közlemény (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló, 2008. évi közlemény) (62) 1.2. pontja második bekezdésének negyedik francia bekezdése szerint kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásnak tekintendők az olyan vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételek is, amelyek jogi formája kizárja a csőd- vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségek állam általi fedezését. Indokolt tehát megvizsgálni a francia hatóságok annak bizonyítására törekvő érveit, hogy nem áll fenn semmiféle állami garancia. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság érintőlegesen emlékeztet arra, hogy a La Poste nem tartozik a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szanálására és felszámolására vonatkozó közjog hatálya alá (61). A francia hatóságok nem vitatják ezt az észrevételt, de tagadják, hogy létezne olyan mechanizmus, amely a La Poste javára nyújtott állami garanciával egyenértékű lenne. Az EK-Szerződés 107. és 108. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2008. évi bizottsági közlemény (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló, 2008. évi közlemény) (62) 1.2. pontja második bekezdésének negyedik francia bekezdése szerint kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásnak tekintendők az olyan vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételek is, amelyek jogi formája kizárja a csőd- vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségek állam általi fedezését. Indokolt tehát megvizsgálni a francia hatóságok annak bizonyítására törekvő érveit, hogy nem áll fenn semmiféle állami garancia.

A.   
  Az egyéni követelések visszatérítésére nyújtott garancia

| (118) | Annak megállapítása érdekében, hogy az egyéni követelések vonatkozásában fennáll-e garancia, először is indokolt megvizsgálni, hogy a jogszabályok kizárnak-e vagy az ítélkezési gyakorlat kizár-e egy ilyen garanciát, ahogyan azt a francia hatóságok fenntartják (a). |
| --- | --- |

(118)

Annak megállapítása érdekében, hogy az egyéni követelések vonatkozásában fennáll-e garancia, először is indokolt megvizsgálni, hogy a jogszabályok kizárnak-e vagy az ítélkezési gyakorlat kizár-e egy ilyen garanciát, ahogyan azt a francia hatóságok fenntartják (a).

| (119) | A Bizottság ezt követően a La Poste hitelezője által a követelése kiegyenlítése érdekében tett intézkedést vizsgálja meg abban az esetben, ha a La Poste pénzügyi nehézségbe kerül, és nem tudja kifizetni a tartozásait (b). A Bizottság meghatározza, hogy a követett eljárás olyan eljárás-e, amelyben a La Poste hitelezője a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozás hitelezőjéhez hasonló helyzetben van. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság ezt követően a La Poste hitelezője által a követelése kiegyenlítése érdekében tett intézkedést vizsgálja meg abban az esetben, ha a La Poste pénzügyi nehézségbe kerül, és nem tudja kifizetni a tartozásait (b). A Bizottság meghatározza, hogy a követett eljárás olyan eljárás-e, amelyben a La Poste hitelezője a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozás hitelezőjéhez hasonló helyzetben van.

a)   A francia hatóságok által állítottakkal ellentétben a francia jog elismeri az implicit garanciák létezését és különösen a közintézményi jogállásból fakadó állami garancia létezését

1.   A francia hatóságok érveinek vizsgálata
   (63)

| (120) | Először is a francia hatóságok azt állítják, hogy sem jogszabályszöveg, sem határozat nem állapítja meg azt az elvet, miszerint az állam kezességet vállalna az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásaiért. |
| --- | --- |

(120)

Először is a francia hatóságok azt állítják, hogy sem jogszabályszöveg, sem határozat nem állapítja meg azt az elvet, miszerint az állam kezességet vállalna az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásaiért.

| (121) | A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben nem létezik olyan jogszabályszöveg vagy határozat, amely kifejezetten rendelkezne az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények javára nyújtott állami garanciáról – egyébként ugyanígy megállapítja, hogy nem létezik olyan jogszabályszöveg vagy határozat, amely kifejezetten kizárná az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények javára nyújtott bármely állami garanciát –, az nem zárja ki az implicit garancia jelenlétét. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben nem létezik olyan jogszabályszöveg vagy határozat, amely kifejezetten rendelkezne az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények javára nyújtott állami garanciáról – egyébként ugyanígy megállapítja, hogy nem létezik olyan jogszabályszöveg vagy határozat, amely kifejezetten kizárná az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények javára nyújtott bármely állami garanciát –, az nem zárja ki az implicit garancia jelenlétét.

| (122) | Másodszor a francia hatóságok szerint az ítélkezési gyakorlat kimondta a garanciák hiányát, többek között a Société de l’hôtel d’Albe-ra vonatkozó ítéletben (64) és a Campoloro-ügyben (65). |
| --- | --- |

(122)

Másodszor a francia hatóságok szerint az ítélkezési gyakorlat kimondta a garanciák hiányát, többek között a Société de l’hôtel d’Albe-ra vonatkozó ítéletben (64) és a Campoloro-ügyben (65).

| (123) | Amint azt a szakértője hangsúlyozta, a Bizottság megállapítja, hogy a Société de l’hôtel d’Albe ügyben hozott ítéletben az Államtanács kizárólag azt utasítja el, hogy helyt adjon a hitelező által közvetlenül a középítésügyi miniszterhez intézett kérelemnek. A garancia beiktatása fizetésképtelenségi helyzetet feltételez. A hivatkozott ítélet nem a garancia felmerülésének konkrét esetére vonatkozik. Egy garanciamechanizmus nem foglalja magában, hogy a hitelező egyszerű kérelmére az állam köteles legyen valamely közintézmény tartozását kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

(123)

Amint azt a szakértője hangsúlyozta, a Bizottság megállapítja, hogy a Société de l’hôtel d’Albe ügyben hozott ítéletben az Államtanács kizárólag azt utasítja el, hogy helyt adjon a hitelező által közvetlenül a középítésügyi miniszterhez intézett kérelemnek. A garancia beiktatása fizetésképtelenségi helyzetet feltételez. A hivatkozott ítélet nem a garancia felmerülésének konkrét esetére vonatkozik. Egy garanciamechanizmus nem foglalja magában, hogy a hitelező egyszerű kérelmére az állam köteles legyen valamely közintézmény tartozását kiegyenlíteni.

| (124) | A Bizottság Campoloro-ügyhöz kapcsolódó elemzését e határozat 4.1.1. szakasza A. része b) pontjának 3. alpontja ismerteti. Ahogyan ismertetésre kerül, a Campoloro-ügy – épp ellenkezőleg – azt mutatja be, hogy a közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás végrehajtása során az állami felelősségvállalási rendszer tartalmazza egy garanciamechanizmus minden sajátosságát. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság Campoloro-ügyhöz kapcsolódó elemzését e határozat 4.1.1. szakasza A. része b) pontjának 3. alpontja ismerteti. Ahogyan ismertetésre kerül, a Campoloro-ügy – épp ellenkezőleg – azt mutatja be, hogy a közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás végrehajtása során az állami felelősségvállalási rendszer tartalmazza egy garanciamechanizmus minden sajátosságát.

| (125) | Harmadszor a francia hatóságok szakértője fenntartja, hogy a La Poste által a költségvetésről szóló organikus törvény 2005. január 1-jei hatálybalépése óta a szerződésben vállalt tartozások nem részesülhetnek implicit garanciában. Ami a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt, és ezen időponton adott esetben túlnyúló tartozásokat illeti, a francia hatóságok szakértője elismeri, hogy két feltevés ütközhet egymással:






  — | az első feltevés szerint azok az alkotmányos indokok (különösen a közteherviselési egyenlőség és a tulajdonjog), amelyek hatására az Alkotmánytanács (66) kizárta a költségvetési törvény által kifejezetten nem engedélyezett garanciáknak az odaítélését, az implicit garanciákra és az explicit garanciákra egyaránt érvényesek: ennélfogva abban az esetben, ha a La Poste tartozásaira implicit garancia állna fenn, az, hogy a költségvetési törvény nem rendelkezik e garancia engedélyezéséről, a La Poste által 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozások esetében nem vonná maga után a garancia hatályvesztését, |
| --- | --- | --- |

(125)

Harmadszor a francia hatóságok szakértője fenntartja, hogy a La Poste által a költségvetésről szóló organikus törvény 2005. január 1-jei hatálybalépése óta a szerződésben vállalt tartozások nem részesülhetnek implicit garanciában. Ami a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt, és ezen időponton adott esetben túlnyúló tartozásokat illeti, a francia hatóságok szakértője elismeri, hogy két feltevés ütközhet egymással:

—

az első feltevés szerint azok az alkotmányos indokok (különösen a közteherviselési egyenlőség és a tulajdonjog), amelyek hatására az Alkotmánytanács (66) kizárta a költségvetési törvény által kifejezetten nem engedélyezett garanciáknak az odaítélését, az implicit garanciákra és az explicit garanciákra egyaránt érvényesek: ennélfogva abban az esetben, ha a La Poste tartozásaira implicit garancia állna fenn, az, hogy a költségvetési törvény nem rendelkezik e garancia engedélyezéséről, a La Poste által 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozások esetében nem vonná maga után a garancia hatályvesztését,

| — | a második feltevés szerint egy feltételezett implicit garancia jogosultjai nem követelhetnének ugyanilyen vitathatatlan és döntő jogokat; ennélfogva abban az esetben, ha a La Poste tartozásaira implicit garancia állna fenn, az, hogy a költségvetési törvény nem rendelkezik e garancia engedélyezéséről, a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozások esetében szintén a garancia hatályvesztését vonná maga után. |
| --- | --- |

—

a második feltevés szerint egy feltételezett implicit garancia jogosultjai nem követelhetnének ugyanilyen vitathatatlan és döntő jogokat; ennélfogva abban az esetben, ha a La Poste tartozásaira implicit garancia állna fenn, az, hogy a költségvetési törvény nem rendelkezik e garancia engedélyezéséről, a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozások esetében szintén a garancia hatályvesztését vonná maga után.

| (126) | A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok szakértője elismeri: nem biztos, hogy az implicit garancia költségvetési törvényből hiányzó engedélyezése a garancia hatályvesztését vonja maga után a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozások esetében. Egy lényegesebb szempontból a Bizottság megítélése szerint annak meghatározásához, hogy az állam által a La Poste számára nyújtott implicit garanciát a költségvetésről szóló organikus törvény hatályon kívül helyezte-e vagy sem, azt kell megvizsgálni, hogy a La Poste mióta részesül az említett implicit garanciában, nem pedig a La Poste által szerződésben vállalt tartozások vállalásának időpontját. Az itt vizsgált garancia ugyanis olyan garancia, amely az államot jogilag a La Poste-hoz köti (a La Poste hitelezői annak csak közvetett kedvezményezettjei): másfelől a garancia nemcsak az egyéni követelések visszatérítésére vonatkozik (lásd e határozat 4.1.1. szakaszának A. részét), hanem a La Poste és/vagy a kötelezettségeinek fenntartására is (lásd e határozat 4.1.1. szakaszának B. részét). Mivel a La Poste javára nyújtott implicit állami garancia 2005. január 1-je eltti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az az érv, miszerint 2005. január 1-je óta nem létezhet implicit garancia, nem helytálló. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok szakértője elismeri: nem biztos, hogy az implicit garancia költségvetési törvényből hiányzó engedélyezése a garancia hatályvesztését vonja maga után a 2005. január 1-je előtt szerződésben vállalt tartozások esetében. Egy lényegesebb szempontból a Bizottság megítélése szerint annak meghatározásához, hogy az állam által a La Poste számára nyújtott implicit garanciát a költségvetésről szóló organikus törvény hatályon kívül helyezte-e vagy sem, azt kell megvizsgálni, hogy a La Poste mióta részesül az említett implicit garanciában, nem pedig a La Poste által szerződésben vállalt tartozások vállalásának időpontját. Az itt vizsgált garancia ugyanis olyan garancia, amely az államot jogilag a La Poste-hoz köti (a La Poste hitelezői annak csak közvetett kedvezményezettjei): másfelől a garancia nemcsak az egyéni követelések visszatérítésére vonatkozik (lásd e határozat 4.1.1. szakaszának A. részét), hanem a La Poste és/vagy a kötelezettségeinek fenntartására is (lásd e határozat 4.1.1. szakaszának B. részét). Mivel a La Poste javára nyújtott implicit állami garancia 2005. január 1-je eltti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az az érv, miszerint 2005. január 1-je óta nem létezhet implicit garancia, nem helytálló.

| (127) | Az Alkotmánytanács a költségvetésről szóló organikus törvényre vonatkozó, 2001. július 25-i határozatának (110) preambulumbekezdésében (67) leszögezte, hogy a költségvetésről szóló organikus törvény hatálybalépése előtt nyújtott és nem összesített garanciák nem veszítik el hatályukat. A Bizottság szakértője szerint ez az érvelés tökéletesen alkalmazható a közintézmények jogállásához kapcsolódó – még nem összesített, de ennek ellenére továbbra is érvényben maradó – implicit garanciák létezésére. |
| --- | --- |

(127)

Az Alkotmánytanács a költségvetésről szóló organikus törvényre vonatkozó, 2001. július 25-i határozatának (110) preambulumbekezdésében (67) leszögezte, hogy a költségvetésről szóló organikus törvény hatálybalépése előtt nyújtott és nem összesített garanciák nem veszítik el hatályukat. A Bizottság szakértője szerint ez az érvelés tökéletesen alkalmazható a közintézmények jogállásához kapcsolódó – még nem összesített, de ennek ellenére továbbra is érvényben maradó – implicit garanciák létezésére.

| (128) | A francia hatóságok szakértője mindazonáltal kétségeket juttat kifejezésre azt a tényt illetően, hogy az implicit követelésekre és az explicit követelésekre egyaránt érvényesek azok az indokok, amelyeknek hatására az Alkotmánytanács kizárta azoknak a garanciáknak a hatályvesztését, amelyeknek az odaítélését a költségvetési törvény nem engedélyezte. A szakértő szerint egy feltételezett implicit garancia kedvezményezettjei nem követelhetnének olyan vitathatatlan és döntő jogokat, mint egy explicit garancia kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(128)

A francia hatóságok szakértője mindazonáltal kétségeket juttat kifejezésre azt a tényt illetően, hogy az implicit követelésekre és az explicit követelésekre egyaránt érvényesek azok az indokok, amelyeknek hatására az Alkotmánytanács kizárta azoknak a garanciáknak a hatályvesztését, amelyeknek az odaítélését a költségvetési törvény nem engedélyezte. A szakértő szerint egy feltételezett implicit garancia kedvezményezettjei nem követelhetnének olyan vitathatatlan és döntő jogokat, mint egy explicit garancia kedvezményezettjei.

| (129) | Azon a tényen kívül, hogy a francia hatóságok szakértőjének érvelése kétségek megfogalmazására korlátozódik, és következésképpen nem döntő, a Bizottság megállapítja, hogy a (110) preambulumbekezdésben semmi sem utal arra, hogy csak az explicit garanciák nem veszítik el hatályukat. A költségvetésről szóló organikus törvény 61. cikke, amelyre a preambulumbekezdés hivatkozik, szintén nem korlátozódik kizárólag az explicit garanciákra. Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Alkotmánytanács azon véleménye, amely szerint a költségvetési törvénybeli engedélyezés esetleges hiánya nem szankcionálható a garancia hatályvesztésével, az implicit garanciákra és az explicit garanciákra egyaránt vonatkozik. Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam által a La Poste javára nyújtott implicit garancia költségvetési törvénybeli engedélyezésének hiánya ez utóbbit nem teszi semmissé. |
| --- | --- |

(129)

Azon a tényen kívül, hogy a francia hatóságok szakértőjének érvelése kétségek megfogalmazására korlátozódik, és következésképpen nem döntő, a Bizottság megállapítja, hogy a (110) preambulumbekezdésben semmi sem utal arra, hogy csak az explicit garanciák nem veszítik el hatályukat. A költségvetésről szóló organikus törvény 61. cikke, amelyre a preambulumbekezdés hivatkozik, szintén nem korlátozódik kizárólag az explicit garanciákra. Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Alkotmánytanács azon véleménye, amely szerint a költségvetési törvénybeli engedélyezés esetleges hiánya nem szankcionálható a garancia hatályvesztésével, az implicit garanciákra és az explicit garanciákra egyaránt vonatkozik. Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állam által a La Poste javára nyújtott implicit garancia költségvetési törvénybeli engedélyezésének hiánya ez utóbbit nem teszi semmissé.

| (130) | Másfelől, ahogyan arra a Bizottság szakértője rámutatott, az állami garanciák költségvetési törvénybe iktatására vonatkozó kötelezettség hiánya az említett garanciák „odaítélésére” korlátozódik. A garancia odaítélésének ténye azokra az esetekre vonatkozik, amelyekben az állam – szándékának határozott kinyilatkoztatásával – úgy dönt, hogy a garanciáját egy testületre vagy műveletre hárítja. A garanciák költségvetési törvénybe iktatására vonatkozó kötelezettség hatálya tehát nem terjed ki a jogállásból vagy ítélkezési gyakorlat szerinti kötelezettségből fakadó, jellemzően implicit és automatikus jellegű garanciákra. Ez a második kategória nem állami határozattól, hanem attól függ, hogy az állam egy korábban létező jogi keretbe helyezkedik-e, amelynek a garancia csak joghatása. Ennek a költségvetésről szóló organikus törvény 34. cikkének hatálya alá nem tartozó második kategóriának a létezése magyarázatot ad arra, hogy az engedményesek de facto garanciájára vonatkozó ítélkezési gyakorlat 2001 után továbbra is érvényes. Magyarázatot ad arra is, hogy amikor az állam olyan társaság vagy csoportosulás részvényese vagy tagja, amelynek esetében a kereskedelmi törvénykönyv nem korlátozza a tartozásokra nyújtott garanciát, az állam ne legyen köteles azt költségvetési törvényben megállapítani. |
| --- | --- |

(130)

Másfelől, ahogyan arra a Bizottság szakértője rámutatott, az állami garanciák költségvetési törvénybe iktatására vonatkozó kötelezettség hiánya az említett garanciák „odaítélésére” korlátozódik. A garancia odaítélésének ténye azokra az esetekre vonatkozik, amelyekben az állam – szándékának határozott kinyilatkoztatásával – úgy dönt, hogy a garanciáját egy testületre vagy műveletre hárítja. A garanciák költségvetési törvénybe iktatására vonatkozó kötelezettség hatálya tehát nem terjed ki a jogállásból vagy ítélkezési gyakorlat szerinti kötelezettségből fakadó, jellemzően implicit és automatikus jellegű garanciákra. Ez a második kategória nem állami határozattól, hanem attól függ, hogy az állam egy korábban létező jogi keretbe helyezkedik-e, amelynek a garancia csak joghatása. Ennek a költségvetésről szóló organikus törvény 34. cikkének hatálya alá nem tartozó második kategóriának a létezése magyarázatot ad arra, hogy az engedményesek de facto garanciájára vonatkozó ítélkezési gyakorlat 2001 után továbbra is érvényes. Magyarázatot ad arra is, hogy amikor az állam olyan társaság vagy csoportosulás részvényese vagy tagja, amelynek esetében a kereskedelmi törvénykönyv nem korlátozza a tartozásokra nyújtott garanciát, az állam ne legyen köteles azt költségvetési törvényben megállapítani.

| (131) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a francia hatóságoknak a költségvetésről szóló organikus törvényre alapozott érve nem meggyőző, továbbá arra, hogy a La Poste számára annak jogállásából fakadóan nyújtott állami garancia költségvetési törvénybe iktatása hiányának ténye nem zárja ki egy ilyen garancia létezését. A Bizottság mindenesetre hangsúlyozza, hogy nem köti sem az, hogy a francia jog az intézkedést garanciának minősíti, sem az, hogy a költségvetésről szóló organikus törvény hatálya alá tartozó garanciáról van szó. A Bizottság szempontjából csak ezen intézkedés közösségi jog szerinti és különösen a kezességvállalásról szóló közlemény fényében vett minősítése helytálló. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a közösségi jog az implicit garancia létezését akkor ismeri el, ha valamely tagállam jogilag köteles visszatéríteni egy másik személy követelését annak nemfizetése esetén (68). |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a francia hatóságoknak a költségvetésről szóló organikus törvényre alapozott érve nem meggyőző, továbbá arra, hogy a La Poste számára annak jogállásából fakadóan nyújtott állami garancia költségvetési törvénybe iktatása hiányának ténye nem zárja ki egy ilyen garancia létezését. A Bizottság mindenesetre hangsúlyozza, hogy nem köti sem az, hogy a francia jog az intézkedést garanciának minősíti, sem az, hogy a költségvetésről szóló organikus törvény hatálya alá tartozó garanciáról van szó. A Bizottság szempontjából csak ezen intézkedés közösségi jog szerinti és különösen a kezességvállalásról szóló közlemény fényében vett minősítése helytálló. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a közösségi jog az implicit garancia létezését akkor ismeri el, ha valamely tagállam jogilag köteles visszatéríteni egy másik személy követelését annak nemfizetése esetén (68).

| (132) | Negyedszer a francia hatóságok szerint, ha az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények állami garanciában részesülnek, a jogállásuk megváltozása szükségessé tenné az érintett közjogi személy átalakulása előtt keletkezett hitelezői jogok védelmét célzó garanciavállalási intézkedések bevezetését. Mivel ilyen mechanizmus bevezetésére sohasem került sor (lásd különösen a France Télécom, a Gaz de France, az EDF és az ADP átalakulását) (69), ez azt bizonyítaná, hogy semmiféle garancia nem létezik. |
| --- | --- |

(132)

Negyedszer a francia hatóságok szerint, ha az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények állami garanciában részesülnek, a jogállásuk megváltozása szükségessé tenné az érintett közjogi személy átalakulása előtt keletkezett hitelezői jogok védelmét célzó garanciavállalási intézkedések bevezetését. Mivel ilyen mechanizmus bevezetésére sohasem került sor (lásd különösen a France Télécom, a Gaz de France, az EDF és az ADP átalakulását) (69), ez azt bizonyítaná, hogy semmiféle garancia nem létezik.

| (133) | A Bizottság szakértője által kifejtetteknek megfelelően egy ilyen állítás a tulajdonjog alkotmányos védelmének nagyon tág értelmezését jelentené. A francia hatóságok érve alapján a tulajdonjog védelme minden követelés védelmét előírná. Mivel a tulajdonjog alkotmányos védelme nem csak arra az esetre vonatkozik, amelyben az egy közjogi személytől függ, egy ilyen értelmezés annak kimondását jelentené, hogy bármely társaság életében bekövetkező történés esetén védeni kellene a követeléseket, ha azokat „veszélyezteti” a bekövetkezett változás. Márpedig a francia pozitív jog jelenlegi állása nem védi a követeléseket. Ha ezután az érvet az állam által garantált követelések eseteire kellene korlátozni, az azt jelentené, hogy egy eredetileg az állam által garantált tulajdonjognak a többi tulajdonjog felett álló alkotmányos védelmet kellene élveznie. Semmi sem mutat ebbe az irányba. Végezetül a követelés olyan személyes jog, amely nem keverhető össze a tulajdonjoggal, amely lényegében dologi jog. Nem merülhet fel, hogy a dologi jogok fokozott védelme kiterjedjen a személyes jogokra. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság szakértője által kifejtetteknek megfelelően egy ilyen állítás a tulajdonjog alkotmányos védelmének nagyon tág értelmezését jelentené. A francia hatóságok érve alapján a tulajdonjog védelme minden követelés védelmét előírná. Mivel a tulajdonjog alkotmányos védelme nem csak arra az esetre vonatkozik, amelyben az egy közjogi személytől függ, egy ilyen értelmezés annak kimondását jelentené, hogy bármely társaság életében bekövetkező történés esetén védeni kellene a követeléseket, ha azokat „veszélyezteti” a bekövetkezett változás. Márpedig a francia pozitív jog jelenlegi állása nem védi a követeléseket. Ha ezután az érvet az állam által garantált követelések eseteire kellene korlátozni, az azt jelentené, hogy egy eredetileg az állam által garantált tulajdonjognak a többi tulajdonjog felett álló alkotmányos védelmet kellene élveznie. Semmi sem mutat ebbe az irányba. Végezetül a követelés olyan személyes jog, amely nem keverhető össze a tulajdonjoggal, amely lényegében dologi jog. Nem merülhet fel, hogy a dologi jogok fokozott védelme kiterjedjen a személyes jogokra.

| (134) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tulajdonjog nem követeli meg, hogy egyedi intézkedéssel kell biztosítani a hitelezők jogait az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény bírósági szanálási és felszámolási eljárás hatálya alá tartozó társasággá történő átalakításakor. Ennélfogva az ilyen intézkedések hiánya nem valamely implicit garancia nemlétezésére utal. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tulajdonjog nem követeli meg, hogy egyedi intézkedéssel kell biztosítani a hitelezők jogait az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény bírósági szanálási és felszámolási eljárás hatálya alá tartozó társasággá történő átalakításakor. Ennélfogva az ilyen intézkedések hiánya nem valamely implicit garancia nemlétezésére utal.

| (135) | A francia hatóságok szerint az előző helyzettel ellentétben nem lett volna szükséges explicit garanciát nyújtani a postai és távközlési hatóság által szerződésben vállalt, a La Poste-ra átruházott tartozásokra, ha ez utóbbi jogállásából fakadóan állami garanciában részesült volna. Erről azonban rendelkezett egy 1990. december 31-i rendelet. |
| --- | --- |

(135)

A francia hatóságok szerint az előző helyzettel ellentétben nem lett volna szükséges explicit garanciát nyújtani a postai és távközlési hatóság által szerződésben vállalt, a La Poste-ra átruházott tartozásokra, ha ez utóbbi jogállásából fakadóan állami garanciában részesült volna. Erről azonban rendelkezett egy 1990. december 31-i rendelet.

| (136) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az a tény, hogy a francia hatóságok explicit garancia nyújtásáról döntöttek, nem bizonyítja, hogy nem létezett implicit garancia. Ugyanez az érvelés alkalmazandó a francia hatóságoknak az ERAP és az Agence Française du Développement (Francia Fejlesztési Ügynökség) bizonyos tevékenységeire nyújtott állami garanciával kapcsolatos érvére. Az a tény, hogy az állam bizonyos esetekben még akkor is explicit garancia nyújtásáról döntött, ha már létezett implicit garancia, többek között az átláthatóságra törekvéssel és a hitelezők jogbiztonságának növelésére irányuló szándékkal magyarázható. A francia hatóságok szakértőjének állítása szerint ugyanis „egy feltételezett implicit garancia kedvezményezettjei nem követelhetnének olyan vitathatatlan és döntő jogokat, mint egy explicit garancia kedvezményezettjei”. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az a tény, hogy a francia hatóságok explicit garancia nyújtásáról döntöttek, nem bizonyítja, hogy nem létezett implicit garancia. Ugyanez az érvelés alkalmazandó a francia hatóságoknak az ERAP és az Agence Française du Développement (Francia Fejlesztési Ügynökség) bizonyos tevékenységeire nyújtott állami garanciával kapcsolatos érvére. Az a tény, hogy az állam bizonyos esetekben még akkor is explicit garancia nyújtásáról döntött, ha már létezett implicit garancia, többek között az átláthatóságra törekvéssel és a hitelezők jogbiztonságának növelésére irányuló szándékkal magyarázható. A francia hatóságok szakértőjének állítása szerint ugyanis „egy feltételezett implicit garancia kedvezményezettjei nem követelhetnének olyan vitathatatlan és döntő jogokat, mint egy explicit garancia kedvezményezettjei”.

| (137) | Végezetül a francia hatóságok Labetoulle úr, az Államtanács peres ügyekkel foglalkozó részlege volt elnökének egyik cikkét (70) említik. Ezt a cikket – csakúgy, mint a Campoloro-ügyre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot – e határozat állami felelősségvállalásra vonatkozó szakasza (71) vizsgálja. |
| --- | --- |

(137)

Végezetül a francia hatóságok Labetoulle úr, az Államtanács peres ügyekkel foglalkozó részlege volt elnökének egyik cikkét (70) említik. Ezt a cikket – csakúgy, mint a Campoloro-ügyre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot – e határozat állami felelősségvállalásra vonatkozó szakasza (71) vizsgálja.

| (138) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy:






  — | egyrészt a francia hatóságok állításaival ellentétben sem jogszabályszöveg, sem határozat nem zárja ki a La Poste javára nyújtott állami garancia létezését, |
| --- | --- | --- |

(138)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy:

—

egyrészt a francia hatóságok állításaival ellentétben sem jogszabályszöveg, sem határozat nem zárja ki a La Poste javára nyújtott állami garancia létezését,

| — | másrészt az a tény, hogy jogszabályszöveg kifejezetten nem rendelkezik erről a garanciáról, nem zárja ki egy implicit garancia létezését. |
| --- | --- |

—

másrészt az a tény, hogy jogszabályszöveg kifejezetten nem rendelkezik erről a garanciáról, nem zárja ki egy implicit garancia létezését.

2.   A közintézményi jogálláshoz kapcsolódó implicit garanciák létezését megerősíti a francia Államtanács egyik feljegyzése

| (139) | A közintézményi jogálláshoz kapcsolódó implicit garancia létezését az Államtanács által a Crédit Lyonnais ügyben 1995-ben készített, és az eljárást megindító határozatban már hivatkozott feljegyzés (72) erősíti meg. Ebben a feljegyzésben az Államtanács egy implicit garanciát kizárólag a szervezet közintézményi jellegére alapozott: „A Crédit Lyonnais és a Comptoir des Entrepreneurs szanálási tervében az állami intézkedésről szóló törvénytervezet kapcsán az Államtanács [...] úgy ítélte meg, hogy az említett intézménynek nyújtott állami garancia – kifejezett jogalkotási rendelkezés hiányában – a szervezet közintézményi jellegéből fakad” (73). |
| --- | --- |

(139)

A közintézményi jogálláshoz kapcsolódó implicit garancia létezését az Államtanács által a Crédit Lyonnais ügyben 1995-ben készített, és az eljárást megindító határozatban már hivatkozott feljegyzés (72) erősíti meg. Ebben a feljegyzésben az Államtanács egy implicit garanciát kizárólag a szervezet közintézményi jellegére alapozott: „A Crédit Lyonnais és a Comptoir des Entrepreneurs szanálási tervében az állami intézkedésről szóló törvénytervezet kapcsán az Államtanács [...] úgy ítélte meg, hogy az említett intézménynek nyújtott állami garancia – kifejezett jogalkotási rendelkezés hiányában – a szervezet közintézményi jellegéből fakad” (73).

| (140) | A Bizottság számos alkalommal kérte a francia hatóságokat, hogy szíveskedjenek továbbítani részére e feljegyzés teljes szövegét. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság számos alkalommal kérte a francia hatóságokat, hogy szíveskedjenek továbbítani részére e feljegyzés teljes szövegét.

| (141) | A francia hatóságok azt válaszolták (74), hogy a szóban forgó feljegyzést, amelyet a kormány kérésére nem adtak át, hivatalos dokumentumban nem rögzítették. A francia hatóságok szerint a Bizottság által említett feljegyzés kizárólag az éves beszámoló kérdéses mondatából állt. |
| --- | --- |

(141)

A francia hatóságok azt válaszolták (74), hogy a szóban forgó feljegyzést, amelyet a kormány kérésére nem adtak át, hivatalos dokumentumban nem rögzítették. A francia hatóságok szerint a Bizottság által említett feljegyzés kizárólag az éves beszámoló kérdéses mondatából állt.

| (142) | Másfelől a francia hatóságok szerint ez a vélemény nem alkalmazható a La Poste-ra, mivel az pontosan a Crédit Lyonnais szanálásához nyújtott állami támogatás kezelésének biztosítása érdekében, a költségvetési törvényekről szóló, 2001. augusztus 1-jei organikus törvény előtt létrehozott, állami könyvelővel rendelkező közintézményre vonatkozik, alkalmazása pedig ellentétes az Államtanács későbbi ítélkezési gyakorlatával. |
| --- | --- |

(142)

Másfelől a francia hatóságok szerint ez a vélemény nem alkalmazható a La Poste-ra, mivel az pontosan a Crédit Lyonnais szanálásához nyújtott állami támogatás kezelésének biztosítása érdekében, a költségvetési törvényekről szóló, 2001. augusztus 1-jei organikus törvény előtt létrehozott, állami könyvelővel rendelkező közintézményre vonatkozik, alkalmazása pedig ellentétes az Államtanács későbbi ítélkezési gyakorlatával.

| (143) | A Bizottság rámutat, hogy a francia hatóságok azon értelmezése, amely szerint az Államtanács véleménye nem alkalmazható a La Poste-ra, még a véleményben foglalt feltételeknek is ellentmond. Ez utóbbiban ugyanis az Államtanács egyáltalán nem hivatkozik az intézmény feladatára. Másfelől a közintézményi jellegre hivatkozik, nem pedig az állami könyvelővel rendelkező közintézmények jellegére. A francia hatóságok egyébként nem fejtik ki, hogy ez a vélemény miért csak az állami könyvelővel rendelkező közintézményekre alkalmazandó. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság rámutat, hogy a francia hatóságok azon értelmezése, amely szerint az Államtanács véleménye nem alkalmazható a La Poste-ra, még a véleményben foglalt feltételeknek is ellentmond. Ez utóbbiban ugyanis az Államtanács egyáltalán nem hivatkozik az intézmény feladatára. Másfelől a közintézményi jellegre hivatkozik, nem pedig az állami könyvelővel rendelkező közintézmények jellegére. A francia hatóságok egyébként nem fejtik ki, hogy ez a vélemény miért csak az állami könyvelővel rendelkező közintézményekre alkalmazandó.

| (144) | Ami a francia hatóságok azon érveit illeti, amelyek szerint a vélemény azért nem alkalmazandó, mert az a költségvetésről szóló organikus törvénynél korábbi és ellentétes az Államtanács későbbi ítélkezési gyakorlatával, a Bizottság a fentiekben kifejtette, hogy a költségvetésről szóló organikus törvény nem akadályozza a La Poste javára nyújtott implicit állami garancia létezését. |
| --- | --- |

(144)

Ami a francia hatóságok azon érveit illeti, amelyek szerint a vélemény azért nem alkalmazandó, mert az a költségvetésről szóló organikus törvénynél korábbi és ellentétes az Államtanács későbbi ítélkezési gyakorlatával, a Bizottság a fentiekben kifejtette, hogy a költségvetésről szóló organikus törvény nem akadályozza a La Poste javára nyújtott implicit állami garancia létezését.

| (145) | A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy az Államtanács véleménye alkalmazandó a La Poste-ra, és hogy ez utóbbi elismeri egy szervezet állami jellegéből fakadó állami garancia létezését. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy az Államtanács véleménye alkalmazandó a La Poste-ra, és hogy ez utóbbi elismeri egy szervezet állami jellegéből fakadó állami garancia létezését.

| (146) | Másfelől „az állam számára pénzügyi következményeket keletkeztető és tartalmazó” közigazgatási vagy jogalkotási aktusból fakadó implicit garanciák létezését megerősíti a gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter 2003. július 22-i feljegyzése, amelynek tárgya: „Az állam által nyújtott implicit vagy explicit garanciára vonatkozó eszközök összesítése”. Ez a feljegyzés bebizonyítja, hogy az állami garancia nagyon eltérő jellegű jogi aktusokból fakadhat (75). |
| --- | --- |

(146)

Másfelől „az állam számára pénzügyi következményeket keletkeztető és tartalmazó” közigazgatási vagy jogalkotási aktusból fakadó implicit garanciák létezését megerősíti a gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter 2003. július 22-i feljegyzése, amelynek tárgya: „Az állam által nyújtott implicit vagy explicit garanciára vonatkozó eszközök összesítése”. Ez a feljegyzés bebizonyítja, hogy az állami garancia nagyon eltérő jellegű jogi aktusokból fakadhat (75).

| (147) | A Bizottság arra is rámutat, hogy az említett feljegyzéshez mellékletként csatolt indokolásban, pontosabban „A garanciával kapcsolatos fellebbezések terén szerzett tapasztalat és az Államtanács ítélkezési gyakorlata lehetővé tette bizonyos számú, azonosítandó implicit garanciával kapcsolatos elméleti eset finomítását” című 3. részben a francia hatóságok kimondják, hogy „Felépítésükből adódóan bizonyos jogi módozatok magukban foglalják a részvényeseik, különösen a közkereseti társaságok (sociétés en com collectif; SNC) és a vállalkozások pillanatnyi csoportosulásainak (groupements momentanés d’entreprises; GIE) felelősségét. E két utóbbi forma esetében a harmadik felek rendszeresen állami részvényest keresnek. Ugyanez vonatkozik a közintézmények létrehozására és részvénytársaságokban való bizonyos részesedésszerzésekre.” Így maguk a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy egy közintézmény létrehozása az adott intézmény hitelezői javára nyújtott implicit állami garanciával jár. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság arra is rámutat, hogy az említett feljegyzéshez mellékletként csatolt indokolásban, pontosabban „A garanciával kapcsolatos fellebbezések terén szerzett tapasztalat és az Államtanács ítélkezési gyakorlata lehetővé tette bizonyos számú, azonosítandó implicit garanciával kapcsolatos elméleti eset finomítását” című 3. részben a francia hatóságok kimondják, hogy „Felépítésükből adódóan bizonyos jogi módozatok magukban foglalják a részvényeseik, különösen a közkereseti társaságok (sociétés en com collectif; SNC) és a vállalkozások pillanatnyi csoportosulásainak (groupements momentanés d’entreprises; GIE) felelősségét. E két utóbbi forma esetében a harmadik felek rendszeresen állami részvényest keresnek. Ugyanez vonatkozik a közintézmények létrehozására és részvénytársaságokban való bizonyos részesedésszerzésekre.” Így maguk a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy egy közintézmény létrehozása az adott intézmény hitelezői javára nyújtott implicit állami garanciával jár.

b)   A La Poste hitelezőjét biztosítják követelésének visszafizetéséről

| (148) | A Bizottság ezúttal azt szándékozik megvizsgálni, hogy a La Poste hitelezője hogyan jár el követelésének kiegyenlítése érdekében abban az esetben, ha a La Poste esetlegesen pénzügyi nehézséggel küzd, és nem tudja kifizetni tartozásait. A Bizottság azt fogja meghatározni, hogy egy előzetesen meghatározott és nyilvánossá tett eljárás lezárásakor a La Poste hitelezője a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozás hitelezőjéhez hasonló helyzetben van-e. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság ezúttal azt szándékozik megvizsgálni, hogy a La Poste hitelezője hogyan jár el követelésének kiegyenlítése érdekében abban az esetben, ha a La Poste esetlegesen pénzügyi nehézséggel küzd, és nem tudja kifizetni tartozásait. A Bizottság azt fogja meghatározni, hogy egy előzetesen meghatározott és nyilvánossá tett eljárás lezárásakor a La Poste hitelezője a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozás hitelezőjéhez hasonló helyzetben van-e.

| (149) | Ez a vizsgálat a következőket fogja ismertetni:






  — | valamely magánjogi szervezet követelésének kiegyenlítését gátló hagyományos akadályok közintézmények esetében nem állnak fenn (1), |
| --- | --- | --- |

(149)

Ez a vizsgálat a következőket fogja ismertetni:

—

valamely magánjogi szervezet követelésének kiegyenlítését gátló hagyományos akadályok közintézmények esetében nem állnak fenn (1),

| — | az 1980. július 16-i törvényben megállapított bírósági határozat útján elmarasztalt közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás egyetlen esetben sem vezet a tartozás megszűnéséhez (2), |
| --- | --- |

—

az 1980. július 16-i törvényben megállapított bírósági határozat útján elmarasztalt közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás egyetlen esetben sem vezet a tartozás megszűnéséhez (2),

| — | a közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás végrehajtása során az állami felelősségvállalási rendszer egy garanciamechanizmus valamennyi jellemzőjét tartalmazza (3), |
| --- | --- |

—

a közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás végrehajtása során az állami felelősségvállalási rendszer egy garanciamechanizmus valamennyi jellemzőjét tartalmazza (3),

| — | még abban az esetben is, ha nem szerez érvényt követelése teljesítésének, a hitelező – a követelés létrejöttekor elkövetett – jogos tévedésére hivatkozva joghatásokat válthatna ki, tekintve, hogy a követelést mindig kiegyenlítik (4). |
| --- | --- |

—

még abban az esetben is, ha nem szerez érvényt követelése teljesítésének, a hitelező – a követelés létrejöttekor elkövetett – jogos tévedésére hivatkozva joghatásokat válthatna ki, tekintve, hogy a követelést mindig kiegyenlítik (4).

1.   Valamely magánjogi szervezet követelésének kiegyenlítését gátló hagyományos akadályok közintézmények esetében nem állnak fenn

| (150) | Az intézkedés leírásában ismertetetteknek megfelelően a La Poste nem tartozik a nehézséggel küzdő vállalkozások bírósági szanálására és felszámolására vonatkozó közjog hatálya alá. A La Poste hitelezője esetében tehát nem merül fel az a kockázat, hogy a követelése bírósági felszámolási eljárás megindításának tényéből fakadóan megszűnik (76), vagy hogy a közjog szerinti bírósági szanálási vagy felszámolási eljárás lezárásakor eredeti követelésének csak részleges visszafizetését éri el. |
| --- | --- |

(150)

Az intézkedés leírásában ismertetetteknek megfelelően a La Poste nem tartozik a nehézséggel küzdő vállalkozások bírósági szanálására és felszámolására vonatkozó közjog hatálya alá. A La Poste hitelezője esetében tehát nem merül fel az a kockázat, hogy a követelése bírósági felszámolási eljárás megindításának tényéből fakadóan megszűnik (76), vagy hogy a közjog szerinti bírósági szanálási vagy felszámolási eljárás lezárásakor eredeti követelésének csak részleges visszafizetését éri el.

| (151) | Másfelől – ahogyan azt a Bizottság szakértője hangsúlyozta – a La Poste jogi személyisége nem akadályozza meg a francia állam által nyújtott garancia létezését. Ha ugyanis léteznek kereskedelmi társaságok, például a részvénytársaságok (sociétés anonymes; SA) és a korlátolt felelősségű társaságok (sociétés à responsabilité limitée; SARL), amelyekben a társasági tagok nem kötelesek visszafizetni annak a struktúrának a tartozásait, amelyben részt vesznek, létezik viszont számos olyan típusú kereskedelmi tevékenységet folytató társaság vagy jogi személyek, amelyekben a magánjogi társasági tagok felelnek a létrehozott társaság tartozásaiért. Ugyanez vonatkozik a közkereseti társaságokra, a gazdasági érdekű csoportosulásokra és a polgári jogi társaságokra. A társasági tagok tartozásaira vonatkozó garanciára vonatkozóan tehát nem létezik explicit közjogi alapelv. Tehát nem állapítható meg, hogy jogszabályszöveg hiányában az alkalmazandó alapelv a tartozásokkal és a veszteségekkel szembeni garancia hiányának alapelve. A francia jogban sem a jogi személyiség által biztosított függetlenség, sem a saját vagyon létezése nem olyan kritérium, amely lehetővé tenné egy jogi személy által szerződésben vállalt tartozásokra vonatkozó garanciarendszer meghatározását. A fenti megfontolásokból arra is lehet következtetni, hogy a jogalkotót semmi sem akadályozta annak előírásában, hogy olyan közjogi személy hozhasson létre közintézményt, amely csak a hozzájárulása vagy eredeti költségvetési juttatása erejéig viselné a veszteségeket. |
| --- | --- |

(151)

Másfelől – ahogyan azt a Bizottság szakértője hangsúlyozta – a La Poste jogi személyisége nem akadályozza meg a francia állam által nyújtott garancia létezését. Ha ugyanis léteznek kereskedelmi társaságok, például a részvénytársaságok (sociétés anonymes; SA) és a korlátolt felelősségű társaságok (sociétés à responsabilité limitée; SARL), amelyekben a társasági tagok nem kötelesek visszafizetni annak a struktúrának a tartozásait, amelyben részt vesznek, létezik viszont számos olyan típusú kereskedelmi tevékenységet folytató társaság vagy jogi személyek, amelyekben a magánjogi társasági tagok felelnek a létrehozott társaság tartozásaiért. Ugyanez vonatkozik a közkereseti társaságokra, a gazdasági érdekű csoportosulásokra és a polgári jogi társaságokra. A társasági tagok tartozásaira vonatkozó garanciára vonatkozóan tehát nem létezik explicit közjogi alapelv. Tehát nem állapítható meg, hogy jogszabályszöveg hiányában az alkalmazandó alapelv a tartozásokkal és a veszteségekkel szembeni garancia hiányának alapelve. A francia jogban sem a jogi személyiség által biztosított függetlenség, sem a saját vagyon létezése nem olyan kritérium, amely lehetővé tenné egy jogi személy által szerződésben vállalt tartozásokra vonatkozó garanciarendszer meghatározását. A fenti megfontolásokból arra is lehet következtetni, hogy a jogalkotót semmi sem akadályozta annak előírásában, hogy olyan közjogi személy hozhasson létre közintézményt, amely csak a hozzájárulása vagy eredeti költségvetési juttatása erejéig viselné a veszteségeket.

| (152) | A Bizottság szakértője azzal egészítette ki az érvelést, hogy a tartozások garantálására vonatkozó (hallgatólagos) közjogi alapelv létezését kereste abban az esetben, ha a társasági tagok vagy egy struktúra tagjai nem a jogalkotó által felajánlott keretbe tartoznak, a választ pedig a polgári törvénykönyv 1871. és azt követő cikkeiben találta meg. Ezek a cikkek olyan társasági tagokra vonatkoznak, akik nem jegyezték be a társaságukat. A polgári törvénykönyv 1871-1. cikke a következő mechanizmust írja elő: „eltérő szervezetre vonatkozó rendelkezés hiányában a társasági tagok közötti jogviszonyokra – indokolt módon – a polgári jogi társaságokra alkalmazandó rendelkezések irányadóak, ha a társaság polgári jellegű, ha pedig kereskedelmi jellegű, a közkereseti társaságokra alkalmazandó rendelkezések irányadóak”. Márpedig a fentiekben ismertetésre került, hogy a polgári jogi társaságok és a közkereseti társaságok azok közé a jogi személyek közé tartoznak, amelyeknek a tagjai korlátlanul felelősek a tartozásokért. A szakértő ebből arra következtet, hogy amennyiben egy közjogi alapelvnek kell felmerülnie, az a jogi személyek tartozásainak garantálására vonatkozó alapelv. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság szakértője azzal egészítette ki az érvelést, hogy a tartozások garantálására vonatkozó (hallgatólagos) közjogi alapelv létezését kereste abban az esetben, ha a társasági tagok vagy egy struktúra tagjai nem a jogalkotó által felajánlott keretbe tartoznak, a választ pedig a polgári törvénykönyv 1871. és azt követő cikkeiben találta meg. Ezek a cikkek olyan társasági tagokra vonatkoznak, akik nem jegyezték be a társaságukat. A polgári törvénykönyv 1871-1. cikke a következő mechanizmust írja elő: „eltérő szervezetre vonatkozó rendelkezés hiányában a társasági tagok közötti jogviszonyokra – indokolt módon – a polgári jogi társaságokra alkalmazandó rendelkezések irányadóak, ha a társaság polgári jellegű, ha pedig kereskedelmi jellegű, a közkereseti társaságokra alkalmazandó rendelkezések irányadóak”. Márpedig a fentiekben ismertetésre került, hogy a polgári jogi társaságok és a közkereseti társaságok azok közé a jogi személyek közé tartoznak, amelyeknek a tagjai korlátlanul felelősek a tartozásokért. A szakértő ebből arra következtet, hogy amennyiben egy közjogi alapelvnek kell felmerülnie, az a jogi személyek tartozásainak garantálására vonatkozó alapelv.

| (153) | 2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben a francia hatóságok vitatják ezt a következtetést. Ez utóbbi egyetlen jogszabályszövegen sem alapul, mivel a polgári törvénykönyv 1871-1. cikkének hivatkozása a „társasági tagok közötti jogviszonyokra”, nem pedig harmadik felekre vonatkozik. A jogszabályszövegek tehát hiányosak, amelyekből nem lehet a garancia alapelvére következtetni anélkül, hogy ne sérülnének a francia jogban és az uniós jogban is létező védelmi jogok. |
| --- | --- |

(153)

2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben a francia hatóságok vitatják ezt a következtetést. Ez utóbbi egyetlen jogszabályszövegen sem alapul, mivel a polgári törvénykönyv 1871-1. cikkének hivatkozása a „társasági tagok közötti jogviszonyokra”, nem pedig harmadik felekre vonatkozik. A jogszabályszövegek tehát hiányosak, amelyekből nem lehet a garancia alapelvére következtetni anélkül, hogy ne sérülnének a francia jogban és az uniós jogban is létező védelmi jogok.

| (154) | A Bizottság mindazonáltal rámutat, hogy a polgári törvénykönyv 1872-1. cikke megállapítja, hogy egy be nem jegyzett társaság minden egyes tagja a saját személyes nevében köt szerződést, és kizárólag ő tartozik felelősséggel harmadik felek felé. Tehát minden társasági tag korlátlanul felelős az általa szerződésben vállalt tartozásokért. A Bizottság pusztán ebből a megfontolásból természetesen nem szándékozik levonni azt a következtetést, hogy az állam felelős a La Poste tartozásaiért, de úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által előterjesztett érv nem érvényteleníti szakértőjének azt az érvét, miszerint a lehetséges közjogi alapelv egy garanciára vonatkozó alapelv. Másfelől a Bizottság emlékeztet arra, hogy a gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter 2003. július 22-i feljegyzéséhez mellékelt indokolásban (77) a francia hatóságok maguk vonnak párhuzamot a közkereseti társaság részvényessel szembeni felelőssége és az állam közintézménnyel szembeni felelőssége között. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság mindazonáltal rámutat, hogy a polgári törvénykönyv 1872-1. cikke megállapítja, hogy egy be nem jegyzett társaság minden egyes tagja a saját személyes nevében köt szerződést, és kizárólag ő tartozik felelősséggel harmadik felek felé. Tehát minden társasági tag korlátlanul felelős az általa szerződésben vállalt tartozásokért. A Bizottság pusztán ebből a megfontolásból természetesen nem szándékozik levonni azt a következtetést, hogy az állam felelős a La Poste tartozásaiért, de úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által előterjesztett érv nem érvényteleníti szakértőjének azt az érvét, miszerint a lehetséges közjogi alapelv egy garanciára vonatkozó alapelv. Másfelől a Bizottság emlékeztet arra, hogy a gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter 2003. július 22-i feljegyzéséhez mellékelt indokolásban (77) a francia hatóságok maguk vonnak párhuzamot a közkereseti társaság részvényessel szembeni felelőssége és az állam közintézménnyel szembeni felelőssége között.

| (155) | A fentiek alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:






  — | a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőivel ellentétben nem áll fenn annak a kockázata, hogy a La Poste hitelezőinek követelése bírósági felszámolási eljárás lezárásakor teljes egészében vagy részben megszűnik (mivel a La Poste nem tartozik a nehézséggel küzdő vállalkozások bírósági szanálási és felszámolási eljárására vonatkozó közjog hatálya alá), |
| --- | --- | --- |

(155)

A fentiek alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:

—

a kereskedelmi jog hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőivel ellentétben nem áll fenn annak a kockázata, hogy a La Poste hitelezőinek követelése bírósági felszámolási eljárás lezárásakor teljes egészében vagy részben megszűnik (mivel a La Poste nem tartozik a nehézséggel küzdő vállalkozások bírósági szanálási és felszámolási eljárására vonatkozó közjog hatálya alá),

| — | a La Poste jogi személyisége nem akadályozza a La Poste javára nyújtott állami garanciát, |
| --- | --- |

—

a La Poste jogi személyisége nem akadályozza a La Poste javára nyújtott állami garanciát,

| — | az államnak a La Poste-tal szembeni felelősségének kifejezett korlátozása hiányában a La Poste hitelezői jogosan hagyatkozhatnak arra az alapelvre, amely szerint az állam viseli a La Poste tartozásait, annak ellenére, hogy a La Poste jogi személyiséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

—

az államnak a La Poste-tal szembeni felelősségének kifejezett korlátozása hiányában a La Poste hitelezői jogosan hagyatkozhatnak arra az alapelvre, amely szerint az állam viseli a La Poste tartozásait, annak ellenére, hogy a La Poste jogi személyiséggel rendelkezik.

2.   Az 1980. július 16-i törvényben megállapított bírósági határozat útján elmarasztalt közintézmények tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás egyetlen esetben sem vezet a tartozás megszűnéséhez

| (156) | A Bizottság ezúttal a bírósági határozat útján elmarasztalt közintézmények tartozásának visszafizettetésére irányuló eljárást kívánja megvizsgálni, annak meghatározása érdekében, hogy ez az eljárás a hitelező számára vezethet-e a La Poste-tal szemben támasztott követelés eredményes megszűnéséhez, a bírósági eljárások alkalmazásából származó eredményhez hasonló eredmény mellett, ahogyan azt a francia hatóságok állítják. Ezt az eljárást az e határozatnak az intézkedés leírására vonatkozó szakaszában hivatkozott, 1980. július 16-i törvény és annak különböző végrehajtási szabályai (78) állapították meg. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság ezúttal a bírósági határozat útján elmarasztalt közintézmények tartozásának visszafizettetésére irányuló eljárást kívánja megvizsgálni, annak meghatározása érdekében, hogy ez az eljárás a hitelező számára vezethet-e a La Poste-tal szemben támasztott követelés eredményes megszűnéséhez, a bírósági eljárások alkalmazásából származó eredményhez hasonló eredmény mellett, ahogyan azt a francia hatóságok állítják. Ezt az eljárást az e határozatnak az intézkedés leírására vonatkozó szakaszában hivatkozott, 1980. július 16-i törvény és annak különböző végrehajtási szabályai (78) állapították meg.

i.   Az 1980. július 16-i törvény jelentős előjogokat biztosít az állam számára: a hivatalból történő utalványozást és az elegendő forrás előteremtését

| (157) | Amint azt az intézkedés leírása ismerteti, az 1980. július 16-i törvény a következőképpen rendelkezik: „ha az önkormányzat vagy az intézmény döntéshozó szerve nem különített el vagy nem teremtett elő forrásokat, [...] erről a felügyeleti szerv gondoskodik, és – amenynyiben helyénvaló – hivatalból elvégzi az utalványozást”. Ezen túlmenően az 1981. május 12-i rendelet, amelyet ezen a ponton nem módosított a 2008-as rendelet, kimondja, hogy az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság „adott esetben elkülöníti a szükséges forrásokat, vagy más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy pedig a források növelésével”. |
| --- | --- |

(157)

Amint azt az intézkedés leírása ismerteti, az 1980. július 16-i törvény a következőképpen rendelkezik: „ha az önkormányzat vagy az intézmény döntéshozó szerve nem különített el vagy nem teremtett elő forrásokat, [...] erről a felügyeleti szerv gondoskodik, és – amenynyiben helyénvaló – hivatalból elvégzi az utalványozást”. Ezen túlmenően az 1981. május 12-i rendelet, amelyet ezen a ponton nem módosított a 2008-as rendelet, kimondja, hogy az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság „adott esetben elkülöníti a szükséges forrásokat, vagy más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy pedig a források növelésével”.

| (158) | Az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései tehát az államot jelölik meg a közintézmények tartozásainak visszafizettetése tekintetében illetékes hatóságként. Ezenkívül jelentős előjogokat biztosítanak számára: a hivatalból történő utalványozást és az elegendő forrás előteremtését. |
| --- | --- |

(158)

Az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései tehát az államot jelölik meg a közintézmények tartozásainak visszafizettetése tekintetében illetékes hatóságként. Ezenkívül jelentős előjogokat biztosítanak számára: a hivatalból történő utalványozást és az elegendő forrás előteremtését.

| (159) | A francia hatóságok cáfolják azt az elképzelést, amely szerint az említett források állami források lehetnek. Ahogyan azt a tagállam észrevételeire vonatkozó rész (79) kifejti, a francia hatóságok tulajdonképpen fenntartják, hogy az 1980. július 16-i törvény a felügyeleti hatóság számára kizárólag helyettesítési jogkört biztosít. Ezen a jogcímen a felügyeleti hatóság csak ennek a végrehajtó testületnek a hatásköreit gyakorolhatja, amelyek nem terjednek ki az állami költségvetéssel való rendelkezés lehetőségére. Ezen értelmezés alátámasztására az 1980. július 16-i törvény előkészítő munkáira, jogelméleti cikkekre, valamint az Államtanács Campoloro-üggyel kapcsolatos határozataira hivatkoznak. A francia hatóságok mindazonáltal elismerik, hogy az 1980. évi törvény elvileg nem tiltja az állam által a szóban forgó közjogi személy támogatására biztosított pénzügyi közreműködést. |
| --- | --- |

(159)

A francia hatóságok cáfolják azt az elképzelést, amely szerint az említett források állami források lehetnek. Ahogyan azt a tagállam észrevételeire vonatkozó rész (79) kifejti, a francia hatóságok tulajdonképpen fenntartják, hogy az 1980. július 16-i törvény a felügyeleti hatóság számára kizárólag helyettesítési jogkört biztosít. Ezen a jogcímen a felügyeleti hatóság csak ennek a végrehajtó testületnek a hatásköreit gyakorolhatja, amelyek nem terjednek ki az állami költségvetéssel való rendelkezés lehetőségére. Ezen értelmezés alátámasztására az 1980. július 16-i törvény előkészítő munkáira, jogelméleti cikkekre, valamint az Államtanács Campoloro-üggyel kapcsolatos határozataira hivatkoznak. A francia hatóságok mindazonáltal elismerik, hogy az 1980. évi törvény elvileg nem tiltja az állam által a szóban forgó közjogi személy támogatására biztosított pénzügyi közreműködést.

| (160) | A Bizottság elismeri, hogy a jogszabályszövegek kifejezetten nem rendelkeznek olyan kötelezettségről, hogy az államnak pénzügyi nehézség esetén rendkívüli támogatást kellene folyósítania valamely közintézménynek. Ez semmilyen tekintetben sem érvényteleníti az implicit garancia létezésének bizonyítását. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság elismeri, hogy a jogszabályszövegek kifejezetten nem rendelkeznek olyan kötelezettségről, hogy az államnak pénzügyi nehézség esetén rendkívüli támogatást kellene folyósítania valamely közintézménynek. Ez semmilyen tekintetben sem érvényteleníti az implicit garancia létezésének bizonyítását.

| (161) | A Bizottság azt is elismeri, hogy az elkülönítendő források először is az intézmény saját forrásai. Ez nem gátolja annak megállapítását, hogy az adós közintézmény tartozásai a saját források kimerülését követően csak állami pénzeszközökből egyenlíthetők ki (80). Ez a megállapítás megfelel annak a ténynek, hogy a garanciamechanizmus támogatási jellegű, abban az értelemben, hogy az adós forrásainak mobilizálására a kezes forrásainak mobilizálása előtt kerül sor. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság azt is elismeri, hogy az elkülönítendő források először is az intézmény saját forrásai. Ez nem gátolja annak megállapítását, hogy az adós közintézmény tartozásai a saját források kimerülését követően csak állami pénzeszközökből egyenlíthetők ki (80). Ez a megállapítás megfelel annak a ténynek, hogy a garanciamechanizmus támogatási jellegű, abban az értelemben, hogy az adós forrásainak mobilizálására a kezes forrásainak mobilizálása előtt kerül sor.

ii.   Az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései nem rendelkeznek a kötelezettségek megszűnésével járó felszámolási-megszüntetési eljárásról; a pénztári hiány helyzete fedezett vagy csak ideiglenes

| (162) | A Bizottság ezúttal a francia hatóságok azon értelmezését vizsgálja meg, amely szerint az 1980. július 16-i törvényben megállapított eljárás lezárásakor bizonyos hitelezők követelése esetlegesen jogorvoslati lehetőség nélkül szűnik meg (81), és hogy a helyzetük adott esetben megegyezik a bírósági eljárások hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőinek helyzetével. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság ezúttal a francia hatóságok azon értelmezését vizsgálja meg, amely szerint az 1980. július 16-i törvényben megállapított eljárás lezárásakor bizonyos hitelezők követelése esetlegesen jogorvoslati lehetőség nélkül szűnik meg (81), és hogy a helyzetük adott esetben megegyezik a bírósági eljárások hatálya alá tartozó vállalkozások hitelezőinek helyzetével.

| (163) | A Bizottság szakértője (82) rámutat, hogy az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelete annak bizonyítására törekszik, hogy előirányzatok hiánya esetén csak két feltételezés irányozható elő: vagy a felügyeleti hatóság különíti el a szükséges forrásokat, vagy halasztásra kerül a fizetés. Az eljárás egyszer sem jelzi, hogy tartós pénztári hiány esetén az lezárulna. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság szakértője (82) rámutat, hogy az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelete annak bizonyítására törekszik, hogy előirányzatok hiánya esetén csak két feltételezés irányozható elő: vagy a felügyeleti hatóság különíti el a szükséges forrásokat, vagy halasztásra kerül a fizetés. Az eljárás egyszer sem jelzi, hogy tartós pénztári hiány esetén az lezárulna.

| (164) | Az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései rendelkeznek a pénztári hiányra vonatkozó helyzetről, de azt ideiglenesnek tekintik, mint olyat, amely csak a jogszabályszövegekben kizárólagos kiútként előirányzott pótlólagos források előteremtéséig állhat fenn. Egyetlen alkalommal sem feltételezik, hogy a pótlólagos források előteremtése lehetetlen lenne, vagy azok nem lennének elegendőek. A jogszabályok arról rendelkeznek, hogy ezt a forráselőteremtési szakaszt követően az illetékes hatóság hivatalból elvégzi az utalványozást. A fent említett 1989. évi körrendelet – azáltal, hogy nyomatékosítja annak szükségszerűen ideiglenes jellegét – még pontosabb az előirányzatok hiányát illetően, mivel ebben az esetben jelezni kell a hitelezőnek a később utalványozásra kerülő, fennmaradó összeget. A Bizottság szakértője szerint „a jogszabályszövegek olvasatában a hitelezők bizonyosak lehetnek abban, hogy követelésük, ha azonnal nem is, később kiegyenlítésre kerül”. |
| --- | --- |

(164)

Az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései rendelkeznek a pénztári hiányra vonatkozó helyzetről, de azt ideiglenesnek tekintik, mint olyat, amely csak a jogszabályszövegekben kizárólagos kiútként előirányzott pótlólagos források előteremtéséig állhat fenn. Egyetlen alkalommal sem feltételezik, hogy a pótlólagos források előteremtése lehetetlen lenne, vagy azok nem lennének elegendőek. A jogszabályok arról rendelkeznek, hogy ezt a forráselőteremtési szakaszt követően az illetékes hatóság hivatalból elvégzi az utalványozást. A fent említett 1989. évi körrendelet – azáltal, hogy nyomatékosítja annak szükségszerűen ideiglenes jellegét – még pontosabb az előirányzatok hiányát illetően, mivel ebben az esetben jelezni kell a hitelezőnek a később utalványozásra kerülő, fennmaradó összeget. A Bizottság szakértője szerint „a jogszabályszövegek olvasatában a hitelezők bizonyosak lehetnek abban, hogy követelésük, ha azonnal nem is, később kiegyenlítésre kerül”.

| (165) | Ezenkívül a Bizottság szakértője joggal állapítja meg, hogy a francia jogban előírt eljárás kizárólag követelések visszafizettetésére szolgáló, felszámolási eljárást kizáró eljárás. Magánszemélyek esetében a fizetésképtelenségi helyzetet a jogszabályszövegek a felszámolás helyzetéhez kötik. Így a fizetésképtelenség kockázata fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárást indíthat (83), a bírósági felszámolást pedig kifejezetten a fizetésképtelenség következményeként ismertetik (84). Ezzel szemben általában közjogi személyek és különösen közintézmények esetében, a fizetésképtelenségi helyzetet ködösítve és a felszámolási helyzethez semmilyen tekintetben sem kapcsolva, a jogalkotó és a szabályozó hatóság hagyja, hogy a hitelezők úgy értelmezzék, hogy adott esetben egy harmadik fél, például az állam határozatlan ideig kiegyenlíti a követeléseiket. |
| --- | --- |

(165)

Ezenkívül a Bizottság szakértője joggal állapítja meg, hogy a francia jogban előírt eljárás kizárólag követelések visszafizettetésére szolgáló, felszámolási eljárást kizáró eljárás. Magánszemélyek esetében a fizetésképtelenségi helyzetet a jogszabályszövegek a felszámolás helyzetéhez kötik. Így a fizetésképtelenség kockázata fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárást indíthat (83), a bírósági felszámolást pedig kifejezetten a fizetésképtelenség következményeként ismertetik (84). Ezzel szemben általában közjogi személyek és különösen közintézmények esetében, a fizetésképtelenségi helyzetet ködösítve és a felszámolási helyzethez semmilyen tekintetben sem kapcsolva, a jogalkotó és a szabályozó hatóság hagyja, hogy a hitelezők úgy értelmezzék, hogy adott esetben egy harmadik fél, például az állam határozatlan ideig kiegyenlíti a követeléseiket.

| (166) | Végezetül a Bizottság szakértője megállapítja, hogy az eljárást megindító határozat elfogadását követően bekövetkezett 2008-as reform ellenére a francia hatóságok nem tették egyértelművé, hogy az elkülönítendő forrásoknak a közintézmény saját forrásainak kell lenniük, és nem tartalmazhatnak állami forrásokat. Egy ilyen egyértelműsítés pedig határozott jelzés lehetett volna a hitelezőkkel szemben egy olyan időpontban, amikor a Bizottság által indított eljárások kifejezetten állami garanciával hozták összefüggésbe a jogszabályszövegek hiányos megfogalmazását. Az előírt egyértelműsítés elmulasztásának ténye megerősíti, hogy a francia állam nem kívánja cáfolni, hogy maga is biztosíthatja a szükséges forrásokat. |
| --- | --- |

(166)

Végezetül a Bizottság szakértője megállapítja, hogy az eljárást megindító határozat elfogadását követően bekövetkezett 2008-as reform ellenére a francia hatóságok nem tették egyértelművé, hogy az elkülönítendő forrásoknak a közintézmény saját forrásainak kell lenniük, és nem tartalmazhatnak állami forrásokat. Egy ilyen egyértelműsítés pedig határozott jelzés lehetett volna a hitelezőkkel szemben egy olyan időpontban, amikor a Bizottság által indított eljárások kifejezetten állami garanciával hozták összefüggésbe a jogszabályszövegek hiányos megfogalmazását. Az előírt egyértelműsítés elmulasztásának ténye megerősíti, hogy a francia állam nem kívánja cáfolni, hogy maga is biztosíthatja a szükséges forrásokat.

| (167) | A francia hatóságok 2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben fenntartják, hogy a Bizottság szakértőjének azon állítása, amely szerint „a jogszabályszövegek olvasatában a hitelezők bizonyosak lehetnek abban, hogy követelésük, ha azonnal nem is, később kiegyenlítésre kerül”, a jogszabályszövegek téves olvasatán alapul, amelyek – azonkívül, hogy alapvető szabályozási szintű jogszabályszövegekről (körrendeletekről) van szó – egyáltalán nem állapítják meg állami források közintézményi forrásokkal való esetleges helyettesítését. Semmi sem tiltja olyan, szüneteltetett közintézmények megjelenését, amelyeknek a hitelezői nem tudnak érvényt szerezni tartozásaik kiegyenlítésének. A francia hatóságok megítélése szerint másfelől elképzelhető, hogy a közintézmények nem egyenlítik ki követelésüket, sőt ennek ellenére sem kerülnek automatikusan újra fizetésképtelenségi helyzetbe. |
| --- | --- |

(167)

A francia hatóságok 2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben fenntartják, hogy a Bizottság szakértőjének azon állítása, amely szerint „a jogszabályszövegek olvasatában a hitelezők bizonyosak lehetnek abban, hogy követelésük, ha azonnal nem is, később kiegyenlítésre kerül”, a jogszabályszövegek téves olvasatán alapul, amelyek – azonkívül, hogy alapvető szabályozási szintű jogszabályszövegekről (körrendeletekről) van szó – egyáltalán nem állapítják meg állami források közintézményi forrásokkal való esetleges helyettesítését. Semmi sem tiltja olyan, szüneteltetett közintézmények megjelenését, amelyeknek a hitelezői nem tudnak érvényt szerezni tartozásaik kiegyenlítésének. A francia hatóságok megítélése szerint másfelől elképzelhető, hogy a közintézmények nem egyenlítik ki követelésüket, sőt ennek ellenére sem kerülnek automatikusan újra fizetésképtelenségi helyzetbe.

| (168) | A Bizottság ezúttal azt vizsgálja meg, hogy törvényesen lehetséges-e, hogy egy jogerős bírósági határozattal pénzösszeg fizetésére ítélt közintézményt szüneteltessenek, a követelés kiegyenlítésére pedig soha ne kerüljön sor, ahogyan azt a francia hatóságok fenntartják. Az 1980. július 16-i törvénynek és végrehajtási szabályainak rendelkezései kötelezőek az államra nézve. A hitelező számára legkevésbé kedvező forgatókönyvben e jogszabályszövegek arra kötelezik az államot, hogy közölje a hitelezővel a később utalványozásra kerülő fennmaradó összeget. Feltételezve, hogy ezt egyáltalán nem követi visszafizetés, a hitelező számára mindig adott lesz az a lehetőség, hogy az állam vállaljon felelősséget (ezt a pontot e határozat 3. szakasza fejti ki). E feltételek mellett egy szüneteltetésre vonatkozó elméleti feltételezés mindenestre nem eredményezi a tartozás megszűnését. A francia hatóságok egyébként egyetlen konkrét példát sem szolgáltattak ennek a helyzetnek a bekövetkezésére. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság ezúttal azt vizsgálja meg, hogy törvényesen lehetséges-e, hogy egy jogerős bírósági határozattal pénzösszeg fizetésére ítélt közintézményt szüneteltessenek, a követelés kiegyenlítésére pedig soha ne kerüljön sor, ahogyan azt a francia hatóságok fenntartják. Az 1980. július 16-i törvénynek és végrehajtási szabályainak rendelkezései kötelezőek az államra nézve. A hitelező számára legkevésbé kedvező forgatókönyvben e jogszabályszövegek arra kötelezik az államot, hogy közölje a hitelezővel a később utalványozásra kerülő fennmaradó összeget. Feltételezve, hogy ezt egyáltalán nem követi visszafizetés, a hitelező számára mindig adott lesz az a lehetőség, hogy az állam vállaljon felelősséget (ezt a pontot e határozat 3. szakasza fejti ki). E feltételek mellett egy szüneteltetésre vonatkozó elméleti feltételezés mindenestre nem eredményezi a tartozás megszűnését. A francia hatóságok egyébként egyetlen konkrét példát sem szolgáltattak ennek a helyzetnek a bekövetkezésére.

| (169) | E tényezők alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:






  — | az 1980. július 16-i törvény és végrehajtási szabályai által meghatározott egyedi eljárás a követelések visszafizettetésére irányuló, a felszámolási eljárást kizáró eljárás; alkalmazásának végén a követelés nem szűnik meg, míg a felszámolási eljárás lezárásakor az eszközhiány miatt korlátozó intézkedés nélkül kihirdetett, eljárást lezáró ítélet a hitelezők számára megtiltja az eljárás újrafelvételét, |
| --- | --- | --- |

(169)

E tényezők alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:

—

az 1980. július 16-i törvény és végrehajtási szabályai által meghatározott egyedi eljárás a követelések visszafizettetésére irányuló, a felszámolási eljárást kizáró eljárás; alkalmazásának végén a követelés nem szűnik meg, míg a felszámolási eljárás lezárásakor az eszközhiány miatt korlátozó intézkedés nélkül kihirdetett, eljárást lezáró ítélet a hitelezők számára megtiltja az eljárás újrafelvételét,

| — | az 1980. július 16-i törvény és végrehajtási jogszabályai – azáltal, hogy rendelkeznek az utalványozás időbeli halasztásáról, és egyszer sem irányozzák elő a fizetésképtelenségi helyzetet – hagyják, hogy a hitelezők azt feltételezzék, hogy léteznek vagy mindig is létezni fognak a közjogi személlyel szemben fennálló követelésük rendezéséhez szükséges források, |
| --- | --- |

—

az 1980. július 16-i törvény és végrehajtási jogszabályai – azáltal, hogy rendelkeznek az utalványozás időbeli halasztásáról, és egyszer sem irányozzák elő a fizetésképtelenségi helyzetet – hagyják, hogy a hitelezők azt feltételezzék, hogy léteznek vagy mindig is létezni fognak a közjogi személlyel szemben fennálló követelésük rendezéséhez szükséges források,

| — | ebből vagy az következik, hogy a pénztári hiány helyzetét adott esetben az állam fedezi, vagy az, hogy az csak ideiglenes. Ezzel szemben semmiféle felszámolási eljárás sem írja elő harmadik fél számára azt a lehetőséget, hogy felelőssé válhat a fizetésképtelen személy tartozásaiért, kivéve természetesen, ha kezesről vagy korlátlan felelősségű társaságról van szó. |
| --- | --- |

—

ebből vagy az következik, hogy a pénztári hiány helyzetét adott esetben az állam fedezi, vagy az, hogy az csak ideiglenes. Ezzel szemben semmiféle felszámolási eljárás sem írja elő harmadik fél számára azt a lehetőséget, hogy felelőssé válhat a fizetésképtelen személy tartozásaiért, kivéve természetesen, ha kezesről vagy korlátlan felelősségű társaságról van szó.

iii.   Az állam által annak lehetővé tétele érdekében nyújtott rendkívüli támogatás, hogy a közintézmény eleget tehessen a kötelezettségeinek, előirányozható, és azt bizonyos jogszabályok ténylegesen előirányozzák

| (170) | Ebben a tekintetben a Bizottság szakértője a következőkre mutatott rá: |
| --- | --- |

(170)

Ebben a tekintetben a Bizottság szakértője a következőkre mutatott rá:

(α)   [...] (41)

| (171) | Anélkül, hogy ez a bizonyítás szükséges lenne annak megállapításához, hogy a La Poste jogállásából fakadó garancia állami támogatásnak minősül, a Bizottság megállapítja, hogy a La Poste – likviditási hiány esetén mobilizálható – saját forrásai korlátozottak. A francia jogalkotó ugyanis nagyon szigorú kereteket állapít meg a javak átruházására (85) és az egyetemes postai szolgáltatás díjtételeire (86) is. A pótlólagos saját források tartozások kiegyenlítése érdekében történő mobilizálásának nehézsége pénztári hiány esetén fokozza az állami beavatkozás szükségességét. Először is a közlekedőedények mechanizmusa szerint a javak átruházásával történő forrásmobilizálás lehetetlensége növeli a többi garanciamechanizmus (előlegek, állami felelősség keresése stb.) igénybevételének gyakoriságát. Másodszor egy, a javak védelmére vonatkozó rendszer jogalkotó általi kihirdetése a La Poste esetleges nemfizetése esetén precedenst teremthet az állam objektív felelősségét érintő peres ügyekhez (87). |
| --- | --- |

(171)

Anélkül, hogy ez a bizonyítás szükséges lenne annak megállapításához, hogy a La Poste jogállásából fakadó garancia állami támogatásnak minősül, a Bizottság megállapítja, hogy a La Poste – likviditási hiány esetén mobilizálható – saját forrásai korlátozottak. A francia jogalkotó ugyanis nagyon szigorú kereteket állapít meg a javak átruházására (85) és az egyetemes postai szolgáltatás díjtételeire (86) is. A pótlólagos saját források tartozások kiegyenlítése érdekében történő mobilizálásának nehézsége pénztári hiány esetén fokozza az állami beavatkozás szükségességét. Először is a közlekedőedények mechanizmusa szerint a javak átruházásával történő forrásmobilizálás lehetetlensége növeli a többi garanciamechanizmus (előlegek, állami felelősség keresése stb.) igénybevételének gyakoriságát. Másodszor egy, a javak védelmére vonatkozó rendszer jogalkotó általi kihirdetése a La Poste esetleges nemfizetése esetén precedenst teremthet az állam objektív felelősségét érintő peres ügyekhez (87).

| (172) | 2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben a francia hatóságok vitatják, hogy a La Poste számára „lehetetlen” a saját források mobilizálása:






  — | ami a javak átruházását illeti, az állam saját mérlegelési jogkörében szabadon értékelheti, hogy adott javakat „elengedhetetlennek” ítél-e a közszolgáltatás teljesítéséhez vagy sem; ezenkívül még abban az esetben is, ha ellenzi az ilyen átruházást, az egyáltalán nem jár azzal, hogy garanciamechanizmusokkal kell ellentételezést nyújtania; végezetül az állam ténylegesen sohasem ellenezte a javaknak az 1990. július 2-i törvény 23. cikkén alapuló átruházását, amely cikk egyébként elavulttá vált azt követően, hogy a La Poste 2005-ben gyakorlatilag teljes ingatlanvagyonát (ideértve a postahivatalokat is) egy olyan leányvállalatba vitte át, amelyre nem vonatkozik ez az előzetes engedélyezési rendszer, |
| --- | --- | --- |

(172)

2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben a francia hatóságok vitatják, hogy a La Poste számára „lehetetlen” a saját források mobilizálása:

—

ami a javak átruházását illeti, az állam saját mérlegelési jogkörében szabadon értékelheti, hogy adott javakat „elengedhetetlennek” ítél-e a közszolgáltatás teljesítéséhez vagy sem; ezenkívül még abban az esetben is, ha ellenzi az ilyen átruházást, az egyáltalán nem jár azzal, hogy garanciamechanizmusokkal kell ellentételezést nyújtania; végezetül az állam ténylegesen sohasem ellenezte a javaknak az 1990. július 2-i törvény 23. cikkén alapuló átruházását, amely cikk egyébként elavulttá vált azt követően, hogy a La Poste 2005-ben gyakorlatilag teljes ingatlanvagyonát (ideértve a postahivatalokat is) egy olyan leányvállalatba vitte át, amelyre nem vonatkozik ez az előzetes engedélyezési rendszer,

| — | ami az egyetemes postai szolgáltatási díjak emelését illeti, a francia hatóságok jelzik, hogy az ARCEP nem rögzíti a díjakat, hanem csak a La Poste szabályozott tevékenységeire állapít meg árplafont, amely alatt a La Poste díjai szabadon alakulnak (a bélyeg árának kivételével, amelyet a postaügyi miniszter rendelete állapít meg az árplafon betartása mellett); egyébként feltehető, hogy az ARCEP nehezen utasítana vissza egy olyan díjemelést, amely elengedhetetlen a jogalany és az általa biztosított közszolgáltatási feladatok fennmaradásához; végezetül ez az árplafon csak a szabályozott szektorra vonatkozik, amely a La Poste csoport működési eredményének kevesebb mint felét adja. |
| --- | --- |

—

ami az egyetemes postai szolgáltatási díjak emelését illeti, a francia hatóságok jelzik, hogy az ARCEP nem rögzíti a díjakat, hanem csak a La Poste szabályozott tevékenységeire állapít meg árplafont, amely alatt a La Poste díjai szabadon alakulnak (a bélyeg árának kivételével, amelyet a postaügyi miniszter rendelete állapít meg az árplafon betartása mellett); egyébként feltehető, hogy az ARCEP nehezen utasítana vissza egy olyan díjemelést, amely elengedhetetlen a jogalany és az általa biztosított közszolgáltatási feladatok fennmaradásához; végezetül ez az árplafon csak a szabályozott szektorra vonatkozik, amely a La Poste csoport működési eredményének kevesebb mint felét adja.

| (173) | A Bizottság tudomásul veszi a francia hatóságok tájékoztatását, és két észrevételt tesz:






  — | a francia hatóságok fenntartják, hogy még ha az állam ellenez is egy átruházást, az egyáltalán nem járna garanciával. Mindazonáltal (bár vitatják, hogy a La Poste-nak ebből előnye származna) elismerték, hogy az állam képviselője számára kötelező a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtása során (88), amelynek hatására az állam objektív felelősséget vállalhatna a közteherviselési egyenlőség felbomlásáért, ahogyan az alábbiakban bizonyításra kerül (89), |
| --- | --- | --- |

(173)

A Bizottság tudomásul veszi a francia hatóságok tájékoztatását, és két észrevételt tesz:

—

a francia hatóságok fenntartják, hogy még ha az állam ellenez is egy átruházást, az egyáltalán nem járna garanciával. Mindazonáltal (bár vitatják, hogy a La Poste-nak ebből előnye származna) elismerték, hogy az állam képviselője számára kötelező a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtása során (88), amelynek hatására az állam objektív felelősséget vállalhatna a közteherviselési egyenlőség felbomlásáért, ahogyan az alábbiakban bizonyításra kerül (89),

| — | amennyiben a La Poste hitelezője nem fordulhat a La Poste csoport másik társaságához követelésének visszafizettetése érdekében, indokolt megvizsgálni, hogy a La Poste – nem pedig a La Poste csoport – forgalmában mekkora a szabályozott szektor és a fenntartott szektor részesedése. Tekintettel a franciaországi szabályozás hatályára (90), egyértelmű, hogy a szabályozott tevékenységek a La Poste közintézmény tevékenységeinek túlnyomó részét képviselik. A La Poste tevékenységei nagy részének díjszabása tehát egy árplafonnak van alárendelve; ráadásul a fenntartott szolgáltatások díjait miniszteri rendelet állapítja meg. |
| --- | --- |

—

amennyiben a La Poste hitelezője nem fordulhat a La Poste csoport másik társaságához követelésének visszafizettetése érdekében, indokolt megvizsgálni, hogy a La Poste – nem pedig a La Poste csoport – forgalmában mekkora a szabályozott szektor és a fenntartott szektor részesedése. Tekintettel a franciaországi szabályozás hatályára (90), egyértelmű, hogy a szabályozott tevékenységek a La Poste közintézmény tevékenységeinek túlnyomó részét képviselik. A La Poste tevékenységei nagy részének díjszabása tehát egy árplafonnak van alárendelve; ráadásul a fenntartott szolgáltatások díjait miniszteri rendelet állapítja meg.

(β)   Az állami költségvetés bizonyos feladatait és programjait fel lehetne használni ahhoz, hogy segítséget nyújtsanak egy közintézmény tartozásainak visszafizetéséhez

| (174) | A Bizottság szakértője által feltárt programok a következők:






  — | 823. számú program: „Az államtól elkülönülő, és közszolgáltatásokat kezelő szervezeteknek nyújtott előlegek” („Avances à des organismes distincts de l’Etat et gérant des services publics”), amelynek célja, hogy „lehetővé tegye az állam számára, hogy előlegeket nyújtson az államtól elkülönülő, közszolgáltatásokat kezelő különböző szervezeteknek” (91). „Ezen előlegeknek az a végső célja, hogy sürgősségi helyzetekre reagáljanak, akár az állami fellépés folyamatosságának biztosításáról, akár adott intézkedés gyorsított végrehajtásáról van szó. Engedélyezik olyan, előre nem látott pénztári szükséglet ideiglenes fedezését is, amelyet később egy tartós eszköznek kell állandó jelleggel biztosítania. Ekkor lehetővé teszik a banki vagy piaci finanszírozás elkerülését, és ezzel egyidejűleg az állami hatóságok tartozása fokozott elaprózódásának vagy kamatterheik megnövekedésének megakadályozását”. |
| --- | --- | --- |

(174)

A Bizottság szakértője által feltárt programok a következők:

—

823. számú program: „Az államtól elkülönülő, és közszolgáltatásokat kezelő szervezeteknek nyújtott előlegek” („Avances à des organismes distincts de l’Etat et gérant des services publics”), amelynek célja, hogy „lehetővé tegye az állam számára, hogy előlegeket nyújtson az államtól elkülönülő, közszolgáltatásokat kezelő különböző szervezeteknek” (91). „Ezen előlegeknek az a végső célja, hogy sürgősségi helyzetekre reagáljanak, akár az állami fellépés folyamatosságának biztosításáról, akár adott intézkedés gyorsított végrehajtásáról van szó. Engedélyezik olyan, előre nem látott pénztári szükséglet ideiglenes fedezését is, amelyet később egy tartós eszköznek kell állandó jelleggel biztosítania. Ekkor lehetővé teszik a banki vagy piaci finanszírozás elkerülését, és ezzel egyidejűleg az állami hatóságok tartozása fokozott elaprózódásának vagy kamatterheik megnövekedésének megakadályozását”.

| — | „Az állam pénzügyi hozzájárulásai” („Participations financières de l’Etat”) elnevezésű feladaton belül két program szerepel, címük a következő: „Az állam pénzügyi hozzájárulásait érintő tőkeműveletek” („Opérations en capital intéressant les participations financières de l’Etat”; 731. számú program), illetve „Az állam és az állami közintézmények tartozásainak felszámolása” („Désendettement de l’Etat et d’établissements publics de l’Etat”; 732. számú program). E programon belül az 1. számú intézkedés „a tőkeemeléseket, a sajáttőke-hozzájárulásokat, a részvényesi előlegeket és a hasonló kölcsönöket” vázolja fel. |
| --- | --- |

—

„Az állam pénzügyi hozzájárulásai” („Participations financières de l’Etat”) elnevezésű feladaton belül két program szerepel, címük a következő: „Az állam pénzügyi hozzájárulásait érintő tőkeműveletek” („Opérations en capital intéressant les participations financières de l’Etat”; 731. számú program), illetve „Az állam és az állami közintézmények tartozásainak felszámolása” („Désendettement de l’Etat et d’établissements publics de l’Etat”; 732. számú program). E programon belül az 1. számú intézkedés „a tőkeemeléseket, a sajáttőke-hozzájárulásokat, a részvényesi előlegeket és a hasonló kölcsönöket” vázolja fel.

| (175) | Az ezen előlegekre szánt pénzeszközök jelentősek. A 731. számú program jogcímén konkrétan 85 millió EUR tartalékot irányoznak elő. A 732. számú program 1. számú intézkedésének kifizetési előirányzatai 660 millió EUR-t tesznek ki. A 823. számú program kifizetési előirányzatai 50 millió EUR-t tesznek ki. |
| --- | --- |

(175)

Az ezen előlegekre szánt pénzeszközök jelentősek. A 731. számú program jogcímén konkrétan 85 millió EUR tartalékot irányoznak elő. A 732. számú program 1. számú intézkedésének kifizetési előirányzatai 660 millió EUR-t tesznek ki. A 823. számú program kifizetési előirányzatai 50 millió EUR-t tesznek ki.

| (176) | A La Poste pénzügyi nehézségei esetén az állam igénybe vehetné ezeket a programokat a La Poste megsegítéséhez. Tulajdonképpen egyetlen jogszabályszöveg sem korlátozza a gazdasági tevékenységet folytató és a versenyszektorban tevékenykedő ipari és kereskedelmi jellegű körintézményeknek szánt előlegek odaítélésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

(176)

A La Poste pénzügyi nehézségei esetén az állam igénybe vehetné ezeket a programokat a La Poste megsegítéséhez. Tulajdonképpen egyetlen jogszabályszöveg sem korlátozza a gazdasági tevékenységet folytató és a versenyszektorban tevékenykedő ipari és kereskedelmi jellegű körintézményeknek szánt előlegek odaítélésének lehetőségeit.

| (177) | A francia hatóságok 2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben leszögezik, hogy soha nem vitatták azt, hogy a közintézmények részesülhetnek – végső soron explicit – állami előlegekben, ez azonban a közintézmények számára nem jár az állami költségvetés lehívására vonatkozó joggal; ahogyan azt a Bizottság szakértője jelezte, a részvényesi előlegek rendszere az állam valamennyi pénzügyi hozzájárulásából részesedhet, azok jogi formájától függetlenül, ami tehát kizárja a csak az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre vonatkozó bármely következtetés levonását; ezenkívül és a Bizottság szakértője által fenntartottakkal ellentétben, ezek az előlegek teljes mértékben figyelembe veszik a közösségi megszorításokat, attól fogva, hogy azok egy körültekintő befektetői logikába illeszkednek. |
| --- | --- |

(177)

A francia hatóságok 2009. október 27-én továbbított feljegyzésükben leszögezik, hogy soha nem vitatták azt, hogy a közintézmények részesülhetnek – végső soron explicit – állami előlegekben, ez azonban a közintézmények számára nem jár az állami költségvetés lehívására vonatkozó joggal; ahogyan azt a Bizottság szakértője jelezte, a részvényesi előlegek rendszere az állam valamennyi pénzügyi hozzájárulásából részesedhet, azok jogi formájától függetlenül, ami tehát kizárja a csak az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményekre vonatkozó bármely következtetés levonását; ezenkívül és a Bizottság szakértője által fenntartottakkal ellentétben, ezek az előlegek teljes mértékben figyelembe veszik a közösségi megszorításokat, attól fogva, hogy azok egy körültekintő befektetői logikába illeszkednek.

| (178) | A Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:






  — | a francia jogszabályok engedélyezik az állam számára, sőt arra ösztönzik az államot, hogy a pénztári hiány eseteiben hagyja jóvá a közintézményeknek – lehetőleg klasszikus banki kölcsönök formájában – nyújtott költségvetési juttatásokat; az e forrásokhoz való hozzáférés egyáltalán nem függ az állami támogatásokról szóló szabályok előzetes betartásától; ezek a költségvetési juttatások képezhetik az 1980. július 16-i törvény által említett „pótlólagos forrásokat”, |
| --- | --- | --- |

(178)

A Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:

—

a francia jogszabályok engedélyezik az állam számára, sőt arra ösztönzik az államot, hogy a pénztári hiány eseteiben hagyja jóvá a közintézményeknek – lehetőleg klasszikus banki kölcsönök formájában – nyújtott költségvetési juttatásokat; az e forrásokhoz való hozzáférés egyáltalán nem függ az állami támogatásokról szóló szabályok előzetes betartásától; ezek a költségvetési juttatások képezhetik az 1980. július 16-i törvény által említett „pótlólagos forrásokat”,

| — | ezeket a jogszabályokat ismerik a hitelezők, akik tehát megalapozottan vélik úgy, hogy a felügyeleti hatóság megtalálhatja a követelésük rendezéséhez szükséges forrásokat, |
| --- | --- |

—

ezeket a jogszabályokat ismerik a hitelezők, akik tehát megalapozottan vélik úgy, hogy a felügyeleti hatóság megtalálhatja a követelésük rendezéséhez szükséges forrásokat,

| — | a La Poste mindazonáltal nem rendelkezik e források lehívására vonatkozó joggal. |
| --- | --- |

—

a La Poste mindazonáltal nem rendelkezik e források lehívására vonatkozó joggal.

| (179) | Tekintettel arra, hogy






  — | az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései nem rendelkeznek a jogok és kötelezettségek megszűnésével járó felszámolási-megszüntetési eljárásról, |
| --- | --- | --- |

(179)

Tekintettel arra, hogy

—

az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései nem rendelkeznek a jogok és kötelezettségek megszűnésével járó felszámolási-megszüntetési eljárásról,

| — | az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései egyetlen alkalommal sem irányozzák elő, hogy a források nem különíthetők el, |
| --- | --- |

—

az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései egyetlen alkalommal sem irányozzák elő, hogy a források nem különíthetők el,

| — | a költségvetési dokumentumok rámutatnak, hogy sürgős pénztári szükséglet esetén az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények lehetnek rendkívüli előlegek kedvezményezettjei, |
| --- | --- |

—

a költségvetési dokumentumok rámutatnak, hogy sürgős pénztári szükséglet esetén az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények lehetnek rendkívüli előlegek kedvezményezettjei,

a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak a feltételezésnek a valószínűsége, amely szerint a hitelező nem tud érvényt szerezni követelése kiegyenlítésének az 1980. július 16-i törvény eljárásainak alkalmazásával, csekély.

| (180) | A Bizottság azonban nem állapította meg, hogy a közintézmények közvetlenül hozzáférnek az államkincstári számlákhoz, ha „közvetlen hozzáférés” alatt valamely ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény azon lehetősége értendő, hogy saját maga hozza meg azt a döntést, hogy az állam tulajdonát képező, és a rendelkezésére bocsátott pénzeszközöket használ fel – anélkül, hogy az állam beavatkozása szükséges lenne. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság azonban nem állapította meg, hogy a közintézmények közvetlenül hozzáférnek az államkincstári számlákhoz, ha „közvetlen hozzáférés” alatt valamely ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény azon lehetősége értendő, hogy saját maga hozza meg azt a döntést, hogy az állam tulajdonát képező, és a rendelkezésére bocsátott pénzeszközöket használ fel – anélkül, hogy az állam beavatkozása szükséges lenne.

iv.   A francia hatóságok által az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének egyértelművé tételére tett javaslat nem elégséges

| (181) | A Bizottság érintőlegesen hangsúlyozza, hogy a francia hatóságok nem módosították az e szakaszban elemzésre kerülő 1980. július 16-i törvényt. Következésképpen a La Poste javára nyújtott garancia létezésének a Bizottság általi vizsgálata szükségképpen a pozitív jogon kell, hogy alapuljon, nem pedig a francia hatóságok – jogérvénnyel soha fel nem ruházott és bármely garancia kizárását célzó – javaslatainak megfelelőségén. Ebből az következik, hogy a Bizottság ebben a szakaszban foglalt elemzésének alapvetően az a célja, hogy teljes körűen ismertesse a Bizottság előtt lefolytatott eljárást. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság érintőlegesen hangsúlyozza, hogy a francia hatóságok nem módosították az e szakaszban elemzésre kerülő 1980. július 16-i törvényt. Következésképpen a La Poste javára nyújtott garancia létezésének a Bizottság általi vizsgálata szükségképpen a pozitív jogon kell, hogy alapuljon, nem pedig a francia hatóságok – jogérvénnyel soha fel nem ruházott és bármely garancia kizárását célzó – javaslatainak megfelelőségén. Ebből az következik, hogy a Bizottság ebben a szakaszban foglalt elemzésének alapvetően az a célja, hogy teljes körűen ismertesse a Bizottság előtt lefolytatott eljárást.

| (182) | Annak megállapítása érdekében, hogy a felügyeleti hatóság által elkülönített források kizárólag az önkormányzat vagy az intézmény forrásaiból származhatnak-e, a francia hatóságok a következőképpen tettek javaslatot az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének módosítására: „Amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti az önkormányzat vagy az intézmény költségvetésén belüli szükséges forrásokat, vagy más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy a források növelésével” (a módosítások aláhúzva szerepelnek). |
| --- | --- |

(182)

Annak megállapítása érdekében, hogy a felügyeleti hatóság által elkülönített források kizárólag az önkormányzat vagy az intézmény forrásaiból származhatnak-e, a francia hatóságok a következőképpen tettek javaslatot az 1980. július 16-i törvény végrehajtási rendeletének módosítására: „Amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti az önkormányzat vagy az intézmény költségvetésén belüli szükséges forrásokat, vagy más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy a források növelésével” (a módosítások aláhúzva szerepelnek).

| (183) | Mindazonáltal a Bizottság – az eljárást megindító határozat (58) preambulumbekezdésében foglaltakhoz hasonlóan – rámutat arra, hogy a jogszabályszövegek a francia hatóságok javaslata szerinti, jelenlegi módosított változatukban sem zárják ki, hogy a források elkülönítésére sor kerülhet a források – állami támogatással vagy állami források juttatásával lehetővé tett – megnövelésének köszönhetően. |
| --- | --- |

(183)

Mindazonáltal a Bizottság – az eljárást megindító határozat (58) preambulumbekezdésében foglaltakhoz hasonlóan – rámutat arra, hogy a jogszabályszövegek a francia hatóságok javaslata szerinti, jelenlegi módosított változatukban sem zárják ki, hogy a források elkülönítésére sor kerülhet a források – állami támogatással vagy állami források juttatásával lehetővé tett – megnövelésének köszönhetően.

| (184) | A Bizottság ezúttal a hitelező számára fennmaradó jogorvoslati lehetőségeket vizsgálja meg azon csekély valószínűségű feltevés mellett, hogy az 1980. július 16-i törvény által megállapított eljárás nem tenné lehetővé a hitelező kifizetését. A Bizottság többek között az állami felelősségvállalási rendszert vizsgálja meg annak meghatározása érdekében, hogy az garanciamechanizmus jellemzőit mutatja-e. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság ezúttal a hitelező számára fennmaradó jogorvoslati lehetőségeket vizsgálja meg azon csekély valószínűségű feltevés mellett, hogy az 1980. július 16-i törvény által megállapított eljárás nem tenné lehetővé a hitelező kifizetését. A Bizottság többek között az állami felelősségvállalási rendszert vizsgálja meg annak meghatározása érdekében, hogy az garanciamechanizmus jellemzőit mutatja-e.

3.   Az állami felelősségvállalási rendszer a közintézmények tartozásainak visszafizettetését célzó eljárás végrehajtása tekintetében garanciamechanizmus jellemzőit mutatja

| (185) | A francia hatóságok szerint az állam elvileg nem vállalhat felelősséget, akár vétkességen alapuló, akár objektív felelősségről van szó (92). A francia hatóságok mindazonáltal elismerik, hogy abban az esetben, ha létezik a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelmény, és ha ez a követelmény az állam képviselőjére nézve kötelező az 1980. július 16-i törvény által megállapított eljárás végrehajtása során, a bíró elrendelheti a hitelező kártérítését. Mindazonáltal ebben az esetben a kártérítésnek nem lenne más joghatása, mint az, hogy a hitelezőt visszajuttatja abba a helyzetbe, amelyben a közjog szerint lett volna; a hitelező tehát nem részesülne semmiféle előnyben. |
| --- | --- |

(185)

A francia hatóságok szerint az állam elvileg nem vállalhat felelősséget, akár vétkességen alapuló, akár objektív felelősségről van szó (92). A francia hatóságok mindazonáltal elismerik, hogy abban az esetben, ha létezik a közszolgáltatás folyamatosságára vonatkozó követelmény, és ha ez a követelmény az állam képviselőjére nézve kötelező az 1980. július 16-i törvény által megállapított eljárás végrehajtása során, a bíró elrendelheti a hitelező kártérítését. Mindazonáltal ebben az esetben a kártérítésnek nem lenne más joghatása, mint az, hogy a hitelezőt visszajuttatja abba a helyzetbe, amelyben a közjog szerint lett volna; a hitelező tehát nem részesülne semmiféle előnyben.

| (186) | A Bizottság mindazonáltal rámutat arra, hogy a közjogban a hitelezők – mindenesetre a kötelezvénnyel nem rendelkező hitelezők – elvileg nem szerzik vissza összes tartozásukat. Ezenkívül a felszámolás alatt álló vállalkozás tartozásait nem harmadik fél fizeti ki, mint ebben az esetben. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság mindazonáltal rámutat arra, hogy a közjogban a hitelezők – mindenesetre a kötelezvénnyel nem rendelkező hitelezők – elvileg nem szerzik vissza összes tartozásukat. Ezenkívül a felszámolás alatt álló vállalkozás tartozásait nem harmadik fél fizeti ki, mint ebben az esetben.

| (187) | A francia hatóságok fenntartják azt is, hogy mindenesetre a hitelezők számára a felelősségvállalás révén adódó kártérítési lehetőségek nem sorolhatók garanciaformához. |
| --- | --- |

(187)

A francia hatóságok fenntartják azt is, hogy mindenesetre a hitelezők számára a felelősségvállalás révén adódó kártérítési lehetőségek nem sorolhatók garanciaformához.

| (188) | A Bizottság mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az állam (vétkességen alapuló vagy objektív) felelősségvállalása – ahogyan azt be fogja bizonyítani – az 1980. július 16-i törvényben említett közjogi személyek tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás végrehajtása során a közösségi jog alkalmazásában garanciamechanizmussal egyenértékű, mivel olyan módon biztosítja a hitelezőket a követelésük kifizetéséről, hogy a La Poste nemfizetése esetén a tagállamot kötelezi annak visszafizetésére. Ezen túlmenően az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) a Campoloro-ügyben alkotott ítélkezési gyakorlata automatikus garancia létrehozása irányába halad. A francia hatóságok – bár eljárási szabadsággal rendelkeztek – nem korlátozták ezeket a felelősségvállalási vagy garanciamechanizmusokat. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az állam (vétkességen alapuló vagy objektív) felelősségvállalása – ahogyan azt be fogja bizonyítani – az 1980. július 16-i törvényben említett közjogi személyek tartozásainak visszafizettetésére irányuló eljárás végrehajtása során a közösségi jog alkalmazásában garanciamechanizmussal egyenértékű, mivel olyan módon biztosítja a hitelezőket a követelésük kifizetéséről, hogy a La Poste nemfizetése esetén a tagállamot kötelezi annak visszafizetésére. Ezen túlmenően az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) a Campoloro-ügyben alkotott ítélkezési gyakorlata automatikus garancia létrehozása irányába halad. A francia hatóságok – bár eljárási szabadsággal rendelkeztek – nem korlátozták ezeket a felelősségvállalási vagy garanciamechanizmusokat.

i.   A korábbi ítélkezési gyakorlat: a Campoloro-üggyel létrehozott rendszer sajátosságának megnyilvánulása

| (189) | Ahogyan arra a Bizottság szakértője rámutat, amenynyiben valamely, az 1980. július 16-i törvény hatálya alá tartozó közjogi személy hitelezője az e jogszabály által előírt előjogok tényéből adódóan az állam felelősségét keresi, a (fent vizsgált) Campoloro-ügy előtt a közigazgatási bíró két kárt különböztetett meg. Egyrészt a hitelező kárt szenvedett abból a tényből adódóan, hogy követelésének kiegyenlítése elmaradt; e kár forrása kizárólag az adós fizetésképtelenségi helyzete volt. Másrészt a hitelező elszenvedhetett az állam előjogainak végrehajtása terén felmerülő mulasztásoktól (késedelem, rosszhiszeműség, az eljárások megindításának elutasítása, az eljárások részleges megindítása stb.) tényétől eltérő kárt. E második kár értékelése nem a tartozás összegének visszatartásával történt, hanem inkább a törvényben előírt előjogok érvényesíttetése terén felmerülő késedelem vagy elutasítás költségének becslésével. Ezt a reakciót fogadta el a lyoni közigazgatási fellebbviteli bíróság a Campoloro-ügyben (93). |
| --- | --- |

(189)

Ahogyan arra a Bizottság szakértője rámutat, amenynyiben valamely, az 1980. július 16-i törvény hatálya alá tartozó közjogi személy hitelezője az e jogszabály által előírt előjogok tényéből adódóan az állam felelősségét keresi, a (fent vizsgált) Campoloro-ügy előtt a közigazgatási bíró két kárt különböztetett meg. Egyrészt a hitelező kárt szenvedett abból a tényből adódóan, hogy követelésének kiegyenlítése elmaradt; e kár forrása kizárólag az adós fizetésképtelenségi helyzete volt. Másrészt a hitelező elszenvedhetett az állam előjogainak végrehajtása terén felmerülő mulasztásoktól (késedelem, rosszhiszeműség, az eljárások megindításának elutasítása, az eljárások részleges megindítása stb.) tényétől eltérő kárt. E második kár értékelése nem a tartozás összegének visszatartásával történt, hanem inkább a törvényben előírt előjogok érvényesíttetése terén felmerülő késedelem vagy elutasítás költségének becslésével. Ezt a reakciót fogadta el a lyoni közigazgatási fellebbviteli bíróság a Campoloro-ügyben (93).

ii.   Az Államtanács által a Campoloro-ügyben 2005-ben kihirdetett ítélet

| (190) | A Bizottság szakértője szerint az Államtanács által a Campoloro-ügyben kihirdetett ítélet egy első fordulópontot jelez, amennyiben az abban előirányzott egyik feltétel nem tisztán felelősségi ügy, hanem garanciamechanizmusként működik. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság szakértője szerint az Államtanács által a Campoloro-ügyben kihirdetett ítélet egy első fordulópontot jelez, amennyiben az abban előirányzott egyik feltétel nem tisztán felelősségi ügy, hanem garanciamechanizmusként működik.

| (191) | Először is emlékeztetni kell az Államtanács peres ügyekkel foglalkozó részlege által a 271898. sz., Société fermière de Campoloro ügyben 2005. november 18-én hozott ítélet elvi jelentőségű preambulumbekezdésére:
  „tekintettel arra, hogy ezekkel a rendelkezésekkel a jogalkotónak az volt a szándéka, hogy – abban az esetben, ha egy területi önkormányzat elmulasztotta egy jogerős bírósági határozat végrehajtásának biztosítását, és az erre vonatkozó felszólítást követően – felhatalmazást adjon az állam képviselőjének arra, hogy ezen önkormányzat szerveinek helyébe lépjen a szóban forgó bírósági határozat teljes körű végrehajtását lehetővé tevő források elkülönítése vagy előteremtése érdekében; tekintettel arra, hogy e célból a bíró felügyelete mellett jogosult arra, hogy – az önkormányzat helyzetére és az általános érdekű követelményekre való tekintettel – meghozza a szükséges intézkedéseket; tekintettel arra, hogy e számos intézkedés között szerepel az önkormányzat tulajdonát képező javak eladásának lehetősége, attól kezdődően, hogy azok nem elengedhetetlenek az önkormányzatra bízott közszolgáltatások megfelelő működéséhez; tekintettel arra, hogy amennyiben a prefektus tartózkodik a törvény által ráruházott előjogok érvényesítésétől vagy elmulasztja ezt, az önkormányzat hitelezője jogosult az állam ellen fellépni, a felügyeleti jogkör gyakorlása során elkövetett súlyos vétkesség esetén; tekintettel arra, hogy ezenkívül abban az esetben, ha az önkormányzat helyzetére – különösen eszközhiányára – való tekintettel vagy általános érdekű követelmények miatt a prefektus törvényesen utasíthatta el bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében, a területi önkormányzat hitelezője számára ebből származó kárért – ha az jellegét tekintve rendellenes és különleges – az állami hatóság felelősséget vállalhat”. |
| --- | --- |

(191)

Először is emlékeztetni kell az Államtanács peres ügyekkel foglalkozó részlege által a 271898. sz., Société fermière de Campoloro ügyben 2005. november 18-én hozott ítélet elvi jelentőségű preambulumbekezdésére:

„tekintettel arra, hogy ezekkel a rendelkezésekkel a jogalkotónak az volt a szándéka, hogy – abban az esetben, ha egy területi önkormányzat elmulasztotta egy jogerős bírósági határozat végrehajtásának biztosítását, és az erre vonatkozó felszólítást követően – felhatalmazást adjon az állam képviselőjének arra, hogy ezen önkormányzat szerveinek helyébe lépjen a szóban forgó bírósági határozat teljes körű végrehajtását lehetővé tevő források elkülönítése vagy előteremtése érdekében; tekintettel arra, hogy e célból a bíró felügyelete mellett jogosult arra, hogy – az önkormányzat helyzetére és az általános érdekű követelményekre való tekintettel – meghozza a szükséges intézkedéseket; tekintettel arra, hogy e számos intézkedés között szerepel az önkormányzat tulajdonát képező javak eladásának lehetősége, attól kezdődően, hogy azok nem elengedhetetlenek az önkormányzatra bízott közszolgáltatások megfelelő működéséhez; tekintettel arra, hogy amennyiben a prefektus tartózkodik a törvény által ráruházott előjogok érvényesítésétől vagy elmulasztja ezt, az önkormányzat hitelezője jogosult az állam ellen fellépni, a felügyeleti jogkör gyakorlása során elkövetett súlyos vétkesség esetén; tekintettel arra, hogy ezenkívül abban az esetben, ha az önkormányzat helyzetére – különösen eszközhiányára – való tekintettel vagy általános érdekű követelmények miatt a prefektus törvényesen utasíthatta el bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében, a területi önkormányzat hitelezője számára ebből származó kárért – ha az jellegét tekintve rendellenes és különleges – az állami hatóság felelősséget vállalhat”.

| (192) | Az Államtanács így egy kétirányú mechanizmust vezet be. |
| --- | --- |

(192)

Az Államtanács így egy kétirányú mechanizmust vezet be.

| (193) | Először is megszervez egy olyan állami felelősségvállalási rendszert, amely kizárólag az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései által létrehozott előjogok alkalmazásának hiányosságán alapul. Súlyos vétkességen alapuló felelősségvállalási rendszerről van szó. Egy súlyos vétkesség melletti döntés azzal a szándékkal indokolható meg, hogy az adós önkormányzat tartozása ne háruljon automatikusan az államra. Egy körültekintő jogmagyarázó szerint (94)„ha a prefektus pótlólagos források elkülönítésére irányuló intézkedéseket hoz, de ezek az intézkedések a település tartozásának nagyságrendjére való tekintettel elégtelennek bizonyulnak, valószínű, hogy a bíró úgy fogja megítélni, hogy nem követtek el súlyos vétkességet”. Itt a súlyos vétkességen alapuló felelősség „klasszikus”, és az adós szervezet fizetésképtelensége esetén felmerülő garanciamechanizmustól eltérően működik, mivel nem enyhítheti pusztán csak a fizetésképtelenségi helyzetet. |
| --- | --- |

(193)

Először is megszervez egy olyan állami felelősségvállalási rendszert, amely kizárólag az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései által létrehozott előjogok alkalmazásának hiányosságán alapul. Súlyos vétkességen alapuló felelősségvállalási rendszerről van szó. Egy súlyos vétkesség melletti döntés azzal a szándékkal indokolható meg, hogy az adós önkormányzat tartozása ne háruljon automatikusan az államra. Egy körültekintő jogmagyarázó szerint (94)„ha a prefektus pótlólagos források elkülönítésére irányuló intézkedéseket hoz, de ezek az intézkedések a település tartozásának nagyságrendjére való tekintettel elégtelennek bizonyulnak, valószínű, hogy a bíró úgy fogja megítélni, hogy nem követtek el súlyos vétkességet”. Itt a súlyos vétkességen alapuló felelősség „klasszikus”, és az adós szervezet fizetésképtelensége esetén felmerülő garanciamechanizmustól eltérően működik, mivel nem enyhítheti pusztán csak a fizetésképtelenségi helyzetet.

| (194) | Másodszor az ítélet két esetben ír elő objektív felelősségvállalást. |
| --- | --- |

(194)

Másodszor az ítélet két esetben ír elő objektív felelősségvállalást.

| (195) | Az első esetben „általános érdekű követelmények miatt a prefektus törvényesen utasíthatta el bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében”. Itt a hatóság tartózkodásának klasszikus esete merül fel, amelyet egy általános érdekű indok igazol, felelősségét pedig a közteherviselési egyenlőség felbomlása miatt vállalja. Az adós elméletileg nem fizetésképtelen, az állam azonban úgy dönt, hogy egy általános érdekű indok miatt nem meríti ki lehetséges forrásait. Ez a helyzet nem utal garanciamechanizmusra, hiszen a hitelező számára a kár egy állami döntésből, nem pedig az adós fizetésképességi helyzetéből fakad. A következmények azonban megegyeznek egy garanciamechanizmus következményeivel. |
| --- | --- |

(195)

Az első esetben „általános érdekű követelmények miatt a prefektus törvényesen utasíthatta el bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében”. Itt a hatóság tartózkodásának klasszikus esete merül fel, amelyet egy általános érdekű indok igazol, felelősségét pedig a közteherviselési egyenlőség felbomlása miatt vállalja. Az adós elméletileg nem fizetésképtelen, az állam azonban úgy dönt, hogy egy általános érdekű indok miatt nem meríti ki lehetséges forrásait. Ez a helyzet nem utal garanciamechanizmusra, hiszen a hitelező számára a kár egy állami döntésből, nem pedig az adós fizetésképességi helyzetéből fakad. A következmények azonban megegyeznek egy garanciamechanizmus következményeivel.

| (196) | Ezzel szemben az objektív felelősség második esete fokozottabban közelít a garanciamechanizmushoz. Az Államtanács úgy ítéli meg, hogy „abban az esetben, ha az önkormányzat helyzetére [...] való tekintettel, a prefektus általános érdekű követelmények miatt törvényesen utasíthatta el bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében, a területi önkormányzat hitelezője számára ebből származó kárért – ha az jellegét tekintve rendellenes és különleges – az állami hatóság felelősséget vállalhat”. Megállapítják, hogy a felelősséget kiváltó tény kizárólag az adós önkormányzat pénzügyi helyzete. Az objektív felelősségvállalási rendszer enyhíti a hitelezőre háruló bizonyítási terhet, mivel annak egyszerűen csak a kiváltó tényt, az oksági kapcsolatot és a kárt kell bebizonyítania. |
| --- | --- |

(196)

Ezzel szemben az objektív felelősség második esete fokozottabban közelít a garanciamechanizmushoz. Az Államtanács úgy ítéli meg, hogy „abban az esetben, ha az önkormányzat helyzetére [...] való tekintettel, a prefektus általános érdekű követelmények miatt törvényesen utasíthatta el bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében, a területi önkormányzat hitelezője számára ebből származó kárért – ha az jellegét tekintve rendellenes és különleges – az állami hatóság felelősséget vállalhat”. Megállapítják, hogy a felelősséget kiváltó tény kizárólag az adós önkormányzat pénzügyi helyzete. Az objektív felelősségvállalási rendszer enyhíti a hitelezőre háruló bizonyítási terhet, mivel annak egyszerűen csak a kiváltó tényt, az oksági kapcsolatot és a kárt kell bebizonyítania.

| (197) | Még mindig a Bizottság szakértője szerint két hasonlóság figyelhető meg e felelősségvállalási rendszer és egy garanciamechanizmus között. Először is a kiváltó tény objektíven nem tulajdonítható az államnak, mivel az adós szervezet helyzetéről van szó: ez a felelősségi helyzet ugyanazon a tényen alapul, mint a garanciamechanizmus, azaz az adós fizetésképtelenségén. Másodszor úgy tűnik, hogy az a kár, amelyre az Államtanács hivatkozik – bármely más utalás hiányában – éppen a tartozás kiegyenlítésének hiánya, amely tény a garanciát is kiváltja. |
| --- | --- |

(197)

Még mindig a Bizottság szakértője szerint két hasonlóság figyelhető meg e felelősségvállalási rendszer és egy garanciamechanizmus között. Először is a kiváltó tény objektíven nem tulajdonítható az államnak, mivel az adós szervezet helyzetéről van szó: ez a felelősségi helyzet ugyanazon a tényen alapul, mint a garanciamechanizmus, azaz az adós fizetésképtelenségén. Másodszor úgy tűnik, hogy az a kár, amelyre az Államtanács hivatkozik – bármely más utalás hiányában – éppen a tartozás kiegyenlítésének hiánya, amely tény a garanciát is kiváltja.

| (198) | Az Államtanács kétségkívül a rendellenes és különleges károkra korlátozza az állam felelősségvállalását. A Bizottság szakértője szerint, mivel rendellenes kárról van szó, kizárásos alapon lehet érvelni. Egyik esetben a tartozás csekély jelentőségű, és jogosan feltételezhető, hogy egy nemzeti közintézményt (különösen a La Poste-ot) nem fog fizetésképtelenségi helyzetbe hozni. A másik esetben nagyon jelentős a tartozás, és abból a kár rendellenessége fog következni. A kár különlegessége esetén feltételezhető, hogy a jelentős tartozással rendelkező közintézmények hitelezői nincsenek sokan. Ennélfogva az államtanácsi ítélettel elrendelt korlátozás valójában nem az, amennyiben feltételezhető, hogy csak a jelentős összegű követelések helyzete, az a helyzet lesz valóban érintett, amelynek esetében mindig rendellenesen súlyos kár merül fel. |
| --- | --- |

(198)

Az Államtanács kétségkívül a rendellenes és különleges károkra korlátozza az állam felelősségvállalását. A Bizottság szakértője szerint, mivel rendellenes kárról van szó, kizárásos alapon lehet érvelni. Egyik esetben a tartozás csekély jelentőségű, és jogosan feltételezhető, hogy egy nemzeti közintézményt (különösen a La Poste-ot) nem fog fizetésképtelenségi helyzetbe hozni. A másik esetben nagyon jelentős a tartozás, és abból a kár rendellenessége fog következni. A kár különlegessége esetén feltételezhető, hogy a jelentős tartozással rendelkező közintézmények hitelezői nincsenek sokan. Ennélfogva az államtanácsi ítélettel elrendelt korlátozás valójában nem az, amennyiben feltételezhető, hogy csak a jelentős összegű követelések helyzete, az a helyzet lesz valóban érintett, amelynek esetében mindig rendellenesen súlyos kár merül fel.

| (199) | A legkörültekintőbb jogelmélet egyébként ezt az értelmezést vette figyelembe. Így P. Bon (fent említett) magyarázata szerint „e feltevés mellett, amely valószínűleg megfelel a jelen esetnek – tekintettel a bíró által a települési önkormányzat számára megítélt összeg és ez utóbbi forrásainak csekély mértéke közötti szembetűnő aránytalanságra – a prefektus bizonyos értelemben zsákutcában van, amennyiben kétséges, hogy el tud-e különíteni elegendő forrást ahhoz, hogy a települési önkormányzat kiegyenlíthesse tartozását. A méltányosság kétségkívül azt diktálja, hogy a két felperes társaság annyi év után kártérítésben részesüljön”, „az államot az említett tapasztalatlanság [a települési önkormányzat tapasztalatlansága] káros következményeinek köteles biztosítójává teszi”. A Bizottság szakértője szerint a megfelelő kifejezés nem „biztosító”, hanem inkább „köteles kezes”. |
| --- | --- |

(199)

A legkörültekintőbb jogelmélet egyébként ezt az értelmezést vette figyelembe. Így P. Bon (fent említett) magyarázata szerint „e feltevés mellett, amely valószínűleg megfelel a jelen esetnek – tekintettel a bíró által a települési önkormányzat számára megítélt összeg és ez utóbbi forrásainak csekély mértéke közötti szembetűnő aránytalanságra – a prefektus bizonyos értelemben zsákutcában van, amennyiben kétséges, hogy el tud-e különíteni elegendő forrást ahhoz, hogy a települési önkormányzat kiegyenlíthesse tartozását. A méltányosság kétségkívül azt diktálja, hogy a két felperes társaság annyi év után kártérítésben részesüljön”, „az államot az említett tapasztalatlanság [a települési önkormányzat tapasztalatlansága] káros következményeinek köteles biztosítójává teszi”. A Bizottság szakértője szerint a megfelelő kifejezés nem „biztosító”, hanem inkább „köteles kezes”.

| (200) | A Société fermière de Campoloro ügyben hozott ítélethez fűzött magyarázatukban (95) C. Landais és F. Lenica – az ítélet értelmezése idején az Államtanács dokumentációs szolgálatának vezetői – ennek a második feltételezésnek az egyediségét emelik ki, továbbá elutasítják annak olyan értelmezését, hogy az az államra ruházza a területi önkormányzatok adósságterheit. A Bizottság szakértője azonban hangsúlyozza, hogy amennyiben az értelmezés vitatott, az azt jelenti, hogy ezt figyelembe kell venni az ítélet értelmezésekor. A magyarázat vége egyébként sokatmondó: a jogmagyarázók kölcsönt vagy rendkívüli támogatást fontolgatnak. Ennélfogva megjegyzendő, hogy azok, akik e felelősségvállalási rendszert nem tekintik garanciamechanizmusnak, végül a garanciamechanizmusok más elemeire (támogatás) hivatkoznak. |
| --- | --- |

(200)

A Société fermière de Campoloro ügyben hozott ítélethez fűzött magyarázatukban (95) C. Landais és F. Lenica – az ítélet értelmezése idején az Államtanács dokumentációs szolgálatának vezetői – ennek a második feltételezésnek az egyediségét emelik ki, továbbá elutasítják annak olyan értelmezését, hogy az az államra ruházza a területi önkormányzatok adósságterheit. A Bizottság szakértője azonban hangsúlyozza, hogy amennyiben az értelmezés vitatott, az azt jelenti, hogy ezt figyelembe kell venni az ítélet értelmezésekor. A magyarázat vége egyébként sokatmondó: a jogmagyarázók kölcsönt vagy rendkívüli támogatást fontolgatnak. Ennélfogva megjegyzendő, hogy azok, akik e felelősségvállalási rendszert nem tekintik garanciamechanizmusnak, végül a garanciamechanizmusok más elemeire (támogatás) hivatkoznak.

| (201) | A Bizottság szakértője kizárja Labetoulle közigazgatási jog szerinti objektív felelősségről szóló, a francia kormány észrevételeiben idézett cikkében (96) megfogalmazott értékelést is. Ez a szerző megállapítja, hogy az Államtanács a Campoloro-ügyben úgy ítélkezik, hogy a prefektus jogszerű határozata értelmében „az állam” csak „felelősséget vállalhat”. Ebből arra a következtetésre jut, hogy egyáltalán nincs automatizmus. A Bizottság szakértője nem támogatja ezt az értelmezést. Az Államtanács ugyanis úgy ítéli meg, hogy a prefektus határozata értelmében az állam akkor vállalhat felelősséget, „ha az [a kár] jellegét tekintve rendellenes és különleges”. A bizonytalanság nem valamiféle felelősség létezésének és megállapításának elvét terheli, ha az alkotóelemei együttesen fennállnak, hanem bizonyos sajátosságokat mutató kár felmerülését. Amint azonban kimutatásra került, ha a kár különleges és rendellenes, semmi sem akadályozza meg a felelősség felmerülését. Ennélfogva a garancia minden sajátosságát tartalmazó felelősségvállalás elvének szintjén igenis létezik automatizmus. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság szakértője kizárja Labetoulle közigazgatási jog szerinti objektív felelősségről szóló, a francia kormány észrevételeiben idézett cikkében (96) megfogalmazott értékelést is. Ez a szerző megállapítja, hogy az Államtanács a Campoloro-ügyben úgy ítélkezik, hogy a prefektus jogszerű határozata értelmében „az állam” csak „felelősséget vállalhat”. Ebből arra a következtetésre jut, hogy egyáltalán nincs automatizmus. A Bizottság szakértője nem támogatja ezt az értelmezést. Az Államtanács ugyanis úgy ítéli meg, hogy a prefektus határozata értelmében az állam akkor vállalhat felelősséget, „ha az [a kár] jellegét tekintve rendellenes és különleges”. A bizonytalanság nem valamiféle felelősség létezésének és megállapításának elvét terheli, ha az alkotóelemei együttesen fennállnak, hanem bizonyos sajátosságokat mutató kár felmerülését. Amint azonban kimutatásra került, ha a kár különleges és rendellenes, semmi sem akadályozza meg a felelősség felmerülését. Ennélfogva a garancia minden sajátosságát tartalmazó felelősségvállalás elvének szintjén igenis létezik automatizmus.

| (202) | Végezetül a Bizottság szakértője rámutat, hogy a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat magyarázói közül senki sem számol azzal, hogy a követelés kifizetetlen maradhat. |
| --- | --- |

(202)

Végezetül a Bizottság szakértője rámutat, hogy a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat magyarázói közül senki sem számol azzal, hogy a követelés kifizetetlen maradhat.

| (203) | A Bizottság szakértője azt a következtetést vonja le, hogy a Campoloro-ügyben hozott, fent említett államtanácsi ítélet egy garanciamechanizmus sajátosságait mutató állami felelősségvállalási rendszert vezetett be. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság szakértője azt a következtetést vonja le, hogy a Campoloro-ügyben hozott, fent említett államtanácsi ítélet egy garanciamechanizmus sajátosságait mutató állami felelősségvállalási rendszert vezetett be.

iii.   A Campoloro-ügynek az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) általi rendezése

| (204) | Az EJEB a Société de gestion du port de Campoloro és Société fermière de Campoloro kontra Franciaország ügyben 2006. december 6-án hozott ítéletben (97) olyan módon rendezte a Campoloro-ügyet, hogy Santa-Maria-Poggio települési önkormányzata által a felperes társaságoknak fizetendő tartozásokat teljes egészében az államra hárította. Az ügy azt bizonyítja, hogy a francia állam felelősségvállalása ebben az esetben az állami hatóságok kötelezettségeire nyújtott implicit garanciaként működik, és semmiféle kár feltételéhez nem kapcsolódik. |
| --- | --- |

(204)

Az EJEB a Société de gestion du port de Campoloro és Société fermière de Campoloro kontra Franciaország ügyben 2006. december 6-án hozott ítéletben (97) olyan módon rendezte a Campoloro-ügyet, hogy Santa-Maria-Poggio települési önkormányzata által a felperes társaságoknak fizetendő tartozásokat teljes egészében az államra hárította. Az ügy azt bizonyítja, hogy a francia állam felelősségvállalása ebben az esetben az állami hatóságok kötelezettségeire nyújtott implicit garanciaként működik, és semmiféle kár feltételéhez nem kapcsolódik.

| (205) | A Bíróság előtt a francia hatóságok egyrészt az államnak tulajdonítható kiváltó tény hiányára, másrészt pedig a jogi személyiséggel rendelkező állami hatóságokkal szembeni állami garancia hiányára próbáltak hagyatkozni. Az ítélet olvasatában „[a francia kormány] úgy ítéli meg, hogy csak azok az objektív okok késleltették az ítéletek teljes körű végrehajtását, amelyek kizárólag ahhoz kapcsolódtak, hogy a települési önkormányzat gyakorlatilag nem tudta elkülöníteni a kellő mennyiségű forrást”; „A kormány ennélfogva fenntartja, hogy a kihirdetett ítéletek végrehajtásának elmulasztása nem a nemzeti hatóságok, az állam vagy a települési önkormányzat szándékos tartózkodásának következménye. Az előirányzatok hiánya nem ürügy, hanem az adós jogi személy fizetésképtelenségének betudható realitás”; „A tartozás visszafizetésének elmulasztása kizárólag a települési önkormányzat pénzügyi nehézségeinek következménye, és úgy tűnik, hogy ezek a körülmények jellegüket tekintve nem olyanok, hogy az önkormányzat kikerülhetné kötelezettségeit, és hogy adósságterhét az államra háríthatná (Államtanács, Batz sur Mer települési önkormányzata, 1970. szeptember 25.). A belső jogban semmilyen jogalapja nincs annak, hogy az állam a települési önkormányzat helyett kártérítéseket egyenlítsen ki. Ez a helyettesítés a továbbiakban nem alapulhat az egyezmény 6. cikkének (1) bekezdésén, amennyiben egy ilyen megoldás ellentétes lenne magával a jogi személyiség fogalmával, amely függetlenséget, külön vagyont feltételez.” Noha a francia kormány pontosan a felelősségvállalási rendszer és a garanciamechanizmus közötti, fent kimutatott különbségek érvényesítését kísérelte meg, a Bíróság végül ezeket az érveket nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(205)

A Bíróság előtt a francia hatóságok egyrészt az államnak tulajdonítható kiváltó tény hiányára, másrészt pedig a jogi személyiséggel rendelkező állami hatóságokkal szembeni állami garancia hiányára próbáltak hagyatkozni. Az ítélet olvasatában „[a francia kormány] úgy ítéli meg, hogy csak azok az objektív okok késleltették az ítéletek teljes körű végrehajtását, amelyek kizárólag ahhoz kapcsolódtak, hogy a települési önkormányzat gyakorlatilag nem tudta elkülöníteni a kellő mennyiségű forrást”; „A kormány ennélfogva fenntartja, hogy a kihirdetett ítéletek végrehajtásának elmulasztása nem a nemzeti hatóságok, az állam vagy a települési önkormányzat szándékos tartózkodásának következménye. Az előirányzatok hiánya nem ürügy, hanem az adós jogi személy fizetésképtelenségének betudható realitás”; „A tartozás visszafizetésének elmulasztása kizárólag a települési önkormányzat pénzügyi nehézségeinek következménye, és úgy tűnik, hogy ezek a körülmények jellegüket tekintve nem olyanok, hogy az önkormányzat kikerülhetné kötelezettségeit, és hogy adósságterhét az államra háríthatná (Államtanács, Batz sur Mer települési önkormányzata, 1970. szeptember 25.). A belső jogban semmilyen jogalapja nincs annak, hogy az állam a települési önkormányzat helyett kártérítéseket egyenlítsen ki. Ez a helyettesítés a továbbiakban nem alapulhat az egyezmény 6. cikkének (1) bekezdésén, amennyiben egy ilyen megoldás ellentétes lenne magával a jogi személyiség fogalmával, amely függetlenséget, külön vagyont feltételez.” Noha a francia kormány pontosan a felelősségvállalási rendszer és a garanciamechanizmus közötti, fent kimutatott különbségek érvényesítését kísérelte meg, a Bíróság végül ezeket az érveket nem vette figyelembe.

| (206) | A bizonyítás kiegészítése érdekében indokolt bemutatni a felperesek érveit is, amelyeket viszont figyelembe vett a Bíróság:
  „Ilyen módon a belső jog nem ír elő semmiféle enyhítő eszközt a települési önkormányzat fizetésképtelenségi helyzetének kezelésére”; „Az állam nem mentesülhet a bírósági határozatok végrehajtására vonatkozó kötelezettsége alól a helyi önkormányzatok előirányzat-hiányára vagy önállóságára hivatkozva, amelyet a mai napig nem tudott garantálni, hiszen a települési önkormányzat nem tudja kiegyenlíteni tartozásait. A felperesek következésképpen az államot hibáztatják, amiért nem tudott olyan pozitív intézkedéseket elfogadni, amelyek lehetővé tették volna a települési önkormányzat számára a rá háruló hozzájárulási kötelezettség végrehajtását”. „A felperesek megállapítják, hogy az Államtanács a 2005. november 18-án hozott ítéletében kimondta, hogy a jogalkotónak az volt a szándéka, hogy – amennyiben valamely területi önkormányzat elmulasztja egy bírósági határozat végrehajtásának biztosítását – felhatalmazza az állam képviselőjét arra, hogy az adott önkormányzat szerveinek helyébe lépjen az említett bírósági határozat teljes körű végrehajtását lehetővé tevő források elkülönítése vagy előteremtése érdekében. A felperesek a francia állam ezen mulasztásaira alapozva kérik a 6. cikk (1) bekezdése megsértésének és az abból következő kártérítésnek a megállapítását; ez egyáltalán nem ellentétes sem a jogi személyiség fogalmával, sem a függetlenség és a külön vagyon fogalmával”. |
| --- | --- |

(206)

A bizonyítás kiegészítése érdekében indokolt bemutatni a felperesek érveit is, amelyeket viszont figyelembe vett a Bíróság:

„Ilyen módon a belső jog nem ír elő semmiféle enyhítő eszközt a települési önkormányzat fizetésképtelenségi helyzetének kezelésére”; „Az állam nem mentesülhet a bírósági határozatok végrehajtására vonatkozó kötelezettsége alól a helyi önkormányzatok előirányzat-hiányára vagy önállóságára hivatkozva, amelyet a mai napig nem tudott garantálni, hiszen a települési önkormányzat nem tudja kiegyenlíteni tartozásait. A felperesek következésképpen az államot hibáztatják, amiért nem tudott olyan pozitív intézkedéseket elfogadni, amelyek lehetővé tették volna a települési önkormányzat számára a rá háruló hozzájárulási kötelezettség végrehajtását”. „A felperesek megállapítják, hogy az Államtanács a 2005. november 18-án hozott ítéletében kimondta, hogy a jogalkotónak az volt a szándéka, hogy – amennyiben valamely területi önkormányzat elmulasztja egy bírósági határozat végrehajtásának biztosítását – felhatalmazza az állam képviselőjét arra, hogy az adott önkormányzat szerveinek helyébe lépjen az említett bírósági határozat teljes körű végrehajtását lehetővé tevő források elkülönítése vagy előteremtése érdekében. A felperesek a francia állam ezen mulasztásaira alapozva kérik a 6. cikk (1) bekezdése megsértésének és az abból következő kártérítésnek a megállapítását; ez egyáltalán nem ellentétes sem a jogi személyiség fogalmával, sem a függetlenség és a külön vagyon fogalmával”.

| (207) | A Bíróság végül az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. cikke (1) bekezdésének megsértését állapította meg, mégpedig a következő indokkal: „Ezeket az ítéleteket tehát indokolt végrehajtani, a Bíróság ugyanis emlékeztet arra, hogy egy állami hatóság nem hozhatja fel ürügyként a forráshiányt bírósági határozaton alapuló tartozás kiegyenlítésének elmulasztására (a fent hivatkozott Bourdov-ítélet 30. pontja).” |
| --- | --- |

(207)

A Bíróság végül az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. cikke (1) bekezdésének megsértését állapította meg, mégpedig a következő indokkal: „Ezeket az ítéleteket tehát indokolt végrehajtani, a Bíróság ugyanis emlékeztet arra, hogy egy állami hatóság nem hozhatja fel ürügyként a forráshiányt bírósági határozaton alapuló tartozás kiegyenlítésének elmulasztására (a fent hivatkozott Bourdov-ítélet 30. pontja).”

| (208) | A Bíróság az Emberi Jogok Európai Egyezménye 1. sz. jegyzőkönyve 1. cikkének megsértését is megállapította: „Az, hogy az érdekelt felek számára lehetetlennek bizonyult ezen ítéletek végrehajtatása, a tulajdonjogukba való beavatkozást jelenti, ami az 1. sz. jegyzőkönyv 1. cikke első mondatának hatálya alá tartozik. A kormány semmiféle indokolást nem adott erre a beavatkozásra, és a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a forráshiány nem igazolhat egy ilyen mulasztást (ugyanott)”. „A Bíróság összességében úgy ítéli meg, hogy a felperes társaságok különleges és túlzott terhet viseltek és viselnek továbbra is azon összegek folyósítása elmulasztásának tényéből kifolyólag, amelyekből részesülniük kellett volna a fent hivatkozott, 1992. július 10-i ítéletek alkalmazásában. Ennélfogva az 1. sz. jegyzőkönyv 1. cikke sérült.” Végezetül a Bíróság az államra hárította az adós települési önkormányzatok összes tartozását: „A fentiekre való tekintettel a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az alperes állam köteles biztosítani, hogy ezen ítélet kihirdetésének napjáig a felperesek vagy adott esetben jogutódaik részére – kamatokkal együtt – kifizetésre kerüljenek azok a követelések, amelyeknek a bastiai közigazgatási bíróság 1992. július 12-i ítéletei óta a kedvezményezettjei (ugyanott).” |
| --- | --- |

(208)

A Bíróság az Emberi Jogok Európai Egyezménye 1. sz. jegyzőkönyve 1. cikkének megsértését is megállapította: „Az, hogy az érdekelt felek számára lehetetlennek bizonyult ezen ítéletek végrehajtatása, a tulajdonjogukba való beavatkozást jelenti, ami az 1. sz. jegyzőkönyv 1. cikke első mondatának hatálya alá tartozik. A kormány semmiféle indokolást nem adott erre a beavatkozásra, és a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a forráshiány nem igazolhat egy ilyen mulasztást (ugyanott)”. „A Bíróság összességében úgy ítéli meg, hogy a felperes társaságok különleges és túlzott terhet viseltek és viselnek továbbra is azon összegek folyósítása elmulasztásának tényéből kifolyólag, amelyekből részesülniük kellett volna a fent hivatkozott, 1992. július 10-i ítéletek alkalmazásában. Ennélfogva az 1. sz. jegyzőkönyv 1. cikke sérült.” Végezetül a Bíróság az államra hárította az adós települési önkormányzatok összes tartozását: „A fentiekre való tekintettel a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az alperes állam köteles biztosítani, hogy ezen ítélet kihirdetésének napjáig a felperesek vagy adott esetben jogutódaik részére – kamatokkal együtt – kifizetésre kerüljenek azok a követelések, amelyeknek a bastiai közigazgatási bíróság 1992. július 12-i ítéletei óta a kedvezményezettjei (ugyanott).”

| (209) | A Bizottság szakértője ebből az ítélkezési gyakorlatból azt a következtetést vonja le, hogy az államnak fedeznie kell az állami hatóságok tartozásait. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság szakértője ebből az ítélkezési gyakorlatból azt a következtetést vonja le, hogy az államnak fedeznie kell az állami hatóságok tartozásait.

| (210) | A Bizottság szerint mindebből három fontos tényező következik:






  — | a felelősség implicit garanciaként működik. Egyrészt a francia államot az összes tartozás kifizetésére ítélik, és egyáltalán nem különítették el, hogy mi tartozhatott az adós önkormányzat fizetésképtelenségi helyzetéhez és mi az államnak tulajdonítható esetleges mulasztásokhoz. Érdemes kiemelni a szóhasználatot, hiszen a Bíróság nem az állam esetleges felelősségét említi, hanem úgy ítéli meg, hogy az állam köteles „biztosítani” a kifizetést. Ez a kifejezés inkább a garanciából, mint a felelősségből fakad. Ráadásul a Bíróság egyszer sem keres az államnak tulajdonítható kiváltó tényt, és csak az adós fizetésképtelenségi helyzetéhez ragaszkodik. Végezetül a Bíróság az elmarasztalt települési önkormányzatok tartozását teljes egészében az államra hárítja. Ezek a különböző tényezők annak bizonyítására irányulnak, hogy ez a felelősségvállalási rendszer valójában garanciamechanizmusként működik. Megjegyzendő azonban, hogy a felpereseknek először is el kell fogadtatniuk egy olyan bírósági határozatot, amely elismeri a követelésüket. Másfelől ez a garancia implicit, mivel egyetlen jogszabályszövegben sem szerepel. Ez azt bizonyítja, hogy egy, a belső jog szerinti jogi mechanizmus értelmezhető implicit garanciaként, |
| --- | --- | --- |

(210)

A Bizottság szerint mindebből három fontos tényező következik:

—

a felelősség implicit garanciaként működik. Egyrészt a francia államot az összes tartozás kifizetésére ítélik, és egyáltalán nem különítették el, hogy mi tartozhatott az adós önkormányzat fizetésképtelenségi helyzetéhez és mi az államnak tulajdonítható esetleges mulasztásokhoz. Érdemes kiemelni a szóhasználatot, hiszen a Bíróság nem az állam esetleges felelősségét említi, hanem úgy ítéli meg, hogy az állam köteles „biztosítani” a kifizetést. Ez a kifejezés inkább a garanciából, mint a felelősségből fakad. Ráadásul a Bíróság egyszer sem keres az államnak tulajdonítható kiváltó tényt, és csak az adós fizetésképtelenségi helyzetéhez ragaszkodik. Végezetül a Bíróság az elmarasztalt települési önkormányzatok tartozását teljes egészében az államra hárítja. Ezek a különböző tényezők annak bizonyítására irányulnak, hogy ez a felelősségvállalási rendszer valójában garanciamechanizmusként működik. Megjegyzendő azonban, hogy a felpereseknek először is el kell fogadtatniuk egy olyan bírósági határozatot, amely elismeri a követelésüket. Másfelől ez a garancia implicit, mivel egyetlen jogszabályszövegben sem szerepel. Ez azt bizonyítja, hogy egy, a belső jog szerinti jogi mechanizmus értelmezhető implicit garanciaként,

| — | ez a felelősség azoknak az állami hatóságoknak a tartozásaira terjed ki, amelyek azonban jogi személyiséggel rendelkeznek. A jogi személyiség és a saját vagyon létezésére a francia kormány kifejezetten hivatkozott a francia állam felelősségvállalásának kifogásolásához. Ezt az érvet a Bíróság kizárta, |
| --- | --- |

—

ez a felelősség azoknak az állami hatóságoknak a tartozásaira terjed ki, amelyek azonban jogi személyiséggel rendelkeznek. A jogi személyiség és a saját vagyon létezésére a francia kormány kifejezetten hivatkozott a francia állam felelősségvállalásának kifogásolásához. Ezt az érvet a Bíróság kizárta,

| — | az állami garancia hatálya az azt alkalmazó állami hatóságokra terjed ki. A garancia tehát szervesen kapcsolódik az adós közjogi jogállásához. |
| --- | --- |

—

az állami garancia hatálya az azt alkalmazó állami hatóságokra terjed ki. A garancia tehát szervesen kapcsolódik az adós közjogi jogállásához.

| (211) | Emlékeztetni kell arra, hogy az EJEB által a Campoloro-ügyben figyelembe vett megoldás nem egyedülálló, és az ítélkezési gyakorlat határozottan megszilárdult tendenciájához tartozik. Így az EJEB az Artico kontra Olaszország ügyben 1980. május 13-án hozott ítéletében (98) úgy határozott, hogy amennyiben a nemfizetés az államtól eltérő személynek tulajdonítható, ennek az államnak – a 6. cikk (1) bekezdésében előírt garancia adósának – a kötelessége olyan módon eljárni, hogy biztosítsa a felperes számára az említett cikkben számára elismert jog tényleges gyakorlását. Az 59498/00. sz., Bourdov kontra Oroszország ügyben 1997. március 19-én hozott ítéletben a Bíróság azt is kimondja, hogy „egy állami hatóság nem alkalmazhatja ürügyként az előirányzatok hiányát tartozása kiegyenlítésének elmulasztásához”. |
| --- | --- |

(211)

Emlékeztetni kell arra, hogy az EJEB által a Campoloro-ügyben figyelembe vett megoldás nem egyedülálló, és az ítélkezési gyakorlat határozottan megszilárdult tendenciájához tartozik. Így az EJEB az Artico kontra Olaszország ügyben 1980. május 13-án hozott ítéletében (98) úgy határozott, hogy amennyiben a nemfizetés az államtól eltérő személynek tulajdonítható, ennek az államnak – a 6. cikk (1) bekezdésében előírt garancia adósának – a kötelessége olyan módon eljárni, hogy biztosítsa a felperes számára az említett cikkben számára elismert jog tényleges gyakorlását. Az 59498/00. sz., Bourdov kontra Oroszország ügyben 1997. március 19-én hozott ítéletben a Bíróság azt is kimondja, hogy „egy állami hatóság nem alkalmazhatja ürügyként az előirányzatok hiányát tartozása kiegyenlítésének elmulasztásához”.

iv.   A francia hatóságok észrevételeinek vizsgálata

(α)   A területi önkormányzatok és a közintézmények közötti eltéréshez kapcsolódó észrevétel

| (212) | A francia hatóságok szerint (99) a Bizottság szakértőjének bizonyítása egyáltalán nem döntő, és arra korlátozódik, hogy a Campoloro-ítélet különböző értelmezései egyikének se adjon igazat; legfőképpen nem különbözteti meg a közintézményeket a helyi önkormányzatoktól, holott ez a különbség központi jelentőségű azon kérdés szempontjából, hogy egy követelés maradhat-e kifizetetlen. A francia hatóságok itt átveszik a szakértőjük véleményét. Ez utóbbi vitatja azt az előfeltevést, amely alátámasztja a Bizottságnak a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatra alapozott érveléseit: a Bizottság érvelése azon alapul, hogy együvé sorolja a területi önkormányzatokat és a közintézményeket, amelyekben az a közös, hogy az államtól elkülönülő közjogi személyek. Márpedig ez a két jogalanytípus nem azonos alkotmányos jogállással rendelkezik. Így a helyi önkormányzatok létezése alkotmányos követelmény, az állam pedig köteles biztosítani a fennmaradásukat. Az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények semmilyen tekintetben sem rendelkeznek azonos alkotmányos jogállással és meg is szűnhetnek. Ennélfogva a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat, amely a helyi önkormányzatok nemfizetésének eseteire vonatkozik, közintézmények esetében nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(212)

A francia hatóságok szerint (99) a Bizottság szakértőjének bizonyítása egyáltalán nem döntő, és arra korlátozódik, hogy a Campoloro-ítélet különböző értelmezései egyikének se adjon igazat; legfőképpen nem különbözteti meg a közintézményeket a helyi önkormányzatoktól, holott ez a különbség központi jelentőségű azon kérdés szempontjából, hogy egy követelés maradhat-e kifizetetlen. A francia hatóságok itt átveszik a szakértőjük véleményét. Ez utóbbi vitatja azt az előfeltevést, amely alátámasztja a Bizottságnak a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatra alapozott érveléseit: a Bizottság érvelése azon alapul, hogy együvé sorolja a területi önkormányzatokat és a közintézményeket, amelyekben az a közös, hogy az államtól elkülönülő közjogi személyek. Márpedig ez a két jogalanytípus nem azonos alkotmányos jogállással rendelkezik. Így a helyi önkormányzatok létezése alkotmányos követelmény, az állam pedig köteles biztosítani a fennmaradásukat. Az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények semmilyen tekintetben sem rendelkeznek azonos alkotmányos jogállással és meg is szűnhetnek. Ennélfogva a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat, amely a helyi önkormányzatok nemfizetésének eseteire vonatkozik, közintézmények esetében nem alkalmazható.

| (213) | A Bizottság ezúttal azt vizsgálja meg, hogy a területi önkormányzatok és a közintézmények alkotmányos jogállása közötti eltérés megkérdőjelezheti-e a szakértője által a Campoloro-ügyben az EJEB és az Államtanács által hozott határozatok alapján levont következtetéseket. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság ezúttal azt vizsgálja meg, hogy a területi önkormányzatok és a közintézmények alkotmányos jogállása közötti eltérés megkérdőjelezheti-e a szakértője által a Campoloro-ügyben az EJEB és az Államtanács által hozott határozatok alapján levont következtetéseket.

| (214) | A Bizottság megállapítja, hogy az EJEB határozatát nem az érintett területi önkormányzat létezése védelmezésének szükségessége alapozza meg, hanem a hitelező jogainak – azaz (az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. cikkének (1) bekezdése szerinti) tisztességes tárgyaláshoz való jogának – védelmezése, valamint tulajdonának védelme (az 1. sz. jegyzőkönyv 1. cikke): függetlenül attól, hogy az adós közintézmény vagy területi önkormányzat, a hitelező jogai ugyanúgy sérülnek. |
| --- | --- |

(214)

A Bizottság megállapítja, hogy az EJEB határozatát nem az érintett területi önkormányzat létezése védelmezésének szükségessége alapozza meg, hanem a hitelező jogainak – azaz (az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. cikkének (1) bekezdése szerinti) tisztességes tárgyaláshoz való jogának – védelmezése, valamint tulajdonának védelme (az 1. sz. jegyzőkönyv 1. cikke): függetlenül attól, hogy az adós közintézmény vagy területi önkormányzat, a hitelező jogai ugyanúgy sérülnek.

| (215) | Ami az Államtanács határozatát illeti, indokolt megkülönböztetni a különböző felelősségvállalási rendszereket:






  — | a súlyos vétkességen alapuló felelősségvállalási rendszer az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott előjogok állam általi alkalmazása terén felmerülő mulasztáson alapul: tehát független az adós jellegétől, vagyis attól, hogy az területi önkormányzat vagy közintézmény-e, |
| --- | --- | --- |

(215)

Ami az Államtanács határozatát illeti, indokolt megkülönböztetni a különböző felelősségvállalási rendszereket:

—

a súlyos vétkességen alapuló felelősségvállalási rendszer az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott előjogok állam általi alkalmazása terén felmerülő mulasztáson alapul: tehát független az adós jellegétől, vagyis attól, hogy az területi önkormányzat vagy közintézmény-e,

| — | ami az objektív felelősségvállalási rendszert illeti, az két eshetőségen alapul:






  a) | Az első eshetőség szerint a prefektus általános érdekű követelmények miatt utasítja el bizonyos intézkedések meghozatalát: felmerülhetne a területi önkormányzat létezése védelmének szükségessége, de a közszolgáltatási feladat védelme is. A francia hatóságok szakértője hangsúlyozza, hogy a folyamatosság követelménye csak a szolgáltatásra vonatkozik, az azt irányító intézményre nem. Az is igaz, hogy rövid távon – a közszolgáltatási feladatnak egy olyan intézményre történő esetleges átruházásáig, amely el tudja azt látni – a közszolgáltatás folyamatosságának védelme magában foglalhatja, hogy a prefektusnak bizonyos intézkedéseket kell hoznia, például a közszolgáltatási feladathoz szükséges eszközök megőrzését, vagy a követelés kifizetése érdekében a források növelését. A francia hatóságok egyébiránt elismerik, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtása során a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye kötelező az állam képviselőjére nézve. |
| --- | --- | --- |

—

ami az objektív felelősségvállalási rendszert illeti, az két eshetőségen alapul:

a)

Az első eshetőség szerint a prefektus általános érdekű követelmények miatt utasítja el bizonyos intézkedések meghozatalát: felmerülhetne a területi önkormányzat létezése védelmének szükségessége, de a közszolgáltatási feladat védelme is. A francia hatóságok szakértője hangsúlyozza, hogy a folyamatosság követelménye csak a szolgáltatásra vonatkozik, az azt irányító intézményre nem. Az is igaz, hogy rövid távon – a közszolgáltatási feladatnak egy olyan intézményre történő esetleges átruházásáig, amely el tudja azt látni – a közszolgáltatás folyamatosságának védelme magában foglalhatja, hogy a prefektusnak bizonyos intézkedéseket kell hoznia, például a közszolgáltatási feladathoz szükséges eszközök megőrzését, vagy a követelés kifizetése érdekében a források növelését. A francia hatóságok egyébiránt elismerik, hogy az 1980. július 16-i törvénnyel létrehozott eljárás végrehajtása során a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye kötelező az állam képviselőjére nézve.

| b) | A második eshetőség szerint az objektív felelősségvállalási rendszerre lehet hivatkozni „abban az esetben, ha az önkormányzat helyzetére [...] való tekintettel a prefektus általános érdekű követelmények miatt törvényesen elutasíthatta bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében, a területi önkormányzat hitelezője számára ebből származó kárért – ha az jellegét tekintve rendellenes és különleges – az állami hatóság felelősséget vállalhat”. Amint az a fentiekben ismertetésre került, a felelősséget kiváltó tény csak az adós önkormányzat pénzügyi helyzete. Ez utóbbi azonban még intézmény és területi önkormányzat is lehet. |
| --- | --- |

b)

A második eshetőség szerint az objektív felelősségvállalási rendszerre lehet hivatkozni „abban az esetben, ha az önkormányzat helyzetére [...] való tekintettel a prefektus általános érdekű követelmények miatt törvényesen elutasíthatta bizonyos intézkedések meghozatalát a bírósági határozat teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében, a területi önkormányzat hitelezője számára ebből származó kárért – ha az jellegét tekintve rendellenes és különleges – az állami hatóság felelősséget vállalhat”. Amint az a fentiekben ismertetésre került, a felelősséget kiváltó tény csak az adós önkormányzat pénzügyi helyzete. Ez utóbbi azonban még intézmény és területi önkormányzat is lehet.

| (216) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a területi önkormányzatok és a közintézmények közötti alkotmányos jogállásbeli eltérés nem érvényteleníti a Bizottság szakértője által a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatból levont következtetéseket. Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok érvelésének az a célja, hogy vitassa a Campoloro-ügy jelen esetben való helytállóságát, amely nem területi önkormányzatra vonatkozik, noha maguk a francia hatóságok elsőként a Campoloro-ügyre hivatkoztak álláspontjuk alátámasztására. |
| --- | --- |

(216)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a területi önkormányzatok és a közintézmények közötti alkotmányos jogállásbeli eltérés nem érvényteleníti a Bizottság szakértője által a Campoloro-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatból levont következtetéseket. Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok érvelésének az a célja, hogy vitassa a Campoloro-ügy jelen esetben való helytállóságát, amely nem területi önkormányzatra vonatkozik, noha maguk a francia hatóságok elsőként a Campoloro-ügyre hivatkoztak álláspontjuk alátámasztására.

(β)   Az állami felelősségvállalás megalapozatlanságára vonatkozó észrevétel

| (217) | Másfelől a francia hatóságok nemigen értik, hogy az állam milyen alapon vállalhat objektív felelősséget közintézmény nemfizetése esetén, mivel ebben a keretben az állam csak akkor vállalhat felelősséget, ha a számára felrótt tény (beleértve a tartózkodást is) a kár közvetlen oka volt, amely eset jelenleg nem áll fenn. |
| --- | --- |

(217)

Másfelől a francia hatóságok nemigen értik, hogy az állam milyen alapon vállalhat objektív felelősséget közintézmény nemfizetése esetén, mivel ebben a keretben az állam csak akkor vállalhat felelősséget, ha a számára felrótt tény (beleértve a tartózkodást is) a kár közvetlen oka volt, amely eset jelenleg nem áll fenn.

| (218) | A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy az államtanácsi határozat és az EJEB-határozat egyértelműen kimondja, hogy az állam nem vállalhat objektív felelősséget. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy az államtanácsi határozat és az EJEB-határozat egyértelműen kimondja, hogy az állam nem vállalhat objektív felelősséget.

(γ)   A rendellenes és különleges kár hiányára vonatkozó észrevétel

| (219) | Végezetül a francia hatóságok nemigen értik, hogy a bíró miért tekintené a kárt „különlegesnek”, attól fogva, hogy az az intézmény valamennyi hitelezőjére vonatkozna, vagy pedig „rendellenesnek”, ha egyszer a hitelezők elfogadták, hogy hitelt nyújtanak egy bizonytalan pénzügyi helyzetben lévő jogalanynak. |
| --- | --- |

(219)

Végezetül a francia hatóságok nemigen értik, hogy a bíró miért tekintené a kárt „különlegesnek”, attól fogva, hogy az az intézmény valamennyi hitelezőjére vonatkozna, vagy pedig „rendellenesnek”, ha egyszer a hitelezők elfogadták, hogy hitelt nyújtanak egy bizonytalan pénzügyi helyzetben lévő jogalanynak.

| (220) | A Bizottság megállapítja, hogy az Államtanács ítélkezési gyakorlata szerint egy rendellenes és különleges kár fennállása ténylegesen korlátozza az állam felelősségvállalását. A francia hatóságok kétségbe vonják a rendellenes kár fennállását, amennyiben a hitelezők elfogadták, hogy hitelt nyújtanak egy bizonytalan pénzügyi helyzetben lévő jogalanynak. A Bizottság e tekintetben rámutat, hogy ez az érv azt előfeltételezi, hogy a garancia nem létezik (és hogy a hitelezők véleménye szerint az nem létezik), míg a fentiekben kifejtett elemzés az ellenkezőjét bizonyítja. Ha ugyanis a hitelezők bíznak a garancia létezésében, az intézmény pénzügyi helyzete sokkal kevésbé lesz meghatározó bármely hitelező számára, ha úgy dönt, hogy hitelt nyújt az intézménynek, és ha a hitelfeltételeket tárgyalja. Másfelől figyelembe kell venni, hogy a tartozást lehetett akkor szerződésben vállalni, amikor a közintézmény nem volt veszélyben, vagy amikor a hitelező ésszerűen nem ismerhette a pénzügyi nehézségeket. Mindenesetre a rendellenes kár fogalmát meg kell vizsgálni azon a kérdésen túlmenően, hogy az intézmény pénzügyi nehézségekkel küzdött-e vagy sem, sőt azon a kérdésen is túlmenően, hogy a kárt minden hitelező elszenvedte-e vagy csak egy hitelező szenvedte-e el. Az objektív közigazgatási felelősségre vonatkozó ítélkezési gyakorlat (100) szerint a rendellenes és különleges kár értékelése az általános érdekre hivatkozva történik. Ahhoz, hogy a kár rendellenesnek és különlegesnek minősüljön, az azt elszenvedő személy számára a követett általános érdekhez képest aránytalanul nagynak kell lennie. A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a kár rendellenessége és különlegessége minden kétséget kizáróan egy olyan szűrőt jelent, amely bizonyos számú követelés esetében megakadályozhatja a kártérítést, ez a szűrő azonban annál kevésbé fog hatást kifejteni, minél jelentősebb lesz a tartozás. Végezetül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a rendellenes és különleges kár fennállása nem az EJEB ítélkezési gyakorlata által előírt feltétel. Ennélfogva elvileg bármely hitelező részesülhet olyan állami kártérítésben, amely egy bírósági eljárás lezárásakor fedezi a tartozását. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság megállapítja, hogy az Államtanács ítélkezési gyakorlata szerint egy rendellenes és különleges kár fennállása ténylegesen korlátozza az állam felelősségvállalását. A francia hatóságok kétségbe vonják a rendellenes kár fennállását, amennyiben a hitelezők elfogadták, hogy hitelt nyújtanak egy bizonytalan pénzügyi helyzetben lévő jogalanynak. A Bizottság e tekintetben rámutat, hogy ez az érv azt előfeltételezi, hogy a garancia nem létezik (és hogy a hitelezők véleménye szerint az nem létezik), míg a fentiekben kifejtett elemzés az ellenkezőjét bizonyítja. Ha ugyanis a hitelezők bíznak a garancia létezésében, az intézmény pénzügyi helyzete sokkal kevésbé lesz meghatározó bármely hitelező számára, ha úgy dönt, hogy hitelt nyújt az intézménynek, és ha a hitelfeltételeket tárgyalja. Másfelől figyelembe kell venni, hogy a tartozást lehetett akkor szerződésben vállalni, amikor a közintézmény nem volt veszélyben, vagy amikor a hitelező ésszerűen nem ismerhette a pénzügyi nehézségeket. Mindenesetre a rendellenes kár fogalmát meg kell vizsgálni azon a kérdésen túlmenően, hogy az intézmény pénzügyi nehézségekkel küzdött-e vagy sem, sőt azon a kérdésen is túlmenően, hogy a kárt minden hitelező elszenvedte-e vagy csak egy hitelező szenvedte-e el. Az objektív közigazgatási felelősségre vonatkozó ítélkezési gyakorlat (100) szerint a rendellenes és különleges kár értékelése az általános érdekre hivatkozva történik. Ahhoz, hogy a kár rendellenesnek és különlegesnek minősüljön, az azt elszenvedő személy számára a követett általános érdekhez képest aránytalanul nagynak kell lennie. A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a kár rendellenessége és különlegessége minden kétséget kizáróan egy olyan szűrőt jelent, amely bizonyos számú követelés esetében megakadályozhatja a kártérítést, ez a szűrő azonban annál kevésbé fog hatást kifejteni, minél jelentősebb lesz a tartozás. Végezetül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a rendellenes és különleges kár fennállása nem az EJEB ítélkezési gyakorlata által előírt feltétel. Ennélfogva elvileg bármely hitelező részesülhet olyan állami kártérítésben, amely egy bírósági eljárás lezárásakor fedezi a tartozását.

v.   Az állam felelősségének és/vagy az általa nyújtott garancia korlátozásának hiánya

| (221) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a fentieknek megfelelően a jogalkotót semmi sem akadályozza meg annak előírásában, hogy az állam csak az eredeti hozzájárulása (vagy költségvetési hozzájárulása) erejéig felel az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásaiért; ezt bizonyos társaságok esetében elő is írja. A jogalkotót különösen semmi nem akadályozza abban, hogy felelősségkorlátozást írjon elő, vagy hogy egészen egyszerűen kimondja, hogy a részvényes állam csak valamely ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény vétkessége vagy egyszerű fizetésképtelenségétől eltérő olyan tény esetén lehet felelős annak tartozásáért, amely közvetlenül a közintézménynek felróható, és amely különleges kár. Ennélfogva a jogalkotó – a hitelezők által elszenvedett károk tekintetében – szabadon megakadályozhatja az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményeknek nyújtott állami garanciát, és szabadon korlátozhatja az állam felelősségvállalását. Ezeket az információkat azonban a francia hatóságok nem adták meg. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a fentieknek megfelelően a jogalkotót semmi sem akadályozza meg annak előírásában, hogy az állam csak az eredeti hozzájárulása (vagy költségvetési hozzájárulása) erejéig felel az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásaiért; ezt bizonyos társaságok esetében elő is írja. A jogalkotót különösen semmi nem akadályozza abban, hogy felelősségkorlátozást írjon elő, vagy hogy egészen egyszerűen kimondja, hogy a részvényes állam csak valamely ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény vétkessége vagy egyszerű fizetésképtelenségétől eltérő olyan tény esetén lehet felelős annak tartozásáért, amely közvetlenül a közintézménynek felróható, és amely különleges kár. Ennélfogva a jogalkotó – a hitelezők által elszenvedett károk tekintetében – szabadon megakadályozhatja az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményeknek nyújtott állami garanciát, és szabadon korlátozhatja az állam felelősségvállalását. Ezeket az információkat azonban a francia hatóságok nem adták meg.

vi.   A Bizottság következtetése

| (222) | A Bizottság az i–v. pontokból azt a következtetést vonja le, hogy a francia jog jelenlegi állása szerint az a hitelező, amely az 1980. július 16-i törvény eljárásainak alkalmazásával nem tudott érvényt szerezni követelése kiegyenlítésének, teljes egészében megkaphatja a ki nem fizetett követelésnek megfelelő összegeket, ha az állam végső felelősségére hivatkozik, ellentétben a közjog hatálya alá tartozó felszámolási eljárás keretében bekövetkező esettel, amelyben a hitelező kifizetését a rendelkezésre álló eszközök értéke korlátozza. Az állam felelősségét garanciaként kezelik. Ezt francia jogszabályszöveg egyáltalán nem korlátozza. Az állam felelőssége eredendően az adós szervezet közjogi jogállásához kapcsolódik. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság az i–v. pontokból azt a következtetést vonja le, hogy a francia jog jelenlegi állása szerint az a hitelező, amely az 1980. július 16-i törvény eljárásainak alkalmazásával nem tudott érvényt szerezni követelése kiegyenlítésének, teljes egészében megkaphatja a ki nem fizetett követelésnek megfelelő összegeket, ha az állam végső felelősségére hivatkozik, ellentétben a közjog hatálya alá tartozó felszámolási eljárás keretében bekövetkező esettel, amelyben a hitelező kifizetését a rendelkezésre álló eszközök értéke korlátozza. Az állam felelősségét garanciaként kezelik. Ezt francia jogszabályszöveg egyáltalán nem korlátozza. Az állam felelőssége eredendően az adós szervezet közjogi jogállásához kapcsolódik.

vii.   A szerződésekbe foglalandó záradékra vonatkozó francia javaslat elemzése

| (223) | Ha a Bizottság a támogatás hiányát megállapító határozatot fogadna el, a francia hatóságok hajlandóak lennének arra, hogy a garancia hiányára vonatkozó bejegyzésre tett javaslatukat kiterjesszék valamennyi olyan szerződésre, amely követelést tartalmaz. A francia hatóságok szerint ez a kiterjesztés kizárná az állam – kizárólag a La Poste fizetésképtelenségére alapozott – objektív felelősségvállalásának bármely kockázatát. |
| --- | --- |

(223)

Ha a Bizottság a támogatás hiányát megállapító határozatot fogadna el, a francia hatóságok hajlandóak lennének arra, hogy a garancia hiányára vonatkozó bejegyzésre tett javaslatukat kiterjesszék valamennyi olyan szerződésre, amely követelést tartalmaz. A francia hatóságok szerint ez a kiterjesztés kizárná az állam – kizárólag a La Poste fizetésképtelenségére alapozott – objektív felelősségvállalásának bármely kockázatát.

| (224) | A Bizottság érintőlegesen emlékeztetni kíván arra, hogy a (181) preambulumbekezdésben megfogalmazott észrevétel természetesen alkalmazandó e határozatnak erre a szakaszára is. Másfelől – ahogyan az az eljárást megindító határozatban szerepel – a Bizottság elismeri, hogy olyan intézkedésről van szó, amely egy ilyen szerződést aláíró hitelező számára korlátozhatja azokat a lehetőségeket, hogy bírósági kereset útján szerezzen érvényt követelése visszafizetésének. A Bizottságnak mindazonáltal továbbra is kétségei vannak e megoldás tartósságát illetően, mivel az elfogadott kockázat miatti kivétel a bármikor megváltoztatható ítélkezési gyakorlat által megállapított szabály (az ítélkezési gyakorlat hirtelen megváltozását még kevésbé kell kizárni, mint azt, hogy az ítélkezési gyakorlat az állam objektív felelősségére vonatkozó rendszer kiterjesztése irányába tart). A francia hatóságok észrevételeire válaszul a Bizottság hangsúlyozza, hogy az előző észrevételek nem a francia hatóságok által tett javaslat bármely joghatásának tagadására, hanem az abból adódó jogi keret instabilitásának hangsúlyozására késztetik. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság érintőlegesen emlékeztetni kíván arra, hogy a (181) preambulumbekezdésben megfogalmazott észrevétel természetesen alkalmazandó e határozatnak erre a szakaszára is. Másfelől – ahogyan az az eljárást megindító határozatban szerepel – a Bizottság elismeri, hogy olyan intézkedésről van szó, amely egy ilyen szerződést aláíró hitelező számára korlátozhatja azokat a lehetőségeket, hogy bírósági kereset útján szerezzen érvényt követelése visszafizetésének. A Bizottságnak mindazonáltal továbbra is kétségei vannak e megoldás tartósságát illetően, mivel az elfogadott kockázat miatti kivétel a bármikor megváltoztatható ítélkezési gyakorlat által megállapított szabály (az ítélkezési gyakorlat hirtelen megváltozását még kevésbé kell kizárni, mint azt, hogy az ítélkezési gyakorlat az állam objektív felelősségére vonatkozó rendszer kiterjesztése irányába tart). A francia hatóságok észrevételeire válaszul a Bizottság hangsúlyozza, hogy az előző észrevételek nem a francia hatóságok által tett javaslat bármely joghatásának tagadására, hanem az abból adódó jogi keret instabilitásának hangsúlyozására késztetik.

| (225) | Másfelől a Bizottság a francia hatóságok javaslatát nem ítéli kielégítőnek, mivel az állami garancia valamennyi felelősségtípus esetén felmerülhetne, többek között a szerződésen kívüli felelősség és a büntetőjogi felelősség esetén is, amelyek ebből a szempontból ugyanazokkal a sajátosságokkal rendelkeznek: nem lehet előzetesen – szerződés útján – előírni az adósok számára, hogy az állam nem tartozik felelősséggel a La Poste tartozásaiért. Általánosságban a La Poste különböző jogi mechanizmusok útján tartozhat egy harmadik személlyel szemben, amely mulasztás esetén az állami garanciát vonná maga után. Ha például a La Poste-nak be kellene olvasztania egy másik struktúrát (egy másik közintézményt), ugyanezen alkalommal rá hárulnának ennek a struktúrának a jogai és kötelezettségei. Ha ezt követően ki kellene fizetnie e struktúra harmadik személlyel szembeni tartozásait, egyetlen szerződés és egyetlen jogi dokumentum sem írta volna elő, hogy az állam nem köteles visszafizetni a La Poste-nak a beolvasztott struktúra hitelezőivel szembeni tartozásait, mivel ezt senki sem láthatta előre. Így bizonyos közszférabeli struktúrák átalakítási mechanizmusa (összeolvadás, beolvasztás) révén a La Poste bizonyos, harmadik felekkel szembeni tartozások kötelezettjévé válhat anélkül, hogy szerződés útján rendelkezni lehetne az állami garancia korlátozásáról. Egy ilyen záradék „hitelezőkkel” létrejött „szerződésekbe” történő beiktatásának ténye tehát nem elegendő, mivel nem fed le minden esetet. Egy ilyen megfogalmazás alkalmas arra, hogy a harmadik felek elsőre fel nem ismerhető követelései feltáratlanok maradjanak. Csak egy olyan általános hatályú – minden helyzetre és minden harmadik félre alkalmazandó – jogszabály kielégítő, amely kimondja, hogy az állam nem a La Poste kezese. |
| --- | --- |

(225)

Másfelől a Bizottság a francia hatóságok javaslatát nem ítéli kielégítőnek, mivel az állami garancia valamennyi felelősségtípus esetén felmerülhetne, többek között a szerződésen kívüli felelősség és a büntetőjogi felelősség esetén is, amelyek ebből a szempontból ugyanazokkal a sajátosságokkal rendelkeznek: nem lehet előzetesen – szerződés útján – előírni az adósok számára, hogy az állam nem tartozik felelősséggel a La Poste tartozásaiért. Általánosságban a La Poste különböző jogi mechanizmusok útján tartozhat egy harmadik személlyel szemben, amely mulasztás esetén az állami garanciát vonná maga után. Ha például a La Poste-nak be kellene olvasztania egy másik struktúrát (egy másik közintézményt), ugyanezen alkalommal rá hárulnának ennek a struktúrának a jogai és kötelezettségei. Ha ezt követően ki kellene fizetnie e struktúra harmadik személlyel szembeni tartozásait, egyetlen szerződés és egyetlen jogi dokumentum sem írta volna elő, hogy az állam nem köteles visszafizetni a La Poste-nak a beolvasztott struktúra hitelezőivel szembeni tartozásait, mivel ezt senki sem láthatta előre. Így bizonyos közszférabeli struktúrák átalakítási mechanizmusa (összeolvadás, beolvasztás) révén a La Poste bizonyos, harmadik felekkel szembeni tartozások kötelezettjévé válhat anélkül, hogy szerződés útján rendelkezni lehetne az állami garancia korlátozásáról. Egy ilyen záradék „hitelezőkkel” létrejött „szerződésekbe” történő beiktatásának ténye tehát nem elegendő, mivel nem fed le minden esetet. Egy ilyen megfogalmazás alkalmas arra, hogy a harmadik felek elsőre fel nem ismerhető követelései feltáratlanok maradjanak. Csak egy olyan általános hatályú – minden helyzetre és minden harmadik félre alkalmazandó – jogszabály kielégítő, amely kimondja, hogy az állam nem a La Poste kezese.

| (226) | Végezetül abban az esetben, ha a francia javaslatok lehetetlenné tennék a La Poste hitelezőinek, hogy követeléseik kifizetéséért az állam vállaljon felelősséget (amely eset a Bizottság szerint nem igazolt), ezek a javaslatok nem teszik lehetővé annak egyértelmű megállapítását, hogy mi történne a La Poste fizetésképtelensége esetén. Ugyanis a La Poste valamely hitelezője, amely egyéni követelésének teljesítését kérve nem tudta elérni követelésének visszafizetését, továbbra is remélheti, hogy követelését a La Poste – állam által finanszírozott – átfogó szanálása keretében visszafizetik, ahogyan az e határozat későbbi részében bemutatásra kerül. |
| --- | --- |

(226)

Végezetül abban az esetben, ha a francia javaslatok lehetetlenné tennék a La Poste hitelezőinek, hogy követeléseik kifizetéséért az állam vállaljon felelősséget (amely eset a Bizottság szerint nem igazolt), ezek a javaslatok nem teszik lehetővé annak egyértelmű megállapítását, hogy mi történne a La Poste fizetésképtelensége esetén. Ugyanis a La Poste valamely hitelezője, amely egyéni követelésének teljesítését kérve nem tudta elérni követelésének visszafizetését, továbbra is remélheti, hogy követelését a La Poste – állam által finanszírozott – átfogó szanálása keretében visszafizetik, ahogyan az e határozat későbbi részében bemutatásra kerül.

4.   Még abban az esetben is, ha nem szerez érvényt követelése teljesítésének, a hitelező – a követelés létrejöttekor elkövetett – jogos tévedésére hivatkozva joghatásokat válthatna ki, tekintve, hogy a követelést mindig kiegyenlítik.

| (227) | A látszat elméletének (101) alkalmazása lehetővé teszi a bizonyítás megerősítését. Ugyanis még ha követnénk is a francia hatóságok érvelését, amely szerint a La Poste esetében nem áll fenn a jogállásából fakadóan nyújtott korlátlan garancia, amely érvelést a Bizottság cáfolja, a fent elemzett tényezők hatására a hitelezők jogosan vélelmezik, hogy ennek ellenére fennáll egy ilyen garancia. A látszat elmélete felerősíti az erre utaló jelek sorozatának egyidejű jelenléte által kiváltott hatást. |
| --- | --- |

(227)

A látszat elméletének (101) alkalmazása lehetővé teszi a bizonyítás megerősítését. Ugyanis még ha követnénk is a francia hatóságok érvelését, amely szerint a La Poste esetében nem áll fenn a jogállásából fakadóan nyújtott korlátlan garancia, amely érvelést a Bizottság cáfolja, a fent elemzett tényezők hatására a hitelezők jogosan vélelmezik, hogy ennek ellenére fennáll egy ilyen garancia. A látszat elmélete felerősíti az erre utaló jelek sorozatának egyidejű jelenléte által kiváltott hatást.

| (228) | A látszat elmélete tekintetében a leginkább releváns jelekre az alábbiakban emlékeztet a Bizottság:






  — | ami az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények javára nyújtott állami garanciát illeti, különböző jogszabályszövegek (az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései) lehetővé teszik a hitelező számára annak vélelmezését, hogy pénztári hiány esetén az állam átvállalná az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásait vagy vállalná felelősségét, |
| --- | --- | --- |

(228)

A látszat elmélete tekintetében a leginkább releváns jelekre az alábbiakban emlékeztet a Bizottság:

—

ami az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények javára nyújtott állami garanciát illeti, különböző jogszabályszövegek (az 1980. július 16-i törvény és annak végrehajtási rendelkezései) lehetővé teszik a hitelező számára annak vélelmezését, hogy pénztári hiány esetén az állam átvállalná az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények tartozásait vagy vállalná felelősségét,

| — | a Campoloro-ügy lezárásakor, valamint a Bizottság által az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények jogállására vonatkozóan indított első eljárások lezárásakor fennálló jogi helyzet tisztázatlansága ugyancsak fokozza a hitelezők azzal kapcsolatos bizonyosságát, hogy létezik ilyen garancia, |
| --- | --- |

—

a Campoloro-ügy lezárásakor, valamint a Bizottság által az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények jogállására vonatkozóan indított első eljárások lezárásakor fennálló jogi helyzet tisztázatlansága ugyancsak fokozza a hitelezők azzal kapcsolatos bizonyosságát, hogy létezik ilyen garancia,

| — | az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény fizetésképtelenségi helyzetének hatásaira vonatkozó egyértelmű tájékoztatás hiánya szintén ebbe az irányba mutat, |
| --- | --- |

—

az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény fizetésképtelenségi helyzetének hatásaira vonatkozó egyértelmű tájékoztatás hiánya szintén ebbe az irányba mutat,

| — | a hitelminősítő intézetek reakciója ugyancsak ebbe a keretbe illeszkedik, amennyiben harmadik felek – alaptalanul vagy okkal – jelentőséget tulajdonítanak az adós jogállásának, annak érdekében, hogy olyan minősítést adjanak számára, amely finanszírozási téren kiemelkedő szerepet tölt be (ez e határozat 4.1.2. szakaszának a) pontjában kerül bizonyításra). |
| --- | --- |

—

a hitelminősítő intézetek reakciója ugyancsak ebbe a keretbe illeszkedik, amennyiben harmadik felek – alaptalanul vagy okkal – jelentőséget tulajdonítanak az adós jogállásának, annak érdekében, hogy olyan minősítést adjanak számára, amely finanszírozási téren kiemelkedő szerepet tölt be (ez e határozat 4.1.2. szakaszának a) pontjában kerül bizonyításra).

| (229) | Szakértőjének következtetései alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy még ha a francia hatóságok által védelmezett feltevésben valamely hitelező tévesen is vélte úgy, hogy az állam köteles garantálni a közintézmények és különösen a La Poste tartozásait, tévedése – a fent hivatkozott tényezőkre tekintettel – jogos lenne, a jog pedig joghatásokat köthetne ahhoz. Ha a hitelezőnek kivételesen nem sikerülne kiegyenlíttetnie követelését, mégis bizonyos lenne afelől, hogy az egyáltalán nem szűnhet meg. |
| --- | --- |

(229)

Szakértőjének következtetései alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy még ha a francia hatóságok által védelmezett feltevésben valamely hitelező tévesen is vélte úgy, hogy az állam köteles garantálni a közintézmények és különösen a La Poste tartozásait, tévedése – a fent hivatkozott tényezőkre tekintettel – jogos lenne, a jog pedig joghatásokat köthetne ahhoz. Ha a hitelezőnek kivételesen nem sikerülne kiegyenlíttetnie követelését, mégis bizonyos lenne afelől, hogy az egyáltalán nem szűnhet meg.

B.   
  A La Poste és/vagy a kötelezettségei fenntartására nyújtott garancia

| (230) | Ahogyan az bizonyításra kerül, még ha – ésszerű határidőn belül, és az előző szakaszban ismertetett eljárások alkalmazását követően – a hitelezőnek nem is sikerülne kiegyenlíttetnie követelését, továbbra is bizonyos marad afelől, hogy az nem fog megszűnni. Magánjogi társaság megszűnésekor annak jogai és kötelezettségei a társasággal együtt szűnhetnek meg. A társaságok felszámolási eljárása semmiféle biztosítékot nem nyújt a követelések kiegyenlítését illetően. A közintézmények helyzete eltérő. Ahogyan az a fentiekben bizonyításra került, fizetésképtelen közintézményekre vonatkozóan nem létezik olyan megszüntetési-felszámolási eljárás, amelynek eredményeképp tartozásaik megszűnnének. Az állami hatóság határozatával megállapított megszűnés esetén – bár erről egyetlen jogszabályszöveg sem rendelkezik kifejezetten – a közigazgatási jog gyakorlata és bizonyos alapelvei annak bizonyítására törekednek, hogy a megszűnő közintézmények jogait és kötelezettségeit mindig átveszi egy másik jogalany vagy annak hiányában az állam. Az állam szándékosan nem szüntethet meg és nem számolhat fel közintézményt olyan módon, hogy megszűnjenek annak jogai és kötelezettségei. Ennélfogva minden egyes hitelező bizonyos afelől, hogy egy másik szervezettel szemben hivatkozhat a követeléséből fakadó jogára, és hogy a követelése következésképpen nem szűnik meg. |
| --- | --- |

(230)

Ahogyan az bizonyításra kerül, még ha – ésszerű határidőn belül, és az előző szakaszban ismertetett eljárások alkalmazását követően – a hitelezőnek nem is sikerülne kiegyenlíttetnie követelését, továbbra is bizonyos marad afelől, hogy az nem fog megszűnni. Magánjogi társaság megszűnésekor annak jogai és kötelezettségei a társasággal együtt szűnhetnek meg. A társaságok felszámolási eljárása semmiféle biztosítékot nem nyújt a követelések kiegyenlítését illetően. A közintézmények helyzete eltérő. Ahogyan az a fentiekben bizonyításra került, fizetésképtelen közintézményekre vonatkozóan nem létezik olyan megszüntetési-felszámolási eljárás, amelynek eredményeképp tartozásaik megszűnnének. Az állami hatóság határozatával megállapított megszűnés esetén – bár erről egyetlen jogszabályszöveg sem rendelkezik kifejezetten – a közigazgatási jog gyakorlata és bizonyos alapelvei annak bizonyítására törekednek, hogy a megszűnő közintézmények jogait és kötelezettségeit mindig átveszi egy másik jogalany vagy annak hiányában az állam. Az állam szándékosan nem szüntethet meg és nem számolhat fel közintézményt olyan módon, hogy megszűnjenek annak jogai és kötelezettségei. Ennélfogva minden egyes hitelező bizonyos afelől, hogy egy másik szervezettel szemben hivatkozhat a követeléséből fakadó jogára, és hogy a követelése következésképpen nem szűnik meg.

| (231) | Ez a bizonyítás a közintézményeket érintő szervezeti változások gyakorlati tanulmányozásán alapul. Ez a Bizottság szakértője által végzett tanulmány bemutatja, hogy a közintézmények tartozásait mindig másik jogi személyre ruházzák át, amely azokat nem utasítja el. |
| --- | --- |

(231)

Ez a bizonyítás a közintézményeket érintő szervezeti változások gyakorlati tanulmányozásán alapul. Ez a Bizottság szakértője által végzett tanulmány bemutatja, hogy a közintézmények tartozásait mindig másik jogi személyre ruházzák át, amely azokat nem utasítja el.

| (232) | A Bizottság szakértője a közintézmények megszűnésének három okát különböztette meg (102): lejárat (1), a feladat megszűnése (2), valamint a leggyakrabban előforduló eset, a jogok és a kötelezettségek szükségszerű átruházásával járó feladatátruházás (3). |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság szakértője a közintézmények megszűnésének három okát különböztette meg (102): lejárat (1), a feladat megszűnése (2), valamint a leggyakrabban előforduló eset, a jogok és a kötelezettségek szükségszerű átruházásával járó feladatátruházás (3).

a)   A lejárt határidejű közintézmények

| (233) | A lejárt határidejű közintézmények esete ritkán fordul elő. A Bizottság szakértője által feltárt egyetlen példa (103) azt mutatja, hogy a közintézmény jogait és kötelezettségeit – köztük különösen a tartozásait (amelyek kifejezetten említésre kerülnek) – más közjogi személyekre ruházzák át. |
| --- | --- |

(233)

A lejárt határidejű közintézmények esete ritkán fordul elő. A Bizottság szakértője által feltárt egyetlen példa (103) azt mutatja, hogy a közintézmény jogait és kötelezettségeit – köztük különösen a tartozásait (amelyek kifejezetten említésre kerülnek) – más közjogi személyekre ruházzák át.

b)   Közintézmények megszűnése a feladatuk megszűnése révén

| (234) | A közintézmény feladatának megszűnése szinte mindig valamely közszolgáltatási feladat előzetes megszűnését feltételezi. Ez azt jelenti, hogy az állami hatóságok valamely adott tevékenységet már nem kívánnak olyan, általános érdekű feladatnak tekinteni, amelyet el kell látniuk vagy biztosítaniuk kell. Márpedig inkább az a tendencia, hogy egyre több tevékenységet határoznak meg közszolgáltatásként. Ez magyarázatot ad arra, hogy ez a jelenség továbbra is igen korlátozott terjedelmű. |
| --- | --- |

(234)

A közintézmény feladatának megszűnése szinte mindig valamely közszolgáltatási feladat előzetes megszűnését feltételezi. Ez azt jelenti, hogy az állami hatóságok valamely adott tevékenységet már nem kívánnak olyan, általános érdekű feladatnak tekinteni, amelyet el kell látniuk vagy biztosítaniuk kell. Márpedig inkább az a tendencia, hogy egyre több tevékenységet határoznak meg közszolgáltatásként. Ez magyarázatot ad arra, hogy ez a jelenség továbbra is igen korlátozott terjedelmű.

| (235) | El kell azonban különíteni ezeknek a közszolgáltatást nem nyújtó közintézményeknek az esetét, amelyeknek a – közszolgáltatási feladat megszűnése útján történő – megszűnése nem feltételezi valamely közszolgáltatási feladat előzetes megszűnését. A La Poste nem tartozik ez utóbbi kategóriába. Mindenesetre a gyakorlat még ebben az esetben is azt bizonyítja, hogy ezeknek az intézményeknek a jogait és kötelezettségeit rendszeresen átveszi egy másik közjogi személy, a leggyakrabban maga az állam, ahogyan azt a Bizottság szakértője által S. Carpi-Petit tanulmánya (104) alapján meghatározott számos jogszabályszöveg és példa (105) mutatja. |
| --- | --- |

(235)

El kell azonban különíteni ezeknek a közszolgáltatást nem nyújtó közintézményeknek az esetét, amelyeknek a – közszolgáltatási feladat megszűnése útján történő – megszűnése nem feltételezi valamely közszolgáltatási feladat előzetes megszűnését. A La Poste nem tartozik ez utóbbi kategóriába. Mindenesetre a gyakorlat még ebben az esetben is azt bizonyítja, hogy ezeknek az intézményeknek a jogait és kötelezettségeit rendszeresen átveszi egy másik közjogi személy, a leggyakrabban maga az állam, ahogyan azt a Bizottság szakértője által S. Carpi-Petit tanulmánya (104) alapján meghatározott számos jogszabályszöveg és példa (105) mutatja.

c)   A jogok és kötelezettségek átruházásával járó feladatátruházás

| (236) | A leggyakoribb eset valamely közintézmény feladatának másik jogalanyra történő átruházása, amelynek során a jogokat és a kötelezettségeket is átruházzák. A közszolgáltatás folyamatosságának elve a feladathoz rendelt javak átruházásával, és következésképpen jogok és kötelezettségek átruházásával jár. |
| --- | --- |

(236)

A leggyakoribb eset valamely közintézmény feladatának másik jogalanyra történő átruházása, amelynek során a jogokat és a kötelezettségeket is átruházzák. A közszolgáltatás folyamatosságának elve a feladathoz rendelt javak átruházásával, és következésképpen jogok és kötelezettségek átruházásával jár.

| (237) | Ebből egy alapvető elv következik: attól fogva, hogy a feladat fennmarad, a régi közintézmény tartozásai a feladatot átvevő szervre szállnak. |
| --- | --- |

(237)

Ebből egy alapvető elv következik: attól fogva, hogy a feladat fennmarad, a régi közintézmény tartozásai a feladatot átvevő szervre szállnak.

| (238) | A feladat a leggyakrabban (106) egyetlen szervre száll át, amelynek következményeként a vagyont teljes egészében, felosztás nélkül ruházzák át. Ugyanez az elv érvényesül a magánszemélyre történő vagyonátruházásra vonatkozó esetekben (107). |
| --- | --- |

(238)

A feladat a leggyakrabban (106) egyetlen szervre száll át, amelynek következményeként a vagyont teljes egészében, felosztás nélkül ruházzák át. Ugyanez az elv érvényesül a magánszemélyre történő vagyonátruházásra vonatkozó esetekben (107).

| (239) | Léteznek a vagyonmegosztásra vonatkozó feltevések is, amely további bizonyíték a közintézmények jogainak és kötelezettségeinek folytonosságára. |
| --- | --- |

(239)

Léteznek a vagyonmegosztásra vonatkozó feltevések is, amely további bizonyíték a közintézmények jogainak és kötelezettségeinek folytonosságára.

| (240) | Az Institut audiovisuel (Audiovizuális Intézet) javainak, jogainak és kötelezettségeinek az ORTF-re történő átruházásáról szóló, 1974. november 14-i 74-947. számú rendelet 1. cikkében konkrétan megfogalmazza egy jogutód szervezet „mulasztásból” történő kijelölésének elvét: „az Office de radiodiffusion-télévision française (Francia Rádiós és Televíziós Műsorszóró Hivatal) azon javai, jogai és kötelezettségei, amelyek nem szállnak át [...] a műsorszóró közintézményre vagy az e törvénnyel létrehozott társaságok valamelyikére, 1975. január 1-jétől – miniszterelnöki rendelet útján – az audiovizuális intézetre szállhatnak”. |
| --- | --- |

(240)

Az Institut audiovisuel (Audiovizuális Intézet) javainak, jogainak és kötelezettségeinek az ORTF-re történő átruházásáról szóló, 1974. november 14-i 74-947. számú rendelet 1. cikkében konkrétan megfogalmazza egy jogutód szervezet „mulasztásból” történő kijelölésének elvét: „az Office de radiodiffusion-télévision française (Francia Rádiós és Televíziós Műsorszóró Hivatal) azon javai, jogai és kötelezettségei, amelyek nem szállnak át [...] a műsorszóró közintézményre vagy az e törvénnyel létrehozott társaságok valamelyikére, 1975. január 1-jétől – miniszterelnöki rendelet útján – az audiovizuális intézetre szállhatnak”.

| (241) | Azok a feltevések, amelyekben a vagyonátruházásra több lépcsőben kerül sor, megerősítik az előzőekben kimutatott tendenciát (108). |
| --- | --- |

(241)

Azok a feltevések, amelyekben a vagyonátruházásra több lépcsőben kerül sor, megerősítik az előzőekben kimutatott tendenciát (108).

| (242) | Valamely közintézmény részvénytársasággá történő átalakításakor több „átalakítási” eljárás létezik:






  — | a megszűnés-megszüntetés: a legegyszerűbb eset a megszüntetéssel történő megszűnés, a közintézmény ekkor felszámolásra kerül, |
| --- | --- | --- |

(242)

Valamely közintézmény részvénytársasággá történő átalakításakor több „átalakítási” eljárás létezik:

—

a megszűnés-megszüntetés: a legegyszerűbb eset a megszüntetéssel történő megszűnés, a közintézmény ekkor felszámolásra kerül,

| — | a megszűnés-helyettesítés: a helyettesítéssel történő megszűnés B. Plessix (109) megfogalmazásában „a közintézmény megszüntetésével egyidejűleg létrejön egy új jogi személy, amelyre azt a jogszabályban foglalt feladatot bízzák, amelyért a felszámolt intézmény volt felelős. Másképp fogalmazva: a felszámolt közintézmény jogait és kötelezettségeit egy új jogi személy helyettesíti, a megszüntetett intézmény feladatait egy új jogi személy veszi át”, |
| --- | --- |

—

a megszűnés-helyettesítés: a helyettesítéssel történő megszűnés B. Plessix (109) megfogalmazásában „a közintézmény megszüntetésével egyidejűleg létrejön egy új jogi személy, amelyre azt a jogszabályban foglalt feladatot bízzák, amelyért a felszámolt intézmény volt felelős. Másképp fogalmazva: a felszámolt közintézmény jogait és kötelezettségeit egy új jogi személy helyettesíti, a megszüntetett intézmény feladatait egy új jogi személy veszi át”,

| — | a megszüntetés nélküli átalakítás: a megszüntetés vagy megszűnés nélküli átalakítás az átalakított jogi személyiség jogfolytonosságának rendezésén alapuló művelet. |
| --- | --- |

—

a megszüntetés nélküli átalakítás: a megszüntetés vagy megszűnés nélküli átalakítás az átalakított jogi személyiség jogfolytonosságának rendezésén alapuló művelet.

| (243) | A jogalkotó az elmúlt években a megszűnés nélküli átalakításról rendelkezett. Az első átalakítások alkalmával, és elsősorban a France Télécom esetében, a jogalkotó megszünteti az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményt, majd javainak, jogainak és kötelezettségeinek összességét egy új – magánjogi társaság formájú – jogi személybe viszi át (110). Ezután a következő műveletek során a jogalkotó csak a jogi formát változtatja meg – anélkül, hogy új jogi személyt hozna létre. Ekkor a jogalkotó sem az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény javainak, jogainak és kötelezettségeinek átviteléről, sem tevékenység-megszüntetésről nem rendelkezik, hanem jogfolytonosságot alakít ki, ahogyan arról például a villamosenergia- és gázszolgáltatásról, valamint a villamosenergia- és gázipari vállalkozásokról szóló, 2004. augusztus 9-i 2004-803. számú törvény 25. cikkében foglalt feltételek tanúskodnak: „az Electricité de France és a Gaz de France társaságok átalakulása nem jár sem új jogi személyek létrehozásával, sem tevékenység-megszüntetéssel. Az Electricité de France és a Gaz de France társaságok – Franciaországon belüli és Franciaországon kívüli – bármilyen jellegű javai, jogai, kötelezettségei, szerződései és engedélyei az egyes közintézmények jogi formájának átalakulásakor meglévő javai, jogai, kötelezettségei, szerződései és engedélyei. Ez az átalakulás nem teszi lehetővé e javak, jogok, kötelezettségek, szerződések és engedélyek semmiféle kétségbe vonását, továbbá nincs semmiféle kihatással az Electricité de France, a Gaz de France [...] által harmadik felekkel kötött szerződésekre. Az ezen átalakulással járó műveletek nem biztosítanak lehetőséget semmilyen illeték, adó vagy díj beszedésére” (111). |
| --- | --- |

(243)

A jogalkotó az elmúlt években a megszűnés nélküli átalakításról rendelkezett. Az első átalakítások alkalmával, és elsősorban a France Télécom esetében, a jogalkotó megszünteti az ipari és kereskedelmi jellegű közintézményt, majd javainak, jogainak és kötelezettségeinek összességét egy új – magánjogi társaság formájú – jogi személybe viszi át (110). Ezután a következő műveletek során a jogalkotó csak a jogi formát változtatja meg – anélkül, hogy új jogi személyt hozna létre. Ekkor a jogalkotó sem az ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény javainak, jogainak és kötelezettségeinek átviteléről, sem tevékenység-megszüntetésről nem rendelkezik, hanem jogfolytonosságot alakít ki, ahogyan arról például a villamosenergia- és gázszolgáltatásról, valamint a villamosenergia- és gázipari vállalkozásokról szóló, 2004. augusztus 9-i 2004-803. számú törvény 25. cikkében foglalt feltételek tanúskodnak: „az Electricité de France és a Gaz de France társaságok átalakulása nem jár sem új jogi személyek létrehozásával, sem tevékenység-megszüntetéssel. Az Electricité de France és a Gaz de France társaságok – Franciaországon belüli és Franciaországon kívüli – bármilyen jellegű javai, jogai, kötelezettségei, szerződései és engedélyei az egyes közintézmények jogi formájának átalakulásakor meglévő javai, jogai, kötelezettségei, szerződései és engedélyei. Ez az átalakulás nem teszi lehetővé e javak, jogok, kötelezettségek, szerződések és engedélyek semmiféle kétségbe vonását, továbbá nincs semmiféle kihatással az Electricité de France, a Gaz de France [...] által harmadik felekkel kötött szerződésekre. Az ezen átalakulással járó műveletek nem biztosítanak lehetőséget semmilyen illeték, adó vagy díj beszedésére” (111).

| (244) | Szakértője alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a közintézmények megszűnésére vonatkozó különböző eshetőségek elemzése az alábbi következtetések levonását teszi lehetővé:






  — | bár nem létezik a közintézmények megszűnését rendező általános jogi szabályozás, a gyakorlat azt bizonyítja, hogy a jogszabályszöveg mindig elrendezi a megszűnő intézmény jogainak és kötelezettségeinek átruházását, amelyek vagy az államra, vagy a feladatát átvevő jogalanyra szállnak. A Bizottság tudomása szerint egyetlen példa sincs a tartozások megszűnését megállapító jogszabályszövegre, |
| --- | --- | --- |

(244)

Szakértője alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a közintézmények megszűnésére vonatkozó különböző eshetőségek elemzése az alábbi következtetések levonását teszi lehetővé:

—

bár nem létezik a közintézmények megszűnését rendező általános jogi szabályozás, a gyakorlat azt bizonyítja, hogy a jogszabályszöveg mindig elrendezi a megszűnő intézmény jogainak és kötelezettségeinek átruházását, amelyek vagy az államra, vagy a feladatát átvevő jogalanyra szállnak. A Bizottság tudomása szerint egyetlen példa sincs a tartozások megszűnését megállapító jogszabályszövegre,

| — | a „jogokat és kötelezettségeket” ruházzák át, a kötelezettségek kifejezés kétségkívül a tartozásokra utal. Egyes jogszabályszövegek a homályosabb „vagyon” kifejezést használják. A Cornu jogi szótár (112) szerint a vagyon „ugyanazon személy javainak és kötelezettségeinek (azaz jogainak és pénzben felbecsülhető terheinek) összessége”, amely megfogalmazás a tartozásokat is magában foglalja. Közintézmény tiszta és egyszerű megszűnésére talált egyetlen példa mindenesetre maguknak a „tartozásoknak” az átruházására irányul, |
| --- | --- |

—

a „jogokat és kötelezettségeket” ruházzák át, a kötelezettségek kifejezés kétségkívül a tartozásokra utal. Egyes jogszabályszövegek a homályosabb „vagyon” kifejezést használják. A Cornu jogi szótár (112) szerint a vagyon „ugyanazon személy javainak és kötelezettségeinek (azaz jogainak és pénzben felbecsülhető terheinek) összessége”, amely megfogalmazás a tartozásokat is magában foglalja. Közintézmény tiszta és egyszerű megszűnésére talált egyetlen példa mindenesetre maguknak a „tartozásoknak” az átruházására irányul,

| — | a gyakorlatban az intézmény jogait és kötelezettségeit még a feladat megszűnése esetén is egy másik szerv veszi át, |
| --- | --- |

—

a gyakorlatban az intézmény jogait és kötelezettségeit még a feladat megszűnése esetén is egy másik szerv veszi át,

| — | az ismertetett gyakorlat összhangban van a 2002. július 18-i 02-060-M95. számú kodifikáló utasítással és a nemzeti közintézmények létrehozásának, átalakulásának és megszüntetésének pénzügyi rendezéséről szóló útmutatóval. Noha ezek a szövegek csak az állami könyvelővel rendelkező intézményekre vonatkoznak – a La Poste esete ettől eltérő –, ennek ellenére megerősítik a gyakorlat tanulságait, vagyis azt, hogy egy felszámolt ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény jogai és kötelezettségei vagy az államra, vagy az intézmény feladatát átvevő jogi személyre szállnak. |
| --- | --- |

—

az ismertetett gyakorlat összhangban van a 2002. július 18-i 02-060-M95. számú kodifikáló utasítással és a nemzeti közintézmények létrehozásának, átalakulásának és megszüntetésének pénzügyi rendezéséről szóló útmutatóval. Noha ezek a szövegek csak az állami könyvelővel rendelkező intézményekre vonatkoznak – a La Poste esete ettől eltérő –, ennek ellenére megerősítik a gyakorlat tanulságait, vagyis azt, hogy egy felszámolt ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény jogai és kötelezettségei vagy az államra, vagy az intézmény feladatát átvevő jogi személyre szállnak.

| (245) | A Bizottság következtetése szerint ez az elemzés azt bizonyítja, hogy egy ilyen közintézmény hitelezője továbbra is bizonyos lehet abban, hogy követelése az intézmény megszűnésével nem fog megszűnni. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság következtetése szerint ez az elemzés azt bizonyítja, hogy egy ilyen közintézmény hitelezője továbbra is bizonyos lehet abban, hogy követelése az intézmény megszűnésével nem fog megszűnni.

| (246) | A bizonyítás nem lenne teljes annak a kérdésnek a vizsgálata nélkül, hogy – a magánjog szerinti jogutódlás mintájára – az örökös elutasíthatja-e az örökséget, ha többek között a tartozások túlságosan jelentősek. Úgy tűnik, hogy a közigazgatási jogban a jogutódlás elutasításának lehetősége igen korlátozott. |
| --- | --- |

(246)

A bizonyítás nem lenne teljes annak a kérdésnek a vizsgálata nélkül, hogy – a magánjog szerinti jogutódlás mintájára – az örökös elutasíthatja-e az örökséget, ha többek között a tartozások túlságosan jelentősek. Úgy tűnik, hogy a közigazgatási jogban a jogutódlás elutasításának lehetősége igen korlátozott.

| (247) | S. Carpi-Petit (113) szerint: „a polgári joggal ellentétben, amely valamennyi öröklésre jogosult számára biztosítja a választási lehetőséget, a választás lehetősége a jogutódlásra vonatkozó közigazgatási jognak nem általános alapelve. A lehetőséget – a megvalósított ügylet jellegétől függően – csak bizonyos öröklésre jogosultak számára ajánlják fel. Így az egészen egyszerű megszüntetésekkel járó átruházások nem fakultatívak. Ami a helyettesítésekkel lehetővé váló átruházásokat illeti, fakultatív jellegük az örökhagyó előzetes létezésétől függ.” Az egészen egyszerű megszüntetések kapcsán S. Carpi-Petit kimerítő részletességű tanulmánya alapján arra a következtetésre jut, hogy „az állam számára biztosított választási lehetőség hiánya a közigazgatási jogban is alkalmazandó. Ez magában foglalja, hogy – ami a választási lehetőségre vonatkozó jog létezését vagy hiányát illeti – a legegyszerűbb feltevés kétségkívül a feladat felváltása nélküli közintézmény-megszüntetés. Ebben az esetben ugyanis a jogutód mindig az állam. Ha elutasítja a megszüntetett közintézmény hátrahagyott javait, azok szükségszerűen gazdátlanná válnak, amely eset kizárt. Másfelől a jogutódlás terhe nem hárítható másik vagyonra. Így egy nemzeti közintézmény egészen egyszerű megszüntetése esetén nem merül fel választási lehetőség.” |
| --- | --- |

(247)

S. Carpi-Petit (113) szerint: „a polgári joggal ellentétben, amely valamennyi öröklésre jogosult számára biztosítja a választási lehetőséget, a választás lehetősége a jogutódlásra vonatkozó közigazgatási jognak nem általános alapelve. A lehetőséget – a megvalósított ügylet jellegétől függően – csak bizonyos öröklésre jogosultak számára ajánlják fel. Így az egészen egyszerű megszüntetésekkel járó átruházások nem fakultatívak. Ami a helyettesítésekkel lehetővé váló átruházásokat illeti, fakultatív jellegük az örökhagyó előzetes létezésétől függ.” Az egészen egyszerű megszüntetések kapcsán S. Carpi-Petit kimerítő részletességű tanulmánya alapján arra a következtetésre jut, hogy „az állam számára biztosított választási lehetőség hiánya a közigazgatási jogban is alkalmazandó. Ez magában foglalja, hogy – ami a választási lehetőségre vonatkozó jog létezését vagy hiányát illeti – a legegyszerűbb feltevés kétségkívül a feladat felváltása nélküli közintézmény-megszüntetés. Ebben az esetben ugyanis a jogutód mindig az állam. Ha elutasítja a megszüntetett közintézmény hátrahagyott javait, azok szükségszerűen gazdátlanná válnak, amely eset kizárt. Másfelől a jogutódlás terhe nem hárítható másik vagyonra. Így egy nemzeti közintézmény egészen egyszerű megszüntetése esetén nem merül fel választási lehetőség.”

| (248) | A feladat felváltására vonatkozó feltevések kapcsán „a jogutódlásra vonatkozó közigazgatási jogban kétféle helyettesítés létezik. Az első feltevésben erre a feladatra az örökhagyó természetes személy helyébe lépő jogi személy jön létre. Ekkor ez a jogi személy az egyetemes jogutód. Következésképpen természetesnek tűnik, hogy megtagadják tőle a választási jogot.” |
| --- | --- |

(248)

A feladat felváltására vonatkozó feltevések kapcsán „a jogutódlásra vonatkozó közigazgatási jogban kétféle helyettesítés létezik. Az első feltevésben erre a feladatra az örökhagyó természetes személy helyébe lépő jogi személy jön létre. Ekkor ez a jogi személy az egyetemes jogutód. Következésképpen természetesnek tűnik, hogy megtagadják tőle a választási jogot.”

| (249) | A Bizottság szakértője rámutat arra, hogy ez az érvelés kifogásolható, mivel közintézmények – feladat megszüntetése nélküli – egészen egyszerű megszüntetéséről van szó, valamint arra, hogy az állam számára a javak elutasításának lehetetlensége nem feltétlenül jelenti a tartozások elutasításának lehetetlenségét. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy közjogi személyek esetében a jogutódlás elutasításának lehetetlensége elsősorban a közintézmények közjogi jogállásán, nem pedig a javak gazdátlanul hagyásának lehetetlenségén alapul. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság szakértője rámutat arra, hogy ez az érvelés kifogásolható, mivel közintézmények – feladat megszüntetése nélküli – egészen egyszerű megszüntetéséről van szó, valamint arra, hogy az állam számára a javak elutasításának lehetetlensége nem feltétlenül jelenti a tartozások elutasításának lehetetlenségét. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy közjogi személyek esetében a jogutódlás elutasításának lehetetlensége elsősorban a közintézmények közjogi jogállásán, nem pedig a javak gazdátlanul hagyásának lehetetlenségén alapul.

| (250) | Szakértője alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a feladatot korábban ellátó közintézmény megszűnése esetén a közintézmények tartozásait a gyakorlatban mindig egy másik közjogi személyre ruházzák át. E közintézmények – köztük a La Poste – hitelezői ebből kifolyólag bizonyosak abban, hogy a ki nem egyenlített követeléseik nem fognak megszűnni. |
| --- | --- |

(250)

Szakértője alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a feladatot korábban ellátó közintézmény megszűnése esetén a közintézmények tartozásait a gyakorlatban mindig egy másik közjogi személyre ruházzák át. E közintézmények – köztük a La Poste – hitelezői ebből kifolyólag bizonyosak abban, hogy a ki nem egyenlített követeléseik nem fognak megszűnni.

C.   
  A La Poste javára nyújtott állami garancia létezésére vonatkozó következtetés

| (251) | Az egyéni követelések visszafizetésére nyújtott garancia létezésének és a La Poste kötelezettségei fenntartásának bizonyítására felhozott információk alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:






  — | a La Poste hitelezői nem szembesülnek azokkal a magánjogban és a közjogban felállított szokásos akadályokkal, amelyek meggátolhatják egy követelés kiegyenlítését, |
| --- | --- | --- |

(251)

Az egyéni követelések visszafizetésére nyújtott garancia létezésének és a La Poste kötelezettségei fenntartásának bizonyítására felhozott információk alapján a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:

—

a La Poste hitelezői nem szembesülnek azokkal a magánjogban és a közjogban felállított szokásos akadályokkal, amelyek meggátolhatják egy követelés kiegyenlítését,

| — | a La Poste hitelezői a követeléseik visszafizettetésére igénybe vehetnek olyan egyedi eljárásokat, amelyek felhatalmazzák az államot arra, hogy az adós szervezetet a követelés kiegyenlítésére kötelezze, és amelyek adott esetben lehetővé teszik, hogy az állam – a követelés kifizetése érdekében – növelje a forrásokat, |
| --- | --- |

—

a La Poste hitelezői a követeléseik visszafizettetésére igénybe vehetnek olyan egyedi eljárásokat, amelyek felhatalmazzák az államot arra, hogy az adós szervezetet a követelés kiegyenlítésére kötelezze, és amelyek adott esetben lehetővé teszik, hogy az állam – a követelés kifizetése érdekében – növelje a forrásokat,

| — | a francia jog egyetlen alkalommal sem hagyja, hogy a La Poste hitelezői úgy értelmezzék, hogy a La Poste végleges pénztári hiány helyzetébe kerülhet, |
| --- | --- |

—

a francia jog egyetlen alkalommal sem hagyja, hogy a La Poste hitelezői úgy értelmezzék, hogy a La Poste végleges pénztári hiány helyzetébe kerülhet,

| — | pénztári hiány esetén a költségvetési dokumentumok olyan értelmezést hagynak, hogy az állam rendkívüli támogatást nyújthat a közszférabeli szervezeteknek, köztük a La Poste-nak, |
| --- | --- |

—

pénztári hiány esetén a költségvetési dokumentumok olyan értelmezést hagynak, hogy az állam rendkívüli támogatást nyújthat a közszférabeli szervezeteknek, köztük a La Poste-nak,

| — | ha az előzőekben ismertetett eljárások nem teszik lehetővé a hitelező számára, hogy érvényt szerezzen követelése teljesítésének, a hitelező megkövetelheti, hogy az állam vállaljon felelősséget követelése teljes összegének kifizetéséért, |
| --- | --- |

—

ha az előzőekben ismertetett eljárások nem teszik lehetővé a hitelező számára, hogy érvényt szerezzen követelése teljesítésének, a hitelező megkövetelheti, hogy az állam vállaljon felelősséget követelése teljes összegének kifizetéséért,

| — | amennyiben az előzőekben előirányzott intézkedéseknek időben el kell húzódniuk, a hitelező bizonyos afelől, hogy követelése még a La Poste szervezeti átalakulása esetén sem fog megszűnni, ahogyan azt a gyakorlat bizonyítja. |
| --- | --- |

—

amennyiben az előzőekben előirányzott intézkedéseknek időben el kell húzódniuk, a hitelező bizonyos afelől, hogy követelése még a La Poste szervezeti átalakulása esetén sem fog megszűnni, ahogyan azt a gyakorlat bizonyítja.

| (252) | Ezek a sajátosságok szervesen kapcsolódnak a La Poste közintézményi jogállásához. |
| --- | --- |

(252)

Ezek a sajátosságok szervesen kapcsolódnak a La Poste közintézményi jogállásához.

| (253) | A fent ismertetett eljárások magukban foglalják, hogy az állam a végső kezes szerepét tölti be. Tehát jogosan levonható az a következtetés, hogy a La Poste a közintézményi jogállásából fakadóan korlátlan állami garanciában részesül. |
| --- | --- |

(253)

A fent ismertetett eljárások magukban foglalják, hogy az állam a végső kezes szerepét tölti be. Tehát jogosan levonható az a következtetés, hogy a La Poste a közintézményi jogállásából fakadóan korlátlan állami garanciában részesül.

| (254) | A La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia a kezességvállalásról szóló, 2008. évi közlemény (114) 2.1. pontja értelmében állami források átruházásával jár. A La Poste ugyanis semmiféle díjat nem fizet ezért a garanciáért, és az állam következésképpen lemond a garanciákhoz rendes körülmények között kapcsolódó ellenértékről. Másfelől a garancia megteremti az állami források tekintetében felmerülő lehetséges és jövőbeli kötelezettségvállalás kockázatát, az állam pedig köteles lehet a La Poste tartozásainak kifizetésére (115). |
| --- | --- |

(254)

A La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia a kezességvállalásról szóló, 2008. évi közlemény (114) 2.1. pontja értelmében állami források átruházásával jár. A La Poste ugyanis semmiféle díjat nem fizet ezért a garanciáért, és az állam következésképpen lemond a garanciákhoz rendes körülmények között kapcsolódó ellenértékről. Másfelől a garancia megteremti az állami források tekintetében felmerülő lehetséges és jövőbeli kötelezettségvállalás kockázatát, az állam pedig köteles lehet a La Poste tartozásainak kifizetésére (115).

| (255) | Végezetül a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia az államnak tulajdonítható, mert az a La Poste közjogi jogállásának, a nemzeti jog alapelveinek és két jogi aktusnak – mégpedig a kereskedelmi törvénykönyvvé vált 1985. január 25-i törvénynek és az 1980. július 16-i törvénynek, valamint végrehajtási rendelkezéseinek – a kombinációjából fakad. |
| --- | --- |

(255)

Végezetül a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia az államnak tulajdonítható, mert az a La Poste közjogi jogállásának, a nemzeti jog alapelveinek és két jogi aktusnak – mégpedig a kereskedelmi törvénykönyvvé vált 1985. január 25-i törvénynek és az 1980. július 16-i törvénynek, valamint végrehajtási rendelkezéseinek – a kombinációjából fakad.

4.1.2.   SZELEKTÍV ELŐNY LÉTEZÉSE

| (256) | A garancia az állami támogatás alapvető eleme, amelynek köszönhetően a La Poste kedvezőbb hitelfeltételekben részesül, mint azok a feltételek, amelyeket akkor szerzett volna meg, ha kizárólag az érdemei alapján ítélték volna meg (a). Tekintve, hogy a garancia korlátlan, a La Poste által az államnak fizetendő piaci díj összege nem számítható ki, ami alkalmazhatatlanná teszi a francia hatóságok által javasolt továbbengedményezési rendelkezést (b). A La Poste által az implicit állami garanciának köszönhetően elért kedvezőbb hitelfeltételek szelektív előnyt képeznek (c). |
| --- | --- |

(256)

A garancia az állami támogatás alapvető eleme, amelynek köszönhetően a La Poste kedvezőbb hitelfeltételekben részesül, mint azok a feltételek, amelyeket akkor szerzett volna meg, ha kizárólag az érdemei alapján ítélték volna meg (a). Tekintve, hogy a garancia korlátlan, a La Poste által az államnak fizetendő piaci díj összege nem számítható ki, ami alkalmazhatatlanná teszi a francia hatóságok által javasolt továbbengedményezési rendelkezést (b). A La Poste által az implicit állami garanciának köszönhetően elért kedvezőbb hitelfeltételek szelektív előnyt képeznek (c).

a)   A La Poste kedvezőbb hitelfeltételekben részesül azoknál a feltételeknél, amelyeket akkor szerzett volna meg, ha kizárólag az érdemei alapján ítélték volna meg

1.   A hitelfeltételek megállapítása többek között a pénzügyi minősítés alapján történik

| (257) | A hitelfeltételek megállapítása többek között a pénzügyi minősítés (116) alapján történik: minél jobban romlik egy vállalkozás minősítése egy megnövekedett fizetésképtelenségi kockázat miatt, annál magasabb lesz a befektető által megkövetelt ellenérték. Egy nagyon alacsony fizetésképtelenségi kockázattal rendelkező vállalkozás ezzel szemben nagyon kedvező feltételek mellett vehet fel hitelt. |
| --- | --- |

(257)

A hitelfeltételek megállapítása többek között a pénzügyi minősítés (116) alapján történik: minél jobban romlik egy vállalkozás minősítése egy megnövekedett fizetésképtelenségi kockázat miatt, annál magasabb lesz a befektető által megkövetelt ellenérték. Egy nagyon alacsony fizetésképtelenségi kockázattal rendelkező vállalkozás ezzel szemben nagyon kedvező feltételek mellett vehet fel hitelt.

2.   A francia hatóságok állításával ellentétben a hitelminősítő intézetek úgy ítélik meg, hogy a garancia a La Poste javára nyújtott állami támogatás alapvető eleme, amelynek köszönhetően ez utóbbi jobb minősítést kap annál a minősítésnél, amelyet akkor szerzett volna, ha csak az érdemei alapján ítélték volna meg

i.   A garancia – mint a La Poste javára nyújtott állami támogatás alapvető eleme – befolyásolja a La Poste pénzügyi minősítését

(α)   A hitelminősítő intézeteknek (117) a La Poste javára nyújtott állami garancia létezésére vonatkozó elemzései

| (258) | Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítéseire gyakorolt hatásáról szóló, 2004. november 22-i tanulmányban a Standard and Poor’s megállapítja, hogy a La Poste jogállása, amely végső szuverén garanciát biztosít számára, a Francia Köztársaság részéről jogszabályban foglalt végső garanciát biztosít a La Poste kötelezettségeire (118). |
| --- | --- |

(258)

Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítéseire gyakorolt hatásáról szóló, 2004. november 22-i tanulmányban a Standard and Poor’s megállapítja, hogy a La Poste jogállása, amely végső szuverén garanciát biztosít számára, a Francia Köztársaság részéről jogszabályban foglalt végső garanciát biztosít a La Poste kötelezettségeire (118).

| (259) | 2007. április 3-án a Standard and Poor’s megerősítette azt a következtetését, amely szerint a közintézményi jogállás a Francia Köztársaság részéről végső garanciát biztosít a La Poste-nak, még akkor is, ha ez a garancia nem azonnali és explicit, ami kifejeződik a La Poste és a Francia Köztársaság minősítése közötti különbségtételben (119). |
| --- | --- |

(259)

2007. április 3-án a Standard and Poor’s megerősítette azt a következtetését, amely szerint a közintézményi jogállás a Francia Köztársaság részéről végső garanciát biztosít a La Poste-nak, még akkor is, ha ez a garancia nem azonnali és explicit, ami kifejeződik a La Poste és a Francia Köztársaság minősítése közötti különbségtételben (119).

| (260) | Ami a Fitchet, a másik rangos hitelminősítő intézetet illeti, 2006. március 31-én, a La Poste-nak adott AAA minősítés megerősítésekor emlékeztetett arra, hogy a La Poste a francia állam garanciájában részesülő, állami tulajdonban lévő vállalatcsoport. |
| --- | --- |

(260)

Ami a Fitchet, a másik rangos hitelminősítő intézetet illeti, 2006. március 31-én, a La Poste-nak adott AAA minősítés megerősítésekor emlékeztetett arra, hogy a La Poste a francia állam garanciájában részesülő, állami tulajdonban lévő vállalatcsoport.

| (261) | Mindazonáltal a Fitch 2008. április 17-én a La Poste minősítését AA-ra szállította le, arra a tényre alapozva döntését, hogy „a La Poste állami szolgáltatói jogállása már nem indokolja, hogy a minősítései automatikusan az állam minősítéseihez igazodjanak.” Bár a Fitch megállapítja azt, hogy „nem előfeltételezi az állam részéről nyújtott implicit garancia létezését”, mégis kijelenti, hogy „az állam számára továbbra is fennáll az a jogszabályban előírt kötelezettség, hogy átvállalja a La Poste kötelezettségvállalásait”. Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az uniós jog szempontjából csekély jelentőséggel bír, hogy az államnak a La Poste kötelezettségvállalásai teljesítésére vonatkozó kötelezettsége a nemzeti jog szerinti úgynevezett garanciából vagy egyszerű, jogszabályban foglalt kötelezettségből fakad. A két esetben ugyanis az uniós jog szempontjából vett állami garancia áll fenn (lásd a kezességvállalásról szóló, 2008. évi közleményt, amely kifejti, hogy az állami kezességvállalások magának a vállalkozásnak a jogi formájához kapcsolódhatnak, és magukban foglalhatják a veszteségek állam általi fedezését (120)). |
| --- | --- |

(261)

Mindazonáltal a Fitch 2008. április 17-én a La Poste minősítését AA-ra szállította le, arra a tényre alapozva döntését, hogy „a La Poste állami szolgáltatói jogállása már nem indokolja, hogy a minősítései automatikusan az állam minősítéseihez igazodjanak.” Bár a Fitch megállapítja azt, hogy „nem előfeltételezi az állam részéről nyújtott implicit garancia létezését”, mégis kijelenti, hogy „az állam számára továbbra is fennáll az a jogszabályban előírt kötelezettség, hogy átvállalja a La Poste kötelezettségvállalásait”. Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az uniós jog szempontjából csekély jelentőséggel bír, hogy az államnak a La Poste kötelezettségvállalásai teljesítésére vonatkozó kötelezettsége a nemzeti jog szerinti úgynevezett garanciából vagy egyszerű, jogszabályban foglalt kötelezettségből fakad. A két esetben ugyanis az uniós jog szempontjából vett állami garancia áll fenn (lásd a kezességvállalásról szóló, 2008. évi közleményt, amely kifejti, hogy az állami kezességvállalások magának a vállalkozásnak a jogi formájához kapcsolódhatnak, és magukban foglalhatják a veszteségek állam általi fedezését (120)).

| (262) | 2009. szeptember 4-én a Fitch megállapítja, hogy (121): „Az intézet azonban – ahogyan azt az LP AAA minősítésének AA-ra történő leszállítása során 2008-ban jelezte, az intézet nem ismeri el az állam által az LP javára likviditási téren nyújtott implicit garancia létezését. 2006 óta ugyanis az államigarancia-mechanizmusok csak akkor aktiválhatók, ha a likviditási szükségletek megfelelnek az európai versenyszabályoknak; ennélfogva az LP állami szereplői jogállása már nem indokolja, hogy a minősítései automatikusan az állam minősítéseihez igazodjanak. Így likviditási válság esetén az államkincstári előlegekhez való hozzáférés a továbbiakban nem biztosított, ami érezhetően késleltetheti a szükség esetén felmerülő állami támogatást.” A Fitch tehát úgy ítéli meg, hogy a likviditási garancia 2006 óta már nem aktiválható, mivel nem felel meg az európai versenyszabályoknak. Ez megerősíti, hogy az intézet megítélése szerint ezen időpont előtt létezett ilyen garancia, és azt lehetett aktiválni. A Fitch döntő jelentőséget tulajdonít a Bizottság 2006. február 26-i levelének, amelyben tájékoztatta Franciaországot a korlátlan állami garancia létezésére vonatkozó előzetes következtetéseiről (122). A Fitch azonban nem veszi figyelembe azt, hogy a Bizottság ezzel a levéllel a garanciát létező támogatásnak minősítette, és hogy a 2006. február 26-i levél csak előzetes és az említett garancia létezését illetően nem kötelező erejű értékelést tartalmaz, amely semmiben sem gátolja – adott esetben – a végrehajtását. Így, ha 2006 előtt létezett garancia, a létezését és lehívásának lehetőségét nem teszi semmissé a Bizottság 2006. február 26-i levele. Ez csak akkor lenne lehetséges, ha vagy Franciaország, vagy a Bizottság hatályon kívül helyezné a garanciát egy kötelező joghatású jogi aktus alapján. Következésképpen a Fitch, még ha tévesen is ítéli meg, hogy a Bizottság levele a garancia hatályvesztését vonja maga után, mindazonáltal továbbra is elismeri „azt a rendkívüli támogatási szintet, amelyet az LP a megbízójától kaphat, valamint annak nagy valószínűségét, hogy azt szükség esetén számára biztosítják”. |
| --- | --- |

(262)

2009. szeptember 4-én a Fitch megállapítja, hogy (121): „Az intézet azonban – ahogyan azt az LP AAA minősítésének AA-ra történő leszállítása során 2008-ban jelezte, az intézet nem ismeri el az állam által az LP javára likviditási téren nyújtott implicit garancia létezését. 2006 óta ugyanis az államigarancia-mechanizmusok csak akkor aktiválhatók, ha a likviditási szükségletek megfelelnek az európai versenyszabályoknak; ennélfogva az LP állami szereplői jogállása már nem indokolja, hogy a minősítései automatikusan az állam minősítéseihez igazodjanak. Így likviditási válság esetén az államkincstári előlegekhez való hozzáférés a továbbiakban nem biztosított, ami érezhetően késleltetheti a szükség esetén felmerülő állami támogatást.” A Fitch tehát úgy ítéli meg, hogy a likviditási garancia 2006 óta már nem aktiválható, mivel nem felel meg az európai versenyszabályoknak. Ez megerősíti, hogy az intézet megítélése szerint ezen időpont előtt létezett ilyen garancia, és azt lehetett aktiválni. A Fitch döntő jelentőséget tulajdonít a Bizottság 2006. február 26-i levelének, amelyben tájékoztatta Franciaországot a korlátlan állami garancia létezésére vonatkozó előzetes következtetéseiről (122). A Fitch azonban nem veszi figyelembe azt, hogy a Bizottság ezzel a levéllel a garanciát létező támogatásnak minősítette, és hogy a 2006. február 26-i levél csak előzetes és az említett garancia létezését illetően nem kötelező erejű értékelést tartalmaz, amely semmiben sem gátolja – adott esetben – a végrehajtását. Így, ha 2006 előtt létezett garancia, a létezését és lehívásának lehetőségét nem teszi semmissé a Bizottság 2006. február 26-i levele. Ez csak akkor lenne lehetséges, ha vagy Franciaország, vagy a Bizottság hatályon kívül helyezné a garanciát egy kötelező joghatású jogi aktus alapján. Következésképpen a Fitch, még ha tévesen is ítéli meg, hogy a Bizottság levele a garancia hatályvesztését vonja maga után, mindazonáltal továbbra is elismeri „azt a rendkívüli támogatási szintet, amelyet az LP a megbízójától kaphat, valamint annak nagy valószínűségét, hogy azt szükség esetén számára biztosítják”.

(β)   A garancia – mint az állam támogatásának alapvető eleme – befolyásolja a La Poste pénzügyi minősítését.

| (263) | A Standard and Poor’s és a Fitch elemzésének és módszertanának vizsgálata azt mutatja, hogy a garancia az állami támogatás meghatározó elemeként befolyásolja a pénzügyi minősítést. |
| --- | --- |

(263)

A Standard and Poor’s és a Fitch elemzésének és módszertanának vizsgálata azt mutatja, hogy a garancia az állami támogatás meghatározó elemeként befolyásolja a pénzügyi minősítést.

—   Standard and Poor’s (S & P) Módszertan

| (264) | Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítésére gyakorolt hatásáról szóló fent említett tanulmányban az S & P kifejti, hogy a valamely postai szolgáltató minősítésének megállapításához alkalmazandó módszertant az adott szolgáltatónak nyújtott állami támogatás becsült mértékétől függően határozza meg. Az S & P megkülönbözteti az állami támogatásban részesülő postai szolgáltatókat (például a francia postát és az olasz postát) azoktól, amelyek egyáltalán nem részesülnek állami támogatásban (például a Deutsche Post és a TNT). Az állami támogatásban részesülő postai szolgáltatók kategóriáján belül az S & P három alkategóriát határoz meg:






  — | azok a jogalanyok, amelyeknek a minősítése megegyezik a részvényes államéval: e kategóriába azok a jogalanyok tartoznak, amelyek kiemelten bekapcsolódnak a kormányzati mechanizmusokba, és amelyek valószínűleg nem kerülnek privatizálásra; egyetlen postai szolgáltatót sem sorolnak ebbe a kategóriába, |
| --- | --- | --- |

(264)

Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítésére gyakorolt hatásáról szóló fent említett tanulmányban az S & P kifejti, hogy a valamely postai szolgáltató minősítésének megállapításához alkalmazandó módszertant az adott szolgáltatónak nyújtott állami támogatás becsült mértékétől függően határozza meg. Az S & P megkülönbözteti az állami támogatásban részesülő postai szolgáltatókat (például a francia postát és az olasz postát) azoktól, amelyek egyáltalán nem részesülnek állami támogatásban (például a Deutsche Post és a TNT). Az állami támogatásban részesülő postai szolgáltatók kategóriáján belül az S & P három alkategóriát határoz meg:

—

azok a jogalanyok, amelyeknek a minősítése megegyezik a részvényes államéval: e kategóriába azok a jogalanyok tartoznak, amelyek kiemelten bekapcsolódnak a kormányzati mechanizmusokba, és amelyek valószínűleg nem kerülnek privatizálásra; egyetlen postai szolgáltatót sem sorolnak ebbe a kategóriába,

| — | azok a jogalanyok, amelyeknek a minősítése a részvényes állam minősítéséből, leminősítéssel következik (két kategória, azaz hat fokozat erejéig): ezek azok a jogalanyok, amelyek – bár műveleteikben önállóak – az állami politikán alapuló intézmények, és amelyek jelentős közvetlen vagy közvetett állami támogatásban részesülnek, még akkor is, ha rendkívüli bizonytalanság merül fel az említett támogatás szintjét és gyorsaságát illetően (123); a La Poste-ot ebbe a kategóriába sorolták, legalábbis a tanulmány közzétételének időpontjáig, |
| --- | --- |

—

azok a jogalanyok, amelyeknek a minősítése a részvényes állam minősítéséből, leminősítéssel következik (két kategória, azaz hat fokozat erejéig): ezek azok a jogalanyok, amelyek – bár műveleteikben önállóak – az állami politikán alapuló intézmények, és amelyek jelentős közvetlen vagy közvetett állami támogatásban részesülnek, még akkor is, ha rendkívüli bizonytalanság merül fel az említett támogatás szintjét és gyorsaságát illetően (123); a La Poste-ot ebbe a kategóriába sorolták, legalábbis a tanulmány közzétételének időpontjáig,

| — | azok a jogalanyok, amelyeknek a minősítése saját érdemeiken alapul, a minősítés pedig az állami támogatás függvényében emelkedik. Ebbe a harmadik kategóriába való besorolás azt feltételezi, hogy a postai szolgáltató állami támogatásban részesül, de inkább politikák, szabályozás vagy sürgősség esetén eszközölt beavatkozások formájában, mintsem rendszeres, közvetlen pénzügyi támogatás formájában. |
| --- | --- |

—

azok a jogalanyok, amelyeknek a minősítése saját érdemeiken alapul, a minősítés pedig az állami támogatás függvényében emelkedik. Ebbe a harmadik kategóriába való besorolás azt feltételezi, hogy a postai szolgáltató állami támogatásban részesül, de inkább politikák, szabályozás vagy sürgősség esetén eszközölt beavatkozások formájában, mintsem rendszeres, közvetlen pénzügyi támogatás formájában.

| (265) | Ugyanebben a tanulmányban az S & P kifejti, hogy az állam által a postai szolgáltatónak nyújtott támogatást (tehát az említett szolgáltató minősítésének és így végső soron a minősítés meghatározására alkalmazandó módszertant) négy tényező függvényében értékeli, amelyeket a következő sorrendben említ: a szolgáltató jogállása, privatizálásának a valószínűsége, az irányítása és a szabályozási rendszer. A jogállás kapcsán az S & P pontosan a francia posta esetét említi, hangsúlyozva az állam „rendkívül erőteljes” támogatását, majd közvetlenül azután hozzáteszi, hogy a La Poste a Francia Köztársaság részéről jogszabályban foglalt végső garanciában részesül (124). |
| --- | --- |

(265)

Ugyanebben a tanulmányban az S & P kifejti, hogy az állam által a postai szolgáltatónak nyújtott támogatást (tehát az említett szolgáltató minősítésének és így végső soron a minősítés meghatározására alkalmazandó módszertant) négy tényező függvényében értékeli, amelyeket a következő sorrendben említ: a szolgáltató jogállása, privatizálásának a valószínűsége, az irányítása és a szabályozási rendszer. A jogállás kapcsán az S & P pontosan a francia posta esetét említi, hangsúlyozva az állam „rendkívül erőteljes” támogatását, majd közvetlenül azután hozzáteszi, hogy a La Poste a Francia Köztársaság részéről jogszabályban foglalt végső garanciában részesül (124).

| (266) | Az S & P tehát az állam által a La Poste-nak nyújtott „rendkívül erőteljes” támogatást egy jogszabályban foglalt végső garancia létezésével szemlélteti. Ebből a rendkívül erőteljes támogatásból az S & P azt a következtetést vonja le, hogy a La Poste minősítése meghatározható a Francia Köztársaság minősítése alapján, legfeljebb három kategóriát, azaz hat fokozatot jelentő lehetséges leminősítéssel. Az S & P által a La Poste-nak adott minősítés ugyanis – bár fokozatosan leszállították – soha nem volt több mint négy fokozattal alacsonyabb, mint a Francia Köztársaság minősítése (amely AAA minősítésű) (125). |
| --- | --- |

(266)

Az S & P tehát az állam által a La Poste-nak nyújtott „rendkívül erőteljes” támogatást egy jogszabályban foglalt végső garancia létezésével szemlélteti. Ebből a rendkívül erőteljes támogatásból az S & P azt a következtetést vonja le, hogy a La Poste minősítése meghatározható a Francia Köztársaság minősítése alapján, legfeljebb három kategóriát, azaz hat fokozatot jelentő lehetséges leminősítéssel. Az S & P által a La Poste-nak adott minősítés ugyanis – bár fokozatosan leszállították – soha nem volt több mint négy fokozattal alacsonyabb, mint a Francia Köztársaság minősítése (amely AAA minősítésű) (125).

| (267) | A Bizottság a fentiekből arra a következtetésre jut, hogy a La Poste-nak nyújtott állami garancia az S & P értékelésének alapvető eleme, amely szerint a La Poste az államtól „rendkívül erőteljes támogatásban” részesül. Márpedig az S & P emiatt a „rendkívül erőteljes” támogatás miatt alkalmaz felülről lefelé építkező módszertant a La Poste-ra. Ha az S & P alulról felfelé építkező módszertant alkalmazna, vagy rosszabb esetben egyáltalán nem emelné meg a La Poste minősítését az állami támogatás tényéből kifolyólag, ahogyan az a Deutsche Post és a TNT esetében történik, a La Poste a jelenleginél alacsonyabb minősítéssel rendelkezne. Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítésére gyakorolt hatásáról szóló tanulmányban az S & P ugyanis úgy ítéli meg, hogy a Deutsche Post és a TNT kereskedelmi és pénzügyi teljesítménye jobb, mint a La Poste-é. Mindazonáltal a Deutsche Post-nak és a TNT-nek a S & P tanulmányában említett minősítései alacsonyabbak, mint a La Poste-é. Ha a La Poste-ot saját érdemei alapján értékelnék, akkor tehát a jelenleginél alacsonyabb minősítéssel rendelkezne a „rendkívül erőteljes” állami támogatás miatt, amit az S & P a jogszabályban foglalt végső garancia létezésével szemléltet. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság a fentiekből arra a következtetésre jut, hogy a La Poste-nak nyújtott állami garancia az S & P értékelésének alapvető eleme, amely szerint a La Poste az államtól „rendkívül erőteljes támogatásban” részesül. Márpedig az S & P emiatt a „rendkívül erőteljes” támogatás miatt alkalmaz felülről lefelé építkező módszertant a La Poste-ra. Ha az S & P alulról felfelé építkező módszertant alkalmazna, vagy rosszabb esetben egyáltalán nem emelné meg a La Poste minősítését az állami támogatás tényéből kifolyólag, ahogyan az a Deutsche Post és a TNT esetében történik, a La Poste a jelenleginél alacsonyabb minősítéssel rendelkezne. Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítésére gyakorolt hatásáról szóló tanulmányban az S & P ugyanis úgy ítéli meg, hogy a Deutsche Post és a TNT kereskedelmi és pénzügyi teljesítménye jobb, mint a La Poste-é. Mindazonáltal a Deutsche Post-nak és a TNT-nek a S & P tanulmányában említett minősítései alacsonyabbak, mint a La Poste-é. Ha a La Poste-ot saját érdemei alapján értékelnék, akkor tehát a jelenleginél alacsonyabb minősítéssel rendelkezne a „rendkívül erőteljes” állami támogatás miatt, amit az S & P a jogszabályban foglalt végső garancia létezésével szemléltet.

—   Legutóbbi minősítések

| (268) | A La Poste-ra vonatkozó, 2007. április 3-i értékelésben az S & P a tőkeszerkezet változását említi, amely a jogállás megváltozásával és a garancia – mint a minősítésében figyelembe vett elem – megszűnésével jár (126). Az S & P leszögezi, hogy már figyelembe veszi e három tényező (tőkeszerkezet, jogállás és garancia) hosszú távon valószínűsíthető megváltozását. E változás bekövetkezéséig az S & P továbbra is felülről lefelé építkező módszertant alkalmaz. Márpedig az előző bekezdésben bizonyításra került, hogy e módszertannak köszönhetően a La Poste a saját érdemei alapján szerezhetőnél jobb minősítést szerez és szerezhet. |
| --- | --- |

(268)

A La Poste-ra vonatkozó, 2007. április 3-i értékelésben az S & P a tőkeszerkezet változását említi, amely a jogállás megváltozásával és a garancia – mint a minősítésében figyelembe vett elem – megszűnésével jár (126). Az S & P leszögezi, hogy már figyelembe veszi e három tényező (tőkeszerkezet, jogállás és garancia) hosszú távon valószínűsíthető megváltozását. E változás bekövetkezéséig az S & P továbbra is felülről lefelé építkező módszertant alkalmaz. Márpedig az előző bekezdésben bizonyításra került, hogy e módszertannak köszönhetően a La Poste a saját érdemei alapján szerezhetőnél jobb minősítést szerez és szerezhet.

| (269) | A Bizottság mindazonáltal elismeri, hogy ugyanebben a 2007. április 3-i elemzésben az S & P hangsúlyozza, hogy a La Poste minősítését nem a Bizottság ajánlásával adta, mivel az S & P úgy ítéli meg, hogy a La Poste jogállásának megváltozása nem feltétlenül tükrözné a La Poste minősítését megalapozó állami támogatás csökkenését, és hogy ezt a kormány közelmúltban hozott határozatai bizonyították (127). A Bizottság rámutat, hogy a garancián kívül léteznek más elemek, amelyeket az S & P figyelembe vesz, amikor ez utóbbi arra a következtetésre jut, hogy a La Poste – egy felülről lefelé építkező módszertant indokoló – erőteljes állami támogatásban részesül. Ezek a tényezők ellensúlyozhatják a La Poste jogállása kapcsán felmerülő nyomást, amelynek hatására az S & P a jogállás megváltozását és a garancia hosszú távú megszűnését prognosztizálja. Az is igaz, hogy az S & P a garanciát az állami támogatás alapvető elemének tekinti, ami befolyásolja a minősítést. |
| --- | --- |

(269)

A Bizottság mindazonáltal elismeri, hogy ugyanebben a 2007. április 3-i elemzésben az S & P hangsúlyozza, hogy a La Poste minősítését nem a Bizottság ajánlásával adta, mivel az S & P úgy ítéli meg, hogy a La Poste jogállásának megváltozása nem feltétlenül tükrözné a La Poste minősítését megalapozó állami támogatás csökkenését, és hogy ezt a kormány közelmúltban hozott határozatai bizonyították (127). A Bizottság rámutat, hogy a garancián kívül léteznek más elemek, amelyeket az S & P figyelembe vesz, amikor ez utóbbi arra a következtetésre jut, hogy a La Poste – egy felülről lefelé építkező módszertant indokoló – erőteljes állami támogatásban részesül. Ezek a tényezők ellensúlyozhatják a La Poste jogállása kapcsán felmerülő nyomást, amelynek hatására az S & P a jogállás megváltozását és a garancia hosszú távú megszűnését prognosztizálja. Az is igaz, hogy az S & P a garanciát az állami támogatás alapvető elemének tekinti, ami befolyásolja a minősítést.

| (270) | A Francia Köztársaság elnöke által a La Poste részvénytársasággá alakításáról szóló törvénytervezetre vonatkozóan bejelentést követő, 2009. január 21-i értékelésében az S & P a La Poste minősítését negatív kilátással társuló A + minősítésre szállította le. A negatív kilátást a vállalkozás jogállásának és tulajdonszerkezetének az elkövetkezendő két évben valószínűsíthető változása indokolta (128). Az S & P szerint ezek a kezdeményezések korlátozhatják az állam azon lehetőségeit, hogy a szolgáltatónak szükség esetén rendkívüli támogatást nyújtson. A jogállást, amelyhez a garancia kapcsolódik, ismét a La Poste-nak nyújtott erőteljes állami támogatás jeleként említi. |
| --- | --- |

(270)

A Francia Köztársaság elnöke által a La Poste részvénytársasággá alakításáról szóló törvénytervezetre vonatkozóan bejelentést követő, 2009. január 21-i értékelésében az S & P a La Poste minősítését negatív kilátással társuló A + minősítésre szállította le. A negatív kilátást a vállalkozás jogállásának és tulajdonszerkezetének az elkövetkezendő két évben valószínűsíthető változása indokolta (128). Az S & P szerint ezek a kezdeményezések korlátozhatják az állam azon lehetőségeit, hogy a szolgáltatónak szükség esetén rendkívüli támogatást nyújtson. A jogállást, amelyhez a garancia kapcsolódik, ismét a La Poste-nak nyújtott erőteljes állami támogatás jeleként említi.

—   Fitch Ratings

| (271) | A Fitch a La Poste-nak 2008. április 17-ig adott AAA minősítést arra a tényre alapozva, hogy a La Poste a francia állam garanciájában részesülő állami vállalatcsoport. |
| --- | --- |

(271)

A Fitch a La Poste-nak 2008. április 17-ig adott AAA minősítést arra a tényre alapozva, hogy a La Poste a francia állam garanciájában részesülő állami vállalatcsoport.

| (272) | 2006. október 4-én, azon a napon, amikor a Bizottság a La Poste-nak – mint közjogi személynek – nyújtott korlátlan állami garancia megszüntetését ajánlotta, a Fitch hitelminősítő intézet (AAA stabilról AAA negatívra) leszállította a minősítését, azzal az indokkal, hogy „az Európai Bizottság ajánlását a La Poste jogállására, és következésképpen a minősítéseire gyakorolt nyomás első kézzelfogható jeleként” kell értékelni. Ez a leminősítés, valamint a Fitch által erre adott indokolás egyrészt a jogállás és a La Poste javára nyújtott garancia közötti kapcsolatot, másrészt pedig a Fitch által adott minősítést illusztrálja. |
| --- | --- |

(272)

2006. október 4-én, azon a napon, amikor a Bizottság a La Poste-nak – mint közjogi személynek – nyújtott korlátlan állami garancia megszüntetését ajánlotta, a Fitch hitelminősítő intézet (AAA stabilról AAA negatívra) leszállította a minősítését, azzal az indokkal, hogy „az Európai Bizottság ajánlását a La Poste jogállására, és következésképpen a minősítéseire gyakorolt nyomás első kézzelfogható jeleként” kell értékelni. Ez a leminősítés, valamint a Fitch által erre adott indokolás egyrészt a jogállás és a La Poste javára nyújtott garancia közötti kapcsolatot, másrészt pedig a Fitch által adott minősítést illusztrálja.

| (273) | 2008. április 17-én a Fitch AA-ra szállította le a minősítést. A Fitch mindazonáltal továbbra is felülről lefelé építkező módszertant alkalmaz, amelyet azzal a ténnyel indokol, hogy a La Poste az állami szektorhoz tartozik. Ahogyan az a fentiekben ismertetésre került, a Fitch arra a tényre alapozta a döntését, hogy „a La Poste állami szereplői jogállása már nem indokolja, hogy a minősítései automatikusan az államéhoz igazodjanak”. A Fitch kifejti, hogy a La Poste minősítései ezentúl az anyavállalat – jelen esetben az állam – és a leányvállalata – a La Poste – közötti támogatási jogviszonyon alapulnak. A Fitch ezúttal is felülről lefelé építkező módszertant alkalmaz: a La Poste minősítése már nem azonos a szuverén adóséval, de tekintettel a La Poste-nak nyújtott erőteljes állami támogatásra, amely támogatásnak alapvető eleme a La Poste kötelezettségvállalásainak ellátására vonatkozó, jogszabályban foglalt kötelezettség, a La Poste minősítése az államéból következik és nemcsak a vállalkozás gazdasági helyzetén alapul. Ezt a megközelítést és a minősítést megerősítette a 2009. szeptember 4-i értékelés. |
| --- | --- |

(273)

2008. április 17-én a Fitch AA-ra szállította le a minősítést. A Fitch mindazonáltal továbbra is felülről lefelé építkező módszertant alkalmaz, amelyet azzal a ténnyel indokol, hogy a La Poste az állami szektorhoz tartozik. Ahogyan az a fentiekben ismertetésre került, a Fitch arra a tényre alapozta a döntését, hogy „a La Poste állami szereplői jogállása már nem indokolja, hogy a minősítései automatikusan az államéhoz igazodjanak”. A Fitch kifejti, hogy a La Poste minősítései ezentúl az anyavállalat – jelen esetben az állam – és a leányvállalata – a La Poste – közötti támogatási jogviszonyon alapulnak. A Fitch ezúttal is felülről lefelé építkező módszertant alkalmaz: a La Poste minősítése már nem azonos a szuverén adóséval, de tekintettel a La Poste-nak nyújtott erőteljes állami támogatásra, amely támogatásnak alapvető eleme a La Poste kötelezettségvállalásainak ellátására vonatkozó, jogszabályban foglalt kötelezettség, a La Poste minősítése az államéból következik és nemcsak a vállalkozás gazdasági helyzetén alapul. Ezt a megközelítést és a minősítést megerősítette a 2009. szeptember 4-i értékelés.

—   Következtetés

| (274) | Az előző elemzésekből a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a La Poste javára nyújtott, jogszabályban foglalt végső garanciát a Fitch (legalább 2008-ig) és az S & P az állam által a La Poste-nak nyújtott támogatás alapvető elemének tekinti. Márpedig a hitelminősítő intézetek e támogatás miatt fogadtak el felülről lefelé építkező módszertant, amely a La Poste számára – a kizárólag a saját érdemei alapján megszerezhetőnél – jobb minősítést eredményezett. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a garancia a La Poste minősítésének alapvető elemét képezi vagy képezte, még akkor is, ha nem ez az egyetlen eleme. Márpedig amennyiben a Fitch és az S & P két jelentős hitelminősítő intézet, és amennyiben megállapítást nyer, hogy a piac figyelembe veszi a minősítésüket a valamely adott vállalkozásnak nyújtandó hitel értékeléséhez, ezen intézetek (az egyik vagy a másik, vagy mindkettő) által a garancia hiányában adottnál jobb minősítése olyan előnyt teremthet a La Poste számára, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem szerzett volna meg. |
| --- | --- |

(274)

Az előző elemzésekből a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a La Poste javára nyújtott, jogszabályban foglalt végső garanciát a Fitch (legalább 2008-ig) és az S & P az állam által a La Poste-nak nyújtott támogatás alapvető elemének tekinti. Márpedig a hitelminősítő intézetek e támogatás miatt fogadtak el felülről lefelé építkező módszertant, amely a La Poste számára – a kizárólag a saját érdemei alapján megszerezhetőnél – jobb minősítést eredményezett. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a garancia a La Poste minősítésének alapvető elemét képezi vagy képezte, még akkor is, ha nem ez az egyetlen eleme. Márpedig amennyiben a Fitch és az S & P két jelentős hitelminősítő intézet, és amennyiben megállapítást nyer, hogy a piac figyelembe veszi a minősítésüket a valamely adott vállalkozásnak nyújtandó hitel értékeléséhez, ezen intézetek (az egyik vagy a másik, vagy mindkettő) által a garancia hiányában adottnál jobb minősítése olyan előnyt teremthet a La Poste számára, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem szerzett volna meg.

ii.   A francia hatóságok érveinek cáfolása

(α)   Az 1980. évi törvény rendelkezéseinek hatálya alá tartozó jogalanyok minősítésében egy implicit garancia létezése alapvetőségének nem mond ellent az a megállapítás, amely szerint lehet a szuverén adósénál alacsonyabb a minősítésük

| (275) | A francia hatóságok vitatják az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseinek gazdasági hatását, azzal érvelve, hogy amennyiben az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseit az intézetek úgy értelmezik, hogy azok az említett jogi személyek hitelezői javára állami garanciához sorolható mechanizmust hoznak létre, nemigen lehetne megérteni, hogy a területi önkormányzatok hogyan kaphatnak BBB + vagy AA- minősítést. Másfelől a francia hatóságok nemigen értik, hogy a La Poste – ha állami garanciában részesül – hogyan rendelkezhet az államénál alacsonyabb minősítéssel (129). |
| --- | --- |

(275)

A francia hatóságok vitatják az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseinek gazdasági hatását, azzal érvelve, hogy amennyiben az 1980. július 16-i törvény rendelkezéseit az intézetek úgy értelmezik, hogy azok az említett jogi személyek hitelezői javára állami garanciához sorolható mechanizmust hoznak létre, nemigen lehetne megérteni, hogy a területi önkormányzatok hogyan kaphatnak BBB + vagy AA- minősítést. Másfelől a francia hatóságok nemigen értik, hogy a La Poste – ha állami garanciában részesül – hogyan rendelkezhet az államénál alacsonyabb minősítéssel (129).

| (276) | Ebben a tekintetben a Bizottság az állami támogatásnak a postai jogalanyok minősítésére gyakorolt hatásáról szóló, 2004. november 22-i S & P-elemzésre, az állammal kapcsolatban álló jogalanyok minősítéséről szóló, 2006. június 14-i S & P-elemzésre (130), valamint a La Poste-ról szóló 2007-es tanulmányra hivatkozik. Ezen elemzések szerint az erőteljes állami támogatásban részesülő vállalkozás minősítése az államnak adott minősítésből fakad; a minősítés azonban két kategóriával (vagy hat fokozattal) leszállítható, amennyiben az említett vállalkozás és az állam közötti kapcsolatok közép- vagy hosszú távon változhatnak (131). A La Poste államhoz viszonyított alacsonyabb minősítése tehát azzal magyarázható, hogy az S & P az elkövetkezendő években az állami támogatás csökkenését prognosztizálja, ami jól mutatja, hogy az állami támogatás, amelynek a garancia alapvető eleme, lehetővé teszi a La Poste számára, hogy a másképp megszerzettnél jobb minősítést szerezzen. |
| --- | --- |

(276)

Ebben a tekintetben a Bizottság az állami támogatásnak a postai jogalanyok minősítésére gyakorolt hatásáról szóló, 2004. november 22-i S & P-elemzésre, az állammal kapcsolatban álló jogalanyok minősítéséről szóló, 2006. június 14-i S & P-elemzésre (130), valamint a La Poste-ról szóló 2007-es tanulmányra hivatkozik. Ezen elemzések szerint az erőteljes állami támogatásban részesülő vállalkozás minősítése az államnak adott minősítésből fakad; a minősítés azonban két kategóriával (vagy hat fokozattal) leszállítható, amennyiben az említett vállalkozás és az állam közötti kapcsolatok közép- vagy hosszú távon változhatnak (131). A La Poste államhoz viszonyított alacsonyabb minősítése tehát azzal magyarázható, hogy az S & P az elkövetkezendő években az állami támogatás csökkenését prognosztizálja, ami jól mutatja, hogy az állami támogatás, amelynek a garancia alapvető eleme, lehetővé teszi a La Poste számára, hogy a másképp megszerzettnél jobb minősítést szerezzen.

| (277) | Az S & P hozzáteszi, hogy 1991-ben a La Poste közintézményi jogállással rendelkező, önálló közjogi személlyé vált, ami a La Poste számára végső állami, de nem azonnali és explicit garanciát biztosít a kötelezettségeire, ahogyan az a La Poste és a Francia Köztársaság közötti minősítésbeli eltérésben kifejeződik (132). Így – bár az S & P lerontja a La Poste minősítését az államéhoz képest – az S & P joggal ítéli meg úgy, hogy a La Poste a közintézményi jogállásából fakadóan implicit állami garanciában részesül, és hogy annak közvetlen hatása van a minősítés megállapításához alkalmazott módszertanra. |
| --- | --- |

(277)

Az S & P hozzáteszi, hogy 1991-ben a La Poste közintézményi jogállással rendelkező, önálló közjogi személlyé vált, ami a La Poste számára végső állami, de nem azonnali és explicit garanciát biztosít a kötelezettségeire, ahogyan az a La Poste és a Francia Köztársaság közötti minősítésbeli eltérésben kifejeződik (132). Így – bár az S & P lerontja a La Poste minősítését az államéhoz képest – az S & P joggal ítéli meg úgy, hogy a La Poste a közintézményi jogállásából fakadóan implicit állami garanciában részesül, és hogy annak közvetlen hatása van a minősítés megállapításához alkalmazott módszertanra.

| (278) | A fent említett okok magyarázatot adnak arra, hogy az S & P miért döntött úgy, hogy különbséget tesz a La Poste és az állam minősítése között. A Bizottság mindemellett nem köteles állást foglalni az állam és a területi önkormányzatok minősítésének eltérésére magyarázatot adó okok elemzésével kapcsolatban, mivel ez a kérdés ennek a vizsgálatnak nem tárgya. |
| --- | --- |

(278)

A fent említett okok magyarázatot adnak arra, hogy az S & P miért döntött úgy, hogy különbséget tesz a La Poste és az állam minősítése között. A Bizottság mindemellett nem köteles állást foglalni az állam és a területi önkormányzatok minősítésének eltérésére magyarázatot adó okok elemzésével kapcsolatban, mivel ez a kérdés ennek a vizsgálatnak nem tárgya.

(β)   A francia hatóságok téves következtetéseket vonnak le, mivel érvelésük nem „minden tényezőt azonosnak tekintve” történik

| (279) | A francia hatóságok szerint a hitelminősítő intézetek elemzései nem jogi elemzésen, hanem a La Poste nehézsége esetén nyújtott állami támogatás szubjektív értékelésén alapulnak. Ezen állítás alátámasztására Franciaország az S & P 2007. április 3-i elemzésére hivatkozik. Ahogyan a fentiekben ismertetésre került, az S & P megállapítja, hogy miután a Bizottság bejelentette a garancia megszüntetését ajánló levelét, a La Poste minősítése nem változott, mivel az S & P megítélése szerint a La Poste jogállásának megváltozása nem járna feltétlenül a La Poste minősítését alátámasztó és a kormány közelmúltbeli határozataiban megerősített erőteljes állami támogatás csökkenésével (133). |
| --- | --- |

(279)

A francia hatóságok szerint a hitelminősítő intézetek elemzései nem jogi elemzésen, hanem a La Poste nehézsége esetén nyújtott állami támogatás szubjektív értékelésén alapulnak. Ezen állítás alátámasztására Franciaország az S & P 2007. április 3-i elemzésére hivatkozik. Ahogyan a fentiekben ismertetésre került, az S & P megállapítja, hogy miután a Bizottság bejelentette a garancia megszüntetését ajánló levelét, a La Poste minősítése nem változott, mivel az S & P megítélése szerint a La Poste jogállásának megváltozása nem járna feltétlenül a La Poste minősítését alátámasztó és a kormány közelmúltbeli határozataiban megerősített erőteljes állami támogatás csökkenésével (133).

| (280) | A Bizottság elismeri, hogy az S & P a garancián kívül más tényezőket is figyelembe vesz, amikor arra a következtetésre jut, hogy a La Poste erőteljes állami támogatásban részesül, amely felülről lefelé építkező módszertant indokol. Jelen esetben a kormány közelmúltbeli határozatai, mégpedig többek között a köztisztviselői nyugdíjak finanszírozásának rendezése, a La Poste kizárólagos szolgáltatásainak fenntartása, az „A” takarékbetétkönyvek forgalmazásának támogatása, valamint a postai díjak emelése (amelyek másfelől állami hatósági intézkedéseket, sőt akár teljes egészében állami támogatásokat képeznek) ellensúlyozhatták a Bizottság ajánlásokat tartalmazó levelének hatását. Ez nem azt jelenti, hogy a hitelminősítő intézetek nem veszik figyelembe a Bizottság ajánlásokat tartalmazó levelét, valamint általánosabban a La Poste jogállásának megváltoztatására és következésképpen a La Poste-nak nyújtott garanciára gyakorolt nyomást. Ezt a nyomást természetesen úgy veszik figyelembe és úgy elemzik, mint az állam által a La Poste-nak nyújtható támogatás intenzitásának csökkenését: befolyásolják tehát a minősítést. Egyébként 2006. október 4-én, azon a napon, amikor a Bizottság azt kérte Franciaországtól, hogy szüntesse meg a La Poste-nak – mint közjogi személynek – nyújtott korlátlan állami garanciát, a Fitch hitelminősítő intézet emiatt szállította le a minősítését (AAA stabilról AAA negatívra), azzal az indokkal, hogy „az Európai Bizottság ajánlását a La Poste jogállására, és következésképpen a minősítéseire gyakorolt nyomás első kézzelfogható jeleként” kell értékelni, ami megerősíti, hogy a jogállás kulcstényező. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság elismeri, hogy az S & P a garancián kívül más tényezőket is figyelembe vesz, amikor arra a következtetésre jut, hogy a La Poste erőteljes állami támogatásban részesül, amely felülről lefelé építkező módszertant indokol. Jelen esetben a kormány közelmúltbeli határozatai, mégpedig többek között a köztisztviselői nyugdíjak finanszírozásának rendezése, a La Poste kizárólagos szolgáltatásainak fenntartása, az „A” takarékbetétkönyvek forgalmazásának támogatása, valamint a postai díjak emelése (amelyek másfelől állami hatósági intézkedéseket, sőt akár teljes egészében állami támogatásokat képeznek) ellensúlyozhatták a Bizottság ajánlásokat tartalmazó levelének hatását. Ez nem azt jelenti, hogy a hitelminősítő intézetek nem veszik figyelembe a Bizottság ajánlásokat tartalmazó levelét, valamint általánosabban a La Poste jogállásának megváltoztatására és következésképpen a La Poste-nak nyújtott garanciára gyakorolt nyomást. Ezt a nyomást természetesen úgy veszik figyelembe és úgy elemzik, mint az állam által a La Poste-nak nyújtható támogatás intenzitásának csökkenését: befolyásolják tehát a minősítést. Egyébként 2006. október 4-én, azon a napon, amikor a Bizottság azt kérte Franciaországtól, hogy szüntesse meg a La Poste-nak – mint közjogi személynek – nyújtott korlátlan állami garanciát, a Fitch hitelminősítő intézet emiatt szállította le a minősítését (AAA stabilról AAA negatívra), azzal az indokkal, hogy „az Európai Bizottság ajánlását a La Poste jogállására, és következésképpen a minősítéseire gyakorolt nyomás első kézzelfogható jeleként” kell értékelni, ami megerősíti, hogy a jogállás kulcstényező.

| (281) | Annak illusztrálása érdekében, hogy egyébként minden tényezőt azonosnak tekintve kell érvelni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az S & P ugyanebben a 2007-es feljegyzésben azt is kimondta, hogy a La Poste tulajdonszerkezetének megváltozása (és következésképpen a garancia megszűnése) megváltoztatná a minősítés meghatározásához alkalmazott módszertant, ez a változás azonban nem feltétlenül vezetne a La Poste minősítésének megváltozásához, tekintettel a La Poste helyzetének az elkövetkezendő években várt javulására (134). Ez megerősíteni látszik azt, hogy e jogállás hiányában ugyanazon minősítés fenntartása érdekében a La Poste-nak javítania kell önálló helyzetét. Ezzel szemben azt feltételezve, hogy a La Poste önálló helyzete állandó marad, az állam által a La Poste javára biztosított támogatás gyengülésének ez utóbbi leminősítéséhez kellene vezetnie (135). |
| --- | --- |

(281)

Annak illusztrálása érdekében, hogy egyébként minden tényezőt azonosnak tekintve kell érvelni, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az S & P ugyanebben a 2007-es feljegyzésben azt is kimondta, hogy a La Poste tulajdonszerkezetének megváltozása (és következésképpen a garancia megszűnése) megváltoztatná a minősítés meghatározásához alkalmazott módszertant, ez a változás azonban nem feltétlenül vezetne a La Poste minősítésének megváltozásához, tekintettel a La Poste helyzetének az elkövetkezendő években várt javulására (134). Ez megerősíteni látszik azt, hogy e jogállás hiányában ugyanazon minősítés fenntartása érdekében a La Poste-nak javítania kell önálló helyzetét. Ezzel szemben azt feltételezve, hogy a La Poste önálló helyzete állandó marad, az állam által a La Poste javára biztosított támogatás gyengülésének ez utóbbi leminősítéséhez kellene vezetnie (135).

(γ)   A francia hatóságok azon érvei, amelyek annak igazolására törekednek, hogy a hitelminősítő intézetek által figyelembe vett tényezőket nem csak a La Poste jogállása és az abból származó garancia jelentik, semmilyen tekintetben sem érvénytelenítik a Bizottság bizonyítását

| (282) | A francia hatóságok azon észrevételeinek többsége, amelyek annak igazolására szolgálnak, hogy állítólag „a garancia nem gyakorol hatást a La Poste minősítésére” (136), kizárólag azt igazolják, hogy a garancia nem az egyetlen elem, amelyet a hitelminősítő intézetek figyelembe vesznek. Márpedig ezt a pontot a Bizottság elismeri: semmilyen tekintetben sem érvényteleníti azt a megállapítást, amely szerint a hitelminősítő intézetek figyelembe veszik a garanciát a postai szolgáltatók minősítésének meghatározásakor. Másfelől a francia hatóságok érvelésük során nem minden tényezőt tekintenek azonosnak. |
| --- | --- |

(282)

A francia hatóságok azon észrevételeinek többsége, amelyek annak igazolására szolgálnak, hogy állítólag „a garancia nem gyakorol hatást a La Poste minősítésére” (136), kizárólag azt igazolják, hogy a garancia nem az egyetlen elem, amelyet a hitelminősítő intézetek figyelembe vesznek. Márpedig ezt a pontot a Bizottság elismeri: semmilyen tekintetben sem érvényteleníti azt a megállapítást, amely szerint a hitelminősítő intézetek figyelembe veszik a garanciát a postai szolgáltatók minősítésének meghatározásakor. Másfelől a francia hatóságok érvelésük során nem minden tényezőt tekintenek azonosnak.

—   A francia hatóságok által a postai jogalanyok minősítésére vonatkozóan az intézetek elméletéből vett érvek

| (283) | A francia hatóságok a hitelminősítő intézetek által alkalmazott módszertant az állami támogatásnak a postai szereplők minősítésére gyakorolt hatásáról szóló S & P-feljegyzés (137) alapján vizsgálják meg. Hangsúlyozzák, hogy az S & P által ismertetett besorolásban az 1. kategóriába való besorolás széles körű kritériumokon alapul, de nem utal a minősített szolgáltató jogállására. A francia hatóságok ebből azt a következtetést vonják le, hogy a hitelminősítő intézetek számára a jogállás nem fontos elemzési tényező. |
| --- | --- |

(283)

A francia hatóságok a hitelminősítő intézetek által alkalmazott módszertant az állami támogatásnak a postai szereplők minősítésére gyakorolt hatásáról szóló S & P-feljegyzés (137) alapján vizsgálják meg. Hangsúlyozzák, hogy az S & P által ismertetett besorolásban az 1. kategóriába való besorolás széles körű kritériumokon alapul, de nem utal a minősített szolgáltató jogállására. A francia hatóságok ebből azt a következtetést vonják le, hogy a hitelminősítő intézetek számára a jogállás nem fontos elemzési tényező.

| (284) | A Bizottság vitatja ezt az elemzést, és rámutat, hogy az S & P a szolgáltatók jogállását egyértelműen az állami támogatás intenzitásának értékelésére szolgáló egyik kulcstényezőként határozza meg (lásd az S & P módszertanára vonatkozó (264)–(267) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság vitatja ezt az elemzést, és rámutat, hogy az S & P a szolgáltatók jogállását egyértelműen az állami támogatás intenzitásának értékelésére szolgáló egyik kulcstényezőként határozza meg (lásd az S & P módszertanára vonatkozó (264)–(267) preambulumbekezdést).

| (285) | Másfelől a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy az S & P az olasz postát a La Poste-tal megegyező kategóriába sorolta, bár az magánjogi személy, és a pénzügyi teljesítménye nem indokolja az e kategóriába való besorolást (138). |
| --- | --- |

(285)

Másfelől a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy az S & P az olasz postát a La Poste-tal megegyező kategóriába sorolta, bár az magánjogi személy, és a pénzügyi teljesítménye nem indokolja az e kategóriába való besorolást (138).

| (286) | Az a megállapítás, amely szerint egy magánjogi személynek minősülő postai szolgáltatót – adott esetben a Poste Italianét – valamely hitelminősítő intézet erőteljes állami támogatás kedvezményezettjének tekinthet és a La Poste-tal azonos kategóriába sorolhat, semmilyen tekintetben sem érvényteleníti a Bizottság azon bizonyítását, amely annak megállapítását célozza, hogy a hitelminősítő intézetek figyelembe veszik a La Poste jogállásából fakadó garancia létezését. A Bizottság ugyanis elismeri, hogy a postai jogalanyok, mint amilyen például a Poste Italiane, a La Poste-tal azonos kategóriába sorolhatók anélkül, hogy garanciában részesülnének, amennyiben más tényezők igazolják, hogy erőteljes állami támogatásban is részesülnek. Annak bizonyítása érdekében, hogy a garancia egyáltalán nem befolyásolja a minősítést, be kellett volna bizonyítani, hogy a Poste Italiane és a La Poste szigorúan összehasonlítható helyzetben voltak a hitelminősítő intézetek által az állami támogatás megítéléséhez figyelembe vett különböző tényezők tekintetében, és hogy a két jogalany közötti egyedüli különbség a La Poste javára nyújtott garancia. Másképp fogalmazva: ahhoz, hogy az összehasonlításnak legyen értelme, meg kell állapítani „minden tényező azonosságát”, amit a francia hatóságok nem tettek meg. |
| --- | --- |

(286)

Az a megállapítás, amely szerint egy magánjogi személynek minősülő postai szolgáltatót – adott esetben a Poste Italianét – valamely hitelminősítő intézet erőteljes állami támogatás kedvezményezettjének tekinthet és a La Poste-tal azonos kategóriába sorolhat, semmilyen tekintetben sem érvényteleníti a Bizottság azon bizonyítását, amely annak megállapítását célozza, hogy a hitelminősítő intézetek figyelembe veszik a La Poste jogállásából fakadó garancia létezését. A Bizottság ugyanis elismeri, hogy a postai jogalanyok, mint amilyen például a Poste Italiane, a La Poste-tal azonos kategóriába sorolhatók anélkül, hogy garanciában részesülnének, amennyiben más tényezők igazolják, hogy erőteljes állami támogatásban is részesülnek. Annak bizonyítása érdekében, hogy a garancia egyáltalán nem befolyásolja a minősítést, be kellett volna bizonyítani, hogy a Poste Italiane és a La Poste szigorúan összehasonlítható helyzetben voltak a hitelminősítő intézetek által az állami támogatás megítéléséhez figyelembe vett különböző tényezők tekintetében, és hogy a két jogalany közötti egyedüli különbség a La Poste javára nyújtott garancia. Másképp fogalmazva: ahhoz, hogy az összehasonlításnak legyen értelme, meg kell állapítani „minden tényező azonosságát”, amit a francia hatóságok nem tettek meg.

| (287) | Ezenkívül, bár a francia hatóságok bebizonyították, hogy a Poste Italiane és a La Poste helyzete – a francia posta javára nyújtott garancia létezésétől eltekintve (amelyet nem bizonyítottak be) – szigorúan összehasonlítható, megjegyzendő, hogy az S & P mindenesetre eltérően értékeli az olasz állam és a francia állam által a postájának nyújtott támogatás mértékét. Az S & P ugyanis úgy ítéli meg, hogy az olasz állam által a Poste Italiane javára nyújtott potenciális támogatás „erőteljes”, míg a francia állam által a La Poste javára nyújtott támogatás „rendkívül erőteljes” (139). A Bizottság nem zárja ki, hogy ebben az értékelésbeli eltérésben a garancia hatását kell látni, amelynek a létezésére az S & P ugyanazon feljegyzésben emlékeztetett közvetlenül azt az állítást követően, amely szerint a La Poste rendkívül erőteljes támogatásban részesül (140). Mindenesetre nem helytálló következtetést levonni azon okokkal összefüggésben, amelyek miatt a Poste Italianét egy adott időpontban a La Poste-tal azonos kategóriába sorolták. Egyfelől ugyanis ez az eljárás nem ezekre az okokra vonatkozik. Másfelől a hitelminősítő intézetek által az értékelés során figyelembe veendő tényezők sokrétűsége nem teszi lehetővé olyan következtetés levonását, hogy egy jogszabályban foglalt végső garancia fennállása vagy hiánya konkrét hatást gyakorol-e a minősítésre. |
| --- | --- |

(287)

Ezenkívül, bár a francia hatóságok bebizonyították, hogy a Poste Italiane és a La Poste helyzete – a francia posta javára nyújtott garancia létezésétől eltekintve (amelyet nem bizonyítottak be) – szigorúan összehasonlítható, megjegyzendő, hogy az S & P mindenesetre eltérően értékeli az olasz állam és a francia állam által a postájának nyújtott támogatás mértékét. Az S & P ugyanis úgy ítéli meg, hogy az olasz állam által a Poste Italiane javára nyújtott potenciális támogatás „erőteljes”, míg a francia állam által a La Poste javára nyújtott támogatás „rendkívül erőteljes” (139). A Bizottság nem zárja ki, hogy ebben az értékelésbeli eltérésben a garancia hatását kell látni, amelynek a létezésére az S & P ugyanazon feljegyzésben emlékeztetett közvetlenül azt az állítást követően, amely szerint a La Poste rendkívül erőteljes támogatásban részesül (140). Mindenesetre nem helytálló következtetést levonni azon okokkal összefüggésben, amelyek miatt a Poste Italianét egy adott időpontban a La Poste-tal azonos kategóriába sorolták. Egyfelől ugyanis ez az eljárás nem ezekre az okokra vonatkozik. Másfelől a hitelminősítő intézetek által az értékelés során figyelembe veendő tényezők sokrétűsége nem teszi lehetővé olyan következtetés levonását, hogy egy jogszabályban foglalt végső garancia fennállása vagy hiánya konkrét hatást gyakorol-e a minősítésre.

—   A francia hatóságok által a magánszféra minősítéseiből levezetett érvek

| (288) | A francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy „a magánszféra bővelkedik olyan esetekben, amelyekben egy leányvállalat minősítése az anyavállalatéhoz kapcsolódik”. Azt a következtetést vonják le, hogy ez a fajta megközelítés tehát nem a közjogi jogállás sajátosságát jelentené. |
| --- | --- |

(288)

A francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy „a magánszféra bővelkedik olyan esetekben, amelyekben egy leányvállalat minősítése az anyavállalatéhoz kapcsolódik”. Azt a következtetést vonják le, hogy ez a fajta megközelítés tehát nem a közjogi jogállás sajátosságát jelentené.

| (289) | A Bizottság nem vitatja, hogy egy leányvállalat minősítése – a magánszektoron belül is – kapcsolódhat az anyavállalatáéhoz és különösen ahhoz a becsült támogatási mértékhez, amelyet az anyavállalat hajlandó a leányvállalatának nyújtani, ami esetlegesen megnyilvánulhat az előbbi garanciavállalásaiban. Ez az érv csak megerősíti a Bizottság elemzését. Azt illusztrálja ugyanis, hogy a közintézményi jogállás, valamint az abból fakadó garancia olyan tényező, amely bizonyítja az intézetek által a La Poste minősítésekor figyelembe vett állami támogatást. |
| --- | --- |

(289)

A Bizottság nem vitatja, hogy egy leányvállalat minősítése – a magánszektoron belül is – kapcsolódhat az anyavállalatáéhoz és különösen ahhoz a becsült támogatási mértékhez, amelyet az anyavállalat hajlandó a leányvállalatának nyújtani, ami esetlegesen megnyilvánulhat az előbbi garanciavállalásaiban. Ez az érv csak megerősíti a Bizottság elemzését. Azt illusztrálja ugyanis, hogy a közintézményi jogállás, valamint az abból fakadó garancia olyan tényező, amely bizonyítja az intézetek által a La Poste minősítésekor figyelembe vett állami támogatást.

—   A francia hatóságok által a La Poste minősítéséből levezetett érvek

| (290) | A francia hatóságok azt is hangsúlyozzák, hogy 2005-ben az S & P a La Poste minősítését stabil kilátással társuló AA- minősítésre szállította le, míg a jogállás egyáltalán nem változott. A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a La Poste minősítése csak a jogállásának a következménye (141). A francia hatóságok rámutatnak arra is, hogy a La Poste-ra vonatkozó, 2007. április 3-i S & P-feljegyzésben az S & P által a minősítés alátámasztására említett két tényező a közszolgáltatási feladatok gazdasági jelentősége és az „erős részvényesi támogatottság” („strong shareholder backing”), nem pedig a jogállás (142). |
| --- | --- |

(290)

A francia hatóságok azt is hangsúlyozzák, hogy 2005-ben az S & P a La Poste minősítését stabil kilátással társuló AA- minősítésre szállította le, míg a jogállás egyáltalán nem változott. A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a La Poste minősítése csak a jogállásának a következménye (141). A francia hatóságok rámutatnak arra is, hogy a La Poste-ra vonatkozó, 2007. április 3-i S & P-feljegyzésben az S & P által a minősítés alátámasztására említett két tényező a közszolgáltatási feladatok gazdasági jelentősége és az „erős részvényesi támogatottság” („strong shareholder backing”), nem pedig a jogállás (142).

| (291) | Ahogyan a fentiekben ismertetésre került, a Bizottság elismeri, hogy nem a garancia létezése az egyetlen tényező, amelyet a hitelminősítő intézetek figyelembe vesznek annak a támogatásnak az értékelésekor, amelyet az állami hatóságok hajlandóak egy nehézségekkel küzdő vállalkozásnak nyújtani. A kormányzati támogatásnak a postai szolgáltatók minősítéseire gyakorolt hatásairól szóló S & P-tanulmányra (143) támaszkodva a Bizottság mindazonáltal kimutatta, hogy a hitelminősítő intézetek valamely garancia létezését a La Poste javára nyújtott állami támogatás lényeges tényezőjeként veszik figyelembe. |
| --- | --- |

(291)

Ahogyan a fentiekben ismertetésre került, a Bizottság elismeri, hogy nem a garancia létezése az egyetlen tényező, amelyet a hitelminősítő intézetek figyelembe vesznek annak a támogatásnak az értékelésekor, amelyet az állami hatóságok hajlandóak egy nehézségekkel küzdő vállalkozásnak nyújtani. A kormányzati támogatásnak a postai szolgáltatók minősítéseire gyakorolt hatásairól szóló S & P-tanulmányra (143) támaszkodva a Bizottság mindazonáltal kimutatta, hogy a hitelminősítő intézetek valamely garancia létezését a La Poste javára nyújtott állami támogatás lényeges tényezőjeként veszik figyelembe.

| (292) | Ebben a tekintetben a Bizottság vitatja a francia hatóságok azon elemzését, amely szerint az S & P által a 2007. április 3-i feljegyzésében említett „erős részvényesi támogatottság” („strong shareholder backing”) elkülönülne a közjogi jogállás és a garancia kérdésétől. Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítéseire gyakorolt hatásairól szóló tanulmányból ugyanis az következik, hogy a jogállás és a garancia határozottan lényeges tényezők a La Poste javára nyújtott állami támogatás megítélése szempontjából. |
| --- | --- |

(292)

Ebben a tekintetben a Bizottság vitatja a francia hatóságok azon elemzését, amely szerint az S & P által a 2007. április 3-i feljegyzésében említett „erős részvényesi támogatottság” („strong shareholder backing”) elkülönülne a közjogi jogállás és a garancia kérdésétől. Az állami támogatásnak a postai szolgáltatók minősítéseire gyakorolt hatásairól szóló tanulmányból ugyanis az következik, hogy a jogállás és a garancia határozottan lényeges tényezők a La Poste javára nyújtott állami támogatás megítélése szempontjából.

| (293) | A Bizottság vitatja a 2007. áprilisi feljegyzés francia hatóságok általi értelmezését is, amely szerint az S & P kizárólag azon feltevése alapján választott felülről lefelé építkező módszertant, amelynek megfelelően a La Poste-nak középtávon a La Poste 100 -os részvényesének kellene maradnia, és semmiképpen sem a La Poste közjogi jogállása és az e jogálláshoz kapcsolódó garancia alapján. A Bizottság emlékeztet arra, hogy „a tőkeszerkezet jövőbeli valószínű változását”, amely az S & P megfogalmazása szerint a közjogi jogállás és az e jogálláshoz kapcsolódó garancia megszűnésével járna, az S & P kifejezetten figyelembe veszi minősítésében (144). Következésképpen egyértelmű, hogy nemcsak a tőkeszerkezet-változás, hanem annak vonzatai (a közjogi jogállás és a garancia megszűnése) is lényegesek, mivel a La Poste-nak az államhoz viszonyított növekvő önállósága tekintetében a tőkeszerkezet-változás a leginkább előremutató lépés. |
| --- | --- |

(293)

A Bizottság vitatja a 2007. áprilisi feljegyzés francia hatóságok általi értelmezését is, amely szerint az S & P kizárólag azon feltevése alapján választott felülről lefelé építkező módszertant, amelynek megfelelően a La Poste-nak középtávon a La Poste 100 -os részvényesének kellene maradnia, és semmiképpen sem a La Poste közjogi jogállása és az e jogálláshoz kapcsolódó garancia alapján. A Bizottság emlékeztet arra, hogy „a tőkeszerkezet jövőbeli valószínű változását”, amely az S & P megfogalmazása szerint a közjogi jogállás és az e jogálláshoz kapcsolódó garancia megszűnésével járna, az S & P kifejezetten figyelembe veszi minősítésében (144). Következésképpen egyértelmű, hogy nemcsak a tőkeszerkezet-változás, hanem annak vonzatai (a közjogi jogállás és a garancia megszűnése) is lényegesek, mivel a La Poste-nak az államhoz viszonyított növekvő önállósága tekintetében a tőkeszerkezet-változás a leginkább előremutató lépés.

3.   A La Poste által ténylegesen elért hitelfeltételek

| (294) | A francia hatóságok azzal érvelnek, hogy a Bizottság által a garancia létezésére, valamint azt követően annak közeljövőbeli megszüntetésére vonatkozóan tett bejelentés egyáltalán nem volt hatással a La Poste finanszírozási feltételeire. Ez utóbbi ugyanis 2006 októberében egy kötvénykölcsön kibocsátása során, közvetlenül azt követően, hogy a Bizottság bejelentette a megfelelő intézkedésekre vonatkozó ajánlását, a 15 év futamidejű kibocsátás esetében 12 bázispontos kamatrést, a 7 év futamidejű kibocsátás esetében pedig 4 bázispontos kamatrést ért el az irányadó kamatcserehozam (mid-swap) (145) tekintetében. Márpedig az előző, 2004-ben megvalósított kötvénykibocsátás, amely egy 15 év futamidejű kötvényre vonatkozott, 8 bázispontos kamatrést eredményezett az irányadó kamatcserehozam (mid-swap) tekintetében. A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a La Poste finanszírozási feltételei nem valamely garancia de jure vagy de facto létezésén alapulnak. |
| --- | --- |

(294)

A francia hatóságok azzal érvelnek, hogy a Bizottság által a garancia létezésére, valamint azt követően annak közeljövőbeli megszüntetésére vonatkozóan tett bejelentés egyáltalán nem volt hatással a La Poste finanszírozási feltételeire. Ez utóbbi ugyanis 2006 októberében egy kötvénykölcsön kibocsátása során, közvetlenül azt követően, hogy a Bizottság bejelentette a megfelelő intézkedésekre vonatkozó ajánlását, a 15 év futamidejű kibocsátás esetében 12 bázispontos kamatrést, a 7 év futamidejű kibocsátás esetében pedig 4 bázispontos kamatrést ért el az irányadó kamatcserehozam (mid-swap) (145) tekintetében. Márpedig az előző, 2004-ben megvalósított kötvénykibocsátás, amely egy 15 év futamidejű kötvényre vonatkozott, 8 bázispontos kamatrést eredményezett az irányadó kamatcserehozam (mid-swap) tekintetében. A francia hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy a La Poste finanszírozási feltételei nem valamely garancia de jure vagy de facto létezésén alapulnak.

| (295) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok következtetése, amely szerint a Bizottság bejelentése semmiféle hatást nem gyakorolt a finanszírozási feltételekre, nem megalapozott, hiszen – éppen ellenkezőleg – a kamatrés romlása, 8 pontról 12 pontra való növekedése figyelhető meg. |
| --- | --- |

(295)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok következtetése, amely szerint a Bizottság bejelentése semmiféle hatást nem gyakorolt a finanszírozási feltételekre, nem megalapozott, hiszen – éppen ellenkezőleg – a kamatrés romlása, 8 pontról 12 pontra való növekedése figyelhető meg.

| (296) | Másfelől még azt feltételezve is, hogy a kamatrés csökkenne, amely eset nem áll fenn, a Bizottságnak kétségei vannak azon következtetéseket illetően, amelyeket ebből a La Poste finanszírozási költségeire vonatkozóan tett bizottsági bejelentés hatásával kapcsolatban lehetne levonni, mivel a befektetők számos egyéb elemet is figyelembe vesznek, például a La Poste pénzügyi szerkezetét, amely 2004 és 2006 között változhatott. |
| --- | --- |

(296)

Másfelől még azt feltételezve is, hogy a kamatrés csökkenne, amely eset nem áll fenn, a Bizottságnak kétségei vannak azon következtetéseket illetően, amelyeket ebből a La Poste finanszírozási költségeire vonatkozóan tett bizottsági bejelentés hatásával kapcsolatban lehetne levonni, mivel a befektetők számos egyéb elemet is figyelembe vesznek, például a La Poste pénzügyi szerkezetét, amely 2004 és 2006 között változhatott.

| (297) | Másfelől még akkor is, ha a Bizottság bejelentése előtti és utáni feltételek azonosak voltak, vagy ha az eltérés nem volt jelentős, az semmilyen tekintetben sem bizonyítaná, hogy a garancia nem befolyásolja a hitelfeltételeket. A francia hatóságok által említett kibocsátás időpontjában ugyanis a La Poste-nak nyújtott garancia létező támogatásnak minősült. Következésképpen továbbra is érvényes volt és kiterjedt a kibocsátásokra. A garancia – adott esetben – csak az e határozat által a megszüntetésére megállapított időponttól számítva válik jogellenes támogatássá. |
| --- | --- |

(297)

Másfelől még akkor is, ha a Bizottság bejelentése előtti és utáni feltételek azonosak voltak, vagy ha az eltérés nem volt jelentős, az semmilyen tekintetben sem bizonyítaná, hogy a garancia nem befolyásolja a hitelfeltételeket. A francia hatóságok által említett kibocsátás időpontjában ugyanis a La Poste-nak nyújtott garancia létező támogatásnak minősült. Következésképpen továbbra is érvényes volt és kiterjedt a kibocsátásokra. A garancia – adott esetben – csak az e határozat által a megszüntetésére megállapított időponttól számítva válik jogellenes támogatássá.

| (298) | Végezetül minthogy a Bizottság bebizonyította, hogy a La Poste jogállásából fakadó garancia – a minősítésére gyakorolt pozitív hatás miatt – előnyt biztosíthat ez utóbbi számára, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e garancia múltbeli konkrét hatásait nem kell bebizonyítania. Az állami támogatási rendszer állandó alapelve ugyanis, hogy a Bizottságnak nem kell bebizonyítania a támogatások tényleges hatásait, mivel ebben az esetben azok a tagállamok, amelyek nem jelentik be a támogatásokat, előnyben részesülnének azokkal szemben, amelyek bejelentik azokat (146). A korlátlan garanciát bejelentő tagállam számára az intézkedés kizárólag annak potenciális hatásai miatt lenne tilos, míg egy olyan tagállam, amely azt esetlegesen nem jelentette be, annak bizonyításával védekezhet, hogy konkrétan a garancia nem biztosított előnyöket a kedvezményezettje számára. Másfelől – mint az új intézkedések esetében – a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a létező intézkedések a jövőre nézve összeegyeztethetőek-e a Szerződés szabályaival, és nem feltétlenül kell bebizonyítania, hogy az intézkedés korábban a Szerződéssel összeegyeztethetetlen hatásokkal járt (147). Másfelől a Bizottság nem rendelheti el egy létező támogatás által már esetlegesen biztosított előnyök visszaszerzését. Következésképpen a garancia által a hitelfeltételekre gyakorolt konkrét hatásokat sem szükséges bebizonyítani. |
| --- | --- |

(298)

Végezetül minthogy a Bizottság bebizonyította, hogy a La Poste jogállásából fakadó garancia – a minősítésére gyakorolt pozitív hatás miatt – előnyt biztosíthat ez utóbbi számára, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e garancia múltbeli konkrét hatásait nem kell bebizonyítania. Az állami támogatási rendszer állandó alapelve ugyanis, hogy a Bizottságnak nem kell bebizonyítania a támogatások tényleges hatásait, mivel ebben az esetben azok a tagállamok, amelyek nem jelentik be a támogatásokat, előnyben részesülnének azokkal szemben, amelyek bejelentik azokat (146). A korlátlan garanciát bejelentő tagállam számára az intézkedés kizárólag annak potenciális hatásai miatt lenne tilos, míg egy olyan tagállam, amely azt esetlegesen nem jelentette be, annak bizonyításával védekezhet, hogy konkrétan a garancia nem biztosított előnyöket a kedvezményezettje számára. Másfelől – mint az új intézkedések esetében – a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a létező intézkedések a jövőre nézve összeegyeztethetőek-e a Szerződés szabályaival, és nem feltétlenül kell bebizonyítania, hogy az intézkedés korábban a Szerződéssel összeegyeztethetetlen hatásokkal járt (147). Másfelől a Bizottság nem rendelheti el egy létező támogatás által már esetlegesen biztosított előnyök visszaszerzését. Következésképpen a garancia által a hitelfeltételekre gyakorolt konkrét hatásokat sem szükséges bebizonyítani.

b)   Tekintve, hogy a garancia korlátlan, a La Poste által az államnak fizetendő piaci díj összege nem számítható ki, ami alkalmazhatatlanná teszi a francia hatóságok által javasolt továbbengedményezési rendelkezést

| (299) | A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a La Poste-nak nyújtott garancia – időtartamát, összegét és terjedelmét tekintve – korlátlan, és ahhoz ellenszolgáltatás nem kapcsolódik. Ezen túlmenően a garancia az egyetemes postai szolgáltatási tevékenységekre és a versenytevékenységekre egyaránt kiterjed. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy – a La Poste javára nyújtott állami garancia korlátlan jellegére való tekintettel és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (148) megfelelően – a La Poste által a szóban forgó korlátlan garancia biztosításáért az államnak fizetendő piaci díj összege nem számítható ki. Bármely garancia esetében ugyanis a támogatást a garancia felajánlásakor nyújtják. Márpedig egy olyan korlátlan garancia esetében, amely potenciálisan – és határozatlan időtartamig – fedezheti a vállalkozás valamennyi tartozását, az odaítélés időpontjában nyújtott támogatás összege nem határozható meg előzetesen, és következésképpen nem számítható ki megfelelő piaci díj (149). Ez alkalmazhatatlanná teszi a francia hatóságok által javasolt továbbengedményezési rendelkezést. |
| --- | --- |

(299)

A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a La Poste-nak nyújtott garancia – időtartamát, összegét és terjedelmét tekintve – korlátlan, és ahhoz ellenszolgáltatás nem kapcsolódik. Ezen túlmenően a garancia az egyetemes postai szolgáltatási tevékenységekre és a versenytevékenységekre egyaránt kiterjed. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy – a La Poste javára nyújtott állami garancia korlátlan jellegére való tekintettel és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (148) megfelelően – a La Poste által a szóban forgó korlátlan garancia biztosításáért az államnak fizetendő piaci díj összege nem számítható ki. Bármely garancia esetében ugyanis a támogatást a garancia felajánlásakor nyújtják. Márpedig egy olyan korlátlan garancia esetében, amely potenciálisan – és határozatlan időtartamig – fedezheti a vállalkozás valamennyi tartozását, az odaítélés időpontjában nyújtott támogatás összege nem határozható meg előzetesen, és következésképpen nem számítható ki megfelelő piaci díj (149). Ez alkalmazhatatlanná teszi a francia hatóságok által javasolt továbbengedményezési rendelkezést.

c)   A La Poste által az implicit állami garanciának köszönhetően elért kedvezőbb hitelfeltételek szelektív előnyt képeznek

| (300) | Az előny szelektív, mivel a La Poste versenytársai abból nem részesülnek: a La Poste versenytársai ugyanis a bírósági szanálási és felszámolási eljárások hatálya alá tartoznak, nem részesülnek a közintézményi jogálláshoz kapcsolódó korlátlan állami garanciában. |
| --- | --- |

(300)

Az előny szelektív, mivel a La Poste versenytársai abból nem részesülnek: a La Poste versenytársai ugyanis a bírósági szanálási és felszámolási eljárások hatálya alá tartoznak, nem részesülnek a közintézményi jogálláshoz kapcsolódó korlátlan állami garanciában.

4.1.3.   A VERSENY TORZULÁSA ÉS A KERESKEDELEM ÉRINTETTSÉGE

| (301) | A vizsgált intézkedés a La Poste működési költségeinek csökkenését eredményezheti, aminek az lenne a hatása, hogy előnyben részesíti a La Poste-ot, és következésképpen torzítja a kereskedelmet az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezenkívül mivel a La Poste tevékenységi ágazatai – többek között a csomagok, a címzés nélküli küldemények, valamint a levelek kézbesítése, amelyeknek a kézbesítése nem kizárólag a La Poste számára van fenntartva – jelentős mértékben nyitva állnak a Közösségen belüli kereskedelem előtt, az ilyen intézkedések kedvezőtlen hatással lehetnek a Franciaországban hasonló gazdasági tevékenységeket folytató vagy fejleszteni szándékozó vállalkozásokra. Ebben a tekintetben indokolt megjegyezni, hogy a 2002/39/EK és a 2008/6/EK irányelvvel módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (150) (a továbbiakban: a postai irányelv) alkalmazásában valamennyi postai szolgáltatást legkésőbb 2011. január 1-jéig meg kell nyitni a franciaországi verseny előtt. E feltételek mellett a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia létezése – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében – torzíthatja a versenyt és érintheti a kereskedelmet. |
| --- | --- |

(301)

A vizsgált intézkedés a La Poste működési költségeinek csökkenését eredményezheti, aminek az lenne a hatása, hogy előnyben részesíti a La Poste-ot, és következésképpen torzítja a kereskedelmet az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezenkívül mivel a La Poste tevékenységi ágazatai – többek között a csomagok, a címzés nélküli küldemények, valamint a levelek kézbesítése, amelyeknek a kézbesítése nem kizárólag a La Poste számára van fenntartva – jelentős mértékben nyitva állnak a Közösségen belüli kereskedelem előtt, az ilyen intézkedések kedvezőtlen hatással lehetnek a Franciaországban hasonló gazdasági tevékenységeket folytató vagy fejleszteni szándékozó vállalkozásokra. Ebben a tekintetben indokolt megjegyezni, hogy a 2002/39/EK és a 2008/6/EK irányelvvel módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (150) (a továbbiakban: a postai irányelv) alkalmazásában valamennyi postai szolgáltatást legkésőbb 2011. január 1-jéig meg kell nyitni a franciaországi verseny előtt. E feltételek mellett a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia létezése – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében – torzíthatja a versenyt és érintheti a kereskedelmet.

4.1.4.   AZ INTÉZKEDÉS TÁMOGATÁSJELLEGÉRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (302) | A La Poste javára annak közintézményi jogállásából fakadóan nyújtott állami garancia tehát az államnak tulajdonítható állami források átruházásával jár, továbbá – azáltal, hogy előnyben részesíti a La Poste-ot – torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, vagy azok torzulásával fenyeget. A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ez a garancia az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(302)

A La Poste javára annak közintézményi jogállásából fakadóan nyújtott állami garancia tehát az államnak tulajdonítható állami források átruházásával jár, továbbá – azáltal, hogy előnyben részesíti a La Poste-ot – torzítja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, vagy azok torzulásával fenyeget. A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ez a garancia az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez.

4.2.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

| (303) | Mivel a vizsgált intézkedés az EUMsz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, meg kell vizsgálni, hogy a Bizottság összeegyeztethetőnek nyilváníthatja-e ezt az intézkedést az EUMSz. 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 106. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérések alkalmazásában. |
| --- | --- |

(303)

Mivel a vizsgált intézkedés az EUMsz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, meg kell vizsgálni, hogy a Bizottság összeegyeztethetőnek nyilváníthatja-e ezt az intézkedést az EUMSz. 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 106. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérések alkalmazásában.

| (304) | Úgy tűnik, hogy a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia az EUMSz. 107. cikkének (2) bekezdésében előírt mentességek egyetlen alkalmazási feltételének sem felel meg, mivel a vizsgált intézkedés az ezen eltérések által előírt célkitűzések egyikére sem irányul. |
| --- | --- |

(304)

Úgy tűnik, hogy a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia az EUMSz. 107. cikkének (2) bekezdésében előírt mentességek egyetlen alkalmazási feltételének sem felel meg, mivel a vizsgált intézkedés az ezen eltérések által előírt célkitűzések egyikére sem irányul.

| (305) | Az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében valamely támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha azt olyan közösségi térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtják, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Mivel a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia olyan diszkrecionális egyedi intézkedés, amely semmiféle regionális célkitűzést nem követ, amely időben korlátlan, amely nem kapcsolódik semmiféle befektetéshez, és amely nem csökkenő, az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt eltérés nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(305)

Az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében valamely támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha azt olyan közösségi térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtják, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Mivel a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia olyan diszkrecionális egyedi intézkedés, amely semmiféle regionális célkitűzést nem követ, amely időben korlátlan, amely nem kapcsolódik semmiféle befektetéshez, és amely nem csökkenő, az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt eltérés nem alkalmazandó.

| (306) | Ami az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontját illeti, a szóban forgó támogatást nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy a francia gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtják. A La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia nem célozza a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítását sem. |
| --- | --- |

(306)

Ami az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontját illeti, a szóban forgó támogatást nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy a francia gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtják. A La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia nem célozza a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítását sem.

| (307) | Az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés értelmében valamely támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető, ha azt egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődésének előmozdítására nyújtják, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia sem befektetésre, sem munkahelyteremtésre nem vonatkozik, és következésképpen működési és feltétel nélküli támogatást képez. A Bizottság a döntéshozatali gyakorlatának megfelelően egy ilyen támogatást nem tekinthet úgy, hogy azt egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődésének elősegítésére nyújtják. |
| --- | --- |

(307)

Az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés értelmében valamely támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető, ha azt egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődésének előmozdítására nyújtják, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia sem befektetésre, sem munkahelyteremtésre nem vonatkozik, és következésképpen működési és feltétel nélküli támogatást képez. A Bizottság a döntéshozatali gyakorlatának megfelelően egy ilyen támogatást nem tekinthet úgy, hogy azt egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődésének elősegítésére nyújtják.

| (308) | Végezetül a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia nem tekinthető összeegyeztethetőnek az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése alapján sem. Ez az eltérés arról rendelkezik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja az Unió érdekeivel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(308)

Végezetül a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia nem tekinthető összeegyeztethetőnek az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése alapján sem. Ez az eltérés arról rendelkezik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja az Unió érdekeivel ellentétes mértékben.

| (309) | A francia jogszabályok a La Poste-ra közszolgáltatási kötelezettségeket bíztak. Ezen a jogcímen a postai szolgáltató pénzügyi ellentételezésben részesülhet vagy olyan előjogokat élvezhet, amelyek eltérnek bizonyos, általánosan alkalmazandó jogi szabályoktól. Az ilyen pénzügyi intézkedéseknek vagy előjogoknak azonban arra a mértékre kell korlátozódniuk, amely a La Poste számára a közszolgáltatási kötelezettségek jogcímén felmerülő pótlólagos költségek ellentételezéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(309)

A francia jogszabályok a La Poste-ra közszolgáltatási kötelezettségeket bíztak. Ezen a jogcímen a postai szolgáltató pénzügyi ellentételezésben részesülhet vagy olyan előjogokat élvezhet, amelyek eltérnek bizonyos, általánosan alkalmazandó jogi szabályoktól. Az ilyen pénzügyi intézkedéseknek vagy előjogoknak azonban arra a mértékre kell korlátozódniuk, amely a La Poste számára a közszolgáltatási kötelezettségek jogcímén felmerülő pótlólagos költségek ellentételezéséhez szükséges.

| (310) | A közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezése formájában nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság egy ilyen ellentételezést az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekint. A folyósított ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatás nyújtásának költségeit, figyelembe véve az ahhoz kapcsolódó bevételeket, valamint az e kötelezettségek végrehajtásához szükséges ésszerű nyereséget. |
| --- | --- |

(310)

A közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezése formájában nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság egy ilyen ellentételezést az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekint. A folyósított ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatás nyújtásának költségeit, figyelembe véve az ahhoz kapcsolódó bevételeket, valamint az e kötelezettségek végrehajtásához szükséges ésszerű nyereséget.

| (311) | Jelen esetben egy ilyen elemzés a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia olyan módon történő piaci értékelését feltételezné, hogy ellenőrizze: annak értéke nem haladja meg az egyetemes postai szolgáltatás nyújtásának nettó költségeit. Márpedig figyelembe véve azt a tényt, hogy ez a garancia korlátlan, ez az elemzés nem végezhető el, ami kizárja az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérés alkalmazását. |
| --- | --- |

(311)

Jelen esetben egy ilyen elemzés a La Poste javára nyújtott korlátlan állami garancia olyan módon történő piaci értékelését feltételezné, hogy ellenőrizze: annak értéke nem haladja meg az egyetemes postai szolgáltatás nyújtásának nettó költségeit. Márpedig figyelembe véve azt a tényt, hogy ez a garancia korlátlan, ez az elemzés nem végezhető el, ami kizárja az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérés alkalmazását.

| (312) | Ezenkívül még ha lehetséges is lenne egy ilyen értékelés, az csak az „egyetemes postai szolgáltatási” feladatot érintő tevékenységeket részesíthetné előnyben. Márpedig a korlátlan állami garancia – jelenlegi formájában – a La Poste valamennyi tevékenységére kiterjed, ideértve az „egyetemes postai szolgáltatási” feladatot nem érintő tevékenységeket is. |
| --- | --- |

(312)

Ezenkívül még ha lehetséges is lenne egy ilyen értékelés, az csak az „egyetemes postai szolgáltatási” feladatot érintő tevékenységeket részesíthetné előnyben. Márpedig a korlátlan állami garancia – jelenlegi formájában – a La Poste valamennyi tevékenységére kiterjed, ideértve az „egyetemes postai szolgáltatási” feladatot nem érintő tevékenységeket is.

| (313) | A Bizottság véleménye szerint a kereskedelem fejlődése ennélfogva az Unió érdekével ellentétes mértékben érintett. |
| --- | --- |

(313)

A Bizottság véleménye szerint a kereskedelem fejlődése ennélfogva az Unió érdekével ellentétes mértékben érintett.

| (314) | Ezenkívül Franciaország nem hivatkozott olyan tényezőkre, amelyek bizonyítják az intézkedésnek az EUMSz. 107. cikke (2) vagy (3) bekezdésével vagy 106. cikke (2) bekezdésével való összeegyeztethetőségét, hanem a garancia létezésének vitatására szorítkozott. Nem bizonyította be tehát a támogatás összeegyeztethetőségét, noha a bizonyítási teher az ítélkezési gyakorlat szerint rá hárul. |
| --- | --- |

(314)

Ezenkívül Franciaország nem hivatkozott olyan tényezőkre, amelyek bizonyítják az intézkedésnek az EUMSz. 107. cikke (2) vagy (3) bekezdésével vagy 106. cikke (2) bekezdésével való összeegyeztethetőségét, hanem a garancia létezésének vitatására szorítkozott. Nem bizonyította be tehát a támogatás összeegyeztethetőségét, noha a bizonyítási teher az ítélkezési gyakorlat szerint rá hárul.

| (315) | Következésképpen a vitatott intézkedés – még az 1980. évi törvény végrehajtási rendeletére és a La Poste követeléseket tartalmazó szerződéseibe korlátozó záradék beillesztésére vonatkozó francia javaslatok szerinti módosított formában is – létező állami támogatásnak minősül a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) pontja értelmében, és a gazdasági tevékenységekkel megbízott vállalkozásoknak nyújtott korlátlan állami garanciákra vonatkozó bizottsági döntéshozatali gyakorlatnak megfelelően (151) ez a támogatás az EUMSz. által előírt eltérések egyik alkalmazási feltételének sem felel meg. Következésképpen a fent említett korlátlan állami garancia összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(315)

Következésképpen a vitatott intézkedés – még az 1980. évi törvény végrehajtási rendeletére és a La Poste követeléseket tartalmazó szerződéseibe korlátozó záradék beillesztésére vonatkozó francia javaslatok szerinti módosított formában is – létező állami támogatásnak minősül a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének b) pontja értelmében, és a gazdasági tevékenységekkel megbízott vállalkozásoknak nyújtott korlátlan állami garanciákra vonatkozó bizottsági döntéshozatali gyakorlatnak megfelelően (151) ez a támogatás az EUMSz. által előírt eltérések egyik alkalmazási feltételének sem felel meg. Következésképpen a fent említett korlátlan állami garancia összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

4.3.   A TULAJDONI REND TEKINTETÉBEN FENNÁLLÓ SEMLEGESSÉG

| (316) | A Bizottság ezzel a következtetéssel semmilyen módon nem vonja kétségbe, hogy a La Poste állami tulajdonban van, és nem vitatja magát a közjogi jogállást sem. A Bizottság egyszerűen problematikusnak ítéli az ebből a jogállásból – a francia jog jelenlegi állása szerint – a La Poste számára fakadó garanciát. |
| --- | --- |

(316)

A Bizottság ezzel a következtetéssel semmilyen módon nem vonja kétségbe, hogy a La Poste állami tulajdonban van, és nem vitatja magát a közjogi jogállást sem. A Bizottság egyszerűen problematikusnak ítéli az ebből a jogállásból – a francia jog jelenlegi állása szerint – a La Poste számára fakadó garanciát.

| (317) | Az EUMSz. 345. cikke értelmében az Unió a tagállamokon belüli tulajdoni rend tekintetében semleges, és a Szerződés egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy az állam (teljes egészében vagy részlegesen) vállalkozások tulajdonosa legyen. Erre való tekintettel a versenyszabályokat ugyanúgy kell alkalmazni a magánvállalkozásokra, mint az állami vállalkozásokra. E két vállalkozástípus egyike sem kerülhet előnybe vagy hátrányba e szabályok alkalmazása révén. Ebben az esetben a garancia nem a tulajdonból, hanem a vállalkozás jogállásából fakad. A tagállamok szabadon választhatják meg a vállalkozások jogi formáját, választásuk során azonban tiszteletben kell tartaniuk a Szerződés versenyszabályait. Különösen az az egyszerű tény, hogy a garancia automatikusan kapcsolódik valamely adott jogálláshoz, nem akadályozza meg, hogy az említett garancia – az alkalmazandó feltételek együttes teljesülése esetén (152) – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön. Ezt a következtetést nem érinti az EUMSz. 345. cikke. Egy versenyforgatókönyvben ezzel szemben a semlegesség alapelve az állami vállalkozások javára magánszektorbeli versenytársaik rovására nyújtott bármely indokolatlan előny megszüntetésével járna. A Bizottság azonos megközelítést alkalmazott például a németországi állami hitelintézetekre vonatkozó ügyben (153), valamint az EDF-re vonatkozó ügyben (154). |
| --- | --- |

(317)

Az EUMSz. 345. cikke értelmében az Unió a tagállamokon belüli tulajdoni rend tekintetében semleges, és a Szerződés egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy az állam (teljes egészében vagy részlegesen) vállalkozások tulajdonosa legyen. Erre való tekintettel a versenyszabályokat ugyanúgy kell alkalmazni a magánvállalkozásokra, mint az állami vállalkozásokra. E két vállalkozástípus egyike sem kerülhet előnybe vagy hátrányba e szabályok alkalmazása révén. Ebben az esetben a garancia nem a tulajdonból, hanem a vállalkozás jogállásából fakad. A tagállamok szabadon választhatják meg a vállalkozások jogi formáját, választásuk során azonban tiszteletben kell tartaniuk a Szerződés versenyszabályait. Különösen az az egyszerű tény, hogy a garancia automatikusan kapcsolódik valamely adott jogálláshoz, nem akadályozza meg, hogy az említett garancia – az alkalmazandó feltételek együttes teljesülése esetén (152) – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön. Ezt a következtetést nem érinti az EUMSz. 345. cikke. Egy versenyforgatókönyvben ezzel szemben a semlegesség alapelve az állami vállalkozások javára magánszektorbeli versenytársaik rovására nyújtott bármely indokolatlan előny megszüntetésével járna. A Bizottság azonos megközelítést alkalmazott például a németországi állami hitelintézetekre vonatkozó ügyben (153), valamint az EDF-re vonatkozó ügyben (154).

4.4.   A LA POSTE-RÓL ÉS A POSTAI TEVÉKENYSÉGEKRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNYTERVEZET

| (318) | A francia hatóságok 2009. július 31-i levelükben továbbították a Bizottságnak a La Poste-ról és a postai tevékenységekről szóló, a Miniszterek Tanácsa által 2009. július 29-én elfogadott törvénytervezetet, amely megállapítja, hogy a La Poste 2010. január 1-jén részvénytársasággá alakul. |
| --- | --- |

(318)

A francia hatóságok 2009. július 31-i levelükben továbbították a Bizottságnak a La Poste-ról és a postai tevékenységekről szóló, a Miniszterek Tanácsa által 2009. július 29-én elfogadott törvénytervezetet, amely megállapítja, hogy a La Poste 2010. január 1-jén részvénytársasággá alakul.

| (319) | Ezt követően elfogadásra került e törvénytervezet módosítása, amely a La Poste részvénytársasággá alakításának időpontját 2010 márciusára halasztotta. |
| --- | --- |

(319)

Ezt követően elfogadásra került e törvénytervezet módosítása, amely a La Poste részvénytársasággá alakításának időpontját 2010 márciusára halasztotta.

| (320) | A La Poste közszolgáltatásának megszervezéséről és a France Telecomról szóló, 1990. július 2-i 90-568. számú törvényt módosító, módosított törvénytervezet 1. cikkének 2. bekezdésében megállapítja, hogy: „A La Poste közjogi személy 2010. március 1-jétől La Poste elnevezésű részvénytársasággá alakul [...].” |
| --- | --- |

(320)

A La Poste közszolgáltatásának megszervezéséről és a France Telecomról szóló, 1990. július 2-i 90-568. számú törvényt módosító, módosított törvénytervezet 1. cikkének 2. bekezdésében megállapítja, hogy: „A La Poste közjogi személy 2010. március 1-jétől La Poste elnevezésű részvénytársasággá alakul [...].”

| (321) | A francia hatóságok leszögezték, hogy a La Poste részvénytársasággá alakításának az lesz a hatása, hogy az a bírósági szanálás, illetve felszámolás alatt álló vállalkozásokra alkalmazandó közjog hatálya alá fog kerülni. |
| --- | --- |

(321)

A francia hatóságok leszögezték, hogy a La Poste részvénytársasággá alakításának az lesz a hatása, hogy az a bírósági szanálás, illetve felszámolás alatt álló vállalkozásokra alkalmazandó közjog hatálya alá fog kerülni.

| (322) | A Bizottság egyetért abban, hogy a La Poste – a francia hatóságok által továbbított törvénytervezet által előírt – részvénytársasággá történő tényleges átalakítása ennélfogva meg fogja szüntetni a számára nyújtott korlátlan garanciát. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az átalakítás olyan intézkedés, amely – a közösségi jognak megfelelően – felszámolhatja a La Poste-nak jelenleg nyújtott állami támogatást. |
| --- | --- |

(322)

A Bizottság egyetért abban, hogy a La Poste – a francia hatóságok által továbbított törvénytervezet által előírt – részvénytársasággá történő tényleges átalakítása ennélfogva meg fogja szüntetni a számára nyújtott korlátlan garanciát. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az átalakítás olyan intézkedés, amely – a közösségi jognak megfelelően – felszámolhatja a La Poste-nak jelenleg nyújtott állami támogatást.

| (323) | A törvénytervezet parlament általi elfogadása 2010 januárjára várható. 2006. október 4-én a Bizottság – az eljárási rendelet 18. cikkének megfelelően – a korlátlan garancia legkésőbb 2008. december 31-ig történő megszüntetését kérte. Tekintettel azonban ennek az esetnek a körülményeire és arra, hogy a francia hatóságokkal folytatott megbeszélések 2009 októberéig elhúzódtak, valamint az e támogatást megszüntető jogi aktusok jóváhagyásához szükséges időre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ésszerű felkérni a francia hatóságokat arra, hogy legkésőbb 2010. március 31-ig ténylegesen szüntessék meg a korlátlan garanciát, |
| --- | --- |

(323)

A törvénytervezet parlament általi elfogadása 2010 januárjára várható. 2006. október 4-én a Bizottság – az eljárási rendelet 18. cikkének megfelelően – a korlátlan garancia legkésőbb 2008. december 31-ig történő megszüntetését kérte. Tekintettel azonban ennek az esetnek a körülményeire és arra, hogy a francia hatóságokkal folytatott megbeszélések 2009 októberéig elhúzódtak, valamint az e támogatást megszüntető jogi aktusok jóváhagyásához szükséges időre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ésszerű felkérni a francia hatóságokat arra, hogy legkésőbb 2010. március 31-ig ténylegesen szüntessék meg a korlátlan garanciát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által a La Poste javára nyújtott korlátlan garancia a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást képez. Franciaország ezt a támogatást legkésőbb 2010. március 31-ig megszünteti.

2. cikk

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a La Poste részvénytársasággá történő tényleges átalakítása ennélfogva megszünteti a javára nyújtott korlátlan garanciát. E korlátlan garancia legkésőbb 2010. március 31-ig történő tényleges megszüntetése olyan intézkedés, amely – az uniós jognak megfelelően – alkalmas az 1. cikkben megállapított állami támogatás felszámolására.

3. cikk

Franciaország az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül továbbítja a Bizottságnak az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírását.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 26-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSz. 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 135., 2008.6.3., 7. o.

2

(3)  N 531/05. sz. ügy, a La Banque Postale létrehozásához kapcsolódó intézkedések, (HL C 21., 2006.1.28., 2. o.).

3

(4)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

4

(5)  Mivel a létező támogatássá minősítést a támogatás hivatalos vizsgálati eljárását megindító határozat (lásd a 2. lábjegyzetet) (93)–(97) preambulumbekezdése már indokolta, és mivel egyetlen észrevételt sem kapott ezzel kapcsolatban, a Bizottság már nem tér vissza erre a kérdésre, és egyszerűen az említett határozatban foglalt előzetes értékelés megerősítésére szorítkozik.

5

(6)  A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1980. július 17., 1799. o.

6

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(7)  A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1981. május 14.

7

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(8)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

8

(9)  A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1990. július 8.

9

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(10)  Franciaországban magukon a hatóságokon – például az államon és a helyi önkormányzatokon – kívül a közjogi személyeknek két fő kategóriája létezik: az 1982. július 15-i 82-610. sz. törvénnyel létrehozott közintézmények és a közérdekű csoportok. A „közintézményeken” belül elvi különbséget lehet tenni a hagyományos közigazgatási feladatokat biztosító, közigazgatási jellegű közintézmények (établissements publics à caractère administratif; EPA) és a gazdasági természetű tevékenységeket ellátó, ipari és kereskedelmi jellegű közintézmények (établissements publics à caractère industriel et commercial; EPIC) között.

10

(11)  A Semmítőszék figyelembe vette a douai-i fellebbviteli bíróság 1998. október 22-én hozott ítéletét, amely a La Poste-ot ipari és kereskedelmi jellegű közintézményhez hasonlóként kezeli.

11

(12)  Egy, a francia szenátushoz 2003-ban intézett jelentésében a Gazdasági Ügyek Bizottsága a következőt hangsúlyozza: „Köztudott, hogy a La Poste anyavállalatának jogállása az 1990-es reform óta ipari és kereskedelmi jellegű közintézményéhez hasonlítható.”

12

(13)  Lásd többek között a Semmítőszék (első polgári kamara) 1987. december 21-i ítéletét.

13

(14)  A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1985. január 26., 1097. o.

14

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(15)  Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság, Párizs, 1991. február 15., JCP E 1991, pan. 742; Semmítőszék, Soc., 1991. november 6., JCP E 1992, pan. 85, Közlöny, V. kötet, 476. szám.

15

(16)  Az említett rendelet 3-1. cikkének 3. albekezdésében említett határidőkről van szó.

16

(17)  A 2008-479. sz. rendelet 10. cikke a következőképpen rendelkezik: „amennyiben a felszólító levél e határidők lejártakor hatástalan maradt, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság bejegyzi a kiadást a nem fizető önkormányzat vagy közintézmény költségvetésébe. Adott esetben elkülöníti a szükséges forrásokat, vagy a más kiadásokhoz rendelt és még szabadon felhasználható előirányzatok csökkentésével, vagy a források növelésével. Ha az előirányzat bejegyzéséről szóló értesítést követő nyolcnapos határidőn belül a területi önkormányzat vagy a közintézmény elmulasztotta az esedékes összeg utalványozását, az állam képviselője vagy a felügyelettel megbízott hatóság azt egy hónapos határidőn belül hivatalból elvégzi”.

17

(18)  A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1990. február 20.

18

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(19)  Bulletin Officiel de la Comptabilité publique (Állami Számviteli Közlöny). NOR: BUD R 02 00060 J.

19

Bulletin Officiel de la Comptabilité publique

(20)  Az ipari és kereskedelmi jellegű nemzeti közintézmények pénzügyi és számviteli szabályozásáról szóló, 2002. július 18-i 02-060-M95. számú kodifikáló utasítás 3. fejezetével, Bulletin Officiel de la Comptabilité publique (Állami Számviteli Közlöny).

20

Bulletin Officiel de la Comptabilité publique

(21)  A IV. rész B. részével: „Milyen jogi rendelkezéseket kell előírni?”, 21. o.

21

(22)  Az 1965-ben létrehozott ERAP olyan ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény, amelynek társasági célja, hogy – az állam kérésére – részesedéseket szerezzen az energia-, a gyógyszerészeti és a távközlési ágazatbeli vállalkozásokban.

22

(23)  A „Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP” (A Fitch az ERAP 10 milliárd euróval garantált EMTN-programjára AAA előzetes minősítést ad) című cikk, amely az ERAP honlapján olvasható: www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

23

Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP

(24)  A „Moody’s attribue la notation Aaa au programme d’EMTN de l’ERAP portant sur 10 milliards d’euros” (A Moody’s az ERAP 10 milliárd euróra vonatkozó EMTN-programjára Aaa minősítést ad) című cikk, amely az ERAP honlapján olvasható: www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

24

Moody’s attribue la notation Aaa au programme d’EMTN de l’ERAP portant sur 10 milliards d’euros

(25)  Az 1990. július 2-i 90-568. számú törvény 15. cikkének alkalmazásában a La Poste számvitele a kereskedelmi vállalkozásokra alkalmazandó szabályoknak felel meg.

25

(26)  A „Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP” (A Fitch az ERAP 10 milliárd euróval garantált EMTN-programjára AAA előzetes minősítést ad) című cikk, amely az ERAP honlapján olvasható: www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

26

„Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP” (A Fitch az ERAP 10 milliárd euróval garantált EMTN-programjára AAA előzetes minősítést ad)

(27)  Lásd többek között a francia hatóságok 2006. április 24-i, 2006. december 6-i, 2007. január 16-i, 2007. február 1-jei és 2007. március 19-i levelét.

27

(28)  Lásd a francia hatóságok 2008. január 23-i levelének III. részét.

28

(29)  Államtanács, 1938. április 1., Société de l’hôtel d’Albe, Államtanácsi Határozatok Tára, 341. o. Lásd az eljárást megindító határozat (33) preambulumbekezdését.

29

Société de l’hôtel d’Albe

(30)  Államtanács, 1999. november 10., Société de gestion du port de Campoloro, Államtanácsi Határozatok Tára, 348. o.; Államtanács, 2005. november 18., Államtanácsi Határozatok Tára, 515. o. Lásd az eljárást megindító határozat (34) preambulumbekezdését.

30

Société de gestion du port de Campoloro

(31)  A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2001. augusztus 2-i 177. szám, 12480. o.

31

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(32)  Lásd a francia hatóságok által 2008. január 23-án továbbított feljegyzés IIIB. részét és a francia hatóságok által 2009. október 27-én továbbított észrevételekkel.

32

(33)  Lásd a francia hatóságok által 2009. október 27-én továbbított feljegyzéssel.

33

(34)  D. Labetoulle, „La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de »garantie de l’Etat«” (A jogi személyiséggel rendelkező független közigazgatási hatóságok felelőssége: „az állami garanciára” vonatkozó elképzelés leállítása); RJEP/CJEG, 635. szám, 2006. október.

34

La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de »garantie de l’Etat«

(35)  Lásd a francia hatóságok 2008. január 23-i levelének IV. részét.

35

(36)  Lásd a francia hatóságok 2008. január 23-i levelének 78. bekezdését.

36

(37)  P. Bon, „Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement” (A prefektus egy pénzbírságot elrendelő ítélet végrehajtását elmulasztó területi önkormányzattal szemben), RFDA – 2006. március–április, 341. o., C. Landais és F. Lenica, „Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales” (A prefektus helyettesítési jogköre a res judicata területi önkormányzatok általi végrehajtásának elmulasztása esetén), AJDA, 2006. január 23., 137. o.

37

Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement

Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales

res judicata

(38)  Államtanács, 1999. november 10., Société de gestion du port de Campoloro, Államtanácsi Határozatok Tára, fent hivatkozott.

38

Société de gestion du port de Campoloro

(39)  Államtanács, 2005. november 18., Société de gestion du port de Campoloro, Államtanácsi Határozatok Tára, fent hivatkozott.

39

Société de gestion du port de Campoloro

(40)  Államtanács, 1923. november 30., Államtanácsi Határozatok Tára, 789. o.

40

(41)  E szöveg egyes részei kimaradtak annak biztosítása érdekében, hogy semmiféle bizalmas információ se kerüljön közlésre. Ezeket a részeket szögletes zárójelbe helyezett három ponttal, azokat követően csillaggal jelöltük.

41

(42)  A Bizottság közleménye az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL C 71., 2000.3.11., 14. o.).

42

(43)  A francia hatóságok szerint e kritériumok betartása elegendő, de nem szükséges feltétele bármely előny megléte kizárásának. Többek között ellentmondana a józan észnek egy olyan megállapítás, hogy a fizetésképtelenség esetén alkalmazandó eljárással kapcsolatos kétség állítólagos felmerülése jobb finanszírozási feltételekben nyilvánulhat meg.

43

(44)  A kereskedelmi törvénykönyv L. 643-11. cikke.

44

(45)  „Category 1: equalization of ratings with those of the state owner. This first category includes those entities [...], generally loss making or with poor financial profiles, and extremely unlikely to be privatized [...] given the nature of their activity, as well as their home country’s economic, social and political environment. None of the postal companies currently rated by Standard & Poor’s falls into this category [...].”

45

(46)  „Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. [...] La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.”

46

(47)  „Category 3: notching up from the postal entity’s stand-alone rating. (...) The entity’s postal activities are still a key public service, but the clear aim of the entity is to achieve a high level of operational and financial independence, either through privatization or commercial autonomy (state ownership, but independent management) [...]”

47

(48)  „Standard & Poor’s Ratings Services lowered its counterparty credit [...] ratings on French issuer AGF [...] to »A« from »A+« [...], following a review of AGF’s parent, the Munich-based Allianz group (AA-/Negative/A-1+). [...] The downgrade of AGF, the holding company, is not specific to any issues within the French franchise and generally reflects the Allianz group’s financial leverage and fixed-charge coverage, which are increasingly aggressive relative to the group’s ratings and are a result of the group’s weakened consolidated capital base and reduced earnings.”

48

(49)  „the ratings also take into account the unchallenged status of both it and its parent, Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS), as core and captive finance entities to VW” et „the ratings on VW Bank could moderately diverge (generally not more than one notch) from the ratings on VW or VWFS; currently only its outlook differs.”

49

(50)  „the ratings on Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS) are based on its unchallenged status as a core subsidiary of German automaker Volkswagen AG (VW; A-/Negative/A-2) and reflect its strategic importance for and close operational integration into its parent.”

50

(51)  „egy olyan vállalkozás minősítése, amely erőteljes állami támogatásban részesül, [...] két kategóriával leszállítható, amennyiben az említett társaság és az állam közötti pénzügyi kapcsolatok közép- vagy hosszú távon változhatnak.”

51

(52)  Hasonlóképpen a francia hatóságok szerint a Bizottság által az eljárást megindító határozat (84) preambulumbekezdésében említett „erőteljes állami támogatás” nem a vállalkozás jogállásával vagy bármilyen garanciamechanizmussal függ össze, hanem olyan határozatokra utal, mint amilyen a La Banque Postale létrehozása vagy a nyugdíjak finanszírozásának reformja, amelyek célja, hogy a La Poste számára biztosítsák az azt célzó eszközöket, hogy versenytársaival egyenlő feltételek mellett és az állam szigorú felügyelete mellett fejlődjön. E rendelkezések némelyike azonban önmagában jelentős összegű állami támogatást képez (lásd többek között a La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform tekintetében nyújtott állami támogatásokról szóló, 2007. december 10-i bizottsági határozatot). Következésképpen ezek a rendelkezések nem jelezhetik az államnak a La Poste szigorú állami felügyelet melletti fejlesztéséhez fűződő érdekeltségét.

52

(53)  „a change in the group’s ownership structure would lead Standard & Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on LP’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in LP’s stand-alone situation in the coming years.”

53

(54)  „The ratings could come under pressure if the group significantly underperforms its operational and financial trajectory at the dawn of full postal deregulation, or if an ownership changes occur sooner than we expect.”

54

(55)  „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized.”

55

(56)  Az angol szöveg az eredeti.

56

(57)  A francia hatóságok szerint az „irányadó kamatcserehozam (mid-swap)” kamatrése a 15 év futamidejű kibocsátások esetében 12 bázispont (azaz az OAT-ra vonatkoztatva 33 bázispont), a 7 év futamidejű kibocsátás esetében pedig 4 bázispont volt. Összehasonlításképpen a francia hatóságok közlik, hogy az előző, 2004-ben megvalósított kötvénykibocsátás egy 580 millió EUR értékű, 15 év futamidejű kötvényre vonatkozott, és az „irányadó kamatcserehozam (mid-swap)” tekintetében 8 bázispontos kamatrést eredményezett. Az „irányadó kamatcserehozam (mid-swap)” a felajánlott kamatláb, valamint a bankok által adott időpontban bankközi cseréikért – futamidőtől függően – felajánlott kamatláb mediánja; azaz az a fix kamatláb, amelyet valamely bank általában egy hat hónapos Euribor-kamatlábra hajlandó cserélni. Ez a kamatláb képezi többek között a kötvénykibocsátások piaci viszonyítási alapját.

57

(58)  A 81-501. sz. rendelet. A francia hatóságok javaslatának megtételekor a végrehajtási rendelet a közigazgatási területen kirótt kényszerítő bírságokról és a közjogi személyek ítéleteinek végrehajtásáról, valamint az Államtanács „jelentéstételért és tanulmányokért felelős szervezeti egységéről” szóló, 1980. július 16-i törvény alkalmazására vonatkozó, 1981. május 12-i 81-501. sz. rendelet volt.

58

(59)  Államtanács, 1998. november 16., Sille-ítélet: „Először is tekintettel arra, hogy – amint arról az elsőfokú bíróság bírái határoztak – ha a hatóság még vétkesség hiányában is felelősséget vállal a polgárok közteherviselési egyenlőségének elvére alapozva, amennyiben egy törvényesen hozott intézkedésnek az a hatása, hogy valamely természetes vagy jogi személy rovására különleges és bizonyos súlyosságú kárt okoz, jelen esetben nem ez a helyzet, minthogy Sille úr – ingatlanszakértői minőségében – tisztában lehetett azokkal a kockázatokkal, amelyek szükségszerűen fennállnak egy olyan ingatlanprogram megvalósítása esetében, mint a jelenlegi, és amelynek a megvalósításához többek között módosítani kellett a területrendezési terv rendelkezéseit és meg kellett szerezni a városi önkormányzati testület beleegyezését, amelyet Sille úrnak rendes körülmények között meg kellett fontolnia, arra az esetre, ha az állami vizsgálat eredményei és a tervvel szembeni ellenséges hozzáállás mellett a település lemond az adott tervről; továbbá tekintettel arra, hogy ezt a kockázatot az ügy teljes ismeretében felmérte, érdemben nem fogja tudni alátámasztani, hogy rendellenes kárt szenvedett, és hogy a településnek kell viselnie azokat a visszterhes következményeket, amelyek számára a tervről való lemondásból származnak.”

59

Sille

(60)  Államtanács, 1996. július 10., Meunier-ítélet: „Úgy ítélve meg, hogy az üzlet létrehozásának az említett helyen történő megválasztásából, valamint a telekáthelyezés lehetőségére vonatkozó, említett polgármesteri levélből az következett, hogy az érdekelt fél az ügy ismeretében fogadta el azokat az instabilitási kockázatokat, amelyeknek az intézménye ki volt téve, a közigazgatási fellebbviteli bíróság szuverén értelmezést adott. Abból kiindulva, hogy egy olyan helyzetből származó kár, amelynek az érdekelt fél tudatosan tette ki magát, nem biztosít számára kártérítési jogot, azt jelenti, hogy a fél nem ismerte tévesen a közjogi személyek felelősségére irányadó szabályokat.”

60

Meunier

(61)  További részletekért lásd az eljárást megindító határozat (11)–(13) preambulumbekezdését.

61

(62)  HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

62

(63)  Lásd e határozat 3.1.1. szakaszának A. részét.

63

(64)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

64

(65)  Lásd a 30. lábjegyzetet.

65

(66)  Lásd a 2001. július 25-i 2001-448. számú alkotmánytanácsi határozatot: „tekintettel arra, hogy amennyiben a 61. cikk – az Alkotmány 34. cikke alapján – előírhatta azt a kötelezettséget, hogy a költségvetési törvényben három év határidőn belül engedélyezni kell az állam által nyújtott bármely garanciát, a pénzügyi kötelezettségei egyértelműségének biztosítása érdekében, az engedélyezés esetleges elmaradásának szankcionálása nem lehet az érintett garanciák hatályvesztése; tekintettel arra, hogy egy ilyen következmény ugyanis jellegét tekintve sértené a közteherviselési egyenlőséget, különösen súlyos megsértés esetén pedig a tulajdonjogot; tekintettel arra, hogy végeredményben a parlamenti tevékenységekből következik, hogy a 61. cikknek az a célja, hogy tájékoztassa a Parlamentet az állam által nyújtott garanciákról, nem pedig az, hogy hatályon kívül helyezze azokat a korábban odaítélt garanciákat, amelyeket esetlegesen nem engedélyeztek az előírt határidőkön belül; tekintettel arra, hogy e feltételek mellett a 61. cikk nem ellentétes az Alkotmánnyal.”

66

(67)  Az előző lábjegyzetben említett preambulumbekezdés.

67

(68)  Az Elsőfokú Bíróság T-442/03. sz., SIC kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EBHT 2008, II-1161. o.) 124–127. pontja. Lásd még a kezességvállalásról szóló közleményt.

68

SIC

Bizottság

(69)  Lásd a francia hatóságok 2008. január 23-i feljegyzésének 62–68. bekezdését.

69

(70)  Lásd a 34. lábjegyzetet.

70

(71)  E határozat 4.1.1. szakasza A. része b) pontjának 3. alpontja.

71

(72)  Lásd az eljárást megindító határozat 39. lábjegyzetét. A feljegyzés nem nyilvános, de azt az 1995. évi beszámoló megemlítette.

72

(73)  A feljegyzésnek ezt a részét az 1995. évi beszámoló (219. o.) szövegezői nyilvánosságra hozták.

73

(74)  A francia hatóságok által a Bizottság részére 2008. szeptember 9-én továbbított feljegyzés.

74

(75)  Lásd e feljegyzés mellékletének 5. pontját, amely különböző aktusokat említ, köztük például „a miniszteri levelet vagy bármely más jogalapot”.

75

(76)  Emlékeztessünk arra, hogy a bírósági felszámolási eljárás lezárásakor az eljárást – eszközhiány miatt – korlátozó intézkedés nélkül lezáró ítélet megtiltja a hitelező számára az eljárás újraindítását: a követelése tehát végérvényesen elveszik.

76

(77)  Lásd a határozat (147) preambulumbekezdését.

77

(78)  Az alkalmazandó jogszabályszövegekben – az 1980. július 16-i törvényben, az 1981. május 12-i rendelet helyébe lépő, 2008. május 20-i rendeletben, valamint az 1989. október 16-i körrendeletben – foglalt feltételekre e határozatnak az intézkedés leírására vonatkozó szakasza emlékeztetett.

78

(79)  Lásd e határozat 3.1.1. szakasza B) része a) pontjának 1. alpontját, amely a francia hatóságok 2008. január 23-i levelének 19–20. oldalán található IV. szakasza A. részének 1.pontjára hivatkozik.

79

(80)  Ahogyan azt a Bizottság szakértője hangsúlyozza, abban az esetben, ha a közintézmény forrásai nem elégségesek, a felügyeleti hatóság számára a helyzet rendezését biztosító lehetőségek korlátozottak. A tartozás kiegyenlítése érdekében a szükséges források először is származhatnak más kiadásokhoz rendelt vagy azoktól elvett, meglévő forrásokból. Ezt követően származhatnak javak átruházásából vagy díjemelésből, ha ezek az eljárások előirányozhatók. A közintézmény is felvehet kölcsönt. Ha azonban ezekről a lehetőségekről nem lehet rendelkezni, csak a részvényes állam költségvetési juttatásának lehetősége marad.

80

(81)  Azt feltételezve, hogy nem merül fel a közszolgáltatás folyamatosságának követelménye.

81

(82)  A szakértő jelentése, I.2. szakasz, A. rész, 2. pont, 18. o.

82

(83)  A kereskedelmi törvénykönyv L-620-1. cikke.

83

(84)  A kereskedelmi törvénykönyv L-640-1. cikke a következőképpen rendelkezik: „létrejön egy bírósági felszámolási eljárás, amely az L-640-2. cikkben említett valamennyi fizetésképtelen és nyilvánvalóan nem szanálható adós előtt nyitva áll”.

84

(85)  A La Poste javait a 2001. december 11-i törvény, az úgynevezett MURCEF törvény (a gazdasági és pénzügyi jellegű sürgős reformintézkedésekről szóló törvény) leselejtezte. Mindazonáltal ez a törvény a következőképpen rendelkezik: „amennyiben valamely javak átruházásának vagy átvitelének feltételei veszélyeztetik, hogy a La Poste megfelelően végrehajtsa törvényi és rendeleti kötelezettségeit vagy a tervszerződésében foglalt kötelezettségvállalásait [...], az állam ellenzi az átruházást vagy az átvitelt, vagy azok megvalósítását ahhoz a feltételhez köti, hogy ne sértsék az említett kötelezettségek megfelelő végrehajtását”.

85

(86)  A magánszektorba tartozó szolgáltatások díjtételeit az ARCEP, a postai szabályozó hatóság hagyja jóvá. Az egyetemes szektorba tartozó szolgáltatások díjtételeiről az ARCEP rendelkezik.

86

(87)  Lásd e határozat 4.1.1. szakasza A. része b) pontjának 3. alpontját.

87

(88)  Lásd a francia hatóságok által 2008. január 23-án továbbított feljegyzés 112. és 113. bekezdését.

88

(89)  Lásd e határozat 4.1.1. szakasza A. része b) pontjának 3. alpontját.

89

(90)  A francia szabályozó hatóság (ARCEP) szerint a szabályozás hatálya azokra a postai szolgáltatási tevékenységekre terjed ki, amelyek magukban foglalják a postai küldemények rendszeres időközönkénti ürítését, válogatását, továbbítását és kézbesítését. Nem tartozik a szabályozás hatálya alá a címzés nélküli reklámküldemények kézbesítése, a városi postajárat és az expressz szállítás.

90

(91)  Lásd az éves teljesítményterv stratégiai ismertetését.

91

(92)  A francia hatóságok álláspontjára vonatkozó további egyértelműsítés céljából lásd többek között e határozat 3.1.1. szakasza B. része a) pontjának 2. alpontját.

92

(93)  Közigazgatási fellebbviteli bíróság, Lyon, 1996. június 6., 95LY00935. sz., Société fermière de Campoloro ügy.

93

Société fermière de Campoloro

(94)  P. Bon, a 37. lábjegyzetben hivatkozott.

94

(95)  Lásd a 37. lábjegyzetet.

95

(96)  Lásd a 37. lábjegyzetet.

96

(97)  57516/00. sz.

97

(98)  A. sorozat, 37. szám.

98

(99)  Lásd a 2009. október 27-én továbbított feljegyzést.

99

(100)  Államtanács, 2004. december 29., 257804. sz., Société d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine ügy: a közhasznú szolgalmakra akkor nyújtható kártérítés, ha a tulajdonos a követett általános érdekű célkitűzéshez képest különleges és túlzott terhet visel.

100

Société d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine

Közigazgatási fellebbviteli bíróság, Bordeaux, 2003. október 14. 99BX01530. sz., Claude X. és felesége ügye: földcsuszamlást követően károsodott önkormányzati utakon a járműforgalom megszakadása okozhat rendellenes és különleges kárt az elszigetelődött tulajdonos számára. A közigazgatási bíró többek között úgy ítéli meg, hogy a kár időtartama (a forgalom a munka kivitelezésének hét hónapja alatt szünetelt) azt rendellenessé és különlegessé teszi, meghaladva a két közúthasználó által rendes körülmények között viselendő terheket, és következésképpen arra kártérítést kell nyújtani.

Claude X. és felesége

Közigazgatási bíróság, Montpellier, 1999. június 23., 97-03716. sz., Van der Velden ügy: egy kemping jelentős árvíz kockázata miatti végleges bezárása a tulajdonos számára olyan rendellenes és különleges kárt okozott, amely jellegét tekintve kártérítési jogot biztosított számára, amennyiben ez a bezárás az érdekelt fél egyetlen szakmai tevékenysége megszüntetését, valamint üzleti és cégértékének teljes elvesztését vonta magával.

Van der Velden

(101)  A joghatásokat kiváltó jogos tévedés fogalma a látszat elméletéhez kapcsolódik. A Comu jogi szótár szerint a látszat „az a szemléletmód, amely – szándékoltan vagy szándékolatlanul – azoknak a külső jeleknek az együttes jelenlétéből származik, amelyek révén szokásosan megnyilvánul valamely állapot, valamely funkció (meghatalmazotti, örökösi, tulajdonosi stb. minőség), és amelyek elhitetik, hogy az ilyen jeleket mutató személy valóban rendelkezik ezzel a jogállással vagy feladattal”. A látszat elmélete „írott szabály nélküli elmélet, amelynek értelmében pusztán a látszat elegendő arra, hogy hatással legyen harmadik felekre, akik – egy jogos tévedés következtében – figyelmen kívül hagyták a valóságot”. A látszat elméletét alkalmazza az ítélkezési gyakorlat, sőt az elmélet nagyon híres megoldásokhoz vezetett (EJEB, 2001. június 7., Kress). Az elméletet alkalmazza a magánjog, amennyiben joghatásokat kell keletkeztetni egy olyan szerződéshez, amelynek egyik fele jogosan hagyatkozott egy egyszerű látszatra. Felhozható a látszólagos lakóhely példája is, vagy a közjogban a de facto köztisztviselők példája, akiknek a határozatai szabályszerűek maradhatnak. Az az előnye, hogy megkönnyíti valamely jogi sajátosság vagy valamely joghatás létezésének bizonyítását, ha egyetlen jogszabály sem erősíti meg konkrét és explicit módon a fennállását.

101

de facto

(102)  S. Carpi-Petit, Les successions en droit administratif (Jogutódlás a közigazgatási jogban) (PUR, 2006) című disszertációjának továbbgondolása alapján megállapított különbségtétel.

102

Les successions en droit administratif

(103)  Ez az Ageni Tematikus Egyetem felszámolásának feltételeiről szóló, 2002. július 15-i rendeletből (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2002. július 23.) következik, amely rendelet 1. cikkének rendelkezése értelmében a felszámoló köteles „javaslatot tenni a felsőoktatásért felelős miniszternek a felszámolási időszak végén fennmaradó javaknak, követeléseknek, tartozásoknak és számlaegyenlegnek a Bordeaux I. és a Bordeaux IV. egyetem közötti felosztására”.

103

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(104)

104

| — | A repüléstechnikai ipar decentralizációját szolgáló kompenzációs pénztár felszámolás alá helyezéséről szóló, 1953. május 11-i 53-404. számú rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1953. május 12.), 3. cikk: „a fent említett 1938. május 24-i rendelet 7. cikkének megfelelően a pénztár berendezései és felszerelése, valamint a kötelezettségeinek revízióját követően továbbra is rendelkezésre álló összegek állami tulajdonná válnak” (itt nyilvánvaló, hogy az egyenleg pozitív). |
| --- | --- |

—

A repüléstechnikai ipar decentralizációját szolgáló kompenzációs pénztár felszámolás alá helyezéséről szóló, 1953. május 11-i 53-404. számú rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1953. május 12.), 3. cikk: „a fent említett 1938. május 24-i rendelet 7. cikkének megfelelően a pénztár berendezései és felszerelése, valamint a kötelezettségeinek revízióját követően továbbra is rendelkezésre álló összegek állami tulajdonná válnak” (itt nyilvánvaló, hogy az egyenleg pozitív).

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

| — | A bérlakás-tőzsde megszüntetéséről szóló, 1975. október 6-i 75-926. számú rendelet 2. cikke: „a bérlakás-tőzsde követelés-visszafizettetésből származó tartozásainak kifizetésére és javainak felszámolására vonatkozó műveletek, valamint ha esedékes”, az azokat érintő bírósági keresetek – a felperesi és az alperesi keresetek egyaránt – a gazdasági és pénzügyminiszter hatáskörébe tartoznak. A könyvelési tételek a 904.14. sz., „Állami közintézmények, paraadminisztratív, illetve különböző szakmai és felszámolási szervek felszámolása”„elnevezésű államkincstári különszámlán kerülnek könyvelésre”. |
| --- | --- |

—

A bérlakás-tőzsde megszüntetéséről szóló, 1975. október 6-i 75-926. számú rendelet 2. cikke: „a bérlakás-tőzsde követelés-visszafizettetésből származó tartozásainak kifizetésére és javainak felszámolására vonatkozó műveletek, valamint ha esedékes”, az azokat érintő bírósági keresetek – a felperesi és az alperesi keresetek egyaránt – a gazdasági és pénzügyminiszter hatáskörébe tartoznak. A könyvelési tételek a 904.14. sz., „Állami közintézmények, paraadminisztratív, illetve különböző szakmai és felszámolási szervek felszámolása”„elnevezésű államkincstári különszámlán kerülnek könyvelésre”.

| — | Az Auguste Comte Mérnöki és Eljárási Intézet felszámolásáról szóló, 1981. november 12-i 81-1009. sz. rendelet: a felszámolás után esetlegesen fennmaradó összeget visszafolyósítják az államnak. |
| --- | --- |

—

Az Auguste Comte Mérnöki és Eljárási Intézet felszámolásáról szóló, 1981. november 12-i 81-1009. sz. rendelet: a felszámolás után esetlegesen fennmaradó összeget visszafolyósítják az államnak.

| — | Lille-Est újvárosának területrendezésével megbízott közintézmény felszámolásáról szóló, 1983. december 27-i 83-1185. sz. rendelet: „Lille-Est újvárosának területrendezéséért felelős közintézmény eszközei és kötelezettségei ezen a napon Lille város önkormányzatára szállnak a fent említett, 1983. december 5-i szerződésben rögzített feltételek mellett, az e rendelet mellékletében felsorolt javak kivételével, amelyek a közlekedési kutatóintézetre szállnak”. |
| --- | --- |

—

Lille-Est újvárosának területrendezésével megbízott közintézmény felszámolásáról szóló, 1983. december 27-i 83-1185. sz. rendelet: „Lille-Est újvárosának területrendezéséért felelős közintézmény eszközei és kötelezettségei ezen a napon Lille város önkormányzatára szállnak a fent említett, 1983. december 5-i szerződésben rögzített feltételek mellett, az e rendelet mellékletében felsorolt javak kivételével, amelyek a közlekedési kutatóintézetre szállnak”.

| — | A vezetői engedélyek vizsgálatával foglalkozó nemzeti szolgálat felszámolásáról szóló, 1983. december 30-i 83-1263. számú rendelet: a műveletek „A közintézmények felszámolása” elnevezésű államkincstári különszámlán kerülnek ismételten könyvelésre. |
| --- | --- |

—

A vezetői engedélyek vizsgálatával foglalkozó nemzeti szolgálat felszámolásáról szóló, 1983. december 30-i 83-1263. számú rendelet: a műveletek „A közintézmények felszámolása” elnevezésű államkincstári különszámlán kerülnek ismételten könyvelésre.

| — | A Centre mondial informatique et ressources humaines (Informatikai és Humán Erőforrás Világintézet) felszámolási feltételeinek megállapításáról szóló, 1987. június 30-i 87-590. számú rendelet 1. cikke: „1987. július 1-jétől, a Centre mondial informatique et ressources humaines (Informatikai és Humán Erőforrás Világintézet; CMIRH) felszámolásának időpontjától kezdődően ezen intézmény ingó javai, valamint jogai és kötelezettségei az államra szállnak”. |
| --- | --- |

—

A Centre mondial informatique et ressources humaines (Informatikai és Humán Erőforrás Világintézet) felszámolási feltételeinek megállapításáról szóló, 1987. június 30-i 87-590. számú rendelet 1. cikke: „1987. július 1-jétől, a Centre mondial informatique et ressources humaines (Informatikai és Humán Erőforrás Világintézet; CMIRH) felszámolásának időpontjától kezdődően ezen intézmény ingó javai, valamint jogai és kötelezettségei az államra szállnak”.

Centre mondial informatique et ressources humaines

Centre mondial informatique et ressources humaines

| — | A Centre d’études des systèmes et technologies avancées (Fejlett Rendszerek és Technológiák Mérnöki Központja) felszámolásáról szóló, 1987. november 17-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1987. november 18.) és a felszámolás feltételeinek megállapításáról szóló, 1987. december 31-i 87-1167. számú rendelet, 1. cikke: „a Centre d’études des systèmes et technologies avancées (Fejlett Rendszerek és Technológiák Mérnöki Központja; CESTA) javai, jogai és kötelezettségei 1988. január 1-jétől, ezen intézmény felszámolásának időpontjától kezdőden az államra szállnak”. |
| --- | --- |

—

A Centre d’études des systèmes et technologies avancées (Fejlett Rendszerek és Technológiák Mérnöki Központja) felszámolásáról szóló, 1987. november 17-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1987. november 18.) és a felszámolás feltételeinek megállapításáról szóló, 1987. december 31-i 87-1167. számú rendelet, 1. cikke: „a Centre d’études des systèmes et technologies avancées (Fejlett Rendszerek és Technológiák Mérnöki Központja; CESTA) javai, jogai és kötelezettségei 1988. január 1-jétől, ezen intézmény felszámolásának időpontjától kezdőden az államra szállnak”.

Centre d’études des systèmes et technologies avancées

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

Centre d’études des systèmes et technologies avancées

| — | Az Agence de l’Informatique (Informatikai Ügynökség) felszámolásának lezárására vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1988. szeptember 28-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1988. december 23.): a felszámolási műveleteket az ipari és területrendezési miniszter végzi el. |
| --- | --- |

—

Az Agence de l’Informatique (Informatikai Ügynökség) felszámolásának lezárására vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1988. szeptember 28-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1988. december 23.): a felszámolási műveleteket az ipari és területrendezési miniszter végzi el.

Agence de l’Informatique

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

| — | A Musée de la Poste (Postamúzeum) elnevezésű közintézmény megszüntetéséről szóló, 1993. március 26-i 93-775. számú rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1993. március 30.): a jogok és a kötelezettségek a La Poste-ra szállnak. |
| --- | --- |

—

A Musée de la Poste (Postamúzeum) elnevezésű közintézmény megszüntetéséről szóló, 1993. március 26-i 93-775. számú rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 1993. március 30.): a jogok és a kötelezettségek a La Poste-ra szállnak.

Musée de la Poste

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

| — | A Caisse française des matières premières (Francia Nyersanyagpénztár) felszámolásáról szóló, 1996. december 26-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2006. december 29.): „ezen intézmény javai, jogai és kötelezettségei az államra szállnak”. |
| --- | --- |

—

A Caisse française des matières premières (Francia Nyersanyagpénztár) felszámolásáról szóló, 1996. december 26-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2006. december 29.): „ezen intézmény javai, jogai és kötelezettségei az államra szállnak”.

Caisse française des matières premières

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

| — | A Párizsi Nemzetközi Konferenciaközpont közintézmény felszámolásáról szóló, 1997. szeptember 26-i 97-882. számú rendelet: a felszámolás után fennmaradó összeget visszafolyósítják az államnak. |
| --- | --- |

—

A Párizsi Nemzetközi Konferenciaközpont közintézmény felszámolásáról szóló, 1997. szeptember 26-i 97-882. számú rendelet: a felszámolás után fennmaradó összeget visszafolyósítják az államnak.

| — | A Musée national de la Légion d’honneur (Becsületrend Nemzeti Múzeuma) közintézmény felszámolásáról szóló, 1999. december 29-i 99-1151. számú rendelet 2. cikke: „e közintézmény feladatai, valamint javai, jogai és kötelezettségei ugyanezen időponttól kezdődően a Becsületrend országos szervezetére szállnak”. |
| --- | --- |

—

A Musée national de la Légion d’honneur (Becsületrend Nemzeti Múzeuma) közintézmény felszámolásáról szóló, 1999. december 29-i 99-1151. számú rendelet 2. cikke: „e közintézmény feladatai, valamint javai, jogai és kötelezettségei ugyanezen időponttól kezdődően a Becsületrend országos szervezetére szállnak”.

Musée national de la Légion d’honneur

| — | Vaudreuil újvárosa területrendezési közintézményének felszámolása után fennmaradó vagyonrész átruházásáról szóló, 2000. november 22-i 2000-1126. számú rendelet: a fennmaradó vagyonrész az állami költségvetésre száll, a 2. cikk pedig kimondja, hogy: „az intézmény tevékenységéből vagy a felszámolási időszakban keletkezett, és a felszámolási időszak végén nem ismert jogok és kötelezettségek az államra szállnak”. |
| --- | --- |

—

Vaudreuil újvárosa területrendezési közintézményének felszámolása után fennmaradó vagyonrész átruházásáról szóló, 2000. november 22-i 2000-1126. számú rendelet: a fennmaradó vagyonrész az állami költségvetésre száll, a 2. cikk pedig kimondja, hogy: „az intézmény tevékenységéből vagy a felszámolási időszakban keletkezett, és a felszámolási időszak végén nem ismert jogok és kötelezettségek az államra szállnak”.

| — | A berre-i tó partjainak területrendezésével megbízott közintézmény felszámolásáról szóló, 2001. december 31-i 2001-1383. számú rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy a felszámolási számla megszüntetésekor fennmaradó eszközöknek és kötelezettségeknek, valamint a tevékenységből vagy a felszámolási időszakban keletkezett, és annak végén nem ismert jogoknak és kötelezettségeknek az államra való átruházását rendelet útján határozzák meg. A berre-i tó partjainak területrendezésével megbízott közintézmény felszámolására vonatkozó különböző rendelkezésekről szóló, 2004. március 17-i 2004-234. számú rendelet az államra hárítja „a tevékenység nyomán keletkezett peres ügyeket”. |
| --- | --- |

—

A berre-i tó partjainak területrendezésével megbízott közintézmény felszámolásáról szóló, 2001. december 31-i 2001-1383. számú rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy a felszámolási számla megszüntetésekor fennmaradó eszközöknek és kötelezettségeknek, valamint a tevékenységből vagy a felszámolási időszakban keletkezett, és annak végén nem ismert jogoknak és kötelezettségeknek az államra való átruházását rendelet útján határozzák meg. A berre-i tó partjainak területrendezésével megbízott közintézmény felszámolására vonatkozó különböző rendelkezésekről szóló, 2004. március 17-i 2004-234. számú rendelet az államra hárítja „a tevékenység nyomán keletkezett peres ügyeket”.

| — | Eure-Calvados ipari és kikötői övezet fejlesztésére létrehozott vegyes szakszervezet felszámolásáról szóló, 2004. április 29-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2004. május 6.) 4. cikke: „a vegyes szakszervezet felszámolásának időpontjában fennálló terhek – az alapszabályának megfelelően – a tagjai között kerülnek felosztásra”. |
| --- | --- |

—

Eure-Calvados ipari és kikötői övezet fejlesztésére létrehozott vegyes szakszervezet felszámolásáról szóló, 2004. április 29-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2004. május 6.) 4. cikke: „a vegyes szakszervezet felszámolásának időpontjában fennálló terhek – az alapszabályának megfelelően – a tagjai között kerülnek felosztásra”.

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

(105)  S. Carpi-Petit, Les successions en droit administratif (Jogutódlás a közigazgatási jogban), PUR, 2006.

105

Les successions en droit administratif

(106)

106

| — | Az Houillères de Bassin du Centre et du Midi felszámolásáról szóló, 2004. február 24-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2004. február 28.): a tevékenységeknek, javaknak, jogoknak és kötelezettségeknek a Charbonnage de France-ra történő átruházása. |
| --- | --- |

—

Az Houillères de Bassin du Centre et du Midi felszámolásáról szóló, 2004. február 24-i rendelet (A Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye, 2004. február 28.): a tevékenységeknek, javaknak, jogoknak és kötelezettségeknek a Charbonnage de France-ra történő átruházása.

Houillères de Bassin du Centre et du Midi

Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye

Charbonnage de France

| — | A dohány- és gyufaipari adómonopóliumok szerkezetátalakításáról szóló, 1959. január 7-i 59-80. számú kormányrendelet: a SEITA közintézmény költségvetési juttatással történő létrehozása. |
| --- | --- |

—

A dohány- és gyufaipari adómonopóliumok szerkezetátalakításáról szóló, 1959. január 7-i 59-80. számú kormányrendelet: a SEITA közintézmény költségvetési juttatással történő létrehozása.

SEITA

| — | A Régie autonome des pétroles és a Bureau de recherches du pétrole összevonásáról szóló, 1965. december 17-i 65-116. számú rendelet: „a Régie autonome des pétroles és a Bureau de recherches de pétrole összes javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva az Entreprise de recherches et d’activités pétrolières-re szállnak”. |
| --- | --- |

—

A Régie autonome des pétroles és a Bureau de recherches du pétrole összevonásáról szóló, 1965. december 17-i 65-116. számú rendelet: „a Régie autonome des pétroles és a Bureau de recherches de pétrole összes javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva az Entreprise de recherches et d’activités pétrolières-re szállnak”.

Régie autonome des pétroles

Bureau de recherches du pétrole

a Régie autonome des pétroles

Bureau de recherches de pétrole

Entreprise de recherches et d’activités pétrolières

| — | A Mines domaniales de potasse d’Alsace és az Office national industriel de l’Azote összevonásáról szóló 67-796. számú rendelet 2. cikke: „a Mines domaniales de potasse d’Alsace és az Office national industriel de l’Azote összes javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva az Entreprise minière et chimique-re szállnak”. |
| --- | --- |

—

A Mines domaniales de potasse d’Alsace és az Office national industriel de l’Azote összevonásáról szóló 67-796. számú rendelet 2. cikke: „a Mines domaniales de potasse d’Alsace és az Office national industriel de l’Azote összes javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva az Entreprise minière et chimique-re szállnak”.

Mines domaniales de potasse d’Alsace

Office national industriel de l’Azote

Mines domaniales de potasse d’Alsace

Office national industriel de l’Azote

Entreprise minière et chimique

| — | Az Houillères du Bassin du Centre et du Midi összeolvadásáról szóló, 1968. április 16-i 68-369. rendelet: „az így megszűnt Houillères de Bassin összes javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva az Houillères de Bassin du Centre et du Midi-re szállnak”. |
| --- | --- |

—

Az Houillères du Bassin du Centre et du Midi összeolvadásáról szóló, 1968. április 16-i 68-369. rendelet: „az így megszűnt Houillères de Bassin összes javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva az Houillères de Bassin du Centre et du Midi-re szállnak”.

Houillères du Bassin du Centre et du Midi

Houillères de Bassin

Houillères de Bassin du Centre et du Midi

| — | Az ORTF átruházásáról szóló, 1969. január 24-i 69-69. számú rendelet: „1969. január 1-jétől az Office de Coopération Radiophonique ingó és ingatlan javai, jogai és kötelezettségei az ORTF-re szállnak”. |
| --- | --- |

—

Az ORTF átruházásáról szóló, 1969. január 24-i 69-69. számú rendelet: „1969. január 1-jétől az Office de Coopération Radiophonique ingó és ingatlan javai, jogai és kötelezettségei az ORTF-re szállnak”.

Office de Coopération Radiophonique

| — | Az Etablissement public de l’Opéra de la Bastille felszámolásáról szóló, 1993. október 13-i 93-1176. számú rendelet 2. cikke: „az Etablissement public de l’Opéra de la Bastille javai, jogai és kötelezettségei az Etablissement public du parc de La Villette-re szállnak”. |
| --- | --- |

—

Az Etablissement public de l’Opéra de la Bastille felszámolásáról szóló, 1993. október 13-i 93-1176. számú rendelet 2. cikke: „az Etablissement public de l’Opéra de la Bastille javai, jogai és kötelezettségei az Etablissement public du parc de La Villette-re szállnak”.

Etablissement public de l’Opéra de la Bastille

Etablissement public de l’Opéra de la Bastille

Etablissement public du parc de La Villette

| — | Evry újvárosának területrendezésével megbízott közintézmény felszámolásáról, valamint jogainak és kötelezettségeinek az Agence foncière et technique de la région parisienne-re történő átruházásáról szóló, 2000. december 26-i 2000-1294. számú rendelet 2. cikke: „Evry újvárosának területrendezésével megbízott közintézmény eszközei és kötelezettségei ezen a napon az Agence foncière et technique de la région parisienne-re szállnak” [...] „ellátja a közintézmény által folytatott tevékenységhez kapcsolódó jogok és kötelezettségek összességét”. |
| --- | --- |

—

Evry újvárosának területrendezésével megbízott közintézmény felszámolásáról, valamint jogainak és kötelezettségeinek az Agence foncière et technique de la région parisienne-re történő átruházásáról szóló, 2000. december 26-i 2000-1294. számú rendelet 2. cikke: „Evry újvárosának területrendezésével megbízott közintézmény eszközei és kötelezettségei ezen a napon az Agence foncière et technique de la région parisienne-re szállnak” [...] „ellátja a közintézmény által folytatott tevékenységhez kapcsolódó jogok és kötelezettségek összességét”.

Evry

Agence foncière et technique de la région parisienne

Evry

Agence foncière et technique de la région parisienne

| — | Az Ubifrance-ról, a vállalkozások nemzetközi fejlesztéséért felelős francia ügynökségről szóló, 2004. január 30-i 2004-103. számú rendelet: „a Centre français du commerce extérieur (Francia Külkereskedelmi Központ) jogainak, kötelezettségeinek, ingatlan és ingó javainak az UbiFrance-ra történő átruházása”. |
| --- | --- |

—

Az Ubifrance-ról, a vállalkozások nemzetközi fejlesztéséért felelős francia ügynökségről szóló, 2004. január 30-i 2004-103. számú rendelet: „a Centre français du commerce extérieur (Francia Külkereskedelmi Központ) jogainak, kötelezettségeinek, ingatlan és ingó javainak az UbiFrance-ra történő átruházása”.

Ubifrance

Centre français du commerce extérieur

UbiFrance

| — | Az Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs (a bányászok jogainak garantálásáért felelős nemzeti hivatal) létrehozásáról szóló, 2004. február 3-i 2004-105. számú törvény 6. cikke: „Az »Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit« (A Charbonnages de France és az Houillères de bassin, valamint azok jogutódai nyugdíjasainak adminisztrációjáért felelős országos egyesület) közgyűlési határozata általi felszámolására is figyelemmel ezen egyesület javai, jogai és kötelezettségei az Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs-re (a bányászok jogainak garantálásáért felelős nemzeti hivatalra) szállnak”. |
| --- | --- |

—

Az Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs (a bányászok jogainak garantálásáért felelős nemzeti hivatal) létrehozásáról szóló, 2004. február 3-i 2004-105. számú törvény 6. cikke: „Az »Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit« (A Charbonnages de France és az Houillères de bassin, valamint azok jogutódai nyugdíjasainak adminisztrációjáért felelős országos egyesület) közgyűlési határozata általi felszámolására is figyelemmel ezen egyesület javai, jogai és kötelezettségei az Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs-re (a bányászok jogainak garantálásáért felelős nemzeti hivatalra) szállnak”.

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit

Charbonnages de France és az Houillères de bassin

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

| — | A szervezetek tudományegyetemének létrehozásáról és a Paris-Dauphine-ról szóló határozat meghozataláról szóló, 2004. február 26-i 2004-186. számú rendelet: „a Paris IX. egyetem javai, jogai és kötelezettségei a Paris-Dauphine egyetemre szállnak”. |
| --- | --- |

—

A szervezetek tudományegyetemének létrehozásáról és a Paris-Dauphine-ról szóló határozat meghozataláról szóló, 2004. február 26-i 2004-186. számú rendelet: „a Paris IX. egyetem javai, jogai és kötelezettségei a Paris-Dauphine egyetemre szállnak”.

Paris-Dauphine

Paris IX. egyetem

Paris-Dauphine

(107)

107

| — | A Service d’Exploitation Industriel des Tabacs et Allumettes (Dohány- és Gyufaipari Gazdálkodási Szolgálat) jogállásának módosításáról szóló, 1980. július 2-i 80-495. számú törvény 2. cikke: „a »Service d’Exploitation Industriel des Tabacs et Allumettes« (Dohány- és Gyufaipari Gazdálkodási Szolgálat) elnevezésű ipari és kereskedelmi jellegű intézmény vagyonát – az illetékes hatóság által megállapított feltételek szerint – az e törvénnyel létrehozott társaság kapja meg”. |
| --- | --- |

—

A Service d’Exploitation Industriel des Tabacs et Allumettes (Dohány- és Gyufaipari Gazdálkodási Szolgálat) jogállásának módosításáról szóló, 1980. július 2-i 80-495. számú törvény 2. cikke: „a »Service d’Exploitation Industriel des Tabacs et Allumettes« (Dohány- és Gyufaipari Gazdálkodási Szolgálat) elnevezésű ipari és kereskedelmi jellegű intézmény vagyonát – az illetékes hatóság által megállapított feltételek szerint – az e törvénnyel létrehozott társaság kapja meg”.

Service d’Exploitation Industriel des Tabacs et Allumettes

Service d’Exploitation Industriel des Tabacs et Allumettes

| — | Lásd még a Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics (Állami, Önkormányzati és Közintézményi Közbeszerzések Országos Pénztára) javainak, jogainak és kötelezettségeinek a CEPME elnevezésű társaságba történő átviteléről szóló, 1980. december 19-i 80-1025. számú rendeletet. |
| --- | --- |

—

Lásd még a Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics (Állami, Önkormányzati és Közintézményi Közbeszerzések Országos Pénztára) javainak, jogainak és kötelezettségeinek a CEPME elnevezésű társaságba történő átviteléről szóló, 1980. december 19-i 80-1025. számú rendeletet.

Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics

| — | A Caisse nationale de crédit agricole (Országos Mezőgazdasági Hitelpénztár) kölcsönös segélypénztárrá alakításáról szóló, 1988. január 18-i 88-50. számú törvény 1. cikke: „A Caisse nationale de crédit agricole (Országos Mezőgazdasági Hitelpénztár) és a közös garanciaalap vagyona a fenti első bekezdésben előírt társaságra, az országos pénztár és a közös garanciaalap összes jogainak és kötelezettségeinek tulajdonosára szállnak át, az azokhoz kapcsolódó garanciákkal és biztosítékokkal együtt”. |
| --- | --- |

—

A Caisse nationale de crédit agricole (Országos Mezőgazdasági Hitelpénztár) kölcsönös segélypénztárrá alakításáról szóló, 1988. január 18-i 88-50. számú törvény 1. cikke: „A Caisse nationale de crédit agricole (Országos Mezőgazdasági Hitelpénztár) és a közös garanciaalap vagyona a fenti első bekezdésben előírt társaságra, az országos pénztár és a közös garanciaalap összes jogainak és kötelezettségeinek tulajdonosára szállnak át, az azokhoz kapcsolódó garanciákkal és biztosítékokkal együtt”.

Caisse nationale de crédit agricole

Caisse nationale de crédit agricole

| — | A Centre d’études des systèmes d’information des administrations (A Közigazgatási Szervek Információs Rendszereinek Mérnöki Központja) összes javainak, jogainak és kötelezettségeinek a Cesia elnevezésű részvénytársaságba való átvitele engedélyezéséről, valamint az intézmény felszámolásáról szóló, 1989. április 19-i rendelet. |
| --- | --- |

—

A Centre d’études des systèmes d’information des administrations (A Közigazgatási Szervek Információs Rendszereinek Mérnöki Központja) összes javainak, jogainak és kötelezettségeinek a Cesia elnevezésű részvénytársaságba való átvitele engedélyezéséről, valamint az intézmény felszámolásáról szóló, 1989. április 19-i rendelet.

Centre d’études des systèmes d’information des administrations

| — | A biztosítási és hitelügyekre alkalmazandó jogszabályok egységes európai piacához való alkalmazkodásról szóló, 1992. július 16-i 92-665. számú törvény: a Caisse nationale de prévoyance (Országos Önsegélyező Pénztár) elnevezésű ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény összes javainak, jogainak és kötelezettségeinek egy részvénytársaságba történő átvitele. |
| --- | --- |

—

A biztosítási és hitelügyekre alkalmazandó jogszabályok egységes európai piacához való alkalmazkodásról szóló, 1992. július 16-i 92-665. számú törvény: a Caisse nationale de prévoyance (Országos Önsegélyező Pénztár) elnevezésű ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény összes javainak, jogainak és kötelezettségeinek egy részvénytársaságba történő átvitele.

Caisse nationale de prévoyance

| — | Az „Agence pour la diffusion de l’information technologique” (Technológiai Információk Terjesztéséért Felelős Hivatal) elnevezésű állami közintézmény vagyonának az ugyanezen nevet viselő részvénytársaságba történő átvitele engedélyezéséről, e közintézmény felszámolásáról, valamint e társaság magánszektorba történő áthelyezésének engedélyezéséről szóló, 2001. december 19-i 2001-1213. számú rendelet. |
| --- | --- |

—

Az „Agence pour la diffusion de l’information technologique” (Technológiai Információk Terjesztéséért Felelős Hivatal) elnevezésű állami közintézmény vagyonának az ugyanezen nevet viselő részvénytársaságba történő átvitele engedélyezéséről, e közintézmény felszámolásáról, valamint e társaság magánszektorba történő áthelyezésének engedélyezéséről szóló, 2001. december 19-i 2001-1213. számú rendelet.

Agence pour la diffusion de l’information technologique

(108)  Hivatkozhatunk a Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics (Állami, Önkormányzati és Közintézményi Közbeszerzések Országos Pénztára) megszüntetési műveletére vonatkozó példára: az 1980. december 19-i 80-1025. sz ... rendelet úgy rendelkezik, hogy a közintézmény javait, jogait és kötelezettségeit egy részvénytársaságba (CEPME) viszik át, és a közintézmény ezekért cserébe részvényeket kap. Ezt követően az 1980. december 23-i 80-1076. sz. rendelettel a közintézmény megszűnik, vagyona pedig az államhoz kerül. Ugyanez a mechanizmus kerül bevezetésre az Agence pour la diffusion de l’information technologique (Technológiai Információk Terjesztéséért Felelős Hivatal) megszüntetésére (2001. december 19-i 2001-1213. sz. rendelet).

108

Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics

Agence pour la diffusion de l’information technologique

(109)  „Etablissements publics” (Közintézmények), J-cl. közigazgatási füzetek, 135. szám, 2007.

109

(110)  Például a Service dexploitation des tabacs et allumettes (Dohány- és Gyufaipari Gazdálkodási Szolgálat) nemzeti vállalattá történő átalakításáról szóló, 1980. július 2-i 80-495. sz. törvény; a France Télécom nemzeti vállalkozásról szóló, 1996. július 26-i 96-660. számú törvény 1. cikke: „Az 1. cikkben említett France Télécom – közjogi személy – 1996. december 31-től a France Télécom elnevezésű nemzeti vállalkozássá alakul át, amely vállalkozás jegyzett tőkéjének közvetlenül több mint a fele az állam tulajdona”; „A France Télécom közjogi személy javai, jogai és kötelezettségei a törvény erejénél fogva 1996. december 31-én a France Télécom nemzeti vállalkozásra szállnak”. Természetesen ez az egyetlen előirányozható eljárás, amennyiben egy kiegészítő költségvetési juttatással létrehozott állami szolgálat „alakul át” magánjogi társasággá. A Imprimerie nationale-ról (Nemzeti Nyomda) szóló, 1993. december 31-i 93-1419. számú törvény 1. cikke: „Az Imprimerie nationale kiegészítő költségvetésébe tartozó feladatokhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódóan az államot megillető jogok, javak és kötelezettségek összességét az Imprimerie nationale elnevezésű állami vállalatba viszik át”; a közelmúltban a 2001-es költségvetés-módosítási törvény (2001-1276. sz., 2001. december 28.) 78. cikke a DCN nemzeti hatáskörökkel rendelkező szolgálatot részvénytársasággá alakította át, és arra ruházta a szolgálattal kapcsolatos állami jogokat, javakat és kötelezettségeket.

110

Service dexploitation des tabacs et allumettes

France Télécom

France Télécom

France Télécom

France Télécom

France Télécom

Imprimerie nationale

Imprimerie nationale

Imprimerie nationale

(111)  Ugyanígy jár el az ADP esetében a repülőterekről szóló, 2005. április 20-i 2005-357. számú törvény 1. cikke: „Az Aéroports de Paris közintézmény részvénytársasággá alakul. Ez az átalakulás nem jár új jogi személy létrehozásával, és jogkövetkezménye sincs az alkalmazottakra vonatkozó jogi szabályozásra.”

111

ADP

Aéroports de Paris

(112)  G. Cornu, Vocabulaire juridique (Jogi szótár) PUF.

112

Vocabulaire juridique

(113)  Lásd S. Carpi-Petit, Les successions en droit administratif (Jogutódlás a közigazgatási jogban), fent hivatkozott, 207. o.

113

Les successions en droit administratif

(114)  Lásd a 61. lábjegyzetet.

114

(115)  Az Elsőfokú Bíróság T-204/97. sz. és T-270/97. sz., EPAC kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítéletének (EBHT 2000, II-2267. o.) 80. és 81. pontja.

115

EPAC

Bizottság

(116)  A pénzügyi minősítés a vállalkozások finanszírozásának kötelező „átjárója” a tőkepiacokon: ezenkívül egyre gyakrabban használják referenciaként a bankkölcsönökhöz. Lásd ennek kapcsán az eljárást megindító határozat 46. oldalán található lábjegyzetet.

116

(117)  A Standard & Poor’s-ról és a Fitchről, vagyis két világszínvonalú hitelminősítő intézetről van szó.

117

(118)  Részlet a Standard and Poor’s 2004. november 22-i„International Postal Entities: Influence of government support on ratings” (Nemzetközi postai jogalanyok: a kormányzati támogatás hatása a minősítésekre) című tanulmányából. Az angol nyelvű szöveg az eredeti.

118

International Postal Entities: Influence of government support on ratings

(119)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából. Az angol nyelvű szöveg az eredeti.

119

(120)  Lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 1.2. pontjának második és negyedik francia bekezdését.

120

(121)  Lásd a „Fitch confirme la note »AA« attribuée à La Poste” (A Fitch megerősíti a La Poste-nak adott „AA” minősítést) című cikket, Fitch Ratings, Párizs/London, 2009. szeptember 4.

121

Fitch confirme la note »AA« attribuée à La Poste

(122)  Lásd e határozat (2) preambulumbekezdését.

122

(123)  Részlet a Standard and Poor’s 2004. november 22-i„International Postal Entities: Influence of government support on ratings” (Nemzetközi postai jogalanyok: a kormányzati támogatás hatása a minősítésekre) című tanulmányából: „Category 2: notching down with respect to the state owner’s ratings. The second category includes those entities that, while autonomous in their operations, are largely public-policy-based institutions, still in receipt of substantial direct or indirect financial backing from the State. There is, however, a high level of uncertainty surrounding the level and/or timeliness of this state support. A top-down approach that assumes notching down from the sovereign rating by up to two categories (six notches) applies to such postal entities. La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.”

123

(124)  Részlet a Standard and Poor’s 2004. november 22-i„International Postal Entities: Influence of government support on ratings” (Nemzetközi postai jogalanyok: a kormányzati támogatás hatása a minősítésekre) című tanulmányából: „Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations.”

124

(125)  A La Poste minősítésének legutóbbi leszállítására 2009. január 21-én került sor, nem sokkal azután, hogy a Francia Köztársaság elnöke bejelentette a La Poste részvénytársasággá alakítását: a La Poste minősítését A + minősítésre szállították le, ami ismételten megerősíti, hogy – minden tényezőt azonosnak tekintve – a La Poste közjogi jogállása valóban jelentősen befolyásolja a minősítést.

125

(126)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „S & P continues to follow a top-down rating methodology for La Poste – which allows for a governement supported entity to be rated by up to two categories below the sovereign- as we expect the French state to remain La Poste’s 100 shareholder in the medium term. The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current »établissement public« legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission.”

126

„Ratings direct”

(127)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides La Poste with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized.”

127

„Ratings direct”

(128)  Részlet a 2009. január 21-i„ADP news” (ADP-hírek) című tanulmányból: „S & P lowers ratings on La Poste with negative outlook” [...]„The announced legal status and ownership change will give the company a greater autonomy from the government, which is why its rating has a four-notch differential with the rating on the Republic of France, rated AAA/A-1 + with a »stable« outlook. S & P’s »negative« outlook reflects concerns that the changes in the company’s legal status and ownership, likely to take place in the next two years as part of a capital hike, could pressure the ratings. These initiatives could limit the government’s ability to provide the postal operator with exceptional support without improving its standalone profile in the short term, as the capital hike should not decrease La Poste’s debt relative to its cash generation.”

128

ADP news

(129)  Lásd a Franciaország által 2008. január 23-án továbbított észrevételek 197. bekezdését.

129

(130)  „Rating Government-Related Entities: A Primer” (Kormányzathoz kapcsolódó jogalanyok minősítése: Bevezetés). Standard and Poor’s. 2006. június 14.

130

(131)  Lásd az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányát is: „The entities’ credit standing is linked to that of the government, but ratings can be notched down from those on the State by up to two categories as the financial links between these companies and the state may be increasingly subject to change in the medium or long term” („A jogalanyok hitelbesorolása a kormányéhoz kapcsolódik, de a minősítések az állam minősítéseihez képest legfeljebb két kategóriával szállíthatók le, mivel az e vállalatok és az állam közötti pénzügyi kapcsolatok közép- vagy hosszú távon egyre inkább megváltozhatnak.”

131

Ratings direct

(132)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „In 1991, La Poste became an independent publicly owned entity with Etablissement Public status, which ensures La Poste an ultimate State guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between La Poste and the Republic of France.”

132

(133)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides La Poste with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins La Poste’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.”

133

Ratings direct

(134)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „A change in the group’s ownership structure would lead Standard and Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on La Poste’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in La Poste’s stand-alone situation in the coming years.” („A csoport tulajdonszerkezetének megváltozása arra késztetné a Standard and Poor’s-t, hogy alulról felfelé építkező minősítési megközelítést alkalmazzon, amely fokozottabban koncentrál a La Poste önálló üzleti és pénzügyi profiljára. Elképzelhető, hogy ez a minősítési megközelítés nem feltétlenül nyilvánul meg a minősítés megváltozásában, tekintettel a La Poste önálló helyzetének az elkövetkezendő években várt javulására.”).

134

Ratings direct

(135)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „The ratings on La Poste could be downgraded, however, if state backing for the company were to weaken”. („A La Poste minősítései azonban leszállíthatók, ha a vállalatnak nyújtott állami támogatás esetlegesen gyengülne.”).

135

„Ratings direct”

(136)  Lásd e határozat 3.2.1. szakaszának D. részét és a francia hatóságok által 2008. január 23-án benyújtott észrevételek V. részének 4. pontját.

136

(137)  A Franciaország által 2008. január 23-án továbbított észrevételek V. része 4. pontjának a) alpontja.

137

(138)  Lásd a Franciaország által 2008. január 23-án továbbított észrevételek 186. bekezdését.

138

(139)  Lásd a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányban szereplő 1. táblázatot, S & P, 2007. április 3.

139

„Ratings direct”

(140)  Részlet a Standard and Poor’s 2004. november 22-i„International Postal Entities: Influence of government support on ratings” (Nemzetközi postai jogalanyok: a kormányzati támogatás hatása a minősítésekre) című tanulmányából: „Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations.”

140

(141)  Lásd a Franciaország által 2008. január 23-án továbbított észrevételek 196. bekezdését.

141

(142)  Lásd a Franciaország által 2008. január 23-án továbbított észrevételek 198–200. bekezdését.

142

(143)  „International Postal Entities: Influence of government support on ratings” (Nemzetközi postai jogalanyok: a kormányzati támogatás hatása a minősítésekre), Standard and Poor’s, 2004. november 22.

143

(144)  Részlet az S & P 2007. április 3-i, a La Poste-ra vonatkozó „Ratings direct” (Hitelminősítések egyenes közvetítésben) című tanulmányából: „The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current »établissement public« legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission” Másfelől a La Poste által feltárt gyengeségek a következők: „Likely capital structure change at company or bank level in the long term”.

144

Ratings direct

(145)  Az irányadó kamatcserehozam (mid-swap) a felajánlott kamatláb, valamint a bankok által adott időpontban bankközi cseréikért futamidőtől függően javasolt kamatláb mediánja; azaz az a fix kamatláb, amelyet valamely bank általában egy hat hónapos Euribor-kamatlábra hajlandó cserélni. Ez a kamatláb képezi többek között a kötvénykibocsátások piaci viszonyítási alapját.

145

(146)  A Bíróság C-301/87. sz., Franciaország kontra Bizottság, Boussac ügyben hozott ítéletének (EBHT 1990, I-307. o.) 33. pontja.

146

Franciaország

Bizottság, Boussac

(147)  Az Elsőfokú Bíróság T354/05. sz., TF1 kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EBHT 2009, II-113. o.) 166. és 167. pontja.

147

TF1

Bizottság

(148)  Különösen az EDF-határozatában (a Franciaország részéről az EDF-nek és a villamosenergia- és gázipari szektornak nyújtott állami támogatásokról szóló, 2003. december 16-i bizottsági határozat (57) preambulumbekezdése, 2005/145/EK (HL L 49., 2005.2.22., 9. o.) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy „a tény, miszerint az EDF vonatkozásában nem indítható szanálási vagy hivatalos felszámolási eljárás, vagyis hogy az nem mehet csődbe, általános garanciával egyenértékű, amely a vállalat kötelezettségvállalásainak az egészére érvényes. Egy ilyen garancia a piaci szabályok szerint semmilyen térítésnek sem lehet tárgya. Ez a garancia, amely mindenre kiterjed, amely időben és összegében korlátlan, állami támogatásnak minősül.”

148

(149)  Lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 2.1. pontjának harmadik bekezdését.

149

(150)  HL L 15., 1998.1.21., 14. o.

150

(151)  Lásd például a 2005/145/EK határozatot.

151

(152)  Lásd például a kezességvállalásról szóló közlemény 1.5. pontját, amely megerősíti a semlegesség alapelvét, valamint az 1.2. pontot, amely kifejti, hogy állami kezességvállalás fakadhat a jogi forma puszta tényéből (e pont második és negyedik francia bekezdése).

152

(153)  Az E 10/2000. sz., Anstaltslast und Gewährträgerhaftung ügy, a megfelelő intézkedésekre vonatkozó, 2001. május 8-i javaslat 5. pontja. Megtekinthető a Bizottság internetes honlapján: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2000/e010-00-1.pdf

153

Anstaltslast und Gewährträgerhaftung

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2000/e010-00-1.pdf

(154)  2005/145/EK határozat.

154

---

| 19.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/54

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. február 26.)

a Belga Királyság, a Francia Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia SA javára végrehajtott C 9/09 (korábbi NN 49/08, NN 50/08 és NN 45/08) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2010) 1180. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/606/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett cikkeknek (1) megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

1.1.   A DEXIA JAVÁRA BIZTOSÍTOTT SÜRGŐSSÉGI INTÉZKEDÉSEK

| (1) | 2008. szeptember 30-án Belgium, Franciaország és Luxemburg (a továbbiakban: az érintett tagállamok) hatóságai nyilvánosan bejelentették az e határozat 3.1. szakaszában ismertetett tőkeemelés (a továbbiakban: a tőkeemelés) végrehajtását. 2008. október 9-én az érintett tagállamok bejelentették a 3.2. szakaszban ismertetett kezességvállalás (a továbbiakban: a kezességvállalás) végrehajtását. |
| --- | --- |

(1)

2008. szeptember 30-án Belgium, Franciaország és Luxemburg (a továbbiakban: az érintett tagállamok) hatóságai nyilvánosan bejelentették az e határozat 3.1. szakaszában ismertetett tőkeemelés (a továbbiakban: a tőkeemelés) végrehajtását. 2008. október 9-én az érintett tagállamok bejelentették a 3.2. szakaszban ismertetett kezességvállalás (a továbbiakban: a kezességvállalás) végrehajtását.

| (2) | Az érintett tagállamok hatóságai a 2008. október 1-jei és 2-i – a Bizottságnál ugyanezeken a napokon iktatott – értesítések útján tájékoztatták a Bizottságot a tőkeemelés keretében meghozott intézkedéseikről. Ezt követően a Bizottsághoz az érintett tagállamok által a tőkeemelés keretében hozott intézkedések sürgősségét igazoló, indokolással ellátott alábbi levelek érkeztek be:






  — | a Banque Nationale de Belgique (a továbbiakban: BNB) 2008. október 1-jén beérkezett levele, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az érintett tagállamok hatóságai a 2008. október 1-jei és 2-i – a Bizottságnál ugyanezeken a napokon iktatott – értesítések útján tájékoztatták a Bizottságot a tőkeemelés keretében meghozott intézkedéseikről. Ezt követően a Bizottsághoz az érintett tagállamok által a tőkeemelés keretében hozott intézkedések sürgősségét igazoló, indokolással ellátott alábbi levelek érkeztek be:

—

a Banque Nationale de Belgique (a továbbiakban: BNB) 2008. október 1-jén beérkezett levele,

| — | a Banque de France 2008. október 2-án beérkezett levele, |
| --- | --- |

—

a Banque de France 2008. október 2-án beérkezett levele,

| — | a Commission luxembourgeoise de surveillance des services financiers (a pénzügyi szolgáltatások luxemburgi felügyeleti bizottsága, a továbbiakban: CSSF) 2008. október 10-én beérkezett levele. |
| --- | --- |

—

a Commission luxembourgeoise de surveillance des services financiers (a pénzügyi szolgáltatások luxemburgi felügyeleti bizottsága, a továbbiakban: CSSF) 2008. október 10-én beérkezett levele.

| (3) | Az érintett tagállamok 2008. október 9-i, 13-i és 17-i értesítéseik útján tájékoztatták a Bizottságot a kezességvállalás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett tagállamok 2008. október 9-i, 13-i és 17-i értesítéseik útján tájékoztatták a Bizottságot a kezességvállalás végrehajtásáról.

| (4) | Az érintett tagállamok 2008. október 2-i, 13-i és 14-i értesítéseik útján vállalták, hogy – a 2008. október 3-án és 9-én hozott intézkedésekre figyelemmel – 2008. október 3-tól számított hat hónapos határidőn belül benyújtják a Bizottságnak a Dexia szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(4)

Az érintett tagállamok 2008. október 2-i, 13-i és 14-i értesítéseik útján vállalták, hogy – a 2008. október 3-án és 9-én hozott intézkedésekre figyelemmel – 2008. október 3-tól számított hat hónapos határidőn belül benyújtják a Bizottságnak a Dexia szerkezetátalakítási tervét.

| (5) | A BNB – 2008. október 8-i és 13-i levele útján, az átláthatóságot szem előtt tartva – tájékoztatta a Bizottságot a BNB által a Banque de France-szal együttműködésben a Dexia ideiglenes likviditási nehézségei miatt bevezetett likviditási segítségnyújtásról („Liquidity Assistance”, a továbbiakban: likviditási segítségnyújtás). A BNB folyamatosan tájékoztatta a Bizottságot az e műveletből lehívott összegekről. |
| --- | --- |

(5)

A BNB – 2008. október 8-i és 13-i levele útján, az átláthatóságot szem előtt tartva – tájékoztatta a Bizottságot a BNB által a Banque de France-szal együttműködésben a Dexia ideiglenes likviditási nehézségei miatt bevezetett likviditási segítségnyújtásról („Liquidity Assistance”, a továbbiakban: likviditási segítségnyújtás). A BNB folyamatosan tájékoztatta a Bizottságot az e műveletből lehívott összegekről.

| (6) | A belga és a francia állam 2008. november 14-én nyilvánosan bejelentette a Dexia leányvállalata, a Financial Security Assurance (a továbbiakban: FSA) pénzügyi termékeihez kapcsolódó kezességvállalás (a továbbiakban: FSA-intézkedés) bevezetését. |
| --- | --- |

(6)

A belga és a francia állam 2008. november 14-én nyilvánosan bejelentette a Dexia leányvállalata, a Financial Security Assurance (a továbbiakban: FSA) pénzügyi termékeihez kapcsolódó kezességvállalás (a továbbiakban: FSA-intézkedés) bevezetését.

1.2.   AZ ELSŐ BIZOTTSÁGI HATÁROZAT: A SÜRGŐSSÉGI INTÉZKEDÉSEK KIFOGÁSOLÁSÁNAK MELLŐZÉSE

| (7) | 2008. november 19-i határozatában (2) a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást a Dexia bizonyos forrásoldali tételei tekintetében az érintett tagállamok likviditási segítségnyújtása és kezességvállalása ellen. A Bizottság ugyanis úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések – nehéz helyzetben lévő vállalkozás megmentésére nyújtott támogatásként – az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőek a belső piaccal (3), és a 2008. október 3-tól számított hat hónapos időszakra engedélyezte ezeket az intézkedéseket, leszögezve, hogy ezen időszakot követően a támogatást strukturális intézkedésként kell újraértékelnie. |
| --- | --- |

(7)

2008. november 19-i határozatában (2) a Bizottság úgy döntött, hogy nem emel kifogást a Dexia bizonyos forrásoldali tételei tekintetében az érintett tagállamok likviditási segítségnyújtása és kezességvállalása ellen. A Bizottság ugyanis úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések – nehéz helyzetben lévő vállalkozás megmentésére nyújtott támogatásként – az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőek a belső piaccal (3), és a 2008. október 3-tól számított hat hónapos időszakra engedélyezte ezeket az intézkedéseket, leszögezve, hogy ezen időszakot követően a támogatást strukturális intézkedésként kell újraértékelnie.

| (8) | A 2008. november 19-i határozat kifejezetten előírta azt is, hogy a többi támogatási intézkedés egy későbbi határozat keretében külön vizsgálat tárgyát fogja képezni. |
| --- | --- |

(8)

A 2008. november 19-i határozat kifejezetten előírta azt is, hogy a többi támogatási intézkedés egy későbbi határozat keretében külön vizsgálat tárgyát fogja képezni.

1.3.   HARMADIK FÉL PANASZA A DEXIÁNAK NYÚJTOTT FELTÉTELEZETT ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKKAL KAPCSOLATBAN

| (9) | Egy 2008. november 6-án beérkezett levélben panaszt emeltek a Bizottságnál a Dexia javára nyújtott, feltételezetten jogellenes állami támogatások ellen. Ezt a panaszt, amely konkrétabban a belga hatóságok és a Dexia belga részvényesei által jegyzett 3 milliárd EUR tőkeemelésre, valamint a belga állam által a Dexia javára nyújtott bankközi kölcsönökre és hasonló eszközökre nyújtott kezességvállalásra vonatkozott, a Dexia Banque Belgique (a továbbiakban: DBB) egyik versenytársa emelte. |
| --- | --- |

(9)

Egy 2008. november 6-án beérkezett levélben panaszt emeltek a Bizottságnál a Dexia javára nyújtott, feltételezetten jogellenes állami támogatások ellen. Ezt a panaszt, amely konkrétabban a belga hatóságok és a Dexia belga részvényesei által jegyzett 3 milliárd EUR tőkeemelésre, valamint a belga állam által a Dexia javára nyújtott bankközi kölcsönökre és hasonló eszközökre nyújtott kezességvállalásra vonatkozott, a Dexia Banque Belgique (a továbbiakban: DBB) egyik versenytársa emelte.

| (10) | A panasztételi formanyomtatvány és az ahhoz csatolt dokumentumok betekinthető változatát a Bizottság 2008. november 13-i levelében továbbította a belga hatóságoknak. A belga hatóságok a panasszal kapcsolatos észrevételeiket 2008. november 19-i levelükben juttatták el a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(10)

A panasztételi formanyomtatvány és az ahhoz csatolt dokumentumok betekinthető változatát a Bizottság 2008. november 13-i levelében továbbította a belga hatóságoknak. A belga hatóságok a panasszal kapcsolatos észrevételeiket 2008. november 19-i levelükben juttatták el a Bizottságnak.

1.4.   AZ INTÉZKEDÉSEK MEGHOSSZABBÍTÁSA ÉS A DEXIA SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVE

| (11) | Az érintett tagállamok hatóságai – kötelezettségvállalásaiknak megfelelően – 2009. február 16-án, 17-én, illetve 18-án értesítették a Bizottságot a Dexia szerkezetátalakítási tervéről (a továbbiakban: az eredeti szerkezetátalakítási terv). Az eredeti szerkezetátalakítási tervre vonatkozóan 2009. február 27-én, valamint március 3-án, 5-én, 6-án, 7-én, 8-án és 9-én nyújtottak be kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett tagállamok hatóságai – kötelezettségvállalásaiknak megfelelően – 2009. február 16-án, 17-én, illetve 18-án értesítették a Bizottságot a Dexia szerkezetátalakítási tervéről (a továbbiakban: az eredeti szerkezetátalakítási terv). Az eredeti szerkezetátalakítási tervre vonatkozóan 2009. február 27-én, valamint március 3-án, 5-én, 6-án, 7-én, 8-án és 9-én nyújtottak be kiegészítő információkat.

| (12) | Másfelől ezen eredeti szerkezetátalakítási terv keretében az érintett tagállamok hatóságai azt kérték a Bizottságtól, hogy a kezességvállalási szerződésben előírt határidőig, azaz 2009. október 31-ig engedélyezze a kezességvállalási mechanizmus meghosszabbítását, és az egy hónapnál rövidebb futamidejű kötvények esetében tartsa fenn az említett kezességvállalás 25 bázispontos kedvezményes kamatozását. Ezenkívül azt is kérték a Bizottságtól, hogy a kezességvállalás 2009 októberén túli (2010 októberéig történő) meghosszabbítása esetén erősítse meg, hogy a meghosszabbítás összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(12)

Másfelől ezen eredeti szerkezetátalakítási terv keretében az érintett tagállamok hatóságai azt kérték a Bizottságtól, hogy a kezességvállalási szerződésben előírt határidőig, azaz 2009. október 31-ig engedélyezze a kezességvállalási mechanizmus meghosszabbítását, és az egy hónapnál rövidebb futamidejű kötvények esetében tartsa fenn az említett kezességvállalás 25 bázispontos kedvezményes kamatozását. Ezenkívül azt is kérték a Bizottságtól, hogy a kezességvállalás 2009 októberén túli (2010 októberéig történő) meghosszabbítása esetén erősítse meg, hogy a meghosszabbítás összeegyeztethető a közös piaccal.

| (13) | Másrészt a belga kormány – óvintézkedésként – kérte a Dexia számára azon lehetőség meghosszabbítását is, hogy 2009. október 31-ig a BNB-hez fordulhasson likviditási segítségnyújtásért. |
| --- | --- |

(13)

Másrészt a belga kormány – óvintézkedésként – kérte a Dexia számára azon lehetőség meghosszabbítását is, hogy 2009. október 31-ig a BNB-hez fordulhasson likviditási segítségnyújtásért.

| (14) | Végezetül a belga és a francia kormány értesítette a Bizottságot a 2008. november 14-én nyilvánosan bejelentett FSA-intézkedés bevezetéséről. |
| --- | --- |

(14)

Végezetül a belga és a francia kormány értesítette a Bizottságot a 2008. november 14-én nyilvánosan bejelentett FSA-intézkedés bevezetéséről.

1.5.   A MÁSODIK BIZOTTSÁGI HATÁROZAT: A HIVATALOS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

| (15) | 2009. március 13-i levelében a Bizottság tájékoztatta a belga, a francia és a luxemburgi hatóságokat az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében előírt – a Dexia javára nyújtott valamennyi támogatás elleni – eljárás megindításáról szóló határozatáról (4). A levél azonban pontosítja, hogy az FSA mielőbbi eladásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság nem emelt kifogást az FSA-intézkedések egyes olyan szempontjai ellen, amelyeket az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdése b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek ítélt. A levél végezetül leszögezi, hogy az érintett tagállamok által a Dexia javára nyújtott, 2009. október 30-ig érvényes kezességvállalást az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a hivatalos eljárás lezárását lehetővé tevő végleges bizottsági határozatig az egységes piaccal összeegyeztethetőnek lehetett tekinteni. |
| --- | --- |

(15)

2009. március 13-i levelében a Bizottság tájékoztatta a belga, a francia és a luxemburgi hatóságokat az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében előírt – a Dexia javára nyújtott valamennyi támogatás elleni – eljárás megindításáról szóló határozatáról (4). A levél azonban pontosítja, hogy az FSA mielőbbi eladásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság nem emelt kifogást az FSA-intézkedések egyes olyan szempontjai ellen, amelyeket az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdése b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek ítélt. A levél végezetül leszögezi, hogy az érintett tagállamok által a Dexia javára nyújtott, 2009. október 30-ig érvényes kezességvállalást az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a hivatalos eljárás lezárását lehetővé tevő végleges bizottsági határozatig az egységes piaccal összeegyeztethetőnek lehetett tekinteni.

| (16) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a szóban forgó támogatásokra vonatkozó észrevételeik benyújtására (5). |
| --- | --- |

(16)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a szóban forgó támogatásokra vonatkozó észrevételeik benyújtására (5).

| (17) | A Bizottság ezzel kapcsolatos észrevételeket nem kapott az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság ezzel kapcsolatos észrevételeket nem kapott az érdekelt felektől.

| (18) | Az FSA-intézkedéshez kapcsolódó kérdések (az intézkedés hatálya alá tartozó eszközök értékelése és az intézkedés ellentételezése) kapcsán a Bizottság a vele szerződéses jogviszonyban álló külső szakértő (Oliver Wyman) szakmai elemzésére támaszkodott. |
| --- | --- |

(18)

Az FSA-intézkedéshez kapcsolódó kérdések (az intézkedés hatálya alá tartozó eszközök értékelése és az intézkedés ellentételezése) kapcsán a Bizottság a vele szerződéses jogviszonyban álló külső szakértő (Oliver Wyman) szakmai elemzésére támaszkodott.

1.6.   A HARMADIK BIZOTTSÁGI HATÁROZAT: A KEZESSÉGVÁLLALÁS MEGHOSSZABBÍTÁSA

| (19) | Mivel a Dexia és az érintett tagállamok által kötött kezességvállalási szerződés 2009. október 31-én lejárt, az érintett tagállamok 2009. október 27-én értesítették a Bizottságot a kezességvállalási szerződés 2010. február 28-ig, bizonyos kiigazításokkal történő meghosszabbításáról. A kezességvállalási szerződés módosításaira vonatkozó információkat 2009. szeptember 10-én, október 8-án és október 27-én közölték a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a Dexia és az érintett tagállamok által kötött kezességvállalási szerződés 2009. október 31-én lejárt, az érintett tagállamok 2009. október 27-én értesítették a Bizottságot a kezességvállalási szerződés 2010. február 28-ig, bizonyos kiigazításokkal történő meghosszabbításáról. A kezességvállalási szerződés módosításaira vonatkozó információkat 2009. szeptember 10-én, október 8-án és október 27-én közölték a Bizottsággal.

| (20) | A Bizottság 2009. október 30-i határozatában (6)2010. február 28-ig, illetve annak a bizottsági határozatnak az időpontjáig engedélyezte a kezességvállalás meghosszabbítását, amely a támogatási intézkedések és a Dexia szerkezetátalakítási tervének összeegyeztethetőségéről rendelkezett, ha a szerkezetátalakításra 2010. február 28. előtt kerül sor. A Bizottság határozatában kimondja, hogy az eredeti szerkezetátalakítási tervben javasolt intézkedések ebben a szakaszban nem tették lehetővé, hogy rendelkezzen a támogatások összeegyeztethetőségéről. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság 2009. október 30-i határozatában (6)2010. február 28-ig, illetve annak a bizottsági határozatnak az időpontjáig engedélyezte a kezességvállalás meghosszabbítását, amely a támogatási intézkedések és a Dexia szerkezetátalakítási tervének összeegyeztethetőségéről rendelkezett, ha a szerkezetátalakításra 2010. február 28. előtt kerül sor. A Bizottság határozatában kimondja, hogy az eredeti szerkezetátalakítási tervben javasolt intézkedések ebben a szakaszban nem tették lehetővé, hogy rendelkezzen a támogatások összeegyeztethetőségéről.

1.7.   A DEXIA SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVÉNEK TOVÁBBI INTÉZKEDÉSEI

| (21) | Az érintett tagállamok 2010. február 9-i értesítésükben eljuttatták a Bizottságnak a 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási terv kiegészítése érdekében tervezett további intézkedésekre vonatkozó információkat. A Dexia szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási terv) mindezek a 2009 februárja és 2010 februárja között ilyen módon bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések alkotják. |
| --- | --- |

(21)

Az érintett tagállamok 2010. február 9-i értesítésükben eljuttatták a Bizottságnak a 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási terv kiegészítése érdekében tervezett további intézkedésekre vonatkozó információkat. A Dexia szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási terv) mindezek a 2009 februárja és 2010 februárja között ilyen módon bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések alkotják.

| (22) | A belga hatóságok 2010. február 10-i értesítésükben jelezték a Bizottságnak, hogy e határozat lehető legrövidebb határidőn belüli elfogadása érdekében beleegyeznek abba, hogy az francia nyelven kerüljön elfogadásra. |
| --- | --- |

(22)

A belga hatóságok 2010. február 10-i értesítésükben jelezték a Bizottságnak, hogy e határozat lehető legrövidebb határidőn belüli elfogadása érdekében beleegyeznek abba, hogy az francia nyelven kerüljön elfogadásra.

II.   A KEDVEZMÉNYEZETT LEÍRÁSA

| (23) | A Dexia a banki és a biztosítási ágazatban tevékenykedő pénzügyi csoport. Az anyavállalat – a Dexia SA – a belga jog szerinti, az Euronext Paris és az Euronext Bruxelles tőzsdén jegyzett részvénytársaság. Tőzsdei értéke 2008. december 31-én 5,64 milliárd EUR volt. A Crédit Local de France és a Crédit Communal de Belgique egyesülése révén 1996-ban létrejött Dexia a helyi önkormányzatoknak szánt hitelezésre szakosodott, emellett azonban 5,5 millió lakossági ügyfele is van, elsősorban Belgiumban és – helyi leányvállalata, a DenizBank révén – Törökországban. |
| --- | --- |

(23)

A Dexia a banki és a biztosítási ágazatban tevékenykedő pénzügyi csoport. Az anyavállalat – a Dexia SA – a belga jog szerinti, az Euronext Paris és az Euronext Bruxelles tőzsdén jegyzett részvénytársaság. Tőzsdei értéke 2008. december 31-én 5,64 milliárd EUR volt. A Crédit Local de France és a Crédit Communal de Belgique egyesülése révén 1996-ban létrejött Dexia a helyi önkormányzatoknak szánt hitelezésre szakosodott, emellett azonban 5,5 millió lakossági ügyfele is van, elsősorban Belgiumban és – helyi leányvállalata, a DenizBank révén – Törökországban.

| (24) | A tőkeemelés 2008. október 3-i lezárulásakor a Dexia SA legfontosabb részvényesei a következő részesedésekkel rendelkeztek:








  Részvényjegyző neve | A művelet előtt meglévő %-os arány | A jegyzés összege (millió EUR) | 2008. december 31-én meglévő %-os arány |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a belga szövetségi kormány | — | 1 000 | 5,73 |
| a flamand régió | — | 500 | 2,87 |
| a vallon régió | — | 350 | 2,01 |
| Bruxelles-Capitale régió | — | 150 | 0,86 |
| Holding Communal SA | 17 | 500 | 14,34 |
| Arcofin SCRL | 18,08 | 350 | 13,92 |
| Ethias | 6,37 | 150 | 5,04 |
| a francia kormány | — | 1 000 | 5,73 |
| CDC | 11,89 | 1 710 | 17,61 |
| CNP Assurances | 2 | 288 | 2,97 |
| Munkavállalók | 3,92 | | 2,57 |
| Közkézhányad | 40,74 | — | 26,86 |

(24)

A tőkeemelés 2008. október 3-i lezárulásakor a Dexia SA legfontosabb részvényesei a következő részesedésekkel rendelkeztek:

Részvényjegyző neve

A művelet előtt meglévő %-os arány

A jegyzés összege (millió EUR)

2008. december 31-én meglévő %-os arány

a belga szövetségi kormány

—

1 000

5,73

a flamand régió

—

500

2,87

a vallon régió

—

350

2,01

Bruxelles-Capitale régió

—

150

0,86

Holding Communal SA

17

500

14,34

Arcofin SCRL

18,08

350

13,92

Ethias

6,37

150

5,04

a francia kormány

—

1 000

5,73

CDC

11,89

1 710

17,61

CNP Assurances

2

288

2,97

Munkavállalók

3,92

2,57

Közkézhányad

40,74

—

26,86

| (25) | A Dexia egy holdingtársaság jogállású anyavállalat (Dexia SA) és három – Franciaországban (Dexia Crédit Local, a továbbiakban: DCL), Belgiumban (a továbbiakban: DBB) és Luxemburgban (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, a továbbiakban: Dexia BIL) található – operatív jogalany köré szerveződik. Míg a csoport mérlegfőösszege 2008. december 31-én 651 milliárd EUR volt, a három operatív jogalany esetében ugyanez a következő volt:






  — | 414 milliárd EUR a DCL esetében, |
| --- | --- | --- |

(25)

A Dexia egy holdingtársaság jogállású anyavállalat (Dexia SA) és három – Franciaországban (Dexia Crédit Local, a továbbiakban: DCL), Belgiumban (a továbbiakban: DBB) és Luxemburgban (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, a továbbiakban: Dexia BIL) található – operatív jogalany köré szerveződik. Míg a csoport mérlegfőösszege 2008. december 31-én 651 milliárd EUR volt, a három operatív jogalany esetében ugyanez a következő volt:

—

414 milliárd EUR a DCL esetében,

| — | 263 milliárd EUR a DBB esetében, |
| --- | --- |

—

263 milliárd EUR a DBB esetében,

| — | 67 milliárd EUR a Dexia BIL esetében. |
| --- | --- |

—

67 milliárd EUR a Dexia BIL esetében.

| (26) | Létrehozása óta a Dexia tevékenysége négy fő üzletág között oszlik meg:






  — | az állami és a részben állami szektornak nyújtott pénzügyi szolgáltatások (a továbbiakban: Public and Wholesale Banking, illetve PWB): ez az üzletág a DCL – 2009 júliusában az Assured Guaranty részére eladott – FSA elnevezésű leányvállalata által helyi önkormányzatoknak nyújtott kölcsönökre, projektfinanszírozásra, hitelminőség-javítási tevékenységekre, valamint kötvényekből és eszközfedezetű értékpapírokból (a továbbiakban: asset-backed securities, illetve ABS) álló portfólió birtoklására és aktív kezelésére terjed ki; e tevékenységek jelentős részét a DCL és nemzetközi leányvállalatai irányítják, a belgiumi PWB-tevékenység kivételével, amely a DBB hatáskörébe tartozik, |
| --- | --- | --- |

(26)

Létrehozása óta a Dexia tevékenysége négy fő üzletág között oszlik meg:

—

az állami és a részben állami szektornak nyújtott pénzügyi szolgáltatások (a továbbiakban: Public and Wholesale Banking, illetve PWB): ez az üzletág a DCL – 2009 júliusában az Assured Guaranty részére eladott – FSA elnevezésű leányvállalata által helyi önkormányzatoknak nyújtott kölcsönökre, projektfinanszírozásra, hitelminőség-javítási tevékenységekre, valamint kötvényekből és eszközfedezetű értékpapírokból (a továbbiakban: asset-backed securities, illetve ABS) álló portfólió birtoklására és aktív kezelésére terjed ki; e tevékenységek jelentős részét a DCL és nemzetközi leányvállalatai irányítják, a belgiumi PWB-tevékenység kivételével, amely a DBB hatáskörébe tartozik,

| — | a magánszemélyeknek nyújtott pénzügyi szolgáltatások (a továbbiakban: Retail and Commercial Banking, illetve RCB): ez az üzletág a belgiumi, törökországi, szlovákiai és luxemburgi magánszemélyek és vállalkozások betéteinek gyűjtésére és a számukra történő hitelnyújtásra, valamint a luxemburgi és a belgiumi magánbanki tevékenységre terjed ki; ezeket a tevékenységeket a DBB és a Dexia BIL, a törökországi tevékenységek esetében pedig a DenizBank – a Dexia SA – leányvállalata irányítja, |
| --- | --- |

—

a magánszemélyeknek nyújtott pénzügyi szolgáltatások (a továbbiakban: Retail and Commercial Banking, illetve RCB): ez az üzletág a belgiumi, törökországi, szlovákiai és luxemburgi magánszemélyek és vállalkozások betéteinek gyűjtésére és a számukra történő hitelnyújtásra, valamint a luxemburgi és a belgiumi magánbanki tevékenységre terjed ki; ezeket a tevékenységeket a DBB és a Dexia BIL, a törökországi tevékenységek esetében pedig a DenizBank – a Dexia SA – leányvállalata irányítja,

| — | a Dexia saját részre végzett valamennyi pénzforgalmi tevékenységére, az eszköz-forrás menedzsmentjére (a továbbiakban: „asset-liability management”, illetve ALM) és kereskedésére kiterjedő pénzforgalmi és pénzügyi piaci tevékenységek (a továbbiakban: Treasury, Funding and Markets, illetve TFM), |
| --- | --- |

—

a Dexia saját részre végzett valamennyi pénzforgalmi tevékenységére, az eszköz-forrás menedzsmentjére (a továbbiakban: „asset-liability management”, illetve ALM) és kereskedésére kiterjedő pénzforgalmi és pénzügyi piaci tevékenységek (a továbbiakban: Treasury, Funding and Markets, illetve TFM),

| — | a (Dexia Asset Management, a továbbiakban: Dexia AM-hez) csoportosított eszközkezelési tevékenységekre kiterjedő egyéb tevékenységek, a befektetők részére (a Dexia és a Banque Royale du Canada, az RBC Dexia Investor Services, a továbbiakban: RBC Dexia IS) által kínált szolgáltatások, valamint a csoport Belgiumban és Franciaországban (Dexia Epargne Pension, a továbbiakban: DEP), Törökországban és Írországban folytatott biztosítási tevékenységei. |
| --- | --- |

—

a (Dexia Asset Management, a továbbiakban: Dexia AM-hez) csoportosított eszközkezelési tevékenységekre kiterjedő egyéb tevékenységek, a befektetők részére (a Dexia és a Banque Royale du Canada, az RBC Dexia Investor Services, a továbbiakban: RBC Dexia IS) által kínált szolgáltatások, valamint a csoport Belgiumban és Franciaországban (Dexia Epargne Pension, a továbbiakban: DEP), Törökországban és Írországban folytatott biztosítási tevékenységei.

| (27) | Létrehozásától a 2008-as őszi válságig a Dexia tevékenysége a következő sajátosságokban tért el a többi európai kereskedelmi bank tevékenységétől:






  — | törzsügyfélkörét a helyi önkormányzatok jelentik, amelyekre alacsony szintű hitelrés és a kintlevő állomány viszonylag hosszú lejárata jellemző, |
| --- | --- | --- |

(27)

Létrehozásától a 2008-as őszi válságig a Dexia tevékenysége a következő sajátosságokban tért el a többi európai kereskedelmi bank tevékenységétől:

—

törzsügyfélkörét a helyi önkormányzatok jelentik, amelyekre alacsony szintű hitelrés és a kintlevő állomány viszonylag hosszú lejárata jellemző,

| — | a bankközi és pénzpiacon a hosszú távú eszközök (helyi önkormányzatoknak nyújtott kölcsönök, projektfinanszírozás, kötvényportfólió) tekintetében megszerzett rövid távú finanszírozások túlnyomó többséget alkotnak, |
| --- | --- |

—

a bankközi és pénzpiacon a hosszú távú eszközök (helyi önkormányzatoknak nyújtott kölcsönök, projektfinanszírozás, kötvényportfólió) tekintetében megszerzett rövid távú finanszírozások túlnyomó többséget alkotnak,

| — | finanszírozásának kevésbé stabil forrásoktól – például a bankközi piactól vagy az intézményi befektetőktől történő pénzeszközbeszedéstől – való jelentős függése, |
| --- | --- |

—

finanszírozásának kevésbé stabil forrásoktól – például a bankközi piactól vagy az intézményi befektetőktől történő pénzeszközbeszedéstől – való jelentős függése,

| — | a csoport hagyományos tevékenységein kívüli lehetőségek (helyi önkormányzatok, vállalkozások és magánszemélyek finanszírozása) keresése, különösen a következők útján:






  i. | az FSA „monoline” biztosítási leányvállalata segítségével folytatott hitelminőség-javítási tevékenységek; |
| --- | --- | --- |

—

a csoport hagyományos tevékenységein kívüli lehetőségek (helyi önkormányzatok, vállalkozások és magánszemélyek finanszírozása) keresése, különösen a következők útján:

i.

az FSA „monoline” biztosítási leányvállalata segítségével folytatott hitelminőség-javítási tevékenységek;

| ii. | saját részre végzett kereskedési tevékenységek; |
| --- | --- |

ii.

saját részre végzett kereskedési tevékenységek;

| iii. | saját részre végzett befektetések egy alapvetően kötvényekből álló portfólióban, amelynek becsült értéke 2008. december 31-én 233 milliárd EUR (azaz a Dexia ezen időpontbeli mérlegfőösszegének 36 %-a) volt; |
| --- | --- |

iii.

saját részre végzett befektetések egy alapvetően kötvényekből álló portfólióban, amelynek becsült értéke 2008. december 31-én 233 milliárd EUR (azaz a Dexia ezen időpontbeli mérlegfőösszegének 36 %-a) volt;

| iv. | származékos és strukturált termékek értékesítése. |
| --- | --- |

iv.

származékos és strukturált termékek értékesítése.

| (28) | E sajátosságok miatt a csoport refinanszírozási profilja is mutat egyedi vonásokat, a csoport jelentős része (főként a DCL) strukturális finanszírozást igényel, ezt pedig a csoport többi felétől (alapvetően a DBB-től és a Dexia BIL-től), valamint a pénz-, a kötvény- és a jelzálogkötvény-piacokról származó finanszírozásoknak köszönhetően fedezi. |
| --- | --- |

(28)

E sajátosságok miatt a csoport refinanszírozási profilja is mutat egyedi vonásokat, a csoport jelentős része (főként a DCL) strukturális finanszírozást igényel, ezt pedig a csoport többi felétől (alapvetően a DBB-től és a Dexia BIL-től), valamint a pénz-, a kötvény- és a jelzálogkötvény-piacokról származó finanszírozásoknak köszönhetően fedezi.

| (29) | Így amikor 2008 szeptemberében, a Lehman Brothers bank csődjét követően a bankközi piac és a jelzálogkötvények piaca kimerült, a Dexia ismét (200–300) (7) milliárd EUR-val (2008. december 31-én a csoport mérlegfőösszegének [31–46] %-ával) betöltendő rövid távú dinamikus finanszírozást igényelt. A bank helyzete 2008 szeptemberében és októberében a nehéz helyzetben lévő banki partnereknek és államoknak (amerikai, ír és izlandi bankoknak) való jelentős kitettsége, a közvetlenül a Dexia tulajdonát képező, illetve a leányvállalata – az FSA – által javított hitelminőségű eszközök értékcsökkenése, valamint a csoport tulajdonát képező részvények árfolyamának esése miatt súlyosbodott. A csoport nyilvántartott eszközeinek vesztesége és értékcsökkenése 2009. szeptember 30-án 6,5 milliárd EUR-t tett ki (ebből 2008. december 31-én 5,9 milliárd EUR-t). |
| --- | --- |

(29)

Így amikor 2008 szeptemberében, a Lehman Brothers bank csődjét követően a bankközi piac és a jelzálogkötvények piaca kimerült, a Dexia ismét (200–300) (7) milliárd EUR-val (2008. december 31-én a csoport mérlegfőösszegének [31–46] %-ával) betöltendő rövid távú dinamikus finanszírozást igényelt. A bank helyzete 2008 szeptemberében és októberében a nehéz helyzetben lévő banki partnereknek és államoknak (amerikai, ír és izlandi bankoknak) való jelentős kitettsége, a közvetlenül a Dexia tulajdonát képező, illetve a leányvállalata – az FSA – által javított hitelminőségű eszközök értékcsökkenése, valamint a csoport tulajdonát képező részvények árfolyamának esése miatt súlyosbodott. A csoport nyilvántartott eszközeinek vesztesége és értékcsökkenése 2009. szeptember 30-án 6,5 milliárd EUR-t tett ki (ebből 2008. december 31-én 5,9 milliárd EUR-t).

| (30) | A Dexia nehézségeit kiváltó eseményekre vonatkozó további részletekért a Bizottság a 2008. november 19-i, 2009. március 13-i és 2009. október 30-i határozataira hivatkozik. |
| --- | --- |

(30)

A Dexia nehézségeit kiváltó eseményekre vonatkozó további részletekért a Bizottság a 2008. november 19-i, 2009. március 13-i és 2009. október 30-i határozataira hivatkozik.

| (31) | E nehézségekre válaszul a csoport 2008. október 7-én kinevezett új vezetése arra irányuló átalakítási tervet vezetett be, hogy a csoport tevékenységét a fő tevékenységi körére (vagyis a PWB- és az RCB-tevékenységekre) irányítsa át, továbbá javítsa kockázati profilját és rövid távú finanszírozási szükségletét. Ez az átalakítási terv a következő főbb intézkedésekben nyilvánult meg:






  — | a hitelminőség-javítási tevékenységek eladása az Assured Guaranty részére, az FSA befektetési portfóliója („Financial Products”) Dexiánál tartásával (8), |
| --- | --- | --- |

(31)

E nehézségekre válaszul a csoport 2008. október 7-én kinevezett új vezetése arra irányuló átalakítási tervet vezetett be, hogy a csoport tevékenységét a fő tevékenységi körére (vagyis a PWB- és az RCB-tevékenységekre) irányítsa át, továbbá javítsa kockázati profilját és rövid távú finanszírozási szükségletét. Ez az átalakítási terv a következő főbb intézkedésekben nyilvánult meg:

—

a hitelminőség-javítási tevékenységek eladása az Assured Guaranty részére, az FSA befektetési portfóliója („Financial Products”) Dexiánál tartásával (8),

| — | a nemzetközi PWB-tevékenységek (azaz a DCL Franciaországon, Olaszországon és Spanyolországon kívüli tevékenységei) nagyságrendjének csökkentése, |
| --- | --- |

—

a nemzetközi PWB-tevékenységek (azaz a DCL Franciaországon, Olaszországon és Spanyolországon kívüli tevékenységei) nagyságrendjének csökkentése,

| — | a (2008. december 31-én 158 milliárd EUR-t kitevő) kötvényportfólió jelentős részének kifuttatása, |
| --- | --- |

—

a (2008. december 31-én 158 milliárd EUR-t kitevő) kötvényportfólió jelentős részének kifuttatása,

| — | a saját részre végzett TFM-tevékenységek valamennyi kereskedési tevékenységének megszüntetése, valamint az eszköz-forrás menedzsment és a pénztári tevékenységek egyesítése egy „Group Center” elnevezésű új üzletágban, |
| --- | --- |

—

a saját részre végzett TFM-tevékenységek valamennyi kereskedési tevékenységének megszüntetése, valamint az eszköz-forrás menedzsment és a pénztári tevékenységek egyesítése egy „Group Center” elnevezésű új üzletágban,

| — | költségcsökkentési program. |
| --- | --- |

—

költségcsökkentési program.

| (32) | Az átalakítási terv bevezetését követően, a 2009-es év elején a Dexia helyzete javult, és ez lehetővé tette, hogy 2009 első három negyedévében 808 millió EUR nettó pozitív eredményt érjen el. |
| --- | --- |

(32)

Az átalakítási terv bevezetését követően, a 2009-es év elején a Dexia helyzete javult, és ez lehetővé tette, hogy 2009 első három negyedévében 808 millió EUR nettó pozitív eredményt érjen el.

III.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

3.1.   A TŐKEEMELÉS

| (33) | A Bizottság a 2008. november 19-i határozatára hivatkozik. A belga és a francia részvényesek általi, a Dexia SA törzsrészvényeinek jegyzéséből álló 6 milliárd EUR-s tőkeemelés 2008. október 3-án vált véglegessé. Az erre a tőkeemelésre fenntartott jegyzés a következőképpen oszlik meg:






  a) | Belgium:






  — | a belga állam 1 milliárd EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

A Bizottság a 2008. november 19-i határozatára hivatkozik. A belga és a francia részvényesek általi, a Dexia SA törzsrészvényeinek jegyzéséből álló 6 milliárd EUR-s tőkeemelés 2008. október 3-án vált véglegessé. Az erre a tőkeemelésre fenntartott jegyzés a következőképpen oszlik meg:

a)

Belgium:

—

a belga állam 1 milliárd EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | a flamand régió 500 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- |

—

a flamand régió 500 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | a vallon régió 350 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- |

—

a vallon régió 350 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | a Bruxelles-Capitale régió 150 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- |

—

a Bruxelles-Capitale régió 150 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | a Holding Communal SA 500 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- |

—

a Holding Communal SA 500 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | az Arcofin SCRL 350 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- |

—

az Arcofin SCRL 350 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | az Ethias 150 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba. |
| --- | --- |

—

az Ethias 150 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba.

| b) | Franciaország:






  — | a francia állam 1 milliárd EUR-t fektetett a Dexia SA-ba. E részesedés kezelését az állami részesedésekkel foglalkozó ügynökségre (Agence des participations de l’État) bízzák, |
| --- | --- | --- |

b)

Franciaország:

—

a francia állam 1 milliárd EUR-t fektetett a Dexia SA-ba. E részesedés kezelését az állami részesedésekkel foglalkozó ügynökségre (Agence des participations de l’État) bízzák,

| — | a Caisse des Dépôts et Consignations (CDC) csoport 1,71 milliárd EUR-t fektetett a Dexia SA-ba, |
| --- | --- |

—

a Caisse des Dépôts et Consignations (CDC) csoport 1,71 milliárd EUR-t fektetett a Dexia SA-ba,

| — | a CNP Assurances 288 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba. |
| --- | --- |

—

a CNP Assurances 288 millió EUR-t fektetett a Dexia SA-ba.

| (34) | Ami a luxemburgi államot illeti, az 2008 szeptemberében kötelezettséget vállalt arra, hogy 376 millió EUR-t fektet a Dexia BIL-be három év lejáratú átváltható kötvények, évi 10 %-os kamatok, valamint egyeztetendő feltételeknek megfelelően törzsrészvényekké alakítás formájában. A Dexia a 2010 februárjában bejelentett szerkezetátalakítási tervben jelezte, hogy e határozat időpontjától kezdődő azonnali hatállyal lemond a Dexia BIL átváltható kötvényének nyereségéről. |
| --- | --- |

(34)

Ami a luxemburgi államot illeti, az 2008 szeptemberében kötelezettséget vállalt arra, hogy 376 millió EUR-t fektet a Dexia BIL-be három év lejáratú átváltható kötvények, évi 10 %-os kamatok, valamint egyeztetendő feltételeknek megfelelően törzsrészvényekké alakítás formájában. A Dexia a 2010 februárjában bejelentett szerkezetátalakítási tervben jelezte, hogy e határozat időpontjától kezdődő azonnali hatállyal lemond a Dexia BIL átváltható kötvényének nyereségéről.

3.2.   A FORRÁSOLDALI KÖTELEZETTSÉGEKRE NYÚJTOTT KEZESSÉGVÁLLALÁS

| (35) | A Dexia forrásoldali kötelezettségeire az érintett tagállamok által 2008. október 9-én nyújtott kezességvállalás már a 2008. november 19-i határozatban is szerepelt. A kezességvállalási szerződéssel a három érintett tagállam együttesen kötelezettséget vállalt arra, hogy 2008. október 9-től2009. október 31-ig kezességet vállal az új bankközi és intézményi finanszírozásokra, valamint a Dexia SA, a Dexia BIL, a DCL és a DBB által lehívott, legfeljebb három év futamidejű új kötvényfinanszírozásokra. A kezességvállalás eredetileg legfeljebb 150 milliárd EUR összegű forrásoldali kötelezettségre vonatkozott, megoszlása pedig Belgium esetében 60,5 %, Franciaország esetében 36,5 % és Luxemburg esetében 3 %. |
| --- | --- |

(35)

A Dexia forrásoldali kötelezettségeire az érintett tagállamok által 2008. október 9-én nyújtott kezességvállalás már a 2008. november 19-i határozatban is szerepelt. A kezességvállalási szerződéssel a három érintett tagállam együttesen kötelezettséget vállalt arra, hogy 2008. október 9-től2009. október 31-ig kezességet vállal az új bankközi és intézményi finanszírozásokra, valamint a Dexia SA, a Dexia BIL, a DCL és a DBB által lehívott, legfeljebb három év futamidejű új kötvényfinanszírozásokra. A kezességvállalás eredetileg legfeljebb 150 milliárd EUR összegű forrásoldali kötelezettségre vonatkozott, megoszlása pedig Belgium esetében 60,5 %, Franciaország esetében 36,5 % és Luxemburg esetében 3 %.

| (36) | Fent hivatkozott 2008. november 19-i határozatában a Bizottság megmentési célú sürgősségi intézkedésként engedélyezte a kezességvállalást a bevezetésétől számított hat hónapra. E határozat értelmében, mivel a kedvezményezett a három érintett tagállam kötelezettségvállalásai szerint benyújtotta szerkezetátalakítási tervét, ez az időszak az említett szerkezetátalakítási tervre vonatkozó bizottsági határozat elfogadásáig automatikusan meghosszabbodott. |
| --- | --- |

(36)

Fent hivatkozott 2008. november 19-i határozatában a Bizottság megmentési célú sürgősségi intézkedésként engedélyezte a kezességvállalást a bevezetésétől számított hat hónapra. E határozat értelmében, mivel a kedvezményezett a három érintett tagállam kötelezettségvállalásai szerint benyújtotta szerkezetátalakítási tervét, ez az időszak az említett szerkezetátalakítási tervre vonatkozó bizottsági határozat elfogadásáig automatikusan meghosszabbodott.

| (37) | Mivel azonban a Dexia és az érintett tagállamok közötti kezességvállalási szerződés 2009. október 31-én lejárt, azok 2009. október 27-én értesítették a Bizottságot a kezességvállalási szerződés 2010. február 28-ig – bizonyos kiigazítások mellett – történő meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(37)

Mivel azonban a Dexia és az érintett tagállamok közötti kezességvállalási szerződés 2009. október 31-én lejárt, azok 2009. október 27-én értesítették a Bizottságot a kezességvállalási szerződés 2010. február 28-ig – bizonyos kiigazítások mellett – történő meghosszabbításáról.

| (38) | Az érintett tagállamok és a Dexia között 2008. október 9-én létrejött eredeti kezességvállaláshoz képest a kezességvállalás feltételei a következőképpen módosultak:






  a) | az érintett tagállamok kezességvállalásának hatálya alá tartozó Dexia-kötvények maximális összegét 150 milliárd EUR-ról 100 milliárd EUR-ra csökkentették; a szerződéshez tartozó módosító záradékban a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy 2009. november 1-jétől kezdődően az érintett tagállamok által kezességvállalás jogcímén tett általános kötelezettségvállalás ne haladja meg a 80 milliárd EUR-t; |
| --- | --- | --- |

(38)

Az érintett tagállamok és a Dexia között 2008. október 9-én létrejött eredeti kezességvállaláshoz képest a kezességvállalás feltételei a következőképpen módosultak:

a)

az érintett tagállamok kezességvállalásának hatálya alá tartozó Dexia-kötvények maximális összegét 150 milliárd EUR-ról 100 milliárd EUR-ra csökkentették; a szerződéshez tartozó módosító záradékban a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy 2009. november 1-jétől kezdődően az érintett tagállamok által kezességvállalás jogcímén tett általános kötelezettségvállalás ne haladja meg a 80 milliárd EUR-t;

| b) | a kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvények legkésőbbi lejárati idejét 2011. október 31-ről2014. október 31-re halasztották (9); |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvények legkésőbbi lejárati idejét 2011. október 31-ről2014. október 31-re halasztották (9);

| c) | 2009. október 16-tól kezdődően a garancia nem fedez minden egy hónapnál rövidebb lejáratú szerződést és a kezességvállalási rendelkezésben egy hónapnál rövidebb lejáratú szerződéseknek tekintett látra szóló betéteket. |
| --- | --- |

c)

2009. október 16-tól kezdődően a garancia nem fedez minden egy hónapnál rövidebb lejáratú szerződést és a kezességvállalási rendelkezésben egy hónapnál rövidebb lejáratú szerződéseknek tekintett látra szóló betéteket.

| (39) | A 2008. október 9-én létrejött eredeti kezességvállalás minden egyéb feltétele változatlan marad, különösen az ellentételezési feltételek, amelyek továbbra is a következők:






  a) | a kezességvállalás ellentételezését egy, a Dexia által az időarányos kintlevő állományra havonta fizetendő díj képezi, amely a legfeljebb tizenkét hónap futamidejű garantált kötvények vagy a határozatlan futamidejű kötvények esetében évente 50 bázisponttal egyenlő; |
| --- | --- | --- |

(39)

A 2008. október 9-én létrejött eredeti kezességvállalás minden egyéb feltétele változatlan marad, különösen az ellentételezési feltételek, amelyek továbbra is a következők:

a)

a kezességvállalás ellentételezését egy, a Dexia által az időarányos kintlevő állományra havonta fizetendő díj képezi, amely a legfeljebb tizenkét hónap futamidejű garantált kötvények vagy a határozatlan futamidejű kötvények esetében évente 50 bázisponttal egyenlő;

| b) | az egy évnél hosszabb futamidejű garantált kötvények esetében a kezességvállalás ellentételezése évente 50 bázispont és – minden garantált kötvényre alkalmazva – a következő két érték közül az alacsonyabb összegével egyenlő: vagy a Dexia öt évre vonatkozó, a 2007. január 1-jén kezdődő és 2008. augusztus 31-én befejeződő időszakra számított elsőhelyi hitelnemfizetési swap ügyletei kamatréseinek mediánja (feltéve, hogy ezek a kamatrések reprezentatívak), vagy a Dexiáéval megegyező rövid távú hitelminősítéssel rendelkező valamennyi hitelintézet öt évre vonatkozó, ugyanezen időszakra számított hitelnemfizetési swapügyletek kamatréseinek mediánja. |
| --- | --- |

b)

az egy évnél hosszabb futamidejű garantált kötvények esetében a kezességvállalás ellentételezése évente 50 bázispont és – minden garantált kötvényre alkalmazva – a következő két érték közül az alacsonyabb összegével egyenlő: vagy a Dexia öt évre vonatkozó, a 2007. január 1-jén kezdődő és 2008. augusztus 31-én befejeződő időszakra számított elsőhelyi hitelnemfizetési swap ügyletei kamatréseinek mediánja (feltéve, hogy ezek a kamatrések reprezentatívak), vagy a Dexiáéval megegyező rövid távú hitelminősítéssel rendelkező valamennyi hitelintézet öt évre vonatkozó, ugyanezen időszakra számított hitelnemfizetési swapügyletek kamatréseinek mediánja.

| (40) | A díjat minden esetben a szóban forgó futamidejű és az utolsó havi időszakban a kezességvállalásban részesülő garantált kötvények kintlevő állományának középértékére számítják. |
| --- | --- |

(40)

A díjat minden esetben a szóban forgó futamidejű és az utolsó havi időszakban a kezességvállalásban részesülő garantált kötvények kintlevő állományának középértékére számítják.

| (41) | A Dexia kezességvállalás hatálya alá tartozó forrásoldali kötelezettségeinek maximális összege 2009. május 27-én 95,9 milliárd EUR-t tesz ki (10). Az 1. ábra a Dexia kezességvállalás hatálya alá tartozó kötelezettségei összegének 2008. október 9. és 2010. február 11. közötti alakulását szemlélteti.

  1. ábra:


  A Dexia kezességvállalás hatálya alá tartozó kötelezettségei összegének alakulása |
| --- | --- |

(41)

A Dexia kezességvállalás hatálya alá tartozó forrásoldali kötelezettségeinek maximális összege 2009. május 27-én 95,9 milliárd EUR-t tesz ki (10). Az 1. ábra a Dexia kezességvállalás hatálya alá tartozó kötelezettségei összegének 2008. október 9. és 2010. február 11. közötti alakulását szemlélteti.

1. ábra:

A Dexia kezességvállalás hatálya alá tartozó kötelezettségei összegének alakulása

Image

| (42) | 2009. október 30-i határozatában a Bizottság nem emelt kifogást az érintett tagállamok által a Dexia javára nyújtott kezességvállalás 2010. február 28-ig történő meghosszabbítása ellen, amennyiben az intézkedés vagy a kezességvállalás az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú sürgősségi intézkedésnek minősül. |
| --- | --- |

(42)

2009. október 30-i határozatában a Bizottság nem emelt kifogást az érintett tagállamok által a Dexia javára nyújtott kezességvállalás 2010. február 28-ig történő meghosszabbítása ellen, amennyiben az intézkedés vagy a kezességvállalás az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú sürgősségi intézkedésnek minősül.

3.3.   A LIKVIDITÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

| (43) | A BNB által a Banque de France-szal együttműködésben biztosított likviditási segítségnyújtás már a 2008. november 19-i bizottsági határozat tárgyát képezte. [...] |
| --- | --- |

(43)

A BNB által a Banque de France-szal együttműködésben biztosított likviditási segítségnyújtás már a 2008. november 19-i bizottsági határozat tárgyát képezte. [...]

| (44) | A pénzügyi stabilitás előmozdítását célzó intézkedésekről, valamint különösen a pénzügyi stabilitás keretében nyújtott hitelekre és bonyolított egyéb ügyletekre vonatkozó állami kezességvállalás létrehozásáról szóló, 2008. október 15-i törvény (11) értelmében a BNB által a Dexiának nyújtott hitelek automatikusan és visszamenőleges hatállyal részesülnek a belga állam kezességvállalásában. Ez a kezességvállalás nem vonatkozik a likviditási segítségnyújtásnak a Banque de France számára odaítélt részére. |
| --- | --- |

(44)

A pénzügyi stabilitás előmozdítását célzó intézkedésekről, valamint különösen a pénzügyi stabilitás keretében nyújtott hitelekre és bonyolított egyéb ügyletekre vonatkozó állami kezességvállalás létrehozásáról szóló, 2008. október 15-i törvény (11) értelmében a BNB által a Dexiának nyújtott hitelek automatikusan és visszamenőleges hatállyal részesülnek a belga állam kezességvállalásában. Ez a kezességvállalás nem vonatkozik a likviditási segítségnyújtásnak a Banque de France számára odaítélt részére.

| (45) | A BNB által a Bizottságnak eljuttatott információk szerint a likviditási segítségnyújtást az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) Kormányzótanácsa [...] milliárd EUR maximális összeg erejéig jóváhagyta. Ezt az eszközt a Dexia alapvetően 2008 októbere és novembere között vette igénybe. |
| --- | --- |

(45)

A BNB által a Bizottságnak eljuttatott információk szerint a likviditási segítségnyújtást az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) Kormányzótanácsa [...] milliárd EUR maximális összeg erejéig jóváhagyta. Ezt az eszközt a Dexia alapvetően 2008 októbere és novembere között vette igénybe.

| (46) | Fent hivatkozott 2008. november 19-i határozatában a Bizottság a likviditási segítségnyújtást a bevezetésétől számított hat hónap időtartamra megmentési célú sürgősségi intézkedésként engedélyezte. A Dexia szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan a Bizottsághoz intézett 2009. február 17-i értesítésében azonban – megelőző jelleggel – a belga kormány is kérte a Dexia számára azon lehetőség 2009. október 31-ig történő meghosszabbítását, hogy a BNB-hez fordulhasson likviditási segítségnyújtásért, ha a Bizottság úgy ítélné meg, hogy ez az intézkedés állami támogatási elemeket tartalmaz. |
| --- | --- |

(46)

Fent hivatkozott 2008. november 19-i határozatában a Bizottság a likviditási segítségnyújtást a bevezetésétől számított hat hónap időtartamra megmentési célú sürgősségi intézkedésként engedélyezte. A Dexia szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan a Bizottsághoz intézett 2009. február 17-i értesítésében azonban – megelőző jelleggel – a belga kormány is kérte a Dexia számára azon lehetőség 2009. október 31-ig történő meghosszabbítását, hogy a BNB-hez fordulhasson likviditási segítségnyújtásért, ha a Bizottság úgy ítélné meg, hogy ez az intézkedés állami támogatási elemeket tartalmaz.

3.4.   AZ FSA-INTÉZKEDÉS

| (47) | Az FSA-intézkedés a 2009. március 13-i bizottsági határozat tárgyát képezte. Ezen intézkedés értelmében a belga és a francia kormány kezességet vállal annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Dexia eladási opciós szerződést (a továbbiakban: a put opció) teljesíthessen, amellyel az FSA Asset Management (a továbbiakban: FSAM) elnevezésű – az Assured Guaranty részére el nem idegenített – korábbi FSA-leányvállalat bizonyos kiváltó események bekövetkezése esetén eladhat a Dexia SA-nak és/vagy a DCL-nek az FSAM-portfólióban szereplő bizonyos eszközöket (lásd az (50)–(59) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(47)

Az FSA-intézkedés a 2009. március 13-i bizottsági határozat tárgyát képezte. Ezen intézkedés értelmében a belga és a francia kormány kezességet vállal annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Dexia eladási opciós szerződést (a továbbiakban: a put opció) teljesíthessen, amellyel az FSA Asset Management (a továbbiakban: FSAM) elnevezésű – az Assured Guaranty részére el nem idegenített – korábbi FSA-leányvállalat bizonyos kiváltó események bekövetkezése esetén eladhat a Dexia SA-nak és/vagy a DCL-nek az FSAM-portfólióban szereplő bizonyos eszközöket (lásd az (50)–(59) preambulumbekezdést).

3.4.1.   HÁTTÉR

| (48) | Emlékeztetésképpen: a Financial Products (a továbbiakban: FP) tevékenységeket kizárták az Assured Guaranty részére elidegenített FSA-tevékenységekből. Az FP-tevékenység lényegében a következőkből áll: i. betétek átvétele harmadik felektől, amelyekkel szemben az FSA kötelezettséget vállal arra, hogy garantált betéti szerződések (a továbbiakban: garantált betéti szerződések) értelmében meghatározott szintű ellentételezést fizet a betétekre; valamint ii. e betéteknek olyan értékpapírokba történő újrabefektetése, amelyeknek a hozama meghaladja a garantált betéti szerződésekben garantált betétek költségét, és amelyek elvileg pozitív nettó kamatrést keletkeztetnek. Technikailag a garantált betéti szerződéseket az FSA leányvállalatai (a továbbiakban: garantált betéti szerződéseket kötő vállalatok) kötik meg, amelyek viszont az e betétekből származó bevételt kölcsönként nyújtják a csoport egy másik vállalatának, az FSAM-nek, amely kialakítja és kezeli a garantált betéti szerződések szerződő feleivel szembeni kötelezettségek és visszatérítési kötelezettségek teljesítésére szolgáló eszközportfóliót. Az FP-tevékenységek részét képező FSAM-et és garantált betéti szerződéseket kötő vállalatokat így kizárták az Assured Guaranty részére elidegenített tevékenységek köréből, és azok a Dexia hatáskörében maradtak. |
| --- | --- |

(48)

Emlékeztetésképpen: a Financial Products (a továbbiakban: FP) tevékenységeket kizárták az Assured Guaranty részére elidegenített FSA-tevékenységekből. Az FP-tevékenység lényegében a következőkből áll: i. betétek átvétele harmadik felektől, amelyekkel szemben az FSA kötelezettséget vállal arra, hogy garantált betéti szerződések (a továbbiakban: garantált betéti szerződések) értelmében meghatározott szintű ellentételezést fizet a betétekre; valamint ii. e betéteknek olyan értékpapírokba történő újrabefektetése, amelyeknek a hozama meghaladja a garantált betéti szerződésekben garantált betétek költségét, és amelyek elvileg pozitív nettó kamatrést keletkeztetnek. Technikailag a garantált betéti szerződéseket az FSA leányvállalatai (a továbbiakban: garantált betéti szerződéseket kötő vállalatok) kötik meg, amelyek viszont az e betétekből származó bevételt kölcsönként nyújtják a csoport egy másik vállalatának, az FSAM-nek, amely kialakítja és kezeli a garantált betéti szerződések szerződő feleivel szembeni kötelezettségek és visszatérítési kötelezettségek teljesítésére szolgáló eszközportfóliót. Az FP-tevékenységek részét képező FSAM-et és garantált betéti szerződéseket kötő vállalatokat így kizárták az Assured Guaranty részére elidegenített tevékenységek köréből, és azok a Dexia hatáskörében maradtak.

| (49) | Az FSAM eszközportfóliója alapvetően az amerikai ingatlanágazathoz kapcsolódó értékpapírokat tartalmaz, amelyeknek a piaci értéke és/vagy a minősítése a jelzálogválság és a pénzügyi válság hatására jelentősen leromlott. Amennyiben az FSA kezességet vállal az FP-tevékenység eszközeire és forrásaira, ez utóbbi tevékenységnek az elidegenítés hatálya alóli kizárása szükségszerűen azzal jár, hogy a Dexia olyan módon vállal kezességet az FP-tevékenységekre, hogy az FSA általi kezességvállalást ne kelljen lehívni. Tekintettel a Dexia nehéz pénzügyi helyzetére és a garantált betéti szerződések keretében elméletileg lehívható összegek nagyságrendjére, az FSA vevője – az Assured Guaranty – szempontjából elengedhetetlen volt, hogy a Dexiáért a belga és a francia állam vállaljon viszontgaranciát. |
| --- | --- |

(49)

Az FSAM eszközportfóliója alapvetően az amerikai ingatlanágazathoz kapcsolódó értékpapírokat tartalmaz, amelyeknek a piaci értéke és/vagy a minősítése a jelzálogválság és a pénzügyi válság hatására jelentősen leromlott. Amennyiben az FSA kezességet vállal az FP-tevékenység eszközeire és forrásaira, ez utóbbi tevékenységnek az elidegenítés hatálya alóli kizárása szükségszerűen azzal jár, hogy a Dexia olyan módon vállal kezességet az FP-tevékenységekre, hogy az FSA általi kezességvállalást ne kelljen lehívni. Tekintettel a Dexia nehéz pénzügyi helyzetére és a garantált betéti szerződések keretében elméletileg lehívható összegek nagyságrendjére, az FSA vevője – az Assured Guaranty – szempontjából elengedhetetlen volt, hogy a Dexiáért a belga és a francia állam vállaljon viszontgaranciát.

3.4.2.   FŐBB FELTÉTELEK

| (50) | A put opció olyan szerződés, amelynek alapján az FSAM jogosult eladni az FSAM-portfólióban 2008. szeptember 30-án szereplő (paritásos maradványértéken összesen 16,98 milliárd USD értékű) bizonyos eszközöket a Dexia SA-nak és/vagy a DCL-nek bizonyos kiváltó események, például az alábbiakban felsoroltak bekövetkezése esetén:






  — | eszközhiány esetén, azaz ha a tőkét vagy a portfólió valamely eszközére fizetendő kamatot az esedékességkor nem fizetik meg: ebben a lehetséges esetben az eladási opció azokra az érintett eszközökre vonatkozik, amelyeket a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön adnak el a Dexiának, |
| --- | --- | --- |

(50)

A put opció olyan szerződés, amelynek alapján az FSAM jogosult eladni az FSAM-portfólióban 2008. szeptember 30-án szereplő (paritásos maradványértéken összesen 16,98 milliárd USD értékű) bizonyos eszközöket a Dexia SA-nak és/vagy a DCL-nek bizonyos kiváltó események, például az alábbiakban felsoroltak bekövetkezése esetén:

—

eszközhiány esetén, azaz ha a tőkét vagy a portfólió valamely eszközére fizetendő kamatot az esedékességkor nem fizetik meg: ebben a lehetséges esetben az eladási opció azokra az érintett eszközökre vonatkozik, amelyeket a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön adnak el a Dexiának,

| — | a Dexia fizetésképtelensége esetén, amely esetben az eladási opció az általa fedezett FSAM-portfólió összes eszközére vagy bizonyos számú olyan eszközre vonatkozik, amelyeknek a paritásos maradványértéke megegyezik a garantált betéti szerződések szerinti források teljes értékével, ha ez a második összeg alacsonyabb az elsőnél. Az érintett eszközök elidegenítése a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön történik, |
| --- | --- |

—

a Dexia fizetésképtelensége esetén, amely esetben az eladási opció az általa fedezett FSAM-portfólió összes eszközére vagy bizonyos számú olyan eszközre vonatkozik, amelyeknek a paritásos maradványértéke megegyezik a garantált betéti szerződések szerinti források teljes értékével, ha ez a második összeg alacsonyabb az elsőnél. Az érintett eszközök elidegenítése a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön történik,

| — | likviditási hiány esetén, azaz ha a Dexia nem tesz eleget a megkötött likviditási megállapodások szerinti kötelezettségeinek vagy azokat nem az FSAM javára köti meg: e feltételezések esetén az eladási opció bizonyos számú olyan eszközre vonatkozik, amelyeknek a paritásos maradványértéke megegyezik a likviditási hiány összegével, és amelyeket a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön adnak el a Dexiának, |
| --- | --- |

—

likviditási hiány esetén, azaz ha a Dexia nem tesz eleget a megkötött likviditási megállapodások szerinti kötelezettségeinek vagy azokat nem az FSAM javára köti meg: e feltételezések esetén az eladási opció bizonyos számú olyan eszközre vonatkozik, amelyeknek a paritásos maradványértéke megegyezik a likviditási hiány összegével, és amelyeket a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön adnak el a Dexiának,

| — | biztosítékhiány esetén, azaz ha a Dexia nem nyújt az FSAM-nek biztosítékot a garantált betéti szerződések szerinti források értékének és az FSAM eszközei piaci értékének – az ezen eszközökből levont árrés („haircut”) kivonása utáni – különbsége erejéig: ebben a lehetséges esetben az eladási opció bizonyos számú olyan eszközre vonatkozik, amelyeknek a paritásos maradványértéke megegyezik az eszközhiány összegével, és amelyeket a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön adnak el a Dexiának. |
| --- | --- |

—

biztosítékhiány esetén, azaz ha a Dexia nem nyújt az FSAM-nek biztosítékot a garantált betéti szerződések szerinti források értékének és az FSAM eszközei piaci értékének – az ezen eszközökből levont árrés („haircut”) kivonása utáni – különbsége erejéig: ebben a lehetséges esetben az eladási opció bizonyos számú olyan eszközre vonatkozik, amelyeknek a paritásos maradványértéke megegyezik az eszközhiány összegével, és amelyeket a fizetendő kamatokkal megnövelt paritásos maradványértékükön adnak el a Dexiának.

| (51) | Az államok kezességvállalási szerződése keretében a belga állam (62,4 % erejéig) és a francia állam (37,6 % erejéig) külön-külön – egyetemleges felelősség nélkül – kötelezettséget vállalnak arra, hogy kezességet vállalnak a Dexia fent hivatkozott put opciós megállapodás szerinti kötelezettségeire, de csak a kizárt eszközök (a továbbiakban: a kizárt eszközök) levonása után, mintegy 4,5 milliárd USD értékre, olyan módon, hogy a garantált put opció által fedezett portfólióban lévő eszközök (a továbbiakban: a fedezett eszközök) paritásos összege 12,48 milliárd USD-t tegyen ki. Az államok kezességvállalása önálló, első kérésre nyújtott, visszavonhatatlan és feltétel nélküli kezességvállalás. Felső határa egy 16,98 milliárd USD nagyságrendű (legfeljebb 12,48 milliárd USD paritásos maradványérték visszatérítését és 4,5 milliárd USD kamatot tartalmazó) teljes összeg, amelyet a portfólió értékcsökkenésével arányosan csökkentenek. |
| --- | --- |

(51)

Az államok kezességvállalási szerződése keretében a belga állam (62,4 % erejéig) és a francia állam (37,6 % erejéig) külön-külön – egyetemleges felelősség nélkül – kötelezettséget vállalnak arra, hogy kezességet vállalnak a Dexia fent hivatkozott put opciós megállapodás szerinti kötelezettségeire, de csak a kizárt eszközök (a továbbiakban: a kizárt eszközök) levonása után, mintegy 4,5 milliárd USD értékre, olyan módon, hogy a garantált put opció által fedezett portfólióban lévő eszközök (a továbbiakban: a fedezett eszközök) paritásos összege 12,48 milliárd USD-t tegyen ki. Az államok kezességvállalása önálló, első kérésre nyújtott, visszavonhatatlan és feltétel nélküli kezességvállalás. Felső határa egy 16,98 milliárd USD nagyságrendű (legfeljebb 12,48 milliárd USD paritásos maradványérték visszatérítését és 4,5 milliárd USD kamatot tartalmazó) teljes összeg, amelyet a portfólió értékcsökkenésével arányosan csökkentenek.

| (52) | A kiváltó események valamelyikének bekövetkezése esetén az FSAM – ügynöke közvetítésével – először felkéri a Dexiát a put opciós megállapodás keretébe tartozó kötelezettségeinek teljesítésére, azt követően pedig – a Dexia nemteljesítése vagy csődje esetén – bizonyos határidők lejártakor felkéri erre az államokat. |
| --- | --- |

(52)

A kiváltó események valamelyikének bekövetkezése esetén az FSAM – ügynöke közvetítésével – először felkéri a Dexiát a put opciós megállapodás keretébe tartozó kötelezettségeinek teljesítésére, azt követően pedig – a Dexia nemteljesítése vagy csődje esetén – bizonyos határidők lejártakor felkéri erre az államokat.

| (53) | Az államoknak a Dexia térítést fizet a kezességvállalásra vonatkozó lehívásaikra: i. készpénzben, amíg az összes kifizetés a 4,5 milliárd USD első részleténél alacsonyabb vagy azzal egyenlő; valamint ii. részvények, és adott esetben – ezen összegen felül – osztalékjegyek formájában. Mindazonáltal – bár a fentebb említett kizárt eszközökre nem terjed ki az államok kötelezettségvállalása – a kizárt eszközökre vonatkozó lehívások a 4,5 milliárd USD azon első részletének összegéhez számítódnak, amelyet az államok a Dexiával szemben készpénzben közvetlenül igénybe vehetnek. |
| --- | --- |

(53)

Az államoknak a Dexia térítést fizet a kezességvállalásra vonatkozó lehívásaikra: i. készpénzben, amíg az összes kifizetés a 4,5 milliárd USD első részleténél alacsonyabb vagy azzal egyenlő; valamint ii. részvények, és adott esetben – ezen összegen felül – osztalékjegyek formájában. Mindazonáltal – bár a fentebb említett kizárt eszközökre nem terjed ki az államok kötelezettségvállalása – a kizárt eszközökre vonatkozó lehívások a 4,5 milliárd USD azon első részletének összegéhez számítódnak, amelyet az államok a Dexiával szemben készpénzben közvetlenül igénybe vehetnek.

| (54) | A kezességvállalás a Dexia által a belga és a francia államnak – a garantált put opció nemteljesítési kockázatának fedezése jogcímén – évente fizetendő 113 bázispontos ellentételezés tárgyát képezi, amelyhez a Dexia által az FSAM-nek tett likviditási kötelezettségvállalások nemteljesítési kockázatának fedezése jogcímén 32 bázispont adódik. |
| --- | --- |

(54)

A kezességvállalás a Dexia által a belga és a francia államnak – a garantált put opció nemteljesítési kockázatának fedezése jogcímén – évente fizetendő 113 bázispontos ellentételezés tárgyát képezi, amelyhez a Dexia által az FSAM-nek tett likviditási kötelezettségvállalások nemteljesítési kockázatának fedezése jogcímén 32 bázispont adódik.

| (55) | Az FSA (FP-tevékenységek nélküli) eladására 2009. július 1-jén került sor, és az FSA-intézkedés ettől az időponttól lépett hatályba. Az FSAM-portfólió értékének megállapítására vonatkozó – a Société Générale (a továbbiakban: a tanácsadó), a belga állam által felhatalmazott független szakértő által a 2009. január 31-én megállapított adatok alapján elvégzett – utolsó tanulmányt 2009. március 18-án juttatták el a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(55)

Az FSA (FP-tevékenységek nélküli) eladására 2009. július 1-jén került sor, és az FSA-intézkedés ettől az időponttól lépett hatályba. Az FSAM-portfólió értékének megállapítására vonatkozó – a Société Générale (a továbbiakban: a tanácsadó), a belga állam által felhatalmazott független szakértő által a 2009. január 31-én megállapított adatok alapján elvégzett – utolsó tanulmányt 2009. március 18-án juttatták el a Bizottságnak.

| (56) | Az FSAM-portfólió fontosabb adatait az alábbi 1. táblázat tartalmazza:
  1.   táblázat


  Az FSAM-portfólió fontosabb adatai (összesen)














  Eszközosztály | Névérték | Piaci érték | Várt veszteség (alapforgatókönyv) | Várt veszteség (stresszforgatókönyv) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Millió USD-ben | Az összes %-ában | Millió USD-ben | Az összes %-ában | Millió USD-ben | Az összes %-ában | Millió USD-ben | Az összes %-ában |
| RMBS standards
  (befektetési portfólión kívül) | 10 582 | 63,8 | [4 000-5 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Subprime (másodlagos jelzáloghitel) | 7 317 | 44,1 | [3 000-4 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Alt-A | 2 424 | 14,6 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| ARM opció | 694 | 4,2 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Prime (elsődleges jelzáloghitel) | 147 | 0,9 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOC/befektetési portfólióban kezelt RMBS (12) | 817 | 4,9 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| NIM | 277 | 1,7 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| ABS CDO | 36 | 0,2 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| CLO | 413 | 2,5 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| US Agency RMBS | 1 338 | 8,1 | [1 000-1 500] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Egyéb | 3 119 | 18,8 | [1 000-2 000] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Összes | 16 582 | 100,0 | [7 000-9 000] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(56)

Az FSAM-portfólió fontosabb adatait az alábbi 1. táblázat tartalmazza:

1.   táblázat

Az FSAM-portfólió fontosabb adatai (összesen)

Eszközosztály

Névérték

Piaci érték

Várt veszteség (alapforgatókönyv)

Várt veszteség (stresszforgatókönyv)

Millió USD-ben

Az összes %-ában

Millió USD-ben

Az összes %-ában

Millió USD-ben

Az összes %-ában

Millió USD-ben

Az összes %-ában

RMBS standards

(befektetési portfólión kívül)

10 582

63,8

[4 000-5 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Subprime (másodlagos jelzáloghitel)

7 317

44,1

[3 000-4 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Alt-A

2 424

14,6

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

ARM opció

694

4,2

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Prime (elsődleges jelzáloghitel)

147

0,9

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOC/befektetési portfólióban kezelt RMBS (12)

817

4,9

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

NIM

277

1,7

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

ABS CDO

36

0,2

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

CLO

413

2,5

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

US Agency RMBS

1 338

8,1

[1 000-1 500]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Egyéb

3 119

18,8

[1 000-2 000]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Összes

16 582

100,0

[7 000-9 000]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (57) | A portfólió elsősorban – közel 64 %-ban – „US RMBS standards” értékpapírokból, és konkrétabban (a portfólió 44 %-át jelentő) „Subprime” értékpapírokból és (a portfólió 15 %-át jelentő) „Alt-A” értékpapírokból áll. A portfólió kisebb mértékben (8 %-ban) „US Agency RMBS” értékpapíroknak és a „monoline” biztosítók által javított hitelminőségű értékpapírokat is tartalmaz. A portfólió névértéke 2009. január 31-én 16,6 milliárd USD volt, átlagos piaci értéke pedig ugyanezen időpontban a névérték (42,2–54,3) %-a, azaz (7–9) milliárd USD volt. Alapforgatókönyv szerint a várt veszteség (2–3) milliárd USD volt, míg stresszforgatókönyv szerint azt (3,5–4,5) milliárd USD-ra becsülték. A tényleges gazdasági érték (a továbbiakban: tényleges gazdasági érték) 2009. január 31-én alapforgatókönyv szerint (13,6–14,6) milliárd USD, stresszforgatókönyv szerint pedig (12–13) milliárd USD volt. |
| --- | --- |

(57)

A portfólió elsősorban – közel 64 %-ban – „US RMBS standards” értékpapírokból, és konkrétabban (a portfólió 44 %-át jelentő) „Subprime” értékpapírokból és (a portfólió 15 %-át jelentő) „Alt-A” értékpapírokból áll. A portfólió kisebb mértékben (8 %-ban) „US Agency RMBS” értékpapíroknak és a „monoline” biztosítók által javított hitelminőségű értékpapírokat is tartalmaz. A portfólió névértéke 2009. január 31-én 16,6 milliárd USD volt, átlagos piaci értéke pedig ugyanezen időpontban a névérték (42,2–54,3) %-a, azaz (7–9) milliárd USD volt. Alapforgatókönyv szerint a várt veszteség (2–3) milliárd USD volt, míg stresszforgatókönyv szerint azt (3,5–4,5) milliárd USD-ra becsülték. A tényleges gazdasági érték (a továbbiakban: tényleges gazdasági érték) 2009. január 31-én alapforgatókönyv szerint (13,6–14,6) milliárd USD, stresszforgatókönyv szerint pedig (12–13) milliárd USD volt.

| (58) | Az FSAM-portfólió fontosabb adatait a kizárt eszközök levonása után az alábbi 2. táblázat tartalmazza:
  2.   táblázat


  Az FSAM-portfólió fontosabb adatai (a kizárt eszközök levonása után)














  Eszközosztály | Névérték | Piaci érték | Várt veszteségek (alapforgatókönyv) | Várt veszteségek (stresszforgatókönyv) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| millió USD-ben | az összes %-ában | millió USD-ben | az összes %-ában | millió USD-ben | az összes %-ában | millió USD-ben | az összes %-ában |
| RMBS standards
  (befektetési portfólión kívül) | 9 755 | 79,9 | [3 500-4 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Subprime (másodlagos jelzáloghitel) | 6 544 | 53,6 | [2 500-3 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Alt-A | 2 371 | 19,4 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| ARM opció | 693 | 5,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Prime (elsődleges jelzáloghitel) | 147 | 1,2 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOC/befektetési portfólióban kezelt RMBS (13) | 817 | 6,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| NIM | 276 | 2,3 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| ABS CDO | 36 | 0,3 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| CLO | 413 | 3,4 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Egyéb | 909 | 7,4 | [200-600] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Összesen | 12 205 | 100,0 | [4 500-5 500] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(58)

Az FSAM-portfólió fontosabb adatait a kizárt eszközök levonása után az alábbi 2. táblázat tartalmazza:

2.   táblázat

Az FSAM-portfólió fontosabb adatai (a kizárt eszközök levonása után)

Eszközosztály

Névérték

Piaci érték

Várt veszteségek (alapforgatókönyv)

Várt veszteségek (stresszforgatókönyv)

millió USD-ben

az összes %-ában

millió USD-ben

az összes %-ában

millió USD-ben

az összes %-ában

millió USD-ben

az összes %-ában

RMBS standards

(befektetési portfólión kívül)

9 755

79,9

[3 500-4 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Subprime (másodlagos jelzáloghitel)

6 544

53,6

[2 500-3 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Alt-A

2 371

19,4

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

ARM opció

693

5,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Prime (elsődleges jelzáloghitel)

147

1,2

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOC/befektetési portfólióban kezelt RMBS (13)

817

6,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

NIM

276

2,3

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

ABS CDO

36

0,3

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

CLO

413

3,4

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Egyéb

909

7,4

[200-600]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Összesen

12 205

100,0

[4 500-5 500]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (59) | A kizárt eszközöket nem számítva a portfólió névértéke 2009. január 31-én 12,2 milliárd USD volt, és ugyanezen időpontban az átlagos piaci értéke a névérték [36,9–45,1] %-a, azaz [4,5–5,5] milliárd USD volt. Alapforgatókönyv szerint a várt veszteség [2–3] milliárd USD volt, míg stresszforgatókönyv szerint azt [3,5–4,5] milliárd USD-ra becsülték. A tényleges gazdasági érték 2009. január 31-én alapforgatókönyv szerint [9,2–10,2] milliárd USD, stresszforgatókönyv szerint pedig [7,7–8,7] milliárd USD volt. |
| --- | --- |

(59)

A kizárt eszközöket nem számítva a portfólió névértéke 2009. január 31-én 12,2 milliárd USD volt, és ugyanezen időpontban az átlagos piaci értéke a névérték [36,9–45,1] %-a, azaz [4,5–5,5] milliárd USD volt. Alapforgatókönyv szerint a várt veszteség [2–3] milliárd USD volt, míg stresszforgatókönyv szerint azt [3,5–4,5] milliárd USD-ra becsülték. A tényleges gazdasági érték 2009. január 31-én alapforgatókönyv szerint [9,2–10,2] milliárd USD, stresszforgatókönyv szerint pedig [7,7–8,7] milliárd USD volt.

IV.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

| (60) | A szerkezetátalakítási terv célja, hogy a Dexia tevékenységeit a főbb tevékenységi köreire és piacaira (azaz a franciaországi, belgiumi és luxemburgi PWB- és RCB-tevékenységekre) irányítsa át, csökkentse kockázati profilját és tőkeáttételi szintjét, továbbá újra egyensúlyba hozza likviditási profilját. Ez vonatkozik többek között bizonyos tevékenységek megszüntetésére, visszaszorítására és elidegenítésére; két különálló belső jelentéstételi rendszer bevezetésére, amelyek közül az egyik a Dexia (2009. végi mérlegfőösszegének 72 %-át jelentő) PWB- és RCB-tevékenységeinek jelentős részét tartalmazó hagyományos banki tevékenységekre (a továbbiakban: „Core Division”), a másik pedig az elsősorban a kötvényportfólióból és jóval kisebb mértékben – a Dexia 2009. végi mérlegfőösszegének 28 %-át adó – nemzetközi PWB-tevékenységekből álló, úgynevezett „Legacy Portfolio Management Division” (a továbbiakban: LPMD) kifuttatási tevékenységeire vonatkozik. A likviditási profil javulását a piaci finanszírozások és a rövid távú finanszírozások csökkentésével, valamint a finanszírozások átlagos időtartamának növelésével és a stabilabb finanszírozások (lakossági és kereskedelmi ügyfelek betétei, jelzálogkötvények) alkalmazásával érik el. |
| --- | --- |

(60)

A szerkezetátalakítási terv célja, hogy a Dexia tevékenységeit a főbb tevékenységi köreire és piacaira (azaz a franciaországi, belgiumi és luxemburgi PWB- és RCB-tevékenységekre) irányítsa át, csökkentse kockázati profilját és tőkeáttételi szintjét, továbbá újra egyensúlyba hozza likviditási profilját. Ez vonatkozik többek között bizonyos tevékenységek megszüntetésére, visszaszorítására és elidegenítésére; két különálló belső jelentéstételi rendszer bevezetésére, amelyek közül az egyik a Dexia (2009. végi mérlegfőösszegének 72 %-át jelentő) PWB- és RCB-tevékenységeinek jelentős részét tartalmazó hagyományos banki tevékenységekre (a továbbiakban: „Core Division”), a másik pedig az elsősorban a kötvényportfólióból és jóval kisebb mértékben – a Dexia 2009. végi mérlegfőösszegének 28 %-át adó – nemzetközi PWB-tevékenységekből álló, úgynevezett „Legacy Portfolio Management Division” (a továbbiakban: LPMD) kifuttatási tevékenységeire vonatkozik. A likviditási profil javulását a piaci finanszírozások és a rövid távú finanszírozások csökkentésével, valamint a finanszírozások átlagos időtartamának növelésével és a stabilabb finanszírozások (lakossági és kereskedelmi ügyfelek betétei, jelzálogkötvények) alkalmazásával érik el.

| (61) | A szerkezetátalakítási terv a Dexia által már bevezetett intézkedések sorozatából, valamint a Dexia által a szerkezetátalakítás ideje alatt – a betartásuk biztosítására kötelezettséget vállalt érintett tagállamok ellenőrzése mellett – végrehajtandó magatartási és strukturális jellegű intézkedésekből áll. |
| --- | --- |

(61)

A szerkezetátalakítási terv a Dexia által már bevezetett intézkedések sorozatából, valamint a Dexia által a szerkezetátalakítás ideje alatt – a betartásuk biztosítására kötelezettséget vállalt érintett tagállamok ellenőrzése mellett – végrehajtandó magatartási és strukturális jellegű intézkedésekből áll.

| (62) | Mindezen intézkedések lehetővé teszik – 2008. december 31-hez képest és az új termékekre figyelemmel – a Dexia 2014. december 31-i mérlegfőösszegének 35 %-os csökkentését. |
| --- | --- |

(62)

Mindezen intézkedések lehetővé teszik – 2008. december 31-hez képest és az új termékekre figyelemmel – a Dexia 2014. december 31-i mérlegfőösszegének 35 %-os csökkentését.

4.1.   A HOSSZÚ TÁVÚ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSA RENDES ÉS STRESSZHELYZETBEN

| (63) | Az érintett tagállamok részletes információkat közöltek a Bizottsággal a bank üzleti modelljével kapcsolatban. Ezek az információk többek között a következőket részletezik:






  — | a csoport 2009–2011 közötti időszakra vonatkozó üzleti terve, valamint a mérleg és az eredménykimutatás bizonyos adatainak a 2014–2017 közötti időszakra vonatkozó előrejelzései, |
| --- | --- | --- |

(63)

Az érintett tagállamok részletes információkat közöltek a Bizottsággal a bank üzleti modelljével kapcsolatban. Ezek az információk többek között a következőket részletezik:

—

a csoport 2009–2011 közötti időszakra vonatkozó üzleti terve, valamint a mérleg és az eredménykimutatás bizonyos adatainak a 2014–2017 közötti időszakra vonatkozó előrejelzései,

| — | a kintlevő állomány és az új termékek 2009–2011 közötti volumene és árrése a főbb tevékenységi körök (PWB, RCB és egyéb tevékenységek) szerint és földrajzi övezetek szerint, |
| --- | --- |

—

a kintlevő állomány és az új termékek 2009–2011 közötti volumene és árrése a főbb tevékenységi körök (PWB, RCB és egyéb tevékenységek) szerint és földrajzi övezetek szerint,

| — | a csoport finanszírozási volumenei és átlagköltségei finanszírozási forrás (repóügyletek, garantált és nem garantált kötvények, betétek stb.) szerint. |
| --- | --- |

—

a csoport finanszírozási volumenei és átlagköltségei finanszírozási forrás (repóügyletek, garantált és nem garantált kötvények, betétek stb.) szerint.

| (64) | Ezen információk alapján a Dexia a szerkezetátalakítás 2009–2014 közötti teljes időtartamára pozitív eredményt és 11–15 % közötti sajáttőke mutatót (a továbbiakban: „Core Tier 1”) jelez előre. Az alábbi 3. táblázat a 2009 és 2014 közötti évek mindegyike esetében tartalmazza a Dexia eredményére és „Core Tier 1” mutatójára vonatkozó előrejelzéseket.
  3.   táblázat


  A Dexia eredményére és „Core Tier 1” mutatójára vonatkozó előrejelzések a szerkezetátalakítási időszakban












  millió EUR és % |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Core Division |
| Adózás előtti nettó eredmény | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| LPMD |
| Adózás előtti nettó eredmény | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Dexia csoport összesen |
| Adózás előtti nettó eredmény | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| „Core Tier 1” mutató | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(64)

Ezen információk alapján a Dexia a szerkezetátalakítás 2009–2014 közötti teljes időtartamára pozitív eredményt és 11–15 % közötti sajáttőke mutatót (a továbbiakban: „Core Tier 1”) jelez előre. Az alábbi 3. táblázat a 2009 és 2014 közötti évek mindegyike esetében tartalmazza a Dexia eredményére és „Core Tier 1” mutatójára vonatkozó előrejelzéseket.

3.   táblázat

A Dexia eredményére és „Core Tier 1” mutatójára vonatkozó előrejelzések a szerkezetátalakítási időszakban

millió EUR és %

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Core Division

Adózás előtti nettó eredmény

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

LPMD

Adózás előtti nettó eredmény

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Dexia csoport összesen

Adózás előtti nettó eredmény

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

„Core Tier 1” mutató

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (65) | Az érintett tagállamok háromféle stressz-szimulációt is benyújtottak a csoport külső sokkhatásokkal szembeni ellenállásának megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

(65)

Az érintett tagállamok háromféle stressz-szimulációt is benyújtottak a csoport külső sokkhatásokkal szembeni ellenállásának megállapítása érdekében.

| (66) | A Dexia által végrehajtott első típusú stresszteszt célja az volt, hogy 2011-ig tesztelje a csoport következő változóknak való ellenállását: i. a GDP-növekedési ráta különböző országokban; ii. a három hónapra és az öt hónapra szóló bankközi kamatlábak szintje; valamint iii. bizonyos devizák árfolyama. Ami a növekedési rátát illeti, alapforgatókönyvre és stresszforgatókönyvre vonatkozó feltevéseket fogalmaztak meg, az Európában nemrég lebonyolított más hasonló eljárásokra alkalmazott feltevésekkel együtt. A Dexia által végrehajtott stresszteszt eredményei arra utalnak, hogy a csoport 2010-ben és 2011-ben – még stresszforgatókönyv szerint is – nyereséges maradna. Az adózás előtti nyereség 2010-ben [...] millió EUR, 2011-ben pedig [...] millió EUR lenne. |
| --- | --- |

(66)

A Dexia által végrehajtott első típusú stresszteszt célja az volt, hogy 2011-ig tesztelje a csoport következő változóknak való ellenállását: i. a GDP-növekedési ráta különböző országokban; ii. a három hónapra és az öt hónapra szóló bankközi kamatlábak szintje; valamint iii. bizonyos devizák árfolyama. Ami a növekedési rátát illeti, alapforgatókönyvre és stresszforgatókönyvre vonatkozó feltevéseket fogalmaztak meg, az Európában nemrég lebonyolított más hasonló eljárásokra alkalmazott feltevésekkel együtt. A Dexia által végrehajtott stresszteszt eredményei arra utalnak, hogy a csoport 2010-ben és 2011-ben – még stresszforgatókönyv szerint is – nyereséges maradna. Az adózás előtti nyereség 2010-ben [...] millió EUR, 2011-ben pedig [...] millió EUR lenne.

| (67) | A Dexia által végrehajtott második típusú stresszteszt arra irányult, hogy egy éven keresztül tesztelje a csoport piacokon megszerzett finanszírozási költségének i. 100 bázisponttal; és ii. 200 bázisponttal történő emelésével szembeni ellenállását. A Dexia által végrehajtott stresszteszt eredményei arra utalnak, hogy a csoport eredményére gyakorolt hatás a finanszírozási költségének 100 bázisponttal történő emelése esetén [...] millió EUR-ra, a finanszírozási költségének 200 bázisponttal történő emelése esetén pedig [...] millió EUR-ra becsülhető. |
| --- | --- |

(67)

A Dexia által végrehajtott második típusú stresszteszt arra irányult, hogy egy éven keresztül tesztelje a csoport piacokon megszerzett finanszírozási költségének i. 100 bázisponttal; és ii. 200 bázisponttal történő emelésével szembeni ellenállását. A Dexia által végrehajtott stresszteszt eredményei arra utalnak, hogy a csoport eredményére gyakorolt hatás a finanszírozási költségének 100 bázisponttal történő emelése esetén [...] millió EUR-ra, a finanszírozási költségének 200 bázisponttal történő emelése esetén pedig [...] millió EUR-ra becsülhető.

| (68) | A Dexia által végrehajtott harmadik típusú stresszteszt a csoport likviditásának tesztelésére és konkrétabban a csoport rendkívüli körülmények közötti likviditási helyzetének tesztelésére irányult, összehasonlítva a potenciálisan megkövetelt likviditást az ilyen körülmények között potenciálisan rendelkezésre álló likviditással. A stresszteszt időtartama egy hónap. Az alkalmazott forgatókönyv egyesíti egy, a Dexiához kapcsolódó idioszinkratikus sokk hatását egy általános likviditási válság következményeivel. Ezt a stressztesztet a Dexia és a felügyeleti hatósága (a Commission bancaire, financière et des assurances, a továbbiakban: a CBFA) is elvégezte. [...] (14) [...]. |
| --- | --- |

(68)

A Dexia által végrehajtott harmadik típusú stresszteszt a csoport likviditásának tesztelésére és konkrétabban a csoport rendkívüli körülmények közötti likviditási helyzetének tesztelésére irányult, összehasonlítva a potenciálisan megkövetelt likviditást az ilyen körülmények között potenciálisan rendelkezésre álló likviditással. A stresszteszt időtartama egy hónap. Az alkalmazott forgatókönyv egyesíti egy, a Dexiához kapcsolódó idioszinkratikus sokk hatását egy általános likviditási válság következményeivel. Ezt a stressztesztet a Dexia és a felügyeleti hatósága (a Commission bancaire, financière et des assurances, a továbbiakban: a CBFA) is elvégezte. [...] (14) [...].

4.2.   MAGATARTÁSI JELLEGŰ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (69) | A 2010. február 9-én bejelentett szerkezetátalakítási terv először is a rövid távú finanszírozások csökkentéséből, a hosszú távú finanszírozások átlagos élettartamának növeléséből és a csoport stabil finanszírozási forrásainak növeléséből áll. E tekintetben az érintett tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia tiszteletben tart három mennyiségi finanszírozási mutatót.






  — | A Dexia a 2009. december 31-én 30 %-os „rövid távú finanszírozások (15)/mérlegfőösszeg” mutatót 2010. december 31-én legfeljebb 23 %-os szinten, 2011. december 31-én legfeljebb 20 %-os szinten, 2012. december 31-én legfeljebb 14 %-os szinten, 2013. december 31-én legfeljebb 13 %-os szinten és 2014. december 31-én legfeljebb 11 %-os szinten tartja. |
| --- | --- | --- |

(69)

A 2010. február 9-én bejelentett szerkezetátalakítási terv először is a rövid távú finanszírozások csökkentéséből, a hosszú távú finanszírozások átlagos élettartamának növeléséből és a csoport stabil finanszírozási forrásainak növeléséből áll. E tekintetben az érintett tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia tiszteletben tart három mennyiségi finanszírozási mutatót.

—

A Dexia a 2009. december 31-én 30 %-os „rövid távú finanszírozások (15)/mérlegfőösszeg” mutatót 2010. december 31-én legfeljebb 23 %-os szinten, 2011. december 31-én legfeljebb 20 %-os szinten, 2012. december 31-én legfeljebb 14 %-os szinten, 2013. december 31-én legfeljebb 13 %-os szinten és 2014. december 31-én legfeljebb 11 %-os szinten tartja.

| — | A csoport forrásai (16) átlagos élettartamának fenntartása mellett a Dexia legalább az alábbi 4. táblázatban feltüntetett szintre emeli finanszírozásainak időtartamát:
  4.   táblázat


  A Dexia forrásai átlagos élettartamának alakulása (években)











  2009.12.31. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. | 2014.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

A csoport forrásai (16) átlagos élettartamának fenntartása mellett a Dexia legalább az alábbi 4. táblázatban feltüntetett szintre emeli finanszírozásainak időtartamát:

4.   táblázat

A Dexia forrásai átlagos élettartamának alakulása (években)

2009.12.31.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

2014.12.31.

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | A Dexia növeli stabil finanszírozási forrásait: kiszámításra kerül egy olyan mutató, amelynek a számlálója a jelzálogkötvények formájában, az RCB és a PWB kereskedelmi betétek formájában nyújtott finanszírozás összegével, nevezője pedig a Dexia teljes eszközállományának összegével egyenlő. E mutatónak, amely 2009. december 31-én 36 %-kal egyenlő, 2010. december 31-én legalább 40 %-nak, 2011. december 31-én legalább 45 %-nak, 2012. december 31-én legalább 53 %-nak, 2013. december 31-én legalább 55 %-nak és 2014. december 31-én legalább 58 %-nak kell lennie. |
| --- | --- |

—

A Dexia növeli stabil finanszírozási forrásait: kiszámításra kerül egy olyan mutató, amelynek a számlálója a jelzálogkötvények formájában, az RCB és a PWB kereskedelmi betétek formájában nyújtott finanszírozás összegével, nevezője pedig a Dexia teljes eszközállományának összegével egyenlő. E mutatónak, amely 2009. december 31-én 36 %-kal egyenlő, 2010. december 31-én legalább 40 %-nak, 2011. december 31-én legalább 45 %-nak, 2012. december 31-én legalább 53 %-nak, 2013. december 31-én legalább 55 %-nak és 2014. december 31-én legalább 58 %-nak kell lennie.

| — | Egy független szakértő hathavonta ellenőrzi ennek a három finanszírozási mutatónak a betartását. |
| --- | --- |

—

Egy független szakértő hathavonta ellenőrzi ennek a három finanszírozási mutatónak a betartását.

| (70) | A Dexia tartózkodik attól, hogy 10 %-nál alacsonyabb, kockázattal kiigazított tőkemegtérülési („risk-adjusted return on capital”; a továbbiakban: RAROC) szinten nyújtson kölcsönt PWB-ügyfeleinek. A RAROC számítása az adózás utáni nettó árrést a gazdasági tőkéhez (17) viszonyítja.






  — | A bruttó árrés az ügyfél részére kiszámlázott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) árrés, valamint a Dexiának a belső elszámolóárként megadott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) finanszírozási költsége közötti különbség. |
| --- | --- | --- |

(70)

A Dexia tartózkodik attól, hogy 10 %-nál alacsonyabb, kockázattal kiigazított tőkemegtérülési („risk-adjusted return on capital”; a továbbiakban: RAROC) szinten nyújtson kölcsönt PWB-ügyfeleinek. A RAROC számítása az adózás utáni nettó árrést a gazdasági tőkéhez (17) viszonyítja.

—

A bruttó árrés az ügyfél részére kiszámlázott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) árrés, valamint a Dexiának a belső elszámolóárként megadott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) finanszírozási költsége közötti különbség.

| — | A belső elszámolóár a Dexia valamely új finanszírozásának becsült költségét tükrözi, figyelembe véve a PWB-ügyfeleknek nyújtott kölcsönök tulajdonságait (futamidő, jelzálogkötvényekkel történő refinanszírozásra való jogosultság stb.). |
| --- | --- |

—

A belső elszámolóár a Dexia valamely új finanszírozásának becsült költségét tükrözi, figyelembe véve a PWB-ügyfeleknek nyújtott kölcsönök tulajdonságait (futamidő, jelzálogkötvényekkel történő refinanszírozásra való jogosultság stb.).

| — | A nettó árrés i. a PWB-ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenység költségeinek megfigyelése alapján becsült bármiféle költséggel (általános költségekkel, bérköltségekkel, működési költségekkel, törlesztésekkel stb.); ii. az egyes ügyletekre – az új Bázeli Tőkeegyezmény betartása mellett – kiszámított átlagos kockázat költségével (hosszú távon felmerülő átlagos kockázati költséggel), valamint iii. adóteherrel csökkentett bruttó árréssel egyenlő. |
| --- | --- |

—

A nettó árrés i. a PWB-ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenység költségeinek megfigyelése alapján becsült bármiféle költséggel (általános költségekkel, bérköltségekkel, működési költségekkel, törlesztésekkel stb.); ii. az egyes ügyletekre – az új Bázeli Tőkeegyezmény betartása mellett – kiszámított átlagos kockázat költségével (hosszú távon felmerülő átlagos kockázati költséggel), valamint iii. adóteherrel csökkentett bruttó árréssel egyenlő.

| — | Egy független szakértő hathavonta ellenőrzi, hogy a RAROC tükrözi-e a PWB-üzletág költségeit, hogy a PWB-tevékenység tekintetében legalább 10 %-os RAROC betartására vonatkozó fenti kötelezettségvállalást betartják-e, továbbá azt, hogy a módszertan, valamint a RAROC és az összetevők kiszámítása pontos-e. |
| --- | --- |

—

Egy független szakértő hathavonta ellenőrzi, hogy a RAROC tükrözi-e a PWB-üzletág költségeit, hogy a PWB-tevékenység tekintetében legalább 10 %-os RAROC betartására vonatkozó fenti kötelezettségvállalást betartják-e, továbbá azt, hogy a módszertan, valamint a RAROC és az összetevők kiszámítása pontos-e.

| (71) | A Dexia legkésőbb 2011. június 30-ig nullára csökkenti a jelenleg a török leányvállalata – a DenizBank – rendelkezésére bocsátott finanszírozások összegét, és 2014. december 31-ig nem nyújt annak új, csoporton belüli finanszírozást. |
| --- | --- |

(71)

A Dexia legkésőbb 2011. június 30-ig nullára csökkenti a jelenleg a török leányvállalata – a DenizBank – rendelkezésére bocsátott finanszírozások összegét, és 2014. december 31-ig nem nyújt annak új, csoporton belüli finanszírozást.

| (72) | 2010. június 30-ig a Dexia bevezet egy LPMD-jelentéstételi üzletágat. Az ezen üzletághoz rendelt eszközöket kifuttatja vagy elidegeníti. Ezek az eszközök a következők:






  — | a (2009. december 31-én mintegy 134 milliárd EUR összegűre becsült) „Credit Spread Portfolio” (CSP) és a „Public Sector Portfolio” (PSP) portfólió, |
| --- | --- | --- |

(72)

2010. június 30-ig a Dexia bevezet egy LPMD-jelentéstételi üzletágat. Az ezen üzletághoz rendelt eszközöket kifuttatja vagy elidegeníti. Ezek az eszközök a következők:

—

a (2009. december 31-én mintegy 134 milliárd EUR összegűre becsült) „Credit Spread Portfolio” (CSP) és a „Public Sector Portfolio” (PSP) portfólió,

| — | a Dexia által megtartott FSAM-eszközök (2009. december 31-én mintegy 10,7 milliárd EUR összegűre becsült) „Financial Products” portfóliója, valamint |
| --- | --- |

—

a Dexia által megtartott FSAM-eszközök (2009. december 31-én mintegy 10,7 milliárd EUR összegűre becsült) „Financial Products” portfóliója, valamint

| — | a (2009. december 31-én mintegy 17 milliárd EUR összegűre becsült) „non-core PWB loans” portfólió. |
| --- | --- |

—

a (2009. december 31-én mintegy 17 milliárd EUR összegűre becsült) „non-core PWB loans” portfólió.

A Dexia által lehívott és a finanszírozási kezességvállalásban részesülő finanszírozások teljes egészében ehhez az üzletághoz vannak rendelve.

| (73) | A Dexia az új PWB-termékeket 2009-ben 12 milliárd EUR-ra, 2010-ben 15 milliárd EUR-ra, 2011–2014 között pedig 18 milliárd EUR-ra korlátozza. |
| --- | --- |

(73)

A Dexia az új PWB-termékeket 2009-ben 12 milliárd EUR-ra, 2010-ben 15 milliárd EUR-ra, 2011–2014 között pedig 18 milliárd EUR-ra korlátozza.

| (74) | A Dexia működési költségeit 2012. december 31-ig 15 %-kal csökkenti. |
| --- | --- |

(74)

A Dexia működési költségeit 2012. december 31-ig 15 %-kal csökkenti.

| (75) | A Dexia csökkenti kereskedési tevékenységeit (a 2008-ban 126 milliárd EUR-s éves átlagos kockázat értékének 44 %-kal történő csökkentése), továbbá e bizottsági határozat időpontjától kezdődően megszünteti a saját részre végzett kereskedési tevékenységeit. |
| --- | --- |

(75)

A Dexia csökkenti kereskedési tevékenységeit (a 2008-ban 126 milliárd EUR-s éves átlagos kockázat értékének 44 %-kal történő csökkentése), továbbá e bizottsági határozat időpontjától kezdődően megszünteti a saját részre végzett kereskedési tevékenységeit.

| (76) | A Dexia a bizottsági határozat időpontjától kezdődően véglegesen, azonnali hatállyal lemond a Dexia BIL átváltható kötvényének 376 millió EUR nyereségéről, amely kötvény jegyzésére Luxemburg 2008 szeptemberében vállalt kötelezettséget. |
| --- | --- |

(76)

A Dexia a bizottsági határozat időpontjától kezdődően véglegesen, azonnali hatállyal lemond a Dexia BIL átváltható kötvényének 376 millió EUR nyereségéről, amely kötvény jegyzésére Luxemburg 2008 szeptemberében vállalt kötelezettséget.

| (77) | Az érintett tagállamok finanszírozási kezességvállalásának a Dexia általi igénybevételét a következő feltételek szerint korlátozzák:






  — | a kezességvállalás megszüntetése a 2010. március 31-től kezdődően létrejött valamennyi betéti szerződés esetében, |
| --- | --- | --- |

(77)

Az érintett tagállamok finanszírozási kezességvállalásának a Dexia általi igénybevételét a következő feltételek szerint korlátozzák:

—

a kezességvállalás megszüntetése a 2010. március 31-től kezdődően létrejött valamennyi betéti szerződés esetében,

| — | a finanszírozási kezességvállalás megszüntetése a 2010. május 31-től kezdődően lebonyolított valamennyi rövid távú (egy évnél rövidebb futamidejű) kibocsátás esetében, |
| --- | --- |

—

a finanszírozási kezességvállalás megszüntetése a 2010. május 31-től kezdődően lebonyolított valamennyi rövid távú (egy évnél rövidebb futamidejű) kibocsátás esetében,

| — | a finanszírozási kezességvállalás megszüntetése a 2010. június 30-tól kezdődően lebonyolított valamennyi (többek között hosszú távra szóló) kibocsátás vagy létrejött szerződés esetében, |
| --- | --- |

—

a finanszírozási kezességvállalás megszüntetése a 2010. június 30-tól kezdődően lebonyolított valamennyi (többek között hosszú távra szóló) kibocsátás vagy létrejött szerződés esetében,

| — | a garantált kintlevő állomány teljes összege soha nem haladhatja meg a 100 milliárd EUR-t, |
| --- | --- |

—

a garantált kintlevő állomány teljes összege soha nem haladhatja meg a 100 milliárd EUR-t,

| — | a kezességvállalás alkalmazásának időszakában a Dexia az érintett tagállamoknak kiegészítő ellentételezést fizet a túllépés összegére a garantált kintlevő állomány következő küszöbértékeinek túllépése esetén: |
| --- | --- |

—

a kezességvállalás alkalmazásának időszakában a Dexia az érintett tagállamoknak kiegészítő ellentételezést fizet a túllépés összegére a garantált kintlevő állomány következő küszöbértékeinek túllépése esetén:

5.   táblázat

A garantált forrásoldali kötelezettségek túllépése esetén folyósított kiegészítő ellentételezés

| Küszöbérték/Értéktartomány (garantált kintlevő állomány milliárd EUR-ban) | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| --- | --- | --- | --- |
| A túllépés kiegészítő ellentételezése (bázispontban) | + 50 | + 65 | + 80 |

Küszöbérték/Értéktartomány (garantált kintlevő állomány milliárd EUR-ban)

60–70

70–80

80–100

A túllépés kiegészítő ellentételezése (bázispontban)

+ 50

+ 65

+ 80

| (78) | 2014. október 31-ig a Dexia az érintett tagállamok kezességvállalásának kedvezményezett bankjakénti jogállását sem kereskedelmi reklámcélokra, sem tiszta arbitrázsügyletekre nem használja fel. |
| --- | --- |

(78)

2014. október 31-ig a Dexia az érintett tagállamok kezességvállalásának kedvezményezett bankjakénti jogállását sem kereskedelmi reklámcélokra, sem tiszta arbitrázsügyletekre nem használja fel.

| (79) | 2011. december 31-ig a Dexia SA és a kizárólagos vagy közös ellenőrzése alatt álló leányvállalatok a Bizottság engedélye nélkül nem vásárolják fel más hitelintézetek, befektetési vállalkozások vagy biztosítótársaságok alaptőkéjének több mint 5 %-át. Ez a kötelezettségvállalás – a Bizottság előzetes beleegyezésére is figyelemmel – nem akadályozza meg, hogy a Dexia eszközelidegenítési vagy (összeolvadással vagy tevékenységátvitellel történő) eszközösszevonási művelet keretében lebonyolított részesedés- vagy tevékenységátvitel ellentételezéseként részesedést szerezzen, sőt azt, hogy – hasonló feltételezés szerint – az említett részesedés nem biztosítja a Dexia számára a tevékenységátvitel vagy az összeolvadás következtében kedvezményezett jogalany kizárólagos vagy közös ellenőrzését. A Dexia előzetesen tájékoztatja a Bizottságot valamennyi vásárlási tervről, ideértve a Dexia közös ellenőrzése alatt álló vállalkozások által előirányzott valamennyi tervet is. |
| --- | --- |

(79)

2011. december 31-ig a Dexia SA és a kizárólagos vagy közös ellenőrzése alatt álló leányvállalatok a Bizottság engedélye nélkül nem vásárolják fel más hitelintézetek, befektetési vállalkozások vagy biztosítótársaságok alaptőkéjének több mint 5 %-át. Ez a kötelezettségvállalás – a Bizottság előzetes beleegyezésére is figyelemmel – nem akadályozza meg, hogy a Dexia eszközelidegenítési vagy (összeolvadással vagy tevékenységátvitellel történő) eszközösszevonási művelet keretében lebonyolított részesedés- vagy tevékenységátvitel ellentételezéseként részesedést szerezzen, sőt azt, hogy – hasonló feltételezés szerint – az említett részesedés nem biztosítja a Dexia számára a tevékenységátvitel vagy az összeolvadás következtében kedvezményezett jogalany kizárólagos vagy közös ellenőrzését. A Dexia előzetesen tájékoztatja a Bizottságot valamennyi vásárlási tervről, ideértve a Dexia közös ellenőrzése alatt álló vállalkozások által előirányzott valamennyi tervet is.

| (80) | 2014. december 31-ig a Dexia korlátozza a következők összegét:






  — | a Dexia SA által a törzsrészvényei alapján elosztott valamennyi osztalékforma, valamint |
| --- | --- | --- |

(80)

2014. december 31-ig a Dexia korlátozza a következők összegét:

—

a Dexia SA által a törzsrészvényei alapján elosztott valamennyi osztalékforma, valamint

| — | valamennyi diszkrecionális előtörlesztés vagy olyan „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre teljesített kamatszelvény-fizetés, amely eszközöket i. a Dexia kizárólagos felügyelete alatt álló jogalanyok bocsátottak ki; ii. amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik; valamint iii. amelyeknek a kifizetése vagy lehívása az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális, olyan módon, hogy az elosztás vagy a tervezett kifizetés után (és figyelembe véve a törzsrészvények jogcímén történő osztalékfizetés miatt kötelezővé tett esetleges kifizetéseket), a Dexia (az IFRS-standardokhoz készített legutóbbi konszolidált éves beszámolóra hivatkozva kiszámított) „Core Tier 1” kategóriájú tőkéje |
| --- | --- |

—

valamennyi diszkrecionális előtörlesztés vagy olyan „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre teljesített kamatszelvény-fizetés, amely eszközöket i. a Dexia kizárólagos felügyelete alatt álló jogalanyok bocsátottak ki; ii. amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik; valamint iii. amelyeknek a kifizetése vagy lehívása az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális, olyan módon, hogy az elosztás vagy a tervezett kifizetés után (és figyelembe véve a törzsrészvények jogcímén történő osztalékfizetés miatt kötelezővé tett esetleges kifizetéseket), a Dexia (az IFRS-standardokhoz készített legutóbbi konszolidált éves beszámolóra hivatkozva kiszámított) „Core Tier 1” kategóriájú tőkéje

| — | legalább az alábbi szinten marad, és










  2009.12.31. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. | 2014.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

legalább az alábbi szinten marad, és

2009.12.31.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

2014.12.31.

10,7 %

10,6 %

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | legalább i. a „Legacy Portfolio Management Division” kockázattal súlyozott eszközállománya 12,5 %-ának; és ii. a csoport egyéb tevékenységeinek („Core Division”) kockázattal súlyozott eszközállománya 9,5 %-ának összege marad. |
| --- | --- |

—

legalább i. a „Legacy Portfolio Management Division” kockázattal súlyozott eszközállománya 12,5 %-ának; és ii. a csoport egyéb tevékenységeinek („Core Division”) kockázattal súlyozott eszközállománya 9,5 %-ának összege marad.

| (81) | A (80) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalás:






  — | nem sérti (a belga társasági törvénykönyv 617. cikke értelmében) a Dexia szintjén kiosztható nyereséget, |
| --- | --- | --- |

(81)

A (80) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalás:

—

nem sérti (a belga társasági törvénykönyv 617. cikke értelmében) a Dexia szintjén kiosztható nyereséget,

| — | nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön, illetve nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles végrehajtani az ilyen eszközökön, továbbá |
| --- | --- |

—

nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön, illetve nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles végrehajtani az ilyen eszközökön, továbbá

| — | a szavatoló saját tőke és a Dexiára alkalmazandó számviteli standardok meghatározásának jelentős változása esetén felülvizsgálat tárgyát képezheti. |
| --- | --- |

—

a szavatoló saját tőke és a Dexiára alkalmazandó számviteli standardok meghatározásának jelentős változása esetén felülvizsgálat tárgyát képezheti.

| (82) | Másfelől azon ügyletek sérelme nélkül, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani, illetve amelyeket a Dexia 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön végrehajtani, a Dexia 2011. december 31-ig tartózkodik attól, hogy:






  — | kamatszelvény-fizetést teljesítsen azokra a „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre, amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik, és amelyeknek a kifizetése az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális, |
| --- | --- | --- |

(82)

Másfelől azon ügyletek sérelme nélkül, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani, illetve amelyeket a Dexia 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön végrehajtani, a Dexia 2011. december 31-ig tartózkodik attól, hogy:

—

kamatszelvény-fizetést teljesítsen azokra a „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre, amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik, és amelyeknek a kifizetése az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális,

| — | bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol (ideértve a 100 %-os tulajdonát képező jogalanyokat is), amennyiben az ilyen kifizetés a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel járna, továbbá |
| --- | --- |

—

bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol (ideértve a 100 %-os tulajdonát képező jogalanyokat is), amennyiben az ilyen kifizetés a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel járna, továbbá

| — | a fenti első francia bekezdésben említett „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre diszkrecionális előtörlesztési opciót hívjon le. |
| --- | --- |

—

a fenti első francia bekezdésben említett „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre diszkrecionális előtörlesztési opciót hívjon le.

| (83) | A Dexia SA tartózkodik attól, hogy törzsrészvényeire 2011. december 31-ig osztalékot állapítson meg. Ez a tilalom nem vonatkozik az új részvények kiosztása útján lebonyolított osztalékelosztásra, amennyiben ezeknek az elosztásoknak az összege i. megfelel a (80) preambulumbekezdésnek; és ii. a 2010-ben bonyolított elosztások vonatkozásában a Dexia által a 2009-es pénzügyi évben realizált nettó eredménynek legfeljebb 40 %-a, valamint a 2011-ben bonyolított elosztások vonatkozásában a Dexia által a 2010-es pénzügyi évben realizált nettó eredménynek legfeljebb 40 %-a (18). |
| --- | --- |

(83)

A Dexia SA tartózkodik attól, hogy törzsrészvényeire 2011. december 31-ig osztalékot állapítson meg. Ez a tilalom nem vonatkozik az új részvények kiosztása útján lebonyolított osztalékelosztásra, amennyiben ezeknek az elosztásoknak az összege i. megfelel a (80) preambulumbekezdésnek; és ii. a 2010-ben bonyolított elosztások vonatkozásában a Dexia által a 2009-es pénzügyi évben realizált nettó eredménynek legfeljebb 40 %-a, valamint a 2011-ben bonyolított elosztások vonatkozásában a Dexia által a 2010-es pénzügyi évben realizált nettó eredménynek legfeljebb 40 %-a (18).

| (84) | E tekintetben indokolt emlékeztetni arra, hogy az érintett tagállamok által a kezességvállalást meghosszabbító, 2009. október 30-i bizottsági határozat keretében tett kötelezettségvállalások értelmében a Dexia az említett határozat időpontjától e határozat időpontjáig köteles tartózkodni attól, hogy:






  i. | bejelentsen bármely osztalékelőleget, vagy hogy a Dexia SA részvényesi közgyűlése számára bármely osztalékforma Dexia SA részvényesei javára történő kifizetését javasolja; |
| --- | --- | --- |

(84)

E tekintetben indokolt emlékeztetni arra, hogy az érintett tagállamok által a kezességvállalást meghosszabbító, 2009. október 30-i bizottsági határozat keretében tett kötelezettségvállalások értelmében a Dexia az említett határozat időpontjától e határozat időpontjáig köteles tartózkodni attól, hogy:

i.

bejelentsen bármely osztalékelőleget, vagy hogy a Dexia SA részvényesi közgyűlése számára bármely osztalékforma Dexia SA részvényesei javára történő kifizetését javasolja;

| ii. | bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol, de amelynek (közvetlenül vagy közvetve) nem 100 %-os tulajdonosa; |
| --- | --- |

ii.

bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol, de amelynek (közvetlenül vagy közvetve) nem 100 %-os tulajdonosa;

| iii. | bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol (ideértve a 100 %-os tulajdonát képező jogalanyokat is), amennyiben egy ilyen kifizetés a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Upper Tier 2” kategóriájú állandó eszközökre vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel járna; |
| --- | --- |

iii.

bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol (ideértve a 100 %-os tulajdonát képező jogalanyokat is), amennyiben egy ilyen kifizetés a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Upper Tier 2” kategóriájú állandó eszközökre vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel járna;

| iv. | a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Upper Tier 2” kategóriájú állandó eszközökre bármely kamatszelvény-fizetést teljesítsen, amelyeknek a kifizetése az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális. Ha azonban ez a nemfizetés a Dexia SA által a 2009. évi eredmény jogcímén teljesítendő osztalékfizetés felfüggesztését vonhatja maga után, előfordulhat, hogy az előző tilalom nem alkalmazandó, amennyiben a Dexia arról előzetesen tájékoztatta a Bizottságot, és amennyiben a Bizottság eseti alapon jóváhagyta az említett kamatszelvény-fizetést, vagy |
| --- | --- |

iv.

a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Upper Tier 2” kategóriájú állandó eszközökre bármely kamatszelvény-fizetést teljesítsen, amelyeknek a kifizetése az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális. Ha azonban ez a nemfizetés a Dexia SA által a 2009. évi eredmény jogcímén teljesítendő osztalékfizetés felfüggesztését vonhatja maga után, előfordulhat, hogy az előző tilalom nem alkalmazandó, amennyiben a Dexia arról előzetesen tájékoztatta a Bizottságot, és amennyiben a Bizottság eseti alapon jóváhagyta az említett kamatszelvény-fizetést, vagy

| v. | az e preambulumbekezdés iii. és iv. pontjában említett hibrid eszközökre diszkrecionális előtörlesztési opciót hívjon le. |
| --- | --- |

v.

az e preambulumbekezdés iii. és iv. pontjában említett hibrid eszközökre diszkrecionális előtörlesztési opciót hívjon le.

| (85) | Annak érdekében, hogy tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt és azokat átláthatóbbá tegye, Franciaország kötelezettséget vállal annak fokozott figyelembevétele céljából, hogy a pénzeszköz- vagy tőkeellátás érdekében bonyolított ügyleteik során a helyi önkormányzatok alakítsák ki saját versenyeztetési eljárásaikat. Konkrétan erre irányuló ajánlásokat az állam 2010 végéig juttat el a területi önkormányzatoknak a banki finanszírozások tárgyában és az összetett pénzügyi eszközök felhasználása területén egyaránt. Ezek az ajánlások nyomatékosítják a szóban forgó ágazaton belüli versenyeztetési intézkedések végrehajtásához szervesen kapcsolódó gazdasági érdeket, emellett feltüntetik ezen intézkedések végrehajthatóságának különböző gyakorlati feltételeit. A javasolt helyes gyakorlatok a legjelentősebb összegű kölcsönök esetében a versenyeztetés nyilvánosságát írják elő. Konkrétan a területi önkormányzatok esetében a számukra biztosítandó segítségnyújtásért és tanácsadásért felelős szolgálatok figyelmét hívják fel ezekre az ajánlásokra. Ha ezek az ajánlások elégtelennek bizonyulnának annak biztosításához, hogy 2013-ig a helyi önkormányzatok a banki finanszírozások terén – széles körben – átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívásokat alkalmazzanak, Franciaország kötelezettséget vállal arra, hogy normatív javaslatokat tesz ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(85)

Annak érdekében, hogy tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt és azokat átláthatóbbá tegye, Franciaország kötelezettséget vállal annak fokozott figyelembevétele céljából, hogy a pénzeszköz- vagy tőkeellátás érdekében bonyolított ügyleteik során a helyi önkormányzatok alakítsák ki saját versenyeztetési eljárásaikat. Konkrétan erre irányuló ajánlásokat az állam 2010 végéig juttat el a területi önkormányzatoknak a banki finanszírozások tárgyában és az összetett pénzügyi eszközök felhasználása területén egyaránt. Ezek az ajánlások nyomatékosítják a szóban forgó ágazaton belüli versenyeztetési intézkedések végrehajtásához szervesen kapcsolódó gazdasági érdeket, emellett feltüntetik ezen intézkedések végrehajthatóságának különböző gyakorlati feltételeit. A javasolt helyes gyakorlatok a legjelentősebb összegű kölcsönök esetében a versenyeztetés nyilvánosságát írják elő. Konkrétan a területi önkormányzatok esetében a számukra biztosítandó segítségnyújtásért és tanácsadásért felelős szolgálatok figyelmét hívják fel ezekre az ajánlásokra. Ha ezek az ajánlások elégtelennek bizonyulnának annak biztosításához, hogy 2013-ig a helyi önkormányzatok a banki finanszírozások terén – széles körben – átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívásokat alkalmazzanak, Franciaország kötelezettséget vállal arra, hogy normatív javaslatokat tesz ezzel kapcsolatban.

| (86) | Annak érdekében, hogy még tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt és azokat átláthatóbbá tegye, a belga kormány – a régiókkal egyetértésben – kötelezettséget vállal arra, hogy ellenőrzi a helyi hatóságok finanszírozására vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló hirdetmények ajánlatkérők általi közzétételét. |
| --- | --- |

(86)

Annak érdekében, hogy még tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt és azokat átláthatóbbá tegye, a belga kormány – a régiókkal egyetértésben – kötelezettséget vállal arra, hogy ellenőrzi a helyi hatóságok finanszírozására vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló hirdetmények ajánlatkérők általi közzétételét.

4.3.   ELIDEGENÍTÉSEK ÉS KIFUTTATÁS

| (87) | A Dexia az e preambulumbekezdésben felsorolt eszközöket idegeníti el:






  a) | a csoport által a Crediop elnevezésű olasz leányvállalatában birtokolt 70 %-os részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig (19); |
| --- | --- | --- |

(87)

A Dexia az e preambulumbekezdésben felsorolt eszközöket idegeníti el:

a)

a csoport által a Crediop elnevezésű olasz leányvállalatában birtokolt 70 %-os részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig (19);

| b) | az életbiztosítás és a szociális tervezés területén tevékenykedő DEP – a Dexia Insurance Belgium (a továbbiakban: DIB) francia leányvállalata – 2010. június 30-ig történő elidegenítése. Az elidegenítési megállapodás aláírására 2009. december 9-én került sor, és az eladás 2010 első féléve során várható; |
| --- | --- |

b)

az életbiztosítás és a szociális tervezés területén tevékenykedő DEP – a Dexia Insurance Belgium (a továbbiakban: DIB) francia leányvállalata – 2010. június 30-ig történő elidegenítése. Az elidegenítési megállapodás aláírására 2009. december 9-én került sor, és az eladás 2010 első féléve során várható;

| c) | a belgiumi helyi önkormányzatok számára informatikai szolgáltatások nyújtása területén tevékenykedő, AdInfo elnevezésű leányvállalatban szerzett 51 %-os Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2010. december 31-ig; |
| --- | --- |

c)

a belgiumi helyi önkormányzatok számára informatikai szolgáltatások nyújtása területén tevékenykedő, AdInfo elnevezésű leányvállalatban szerzett 51 %-os Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2010. december 31-ig;

| d) | az SPE elnevezésű belga energiatermelő vállalkozásban szerzett Dexia-részesedés elidegenítése 2010. december 31-ig; |
| --- | --- |

d)

az SPE elnevezésű belga energiatermelő vállalkozásban szerzett Dexia-részesedés elidegenítése 2010. december 31-ig;

| e) | a Crédit du Nord-ban szerzett 20 %-os Dexia-részesedés elidegenítése (ez az elidegenítés 2009. december 11-én megtörtént); |
| --- | --- |

e)

a Crédit du Nord-ban szerzett 20 %-os Dexia-részesedés elidegenítése (ez az elidegenítés 2009. december 11-én megtörtént);

| f) | 2010-re mintegy 80 belgiumi bankfiók bezárása a csoport új forgalmazási modellje keretében; |
| --- | --- |

f)

2010-re mintegy 80 belgiumi bankfiók bezárása a csoport új forgalmazási modellje keretében;

| g) | az „RCB International” üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése:






  i. | az Experta Jersey – a Dexia „Private Bank” (PB) Jersey jogutóda – elidegenítése, a montevideói magánbanki tevékenységek megszüntetése, a szingapúri magánbank-fejlesztési projekt leállítása, az oroszországi fogyasztói finanszírozási projekt leállítása, valamint a Dexia Asset Management (a továbbiakban: DAM) tevékenységeinek megszüntetése a közép- és kelet-európai országokban, az Experta svájci vagyonkezelési tevékenységeinek elidegenítése 2009 során és 2010 elején történt meg; |
| --- | --- | --- |

g)

az „RCB International” üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése:

i.

az Experta Jersey – a Dexia „Private Bank” (PB) Jersey jogutóda – elidegenítése, a montevideói magánbanki tevékenységek megszüntetése, a szingapúri magánbank-fejlesztési projekt leállítása, az oroszországi fogyasztói finanszírozási projekt leállítása, valamint a Dexia Asset Management (a továbbiakban: DAM) tevékenységeinek megszüntetése a közép- és kelet-európai országokban, az Experta svájci vagyonkezelési tevékenységeinek elidegenítése 2009 során és 2010 elején történt meg;

| ii. | az Experta által a Bahama-szigeteken folytatott vagyonkezelési tevékenységek elidegenítése, valamint a Dexia BIL dán leányvállalatának elidegenítése 2011. december 31-ig; |
| --- | --- |

ii.

az Experta által a Bahama-szigeteken folytatott vagyonkezelési tevékenységek elidegenítése, valamint a Dexia BIL dán leányvállalatának elidegenítése 2011. december 31-ig;

| h) | a Dexia Banka Slovensko (a továbbiakban: DBS) (20) szlovák leányvállalatban szerzett Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig; |
| --- | --- |

h)

a Dexia Banka Slovensko (a továbbiakban: DBS) (20) szlovák leányvállalatban szerzett Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig;

| i) | a „PWB International” üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése és kifuttatása:






  i. | India: a jogalany elidegenítése 2009-ben történt meg; |
| --- | --- | --- |

i)

a „PWB International” üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése és kifuttatása:

i.

India: a jogalany elidegenítése 2009-ben történt meg;

| ii. | Svájc (Dexia Public Finance Switzerland) és Svédország (Dexia Norden): bezárás és felszámolás 2010. december 31-ig; |
| --- | --- |

ii.

Svájc (Dexia Public Finance Switzerland) és Svédország (Dexia Norden): bezárás és felszámolás 2010. december 31-ig;

| iii. | Mexikó, Ausztrália és Japán: a mérleg kifuttatása; |
| --- | --- |

iii.

Mexikó, Ausztrália és Japán: a mérleg kifuttatása;

| j) | az FSA elidegenítése (2009. július 1-jén vált véglegessé), majd az Assured Guaranty társaságban szerzett Dexia-részesedések elidegenítése 2011. december 31-ig; |
| --- | --- |

j)

az FSA elidegenítése (2009. július 1-jén vált véglegessé), majd az Assured Guaranty társaságban szerzett Dexia-részesedések elidegenítése 2011. december 31-ig;

| k) | a csoport által a Kommunalkredit Austria (KA) társaságban szerzett 49 %-os részesedés elidegenítése, amelyet 2008 negyedik negyedévében valósítottak meg; |
| --- | --- |

k)

a csoport által a Kommunalkredit Austria (KA) társaságban szerzett 49 %-os részesedés elidegenítése, amelyet 2008 negyedik negyedévében valósítottak meg;

| l) | a Deniz Emeklilik – a DenizBank biztosítási leányvállalata – elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig; |
| --- | --- |

l)

a Deniz Emeklilik – a DenizBank biztosítási leányvállalata – elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig;

| m) | a csoport által a Dexia Sabadell társaságban szerzett 60 %-os részesedés elidegenítése 2013. december 31-ig; |
| --- | --- |

m)

a csoport által a Dexia Sabadell társaságban szerzett 60 %-os részesedés elidegenítése 2013. december 31-ig;

| n) | a Dexia kötvényportfóliójának gyorsított elidegenítése legfeljebb évi [10–20] milliárd EUR erejéig 2010-ben és 2011-ben, [5–15]–[10–20] milliárd EUR erejéig 2012-ben, évi [0–10]–[5–15] milliárd EUR erejéig 2013-ban és 2014-ben; |
| --- | --- |

n)

a Dexia kötvényportfóliójának gyorsított elidegenítése legfeljebb évi [10–20] milliárd EUR erejéig 2010-ben és 2011-ben, [5–15]–[10–20] milliárd EUR erejéig 2012-ben, évi [0–10]–[5–15] milliárd EUR erejéig 2013-ban és 2014-ben;

| o) | a Standby Bond Purchase Agreements (a továbbiakban: SBPA) és Tender Option Bonds (a továbbiakban: TOB) (USA-beli/kanadai) tevékenységek kifuttatása. |
| --- | --- |

o)

a Standby Bond Purchase Agreements (a továbbiakban: SBPA) és Tender Option Bonds (a továbbiakban: TOB) (USA-beli/kanadai) tevékenységek kifuttatása.

| (88) | A szerkezetátalakítási terv eredményeként a Dexia 2014. december 31-i mérlegfőösszege a 2008. december 31-i összegéhez képest 35 %-kal csökken. Az érintett tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia az alábbi 6. táblázatban foglaltak szerint csökkentse mérlegfőösszegét.
  6.   táblázat


  A csoport, a „Core Division” és az LPMD üzletág mérlegfőösszegének csökkentése













  milliárd EUR-ban |
| --- | --- |
| | 2008.12.31. | 2009.12.31. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. | 2014.12.31. |
| Csoport mérleg-főösszege | 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | [425–490] | [405–465] | 427 |
| LPMD mérlegfőösszege | | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |
| „Core division” mérlegfőösszege | | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |

(88)

A szerkezetátalakítási terv eredményeként a Dexia 2014. december 31-i mérlegfőösszege a 2008. december 31-i összegéhez képest 35 %-kal csökken. Az érintett tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia az alábbi 6. táblázatban foglaltak szerint csökkentse mérlegfőösszegét.

6.   táblázat

A csoport, a „Core Division” és az LPMD üzletág mérlegfőösszegének csökkentése

milliárd EUR-ban

2008.12.31.

2009.12.31.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

2014.12.31.

Csoport mérleg-főösszege

651

580

[510–550]

[485–545]

[425–490]

[405–465]

427

LPMD mérlegfőösszege

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

„Core division” mérlegfőösszege

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

4.4.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÉGREHAJTÁSA

| (89) | Egy független szakértő félévente jelentést tesz a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról. Ez a jelentés tartalmaz többek között egy részletes szakvéleményt i. a (88) preambulumbekezdésben említett mérlegfőösszeg-csökkentés betartásáról; ii. a (69) preambulumbekezdésben említett három likviditási és finanszírozási mutató betartásáról; és iii. a (70) preambulumbekezdésben említett, RAROC-ra (21) vonatkozó kötelezettségvállalás betartásáról. Ezenkívül:






  — | e jelentést legkésőbb a félévi beszámoló benyújtását és az éves beszámoló jóváhagyását követő egy hónappal, illetve minden év október 1-jéig és április 30-áig mindenképpen be kell nyújtani, |
| --- | --- | --- |

(89)

Egy független szakértő félévente jelentést tesz a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról. Ez a jelentés tartalmaz többek között egy részletes szakvéleményt i. a (88) preambulumbekezdésben említett mérlegfőösszeg-csökkentés betartásáról; ii. a (69) preambulumbekezdésben említett három likviditási és finanszírozási mutató betartásáról; és iii. a (70) preambulumbekezdésben említett, RAROC-ra (21) vonatkozó kötelezettségvállalás betartásáról. Ezenkívül:

—

e jelentést legkésőbb a félévi beszámoló benyújtását és az éves beszámoló jóváhagyását követő egy hónappal, illetve minden év október 1-jéig és április 30-áig mindenképpen be kell nyújtani,

| — | ha a független szakértő a minden év október 30-ig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott célkitűzések folyó év végi teljesülésének elmaradására vonatkozó kockázatokat tár fel, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során ismertetik a Bizottsággal azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések az év végéig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek, |
| --- | --- |

—

ha a független szakértő a minden év október 30-ig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott célkitűzések folyó év végi teljesülésének elmaradására vonatkozó kockázatokat tár fel, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során ismertetik a Bizottsággal azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések az év végéig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek,

| — | ha a független szakértő a minden év április 30-ig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott éves célkitűzések teljesülésének elmaradását állapítja meg, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során eljuttatják a Bizottságnak azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések a folyó év június 30. napjáig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek, |
| --- | --- |

—

ha a független szakértő a minden év április 30-ig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott éves célkitűzések teljesülésének elmaradását állapítja meg, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során eljuttatják a Bizottságnak azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések a folyó év június 30. napjáig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek,

| — | a tervezett intézkedéseknek az előírt határidőn belüli benyújtása hiányában, illetve (a benyújtott intézkedésekre vonatkozóan adott esetben az április 30. előtt benyújtandó jelentés utáni) célkitűzések június 30. előtti teljesítésének hiányában a Bizottság a 659/1999/EK tanácsi rendelet (22) rendelkezéseinek alkalmazásában újra megindíthatja a hivatalos vizsgálati eljárást [...]. |
| --- | --- |

—

a tervezett intézkedéseknek az előírt határidőn belüli benyújtása hiányában, illetve (a benyújtott intézkedésekre vonatkozóan adott esetben az április 30. előtt benyújtandó jelentés utáni) célkitűzések június 30. előtti teljesítésének hiányában a Bizottság a 659/1999/EK tanácsi rendelet (22) rendelkezéseinek alkalmazásában újra megindíthatja a hivatalos vizsgálati eljárást [...].

| (90) | A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok a Bizottság előzetes jóváhagyása érdekében, és legkésőbb e határozatot követően egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott – személy független szakértői kinevezését tartalmazó listát. A független szakértőnek rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe. A Bizottság megadhatja jóváhagyását vagy elutasíthatja a javasolt független szakértő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt független szakértő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy független szakértőt. A független szakértő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli. |
| --- | --- |

(90)

A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok a Bizottság előzetes jóváhagyása érdekében, és legkésőbb e határozatot követően egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott – személy független szakértői kinevezését tartalmazó listát. A független szakértőnek rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe. A Bizottság megadhatja jóváhagyását vagy elutasíthatja a javasolt független szakértő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt független szakértő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy független szakértőt. A független szakértő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli.

| (91) | Amennyiben a (87) preambulumbekezdés a), c), d), h), l) vagy m) pontjában említett eszköz-elidegenítési kötelezettségvállalások valamelyike nem teljesül a megállapított határidőkön belül, továbbá a Bizottság alternatív kötelezettségvállalása jóváhagyásának hiányában a francia, a belga és a luxemburgi hatóságok a Bizottság jóváhagyása érdekében, és legkésőbb az elidegenítésre megállapított határidőt követő egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott – személyt tartalmazó listát az említett elidegenítések végrehajtásáért felelős vagyonkezelői kinevezésre. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek függetlennek kell lennie, rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe. A Bizottság megadhatja jóváhagyását vagy elutasíthatja a javasolt vagyonkezelő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt vagyonkezelő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy vagyonkezelőt, akit a Dexia nevez ki, vagy akinek a kinevezéséhez hozzájárul a Bizottság által jóváhagyott felhatalmazás alapján. |
| --- | --- |

(91)

Amennyiben a (87) preambulumbekezdés a), c), d), h), l) vagy m) pontjában említett eszköz-elidegenítési kötelezettségvállalások valamelyike nem teljesül a megállapított határidőkön belül, továbbá a Bizottság alternatív kötelezettségvállalása jóváhagyásának hiányában a francia, a belga és a luxemburgi hatóságok a Bizottság jóváhagyása érdekében, és legkésőbb az elidegenítésre megállapított határidőt követő egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott – személyt tartalmazó listát az említett elidegenítések végrehajtásáért felelős vagyonkezelői kinevezésre. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek függetlennek kell lennie, rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe. A Bizottság megadhatja jóváhagyását vagy elutasíthatja a javasolt vagyonkezelő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt vagyonkezelő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy vagyonkezelőt, akit a Dexia nevez ki, vagy akinek a kinevezéséhez hozzájárul a Bizottság által jóváhagyott felhatalmazás alapján.

| (92) | A francia, a belga és a luxemburgi hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia az elidegenítésért felelős vagyonkezelő számára biztosítsa a szükséges képviseleti hatásköröket i. a (91) preambulumbekezdésben említett eszközök elidegenítésének végrehajtása érdekében (ideértve az elidegenítés lebonyolításához előírt dokumentumok megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges valamennyi hatáskört); valamint ii. az elidegenítés lebonyolításához szükséges vagy megfelelő bármely intézkedés vagy nyilatkozat megtétele érdekében, ideértve az elidegenítési eljárást segítő tanácsadók kinevezését is. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződés(ek)ben szerepelteti azokat a szokásos és ésszerű feltételeket, amelyeket megfelelőnek ítél az eladás létrejöttéhez a vagyonkezelő kinevezését követő évben. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan módon szervezi meg az eladási folyamatot, hogy biztosítson egy elidegenítést [...]. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli. |
| --- | --- |

(92)

A francia, a belga és a luxemburgi hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia az elidegenítésért felelős vagyonkezelő számára biztosítsa a szükséges képviseleti hatásköröket i. a (91) preambulumbekezdésben említett eszközök elidegenítésének végrehajtása érdekében (ideértve az elidegenítés lebonyolításához előírt dokumentumok megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges valamennyi hatáskört); valamint ii. az elidegenítés lebonyolításához szükséges vagy megfelelő bármely intézkedés vagy nyilatkozat megtétele érdekében, ideértve az elidegenítési eljárást segítő tanácsadók kinevezését is. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződés(ek)ben szerepelteti azokat a szokásos és ésszerű feltételeket, amelyeket megfelelőnek ítél az eladás létrejöttéhez a vagyonkezelő kinevezését követő évben. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan módon szervezi meg az eladási folyamatot, hogy biztosítson egy elidegenítést [...]. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli.

V.   A HIVATALOS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (93) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2009. március 13-i határozatával megindított hivatalos vizsgálati eljárás egyaránt vonatkozik a Dexia eredeti szerkezetátalakítási tervére, amelyről az érintett tagállamok 2009 februárjában értesítették a Bizottságot, valamint az FSA-intézkedésre. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2009. március 13-i határozatával megindított hivatalos vizsgálati eljárás egyaránt vonatkozik a Dexia eredeti szerkezetátalakítási tervére, amelyről az érintett tagállamok 2009 februárjában értesítették a Bizottságot, valamint az FSA-intézkedésre.

| (94) | Először is a Dexia pénzügyi válság során felmerült nehézségeire és a kapott támogatások igen jelentős összegére való tekintettel a Bizottság a következőkkel kapcsolatban fogalmazott meg kétségeket:






  — | az eredeti szerkezetátalakítási terv állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb határidőn belül helyre tudja-e állítani a csoport hosszú távú életképességét, |
| --- | --- | --- |

(94)

Először is a Dexia pénzügyi válság során felmerült nehézségeire és a kapott támogatások igen jelentős összegére való tekintettel a Bizottság a következőkkel kapcsolatban fogalmazott meg kétségeket:

—

az eredeti szerkezetátalakítási terv állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb határidőn belül helyre tudja-e állítani a csoport hosszú távú életképességét,

| — | a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések jellege, amelyek elmaradtak „a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című bizottsági közleményben (23) (a továbbiakban: a banki szerkezetátalakításokról szóló közlemény) előírtaktól, |
| --- | --- |

—

a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések jellege, amelyek elmaradtak „a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című bizottsági közleményben (23) (a továbbiakban: a banki szerkezetátalakításokról szóló közlemény) előírtaktól,

| — | a javasolt intézkedések biztosíthatják-e a versenytorzulások korlátozását, valamint az erkölcsi kockázatnak a szükséges minimumra korlátozott támogatásokkal, illetve a kedvezményezettek és az érintett tagállamok közötti megfelelő tehermegosztással történő kezelését. |
| --- | --- |

—

a javasolt intézkedések biztosíthatják-e a versenytorzulások korlátozását, valamint az erkölcsi kockázatnak a szükséges minimumra korlátozott támogatásokkal, illetve a kedvezményezettek és az érintett tagállamok közötti megfelelő tehermegosztással történő kezelését.

| (95) | Ezt követően az FSA-intézkedés kapcsán a Bizottság a 2009. március 13-i határozatában úgy ítélte meg, hogy maga a kezességvállalás és az eszközök lefedettsége, valamint a Dexia és az érintett tagállamok közötti költségmegosztás összeegyeztethető a belső piaccal. Mindazonáltal az eszközök értékelését és a kezességvállalás ellentételezését, valamint a Dexia által a put opciós szerződés alapján lehívott 4,5 milliárd USD-s első részleten túlmenően kibocsátandó értékpapírok ellentételezését még ellenőrizni kellett. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy az FSA-intézkedés e szempontjait belefoglalja a Dexia szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan megindított hivatalos vizsgálati eljárás keretébe. A Bizottság ugyanebben a határozatban azt is kimondta, hogy a kezességvállalás fennállása, a fedezett eszközökből álló portfólió és a Dexia első veszteségeinek szintje nem tartozik az említett határozattal megindított eljárás hatálya alá. |
| --- | --- |

(95)

Ezt követően az FSA-intézkedés kapcsán a Bizottság a 2009. március 13-i határozatában úgy ítélte meg, hogy maga a kezességvállalás és az eszközök lefedettsége, valamint a Dexia és az érintett tagállamok közötti költségmegosztás összeegyeztethető a belső piaccal. Mindazonáltal az eszközök értékelését és a kezességvállalás ellentételezését, valamint a Dexia által a put opciós szerződés alapján lehívott 4,5 milliárd USD-s első részleten túlmenően kibocsátandó értékpapírok ellentételezését még ellenőrizni kellett. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy az FSA-intézkedés e szempontjait belefoglalja a Dexia szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan megindított hivatalos vizsgálati eljárás keretébe. A Bizottság ugyanebben a határozatban azt is kimondta, hogy a kezességvállalás fennállása, a fedezett eszközökből álló portfólió és a Dexia első veszteségeinek szintje nem tartozik az említett határozattal megindított eljárás hatálya alá.

VI.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (96) | A Bizottság megállapítja, hogy a Dexia javára nyújtott támogatási intézkedések ellen megindított hivatalos eljárás keretében nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság megállapítja, hogy a Dexia javára nyújtott támogatási intézkedések ellen megindított hivatalos eljárás keretében nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.

| (97) | Az eljárás megindítása előtt viszont a DBB egyik versenytársa hivatalos panaszt emelt a Bizottság szolgálatainál a hatóságok és a Dexia belga részvényesei által jegyzett 3 milliárd EUR-s tőkeemelés, valamint a belga állam által a Dexia javára nyújtott bankközi kölcsönökre és hasonló eszközökre odaítélt kezességvállalás ellen. A panasz indokai a következők voltak:






  — | a támogatás nem tekinthető arányosnak, mégpedig a Dexia által a feltőkésítési intézkedés keretében kibocsátott törzsrészvények jegyzési ára miatt: a műveletet megelőző harminc nap árfolyamának átlagán alapuló 9,9 EUR-s ár meghaladja azt az árat, amelyet egy piacgazdasági befektető fizetett volna a kibocsátás időpontjában az értékpapírok szempontjából nagyon leromlott körülményekre való tekintettel, |
| --- | --- | --- |

(97)

Az eljárás megindítása előtt viszont a DBB egyik versenytársa hivatalos panaszt emelt a Bizottság szolgálatainál a hatóságok és a Dexia belga részvényesei által jegyzett 3 milliárd EUR-s tőkeemelés, valamint a belga állam által a Dexia javára nyújtott bankközi kölcsönökre és hasonló eszközökre odaítélt kezességvállalás ellen. A panasz indokai a következők voltak:

—

a támogatás nem tekinthető arányosnak, mégpedig a Dexia által a feltőkésítési intézkedés keretében kibocsátott törzsrészvények jegyzési ára miatt: a műveletet megelőző harminc nap árfolyamának átlagán alapuló 9,9 EUR-s ár meghaladja azt az árat, amelyet egy piacgazdasági befektető fizetett volna a kibocsátás időpontjában az értékpapírok szempontjából nagyon leromlott körülményekre való tekintettel,

| — | a támogatás nem tekinthető úgy, hogy a szükséges minimumra korlátozódik, amennyiben a feltőkésítés összege lehetővé tette a Dexia „Tier 1” kategóriájú sajáttőke-mutatójának 11 %-ról 14 %-ra javulását, e tekintetben az egyik legjobban támogatott európai bankká téve azt, |
| --- | --- |

—

a támogatás nem tekinthető úgy, hogy a szükséges minimumra korlátozódik, amennyiben a feltőkésítés összege lehetővé tette a Dexia „Tier 1” kategóriájú sajáttőke-mutatójának 11 %-ról 14 %-ra javulását, e tekintetben az egyik legjobban támogatott európai bankká téve azt,

| — | a támogatás jelentős versenytorzulásokhoz vezetne, amennyiben lehetővé tette volna a Dexia számára, hogy az ügyfélbetétekre a belga piacon tevékenykedő hagyományos bankok átlagánál magasabb árazást alkalmazzon. |
| --- | --- |

—

a támogatás jelentős versenytorzulásokhoz vezetne, amennyiben lehetővé tette volna a Dexia számára, hogy az ügyfélbetétekre a belga piacon tevékenykedő hagyományos bankok átlagánál magasabb árazást alkalmazzon.

VII.   A TAGÁLLAMOK ÉSZREVÉTELEI

7.1.   A BELGA KORMÁNY ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁGHOZ BEÉRKEZETT PANASSZAL KAPCSOLATBAN

| (98) | A Bizottság szolgálataihoz benyújtott panasztételi formanyomtatvány betekinthető változata alapján a belga hatóságok megfogalmazták a panasz indokaival kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság szolgálataihoz benyújtott panasztételi formanyomtatvány betekinthető változata alapján a belga hatóságok megfogalmazták a panasz indokaival kapcsolatos észrevételeiket.

| (99) | A Dexia által a feltőkésítési művelet keretében kibocsátott részvények jegyzési árával kapcsolatban a belga hatóságok hangsúlyozzák, hogy a részvényenkénti 9,9 EUR-s – a műveletet megelőző harminc nap átlagárfolyamának megfelelő – árat a belga társasági törvénykönyv 598. cikkének rendelkezéseivel összhangban állapították meg. Ez utóbbi ugyanis kimondja, hogy egy vagy több meghatározott személy számára fenntartott, készpénz ellenében lebonyolított tőkeemelés esetén az új részvények kibocsátási ára nem lehet alacsonyabb a műveletet megelőző harminc nap átlagárfolyamánál. A Dexia feltőkésítési művelete keretében kibocsátott részvények árfolyamát tehát az ezen felek számára előírt törvényi kötelezettségek értelmében állapították meg. |
| --- | --- |

(99)

A Dexia által a feltőkésítési művelet keretében kibocsátott részvények jegyzési árával kapcsolatban a belga hatóságok hangsúlyozzák, hogy a részvényenkénti 9,9 EUR-s – a műveletet megelőző harminc nap átlagárfolyamának megfelelő – árat a belga társasági törvénykönyv 598. cikkének rendelkezéseivel összhangban állapították meg. Ez utóbbi ugyanis kimondja, hogy egy vagy több meghatározott személy számára fenntartott, készpénz ellenében lebonyolított tőkeemelés esetén az új részvények kibocsátási ára nem lehet alacsonyabb a műveletet megelőző harminc nap átlagárfolyamánál. A Dexia feltőkésítési művelete keretében kibocsátott részvények árfolyamát tehát az ezen felek számára előírt törvényi kötelezettségek értelmében állapították meg.

| (100) | A belga hatóságok egyrészt azt emelik ki, hogy a panaszt emelő fél azzal az indokkal vonja kétségbe a feltőkésítés szükségességét, hogy a Dexia likviditási válságban, nem pedig szolvenciaválságban volt, másrészt pedig azt, hogy a feltőkésítés csak azt eredményezte volna, hogy a Dexia „Tier 1” kategóriájú saját tőkéjét a hasonló európai bankokénál magasabb szinten stabilizálja. Márpedig a belga hatóságok szerint ezek az állítások nem veszik figyelembe a Dexia azon, 2008. szeptember végi szolvenciaszükségleteit, amelyek a 2008 harmadik és negyedik negyedévében előrejelezhető kockázatok és veszteségek megnövekedéséből fakadnának a csoport különböző csődbe jutott vagy nehéz helyzetben lévő intézményeknek (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, ír és izlandi bankok) való kitettsége, az FSA kitettségétől várt veszteségek, valamint több – a Dexia tulajdonát képező értékpapírokra kezességet vállalt – hitelminőség-javító intézet minősítésének lerontásához kapcsolódó számos eszköz-értékcsökkenés miatt. |
| --- | --- |

(100)

A belga hatóságok egyrészt azt emelik ki, hogy a panaszt emelő fél azzal az indokkal vonja kétségbe a feltőkésítés szükségességét, hogy a Dexia likviditási válságban, nem pedig szolvenciaválságban volt, másrészt pedig azt, hogy a feltőkésítés csak azt eredményezte volna, hogy a Dexia „Tier 1” kategóriájú saját tőkéjét a hasonló európai bankokénál magasabb szinten stabilizálja. Márpedig a belga hatóságok szerint ezek az állítások nem veszik figyelembe a Dexia azon, 2008. szeptember végi szolvenciaszükségleteit, amelyek a 2008 harmadik és negyedik negyedévében előrejelezhető kockázatok és veszteségek megnövekedéséből fakadnának a csoport különböző csődbe jutott vagy nehéz helyzetben lévő intézményeknek (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, ír és izlandi bankok) való kitettsége, az FSA kitettségétől várt veszteségek, valamint több – a Dexia tulajdonát képező értékpapírokra kezességet vállalt – hitelminőség-javító intézet minősítésének lerontásához kapcsolódó számos eszköz-értékcsökkenés miatt.

| (101) | Végezetül ami a Dexia javára nyújtott támogatási intézkedések okozta versenytorzulásokat illeti, a belga hatóságok hangsúlyozzák, hogy a belga államnak a Dexiát támogató eseti beavatkozásai indokoltak voltak egy rendszerszintű válság elkerülése érdekében, és e tekintetben nem különböznek a Bizottság által az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján engedélyezett más tagállami beavatkozásoktól. Másfelől a Dexia ügyfélbetétekre alkalmazott díjaival kapcsolatban a belga hatóságok eljuttattak egy olyan Dexia-feljegyzést, amely összehasonlítja a Dexia által alkalmazott díjakat a belga piacon ugyanilyen típusú szolgáltatásokat kínáló versenytársai (az ING, a Deutsche Bank, a Fortis, az Axa, a Citibank, a Rabobank és a KBC) által alkalmazottakéval. Így a Dexia által alkalmazott díjak a versenytársaiéval összhangban lévőnek tűnnek. Ugyanezen feljegyzésben a Dexia azt is hangsúlyozza, hogy ezek a panaszban említett díjak kizárólag az interneten kapott betétekre vonatkoznak, amelyek a teljes ügyfélbetét-állománynak csak kis részarányát ([10-15] %-át) teszik ki. |
| --- | --- |

(101)

Végezetül ami a Dexia javára nyújtott támogatási intézkedések okozta versenytorzulásokat illeti, a belga hatóságok hangsúlyozzák, hogy a belga államnak a Dexiát támogató eseti beavatkozásai indokoltak voltak egy rendszerszintű válság elkerülése érdekében, és e tekintetben nem különböznek a Bizottság által az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján engedélyezett más tagállami beavatkozásoktól. Másfelől a Dexia ügyfélbetétekre alkalmazott díjaival kapcsolatban a belga hatóságok eljuttattak egy olyan Dexia-feljegyzést, amely összehasonlítja a Dexia által alkalmazott díjakat a belga piacon ugyanilyen típusú szolgáltatásokat kínáló versenytársai (az ING, a Deutsche Bank, a Fortis, az Axa, a Citibank, a Rabobank és a KBC) által alkalmazottakéval. Így a Dexia által alkalmazott díjak a versenytársaiéval összhangban lévőnek tűnnek. Ugyanezen feljegyzésben a Dexia azt is hangsúlyozza, hogy ezek a panaszban említett díjak kizárólag az interneten kapott betétekre vonatkoznak, amelyek a teljes ügyfélbetét-állománynak csak kis részarányát ([10-15] %-át) teszik ki.

| (102) | Így a belga hatóságok – a panaszban megfogalmazott érvekkel ellentétben – úgy ítélik meg, hogy a Dexia javára biztosított támogatási intézkedések az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(102)

Így a belga hatóságok – a panaszban megfogalmazott érvekkel ellentétben – úgy ítélik meg, hogy a Dexia javára biztosított támogatási intézkedések az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában összeegyeztethetők a belső piaccal.

7.2.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS TAGÁLLAMI ÉSZREVÉTELEK

| (103) | Az érintett tagállamok benyújtották a Bizottságnak a 2009. március 13-i határozattal megindított hivatalos vizsgálati eljárásra vonatkozó közös észrevételeiket. Az érintett tagállamok észrevételei a bejelentett intézkedések támogatássá minősítésére és az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségére egyaránt kitérnek. |
| --- | --- |

(103)

Az érintett tagállamok benyújtották a Bizottságnak a 2009. március 13-i határozattal megindított hivatalos vizsgálati eljárásra vonatkozó közös észrevételeiket. Az érintett tagállamok észrevételei a bejelentett intézkedések támogatássá minősítésére és az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségére egyaránt kitérnek.

7.2.1.   A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK TÁMOGATÁSSÁ MINŐSÍTÉSE

7.2.1.1.   
  A tőkeemelés

| (104) | Észrevételeikben az érintett tagállamok először is úgy ítélik meg, hogy a Dexia történelmi részvényesei (a Caisse des Dépôts et Consignations, a továbbiakban: CDC; a CNP Assurances, a Holding Communal, az Ethias és az Arcofin) által a feltőkésítési művelet keretében jegyzett részvények egyetlen állami támogatást képező elemet sem tartalmaztak. Az érintett tagállamok ugyanis emlékeztetnek arra, hogy ezek a vállalkozások együttesen vállalnak kötelezettséget egy – a magánjog hatálya alá tartozó – 2007. augusztus 28-i szerződésben létrejött részvényesi megállapodás útján. Ezért e részvényesi csoport érdekeinek védelme érdekében elengedhetetlen volt, hogy mindegyikük részt vegyen a tőkeemelésben. Másfelől – a feltőkésítési művelet sürgősségére való tekintettel – logikus volt, hogy a Dexia annak lebonyolítása érdekében elsőként a referencia-részvényeseihez fordult. Az érintett tagállamok hangsúlyozták, hogy a CDC, a CNP Assurances, a Holding Communal, az Ethias és az Arcofin tőkeemelésben való részvételre vonatkozó döntését nem lehetett saját döntésüknek tekinteni, ráadásul azt az Arcofin és az Ethias esetében nem állami forrásokból finanszírozták. |
| --- | --- |

(104)

Észrevételeikben az érintett tagállamok először is úgy ítélik meg, hogy a Dexia történelmi részvényesei (a Caisse des Dépôts et Consignations, a továbbiakban: CDC; a CNP Assurances, a Holding Communal, az Ethias és az Arcofin) által a feltőkésítési művelet keretében jegyzett részvények egyetlen állami támogatást képező elemet sem tartalmaztak. Az érintett tagállamok ugyanis emlékeztetnek arra, hogy ezek a vállalkozások együttesen vállalnak kötelezettséget egy – a magánjog hatálya alá tartozó – 2007. augusztus 28-i szerződésben létrejött részvényesi megállapodás útján. Ezért e részvényesi csoport érdekeinek védelme érdekében elengedhetetlen volt, hogy mindegyikük részt vegyen a tőkeemelésben. Másfelől – a feltőkésítési művelet sürgősségére való tekintettel – logikus volt, hogy a Dexia annak lebonyolítása érdekében elsőként a referencia-részvényeseihez fordult. Az érintett tagállamok hangsúlyozták, hogy a CDC, a CNP Assurances, a Holding Communal, az Ethias és az Arcofin tőkeemelésben való részvételre vonatkozó döntését nem lehetett saját döntésüknek tekinteni, ráadásul azt az Arcofin és az Ethias esetében nem állami forrásokból finanszírozták.

7.2.1.2.   
  A likviditási segítségnyújtás

| (105) | Másfelől a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a Dexia javára a BNB által – a Banque de France-szal együttműködésben – odaítélt likviditási segítségnyújtás nem minősül az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel a likviditási segítségnyújtás a nemzeti központi bankok szokásos feladatai közé tartozik és különösen ahhoz a feladatukhoz, hogy – egy egyébként fizetőképes bank ideiglenes likviditási problémái esetén végső hitelnyújtói minőségükben – hozzájárulnak a pénzügyi rendszer stabilitásához. Ennek indokai a következők






  — | a likviditási segítségnyújtás bevezetésekor a pénzügyi hatóságok megerősítették, hogy egyáltalán nincs okuk azt feltételezni, hogy a Dexia fizetésképtelen, |
| --- | --- | --- |

(105)

Másfelől a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a Dexia javára a BNB által – a Banque de France-szal együttműködésben – odaítélt likviditási segítségnyújtás nem minősül az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel a likviditási segítségnyújtás a nemzeti központi bankok szokásos feladatai közé tartozik és különösen ahhoz a feladatukhoz, hogy – egy egyébként fizetőképes bank ideiglenes likviditási problémái esetén végső hitelnyújtói minőségükben – hozzájárulnak a pénzügyi rendszer stabilitásához. Ennek indokai a következők

—

a likviditási segítségnyújtás bevezetésekor a pénzügyi hatóságok megerősítették, hogy egyáltalán nincs okuk azt feltételezni, hogy a Dexia fizetésképtelen,

| — | a likviditási segítségnyújtásra a Dexia által nyújtott kellő biztosítékokkal vállaltak kezességet, amelyekre a BNB és a Banque de France – e biztosítékok minőségétől függően – jelentős biztonsági árréseket („haircut”) alkalmazott, |
| --- | --- |

—

a likviditási segítségnyújtásra a Dexia által nyújtott kellő biztosítékokkal vállaltak kezességet, amelyekre a BNB és a Banque de France – e biztosítékok minőségétől függően – jelentős biztonsági árréseket („haircut”) alkalmazott,

| — | a likviditási segítségnyújtást büntető, sőt korlátozó kamatlábak mellett biztosították, |
| --- | --- |

—

a likviditási segítségnyújtást büntető, sőt korlátozó kamatlábak mellett biztosították,

| — | a BNB és a Banque de France mindenkor teljes autonómiával és teljes mértékben diszkrecionálisan döntött a likviditási segítségnyújtásról, annak meghosszabbításáról és az e keretben hitelezett összegekről, |
| --- | --- |

—

a BNB és a Banque de France mindenkor teljes autonómiával és teljes mértékben diszkrecionálisan döntött a likviditási segítségnyújtásról, annak meghosszabbításáról és az e keretben hitelezett összegekről,

| — | a likviditási segítségnyújtás ideiglenes intézkedés: a likviditási segítségnyújtás keretében nyújtott hitelek egy napra korlátozódnak („overnight”), és a hitelnyújtó központi bank döntése értelmében megújíthatók. |
| --- | --- |

—

a likviditási segítségnyújtás ideiglenes intézkedés: a likviditási segítségnyújtás keretében nyújtott hitelek egy napra korlátozódnak („overnight”), és a hitelnyújtó központi bank döntése értelmében megújíthatók.

| (106) | A belga hatóságok ezenkívül kiemelik, hogy a Dexia javára biztosított likviditási segítségnyújtást az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) Kormányzótanácsa jóváhagyta (legfeljebb [...] milliárd EUR összeg erejéig). A likviditási segítségnyújtás állami támogatássá minősítése azt az EUMSz. 123. cikkében megállapított monetáris finanszírozás tilalmára vonatkozó elvvel összeegyeztethetetlenné tenné. Ezen elv értelmében ugyanis jogilag nem róhatók fel valamely tagállamnak egy nemzeti központi bank által a feladatai ellátása közbeni cselekedetei, amennyiben az említett központi bank tiszteletben tartja az EKB által e feladat ellátására megállapított feltételeket. Márpedig a Dexia javára odaítélt likviditási segítségnyújtás eleget tesz az EKB által előírt valamennyi feltételnek. Megfelel különösen annak a követelménynek, amely szerint az érintett nemzeti központi banknak vagy bankoknak teljesen függetlenül és diszkrecionálisan kell likviditási segítségnyújtást biztosítania vagy biztosítaniuk. |
| --- | --- |

(106)

A belga hatóságok ezenkívül kiemelik, hogy a Dexia javára biztosított likviditási segítségnyújtást az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) Kormányzótanácsa jóváhagyta (legfeljebb [...] milliárd EUR összeg erejéig). A likviditási segítségnyújtás állami támogatássá minősítése azt az EUMSz. 123. cikkében megállapított monetáris finanszírozás tilalmára vonatkozó elvvel összeegyeztethetetlenné tenné. Ezen elv értelmében ugyanis jogilag nem róhatók fel valamely tagállamnak egy nemzeti központi bank által a feladatai ellátása közbeni cselekedetei, amennyiben az említett központi bank tiszteletben tartja az EKB által e feladat ellátására megállapított feltételeket. Márpedig a Dexia javára odaítélt likviditási segítségnyújtás eleget tesz az EKB által előírt valamennyi feltételnek. Megfelel különösen annak a követelménynek, amely szerint az érintett nemzeti központi banknak vagy bankoknak teljesen függetlenül és diszkrecionálisan kell likviditási segítségnyújtást biztosítania vagy biztosítaniuk.

| (107) | A belga hatóságok szerint pusztán az a tény, hogy a BNB likviditási segítségnyújtása automatikusan részesül a belga állam kezességvállalásában, önmagában nem módosítja ezt a következtetést. Először is a BNB igazgatósága teljesen függetlenül hozta meg a Dexiának szánt likviditási segítségnyújtásra vonatkozó döntést, az állam kezességvállalása nem merült fel. Ezért azt nem lehetett számításba venni a döntéshozatal során. Sőt, az a tény, hogy a belga jogalkotó e műveletek esetében – a Dexia-aktától függetlenül – a belga állam kezességvállalásának kifejezett előírására kényszerült, míg más tagállamok esetében ez még mindig nem merült fel, a BNB részvényesi körének sajátosságából adódik; a BNB magánrészvényesekkel rendelkező, tőzsdén jegyzett társaság, míg a többi nemzeti központi banknak általában nincsenek magánrészvényesei. Ez a kezességvállalás ennélfogva a BNB szervezeti jogállásának szerves részét képezi, célja pedig az, hogy lehetővé tegye a BNB számára, hogy betöltse végső hitelnyújtói feladatát. Ilyen explicit kezességvállalás nem szükséges más központi bankok esetében, amelyek 100 %-ban az államuk tulajdonát képezik. A kezességvállalás automatikusságáról kifejezetten rendelkeztek annak biztosítása érdekében, hogy a BNB likviditási segítségnyújtásai valóban megfeleljenek a monetáris finanszírozás tilalmára vonatkozó elveknek és így megfeleljenek a – többek között a Northern Rock-ügyben hozott határozatában (24) kifejtett – bizottsági döntéshozatali gyakorlat kritériumainak. |
| --- | --- |

(107)

A belga hatóságok szerint pusztán az a tény, hogy a BNB likviditási segítségnyújtása automatikusan részesül a belga állam kezességvállalásában, önmagában nem módosítja ezt a következtetést. Először is a BNB igazgatósága teljesen függetlenül hozta meg a Dexiának szánt likviditási segítségnyújtásra vonatkozó döntést, az állam kezességvállalása nem merült fel. Ezért azt nem lehetett számításba venni a döntéshozatal során. Sőt, az a tény, hogy a belga jogalkotó e műveletek esetében – a Dexia-aktától függetlenül – a belga állam kezességvállalásának kifejezett előírására kényszerült, míg más tagállamok esetében ez még mindig nem merült fel, a BNB részvényesi körének sajátosságából adódik; a BNB magánrészvényesekkel rendelkező, tőzsdén jegyzett társaság, míg a többi nemzeti központi banknak általában nincsenek magánrészvényesei. Ez a kezességvállalás ennélfogva a BNB szervezeti jogállásának szerves részét képezi, célja pedig az, hogy lehetővé tegye a BNB számára, hogy betöltse végső hitelnyújtói feladatát. Ilyen explicit kezességvállalás nem szükséges más központi bankok esetében, amelyek 100 %-ban az államuk tulajdonát képezik. A kezességvállalás automatikusságáról kifejezetten rendelkeztek annak biztosítása érdekében, hogy a BNB likviditási segítségnyújtásai valóban megfeleljenek a monetáris finanszírozás tilalmára vonatkozó elveknek és így megfeleljenek a – többek között a Northern Rock-ügyben hozott határozatában (24) kifejtett – bizottsági döntéshozatali gyakorlat kritériumainak.

| (108) | A belga hatóságok végezetül hangsúlyozzák, hogy amennyiben a Bizottságnak mindazonáltal a likviditási segítségnyújtást az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak kell tekintenie, a támogatás összegét az alkalmazott kamatláb, valamint a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló közlemény) (25) említett referencia-kamatláb különbsége alapján kellene kiszámítani. Ezenkívül a támogatás összegének mindenesetre a likviditási segítségnyújtás teljes összegének felére kellene korlátozódnia, amely a BNB által a Dexia számára ténylegesen nyújtott összegnek felel meg, mivel az összeg másik felét a Banque de France javára és kockázataira nyújtották. Márpedig ez utóbbi egyáltalán nem részesül a francia állam határozottan kinyilvánított kezességvállalásában, és a belga állam kezességvállalása természetesen nem alkalmazható külföldi központi bank javára és kockázataira végrehajtott műveletre. |
| --- | --- |

(108)

A belga hatóságok végezetül hangsúlyozzák, hogy amennyiben a Bizottságnak mindazonáltal a likviditási segítségnyújtást az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak kell tekintenie, a támogatás összegét az alkalmazott kamatláb, valamint a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló közlemény) (25) említett referencia-kamatláb különbsége alapján kellene kiszámítani. Ezenkívül a támogatás összegének mindenesetre a likviditási segítségnyújtás teljes összegének felére kellene korlátozódnia, amely a BNB által a Dexia számára ténylegesen nyújtott összegnek felel meg, mivel az összeg másik felét a Banque de France javára és kockázataira nyújtották. Márpedig ez utóbbi egyáltalán nem részesül a francia állam határozottan kinyilvánított kezességvállalásában, és a belga állam kezességvállalása természetesen nem alkalmazható külföldi központi bank javára és kockázataira végrehajtott műveletre.

7.2.1.3.   
  Az FSA-intézkedés

| (109) | Az érintett tagállamok hatóságai úgy ítélik meg, hogy a belga és a francia állam által az FSAM eszközeire nyújtott kezességvállalás tényleges végrehajtásának alacsony a valószínűsége: a Dexia első veszteségeinek való kitettség felső határát jelentő 4,5 milliárd USD-s küszöbérték ugyanis magasabb, mint a portfólió gazdasági veszteségeire vonatkozó legpesszimistább forgatókönyvekben. Következésképpen az államok esetleges támogatásának összegét még egy pesszimista forgatókönyvben is nullának kellene tekinteni. |
| --- | --- |

(109)

Az érintett tagállamok hatóságai úgy ítélik meg, hogy a belga és a francia állam által az FSAM eszközeire nyújtott kezességvállalás tényleges végrehajtásának alacsony a valószínűsége: a Dexia első veszteségeinek való kitettség felső határát jelentő 4,5 milliárd USD-s küszöbérték ugyanis magasabb, mint a portfólió gazdasági veszteségeire vonatkozó legpesszimistább forgatókönyvekben. Következésképpen az államok esetleges támogatásának összegét még egy pesszimista forgatókönyvben is nullának kellene tekinteni.

7.2.2.   A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

7.2.2.1.   
  Az FSA-intézkedés

| (110) | Először is az érintett tagállamok azzal érvelnek a Bizottságnak, hogy az FSA-intézkedés – szerintük – nem tartozik az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) hatálya alá, mivel:






  — | az FSA-intézkedés a szó szoros értelmében nem eszközökre nyújtott kezességvállalás, hanem a Dexiának az FSAM-mel szembeni kötelezettségeire a saját kezességvállalása alapján (a put opció útján) nyújtott kezességvállalás: a belga és a francia állam kezességvállalásának lehívására csak akkor kerül sor, ha a Dexia nem teljesíti az érintett eszközök megvásárlására vonatkozóan az FSAM-nek tett kötelezettségvállalásait; következésképpen az FSA-intézkedés nem jár automatikus eszköz-átruházással és -elidegenítéssel, |
| --- | --- | --- |

(110)

Először is az érintett tagállamok azzal érvelnek a Bizottságnak, hogy az FSA-intézkedés – szerintük – nem tartozik az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) hatálya alá, mivel:

—

az FSA-intézkedés a szó szoros értelmében nem eszközökre nyújtott kezességvállalás, hanem a Dexiának az FSAM-mel szembeni kötelezettségeire a saját kezességvállalása alapján (a put opció útján) nyújtott kezességvállalás: a belga és a francia állam kezességvállalásának lehívására csak akkor kerül sor, ha a Dexia nem teljesíti az érintett eszközök megvásárlására vonatkozóan az FSAM-nek tett kötelezettségvállalásait; következésképpen az FSA-intézkedés nem jár automatikus eszköz-átruházással és -elidegenítéssel,

| — | az intézkedésnek nem az a célja, hogy a Dexia javára kezességet vállaljon az FSAM-portfólióra, hanem az, hogy lehetővé tegyen egy sürgősséggel lebonyolított és a Dexia szerkezetátalakításához szükséges elidegenítési műveletet, |
| --- | --- |

—

az intézkedésnek nem az a célja, hogy a Dexia javára kezességet vállaljon az FSAM-portfólióra, hanem az, hogy lehetővé tegyen egy sürgősséggel lebonyolított és a Dexia szerkezetátalakításához szükséges elidegenítési műveletet,

| — | az említett elidegenítési művelet megvalósítására egy nyílt és átlátható eljárás lezárulásakor került sor, amelyből – a privatizálási esetekhez hasonlóan – arra lehet következtetni, hogy az egyetlen állami támogatást képező elemet sem tartalmaz, |
| --- | --- |

—

az említett elidegenítési művelet megvalósítására egy nyílt és átlátható eljárás lezárulásakor került sor, amelyből – a privatizálási esetekhez hasonlóan – arra lehet következtetni, hogy az egyetlen állami támogatást képező elemet sem tartalmaz,

| — | mivel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elfogadásának időpontja (2009. február 15.) előtt bejelentett intézkedést már a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (27) 16. pontjával összeegyeztethetőnek nyilvánították, nem helyénvaló megkövetelni, hogy az az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel is összeegyeztethető legyen. |
| --- | --- |

—

mivel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elfogadásának időpontja (2009. február 15.) előtt bejelentett intézkedést már a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (27) 16. pontjával összeegyeztethetőnek nyilvánították, nem helyénvaló megkövetelni, hogy az az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel is összeegyeztethető legyen.

| (111) | Az érintett tagállamok ezenkívül hangsúlyozzák, hogy még ha az FSA-intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közlemény fényében kell is értékelni, a Bizottság minden olyan információval rendelkezik, amely lehetővé teszi számára az említett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének megállapítását, mégpedig azzal az indokkal, hogy:






  — | a költségmegosztás megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek, mégpedig a Dexia első veszteségeinek összege miatt, amely a fedezett eszközökből álló portfólió névértékének több mint 36 %-át teszi ki, ez tehát egy olyan küszöbérték, amely jóval meghaladja az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított 10 %-os minimumot; ezenkívül a veszteségek első részletén túl a belga és a francia állam kezességvállalásának lehívása esetén saját tőkét megtestesítő értékpapírok formájában téríti vissza, amelyeknek a kibocsátása gyengíteni fogja a csoport többi részvényesét, |
| --- | --- | --- |

(111)

Az érintett tagállamok ezenkívül hangsúlyozzák, hogy még ha az FSA-intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közlemény fényében kell is értékelni, a Bizottság minden olyan információval rendelkezik, amely lehetővé teszi számára az említett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének megállapítását, mégpedig azzal az indokkal, hogy:

—

a költségmegosztás megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek, mégpedig a Dexia első veszteségeinek összege miatt, amely a fedezett eszközökből álló portfólió névértékének több mint 36 %-át teszi ki, ez tehát egy olyan küszöbérték, amely jóval meghaladja az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított 10 %-os minimumot; ezenkívül a veszteségek első részletén túl a belga és a francia állam kezességvállalásának lehívása esetén saját tőkét megtestesítő értékpapírok formájában téríti vissza, amelyeknek a kibocsátása gyengíteni fogja a csoport többi részvényesét,

| — | az intézkedésre – a Dexia öt évi CDS-ügyletei (2007. január 1-je és 2008. augusztus 31. közötti) átlagának és 70 bázispontnak az összegével egyenlő, azaz 113 bázispontos – piaci ellentételezés vonatkozik; az érintett tagállamok e tekintetben hangsúlyozzák, hogy az ellentételezés mértéke az eredetileg a Bizottságnak bejelentett összeghez képest 21 bázisponttal emelkedett, |
| --- | --- |

—

az intézkedésre – a Dexia öt évi CDS-ügyletei (2007. január 1-je és 2008. augusztus 31. közötti) átlagának és 70 bázispontnak az összegével egyenlő, azaz 113 bázispontos – piaci ellentételezés vonatkozik; az érintett tagállamok e tekintetben hangsúlyozzák, hogy az ellentételezés mértéke az eredetileg a Bizottságnak bejelentett összeghez képest 21 bázisponttal emelkedett,

| — | az intézkedés hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó gazdasági veszteséget, ahogyan azt független felek a nemzeti felügyeleti hatóságok által jóváhagyott módszertan szerint értékelték, teljes mértékben a Dexia viseli, amennyiben – a fentiekben említetteknek megfelelően – a maximális veszteség a Dexia első veszteségeinek összegénél alacsonyabb marad. |
| --- | --- |

—

az intézkedés hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó gazdasági veszteséget, ahogyan azt független felek a nemzeti felügyeleti hatóságok által jóváhagyott módszertan szerint értékelték, teljes mértékben a Dexia viseli, amennyiben – a fentiekben említetteknek megfelelően – a maximális veszteség a Dexia első veszteségeinek összegénél alacsonyabb marad.

| (112) | Következésképpen az érintett tagállamok az FSA-intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek, az intézkedésben foglalt támogatás összegét pedig nullának tekintik. |
| --- | --- |

(112)

Következésképpen az érintett tagállamok az FSA-intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek, az intézkedésben foglalt támogatás összegét pedig nullának tekintik.

7.2.2.2.   
  Az eredeti szerkezetátalakítási terv

| (113) | Az érintett tagállamok nem osztják azokat a kétségeket, amelyeket a Bizottság a számára 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási tervnek a bank hosszú távú életképességének helyreállítására, a túlzott versenytorzulások megakadályozására és a szerkezetátalakítási költségek megfelelő elosztásának biztosítására való képességére vonatkoztak. |
| --- | --- |

(113)

Az érintett tagállamok nem osztják azokat a kétségeket, amelyeket a Bizottság a számára 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási tervnek a bank hosszú távú életképességének helyreállítására, a túlzott versenytorzulások megakadályozására és a szerkezetátalakítási költségek megfelelő elosztásának biztosítására való képességére vonatkoztak.

| (114) | Észrevételeikben ugyanis az érintett tagállamok úgy ítélik meg, hogy a Bizottságnak bejelentett intézkedések lehetővé teszik a Dexia hosszú távú életképességének biztosítását, amennyiben:






  — | a Dexia kötvényportfóliójának 2010-re tervezett csökkentése – a 2011-re tervezettel megegyező összeget – [15–30] milliárd EUR-t tesz ki (amelyből [...] milliárd EUR elidegenítés), ami hihetőnek, sőt inkább konzervatívnak tűnik a Dexia közelmúltbeli tapasztalatainak fényében, |
| --- | --- | --- |

(114)

Észrevételeikben ugyanis az érintett tagállamok úgy ítélik meg, hogy a Bizottságnak bejelentett intézkedések lehetővé teszik a Dexia hosszú távú életképességének biztosítását, amennyiben:

—

a Dexia kötvényportfóliójának 2010-re tervezett csökkentése – a 2011-re tervezettel megegyező összeget – [15–30] milliárd EUR-t tesz ki (amelyből [...] milliárd EUR elidegenítés), ami hihetőnek, sőt inkább konzervatívnak tűnik a Dexia közelmúltbeli tapasztalatainak fényében,

| — | a többek között a Dexia rövid távú finanszírozási szükségleteinek 2010 végén 100 milliárd EUR-val történő csökkentését célzó likviditás-helyreállítási forgatókönyv realista, különösen a kötvénypiaci és jelzálogkötvény-piaci finanszírozási feltételek helyreállítása miatt, |
| --- | --- |

—

a többek között a Dexia rövid távú finanszírozási szükségleteinek 2010 végén 100 milliárd EUR-val történő csökkentését célzó likviditás-helyreállítási forgatókönyv realista, különösen a kötvénypiaci és jelzálogkötvény-piaci finanszírozási feltételek helyreállítása miatt,

| — | a Dexia szerkezetátalakítási tervét alátámasztó makrogazdasági feltételezések nagyon konzervatívak, |
| --- | --- |

—

a Dexia szerkezetátalakítási tervét alátámasztó makrogazdasági feltételezések nagyon konzervatívak,

| — | a Bizottság által a helyi önkormányzatok finanszírozása piacának jövőbeli alakulására vonatkozóan említett bizonytalanságok csak jelentéktelen hatással vannak a Dexia tevékenységére, amennyiben ez a piac kevéssé érzékeny a makrogazdasági feltételekre, és a helyi önkormányzatoknak nyújtott új hiteltermékek egyébként elhanyagolható hatást gyakorolnak a Dexia bevételeire. |
| --- | --- |

—

a Bizottság által a helyi önkormányzatok finanszírozása piacának jövőbeli alakulására vonatkozóan említett bizonytalanságok csak jelentéktelen hatással vannak a Dexia tevékenységére, amennyiben ez a piac kevéssé érzékeny a makrogazdasági feltételekre, és a helyi önkormányzatoknak nyújtott új hiteltermékek egyébként elhanyagolható hatást gyakorolnak a Dexia bevételeire.

| (115) | Ezenkívül az érintett tagállamok hangsúlyozzák, hogy a 2009 februárjában bejelentett valamennyi szerkezetátalakítási intézkedés jövedelmező tevékenységekre vonatkozik, akár a PWB-tevékenységek, akár az RCB-tevékenységek körének szűkítése esetében. Következésképpen a túlzott versenytorzulások csökkentését célzó intézkedések értékelésekor valamennyi javasolt intézkedést figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(115)

Ezenkívül az érintett tagállamok hangsúlyozzák, hogy a 2009 februárjában bejelentett valamennyi szerkezetátalakítási intézkedés jövedelmező tevékenységekre vonatkozik, akár a PWB-tevékenységek, akár az RCB-tevékenységek körének szűkítése esetében. Következésképpen a túlzott versenytorzulások csökkentését célzó intézkedések értékelésekor valamennyi javasolt intézkedést figyelembe kell venni.

| (116) | Végezetül az érintett tagállamok úgy ítélik meg, hogy a Bizottság által a támogatás összegére vonatkozóan a 2009. március 13-i határozatban megfogalmazott értékelés pontatlan, mivel az helytelen összegeket ad össze és eltérő módon, annak érdekében, hogy egy [170–210] milliárd EUR nagyságrendű teljes támogatási összeghez jusson. Ezt az összeget, amelynek vonatkozásában a Dexia és az érintett tagállamok közötti szerkezetátalakítási költségmegosztást értékelni kell, tehát túlbecsülték. Ugyanakkor a Dexiának a szerkezetátalakítási költségekben való részvételét – az érintett tagállamok szerint – alulbecsülték, amennyiben az nem veszi figyelembe a Dexia és az érintett tagállamok által a szerkezetátalakítási tervben előirányzott új hiteltermékek csökkentését, amelyet a Dexiának a szerkezetátalakítási költségekhez való saját hozzájárulásának kell tekinteni. |
| --- | --- |

(116)

Végezetül az érintett tagállamok úgy ítélik meg, hogy a Bizottság által a támogatás összegére vonatkozóan a 2009. március 13-i határozatban megfogalmazott értékelés pontatlan, mivel az helytelen összegeket ad össze és eltérő módon, annak érdekében, hogy egy [170–210] milliárd EUR nagyságrendű teljes támogatási összeghez jusson. Ezt az összeget, amelynek vonatkozásában a Dexia és az érintett tagállamok közötti szerkezetátalakítási költségmegosztást értékelni kell, tehát túlbecsülték. Ugyanakkor a Dexiának a szerkezetátalakítási költségekben való részvételét – az érintett tagállamok szerint – alulbecsülték, amennyiben az nem veszi figyelembe a Dexia és az érintett tagállamok által a szerkezetátalakítási tervben előirányzott új hiteltermékek csökkentését, amelyet a Dexiának a szerkezetátalakítási költségekhez való saját hozzájárulásának kell tekinteni.

| (117) | Következésképpen az érintett tagállamok támogatják az FSA-nak az Assured Guaranty részére történő elidegenítését lehetővé tevő FSA-intézkedés végleges engedélyezésére vonatkozó bizottsági határozatot, ami fontos tényező a csoport életképessége helyreállítása és kockázati profiljának csökkentése szempontjából. Ugyanakkor megítélésük szerint a Bizottságnak a többi intézkedésre vonatkozó kétségei megalapozatlanok. |
| --- | --- |

(117)

Következésképpen az érintett tagállamok támogatják az FSA-nak az Assured Guaranty részére történő elidegenítését lehetővé tevő FSA-intézkedés végleges engedélyezésére vonatkozó bizottsági határozatot, ami fontos tényező a csoport életképessége helyreállítása és kockázati profiljának csökkentése szempontjából. Ugyanakkor megítélésük szerint a Bizottságnak a többi intézkedésre vonatkozó kétségei megalapozatlanok.

7.3.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVVEL KAPCSOLATOS TAGÁLLAMI ÉSZREVÉTELEK

| (118) | A Bizottságnak 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási terv alapján megfogalmazott fenti észrevételek kiegészítéseként az érintett tagállamok eljuttatták a Bizottságnak a számára 2010. február 9-én bejelentett kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottságnak 2009 februárjában bejelentett eredeti szerkezetátalakítási terv alapján megfogalmazott fenti észrevételek kiegészítéseként az érintett tagállamok eljuttatták a Bizottságnak a számára 2010. február 9-én bejelentett kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket.

| (119) | E tekintetben az érintett tagállamok úgy ítélik meg, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé tenné a csoport hosszú távú életképességének megerősítését, lehetővé téve a Dexia számára, hogy mielőbb kiléphessen a refinanszírozási kezességvállalási mechanizmusból, és választ adna a Bizottság által 2009. március 13-i és 2009. október 30-i határozataiban felvetett valamennyi egyéb aggodalomra. A 2009 februárja és 2010 februárja között bejelentett valamennyi szerkezetátalakítási intézkedés összességében véve egy olyan – szerkezetátalakítási és az esetleges versenytorzulásokat ellensúlyozó – tervet alkotna, amely megfelelne a Bizottság által a határozataiban, valamint az érintett tagállamok és a Dexia képviselőivel tartott értekezletek során megfogalmazott követelményeknek. |
| --- | --- |

(119)

E tekintetben az érintett tagállamok úgy ítélik meg, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé tenné a csoport hosszú távú életképességének megerősítését, lehetővé téve a Dexia számára, hogy mielőbb kiléphessen a refinanszírozási kezességvállalási mechanizmusból, és választ adna a Bizottság által 2009. március 13-i és 2009. október 30-i határozataiban felvetett valamennyi egyéb aggodalomra. A 2009 februárja és 2010 februárja között bejelentett valamennyi szerkezetátalakítási intézkedés összességében véve egy olyan – szerkezetátalakítási és az esetleges versenytorzulásokat ellensúlyozó – tervet alkotna, amely megfelelne a Bizottság által a határozataiban, valamint az érintett tagállamok és a Dexia képviselőivel tartott értekezletek során megfogalmazott követelményeknek.

| (120) | Az érintett tagállamok azt is hangsúlyozzák, hogy a szerkezetátalakítási terv értékeléséhez a Bizottságnak figyelembe kell vennie a Dexia helyzete és annak a többi bankintézetnek a helyzete közötti objektív különbségeket, amelyeknek a Bizottság az elmúlt hónapok során hagyta jóvá a szerkezetátalakítási tervét. Különösen az említett többi intézménytől eltérően:






  — | a Dexia immár újra jövedelmezővé vált, 2009 első negyedévétől és az azt követő negyedévek során pozitív nettó eredménnyel, |
| --- | --- | --- |

(120)

Az érintett tagállamok azt is hangsúlyozzák, hogy a szerkezetátalakítási terv értékeléséhez a Bizottságnak figyelembe kell vennie a Dexia helyzete és annak a többi bankintézetnek a helyzete közötti objektív különbségeket, amelyeknek a Bizottság az elmúlt hónapok során hagyta jóvá a szerkezetátalakítási tervét. Különösen az említett többi intézménytől eltérően:

—

a Dexia immár újra jövedelmezővé vált, 2009 első negyedévétől és az azt követő negyedévek során pozitív nettó eredménnyel,

| — | a Dexia hosszú távú életképességének helyreállítását biztosító tervet már széles körben alkalmazzák, különösen az FSA elidegenítésével és a rövid távú finanszírozási szükséglet 100 milliárd EUR-val történő csökkentésével, amely cél már 75 %-ban teljesült 2009 harmadik negyedévében, |
| --- | --- |

—

a Dexia hosszú távú életképességének helyreállítását biztosító tervet már széles körben alkalmazzák, különösen az FSA elidegenítésével és a rövid távú finanszírozási szükséglet 100 milliárd EUR-val történő csökkentésével, amely cél már 75 %-ban teljesült 2009 harmadik negyedévében,

| — | a Dexia alapvető tevékenységei (PWB és RCB) eredendően alacsony kockázati profilt mutatnak. Egy piaci befektető által várt ellentételezés figyelembe veszi ezt a differenciálási tényezőt és más, kockázatosabb intézmények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE) szintjénél alacsonyabb szintet tesz lehetővé, |
| --- | --- |

—

a Dexia alapvető tevékenységei (PWB és RCB) eredendően alacsony kockázati profilt mutatnak. Egy piaci befektető által várt ellentételezés figyelembe veszi ezt a differenciálási tényezőt és más, kockázatosabb intézmények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE) szintjénél alacsonyabb szintet tesz lehetővé,

| — | a Dexia az érintett tagállamok számára az odaítélt támogatások ellentételezéseként jelentős ellentételezést folyósított és fog folyósítani, amelynek a szintje bizonyos esetekben (többek között az FP- és az FSA-portfólióra nyújtott kezességvállalás esetében) meghaladja a bizottsági iránymutatásban előírt szintet. |
| --- | --- |

—

a Dexia az érintett tagállamok számára az odaítélt támogatások ellentételezéseként jelentős ellentételezést folyósított és fog folyósítani, amelynek a szintje bizonyos esetekben (többek között az FP- és az FSA-portfólióra nyújtott kezességvállalás esetében) meghaladja a bizottsági iránymutatásban előírt szintet.

VIII.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

8.1.   A TÁMOGATÁS LÉTEZÉSE

| (121) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásokat képeznek-e az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett cikk ugyanis a következőket mondja ki: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” A Bizottságnak tehát minden egyes intézkedés esetében meg kell vizsgálnia, hogy együttesen teljesülnek-e az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében említett halmozott kritériumok. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásokat képeznek-e az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett cikk ugyanis a következőket mondja ki: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” A Bizottságnak tehát minden egyes intézkedés esetében meg kell vizsgálnia, hogy együttesen teljesülnek-e az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében említett halmozott kritériumok.

8.1.1.   A TŐKEEMELÉS

| (122) | A tőkeemeléshez kapcsolódó támogatás létezése kapcsán a Bizottság a 2009. március 13-i határozatára hivatkozik, amelyben megállapította, hogy a belga állam és régiók, valamint a francia és a luxemburgi állam beavatkozása az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásokat képez. A Bizottság másfelől úgy ítéli meg, hogy az ezen eset sajátos körülményei között a CDC és a Holding Communal magatartása szintén az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(122)

A tőkeemeléshez kapcsolódó támogatás létezése kapcsán a Bizottság a 2009. március 13-i határozatára hivatkozik, amelyben megállapította, hogy a belga állam és régiók, valamint a francia és a luxemburgi állam beavatkozása az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásokat képez. A Bizottság másfelől úgy ítéli meg, hogy az ezen eset sajátos körülményei között a CDC és a Holding Communal magatartása szintén az államnak tulajdonítható.

| (123) | Az ítélkezési gyakorlat szerint kizárólag abból a tényből kiindulva, hogy valamely gazdasági szereplő állami felügyelet alatt áll, nem lehet az általa hozott intézkedéseket az államnak tulajdonítani (28). Mindemellett a Bíróság ítélkezési gyakorlatából az is következik, hogy amennyiben – egyrészt a CDC és a Holding Communal, másrészt pedig az államuk között fennálló kiváltságos kapcsolatokból adódóan – a Bizottság nagyon nehezen tudja bebizonyítani, hogy ebben az esetben a Dexiának szánt tőkeinjekcióra vonatkozó döntéseket ténylegesen a hatóságok utasítására hozták meg, ezen intézkedések államnak tulajdonítására az említett intézkedések alkalmazásának körülményeire jellemző számos jelből lehet következtetni (29). |
| --- | --- |

(123)

Az ítélkezési gyakorlat szerint kizárólag abból a tényből kiindulva, hogy valamely gazdasági szereplő állami felügyelet alatt áll, nem lehet az általa hozott intézkedéseket az államnak tulajdonítani (28). Mindemellett a Bíróság ítélkezési gyakorlatából az is következik, hogy amennyiben – egyrészt a CDC és a Holding Communal, másrészt pedig az államuk között fennálló kiváltságos kapcsolatokból adódóan – a Bizottság nagyon nehezen tudja bebizonyítani, hogy ebben az esetben a Dexiának szánt tőkeinjekcióra vonatkozó döntéseket ténylegesen a hatóságok utasítására hozták meg, ezen intézkedések államnak tulajdonítására az említett intézkedések alkalmazásának körülményeire jellemző számos jelből lehet következtetni (29).

| (124) | Többek között olyan jelek, mint például az, hogy „a vállalkozásnak a közigazgatási struktúrákba való beilleszkedése, tevékenységeinek jellege és e tevékenységeknek – szokásos versenyfeltételek melletti, magánjogi szereplőkkel való – folytatása, a közjog, illetve az általános társasági jog hatálya alá tartozó vállalkozás jogállása, a hatóságok által a vállalkozás irányítására gyakorolt felügyelet intenzitása, vagy bármely egyéb, arra utaló jel, hogy a konkrét esetben a hatóságok érintettek, vagy valószínűtlen, hogy nem érintettek valamely intézkedés meghozatalában, tekintettel annak nagyságrendjére, tartalmára vagy a benne foglalt feltételekre is” relevánsak lehetnek annak a következtetésnek a levonása szempontjából, hogy valamely közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható (30). |
| --- | --- |

(124)

Többek között olyan jelek, mint például az, hogy „a vállalkozásnak a közigazgatási struktúrákba való beilleszkedése, tevékenységeinek jellege és e tevékenységeknek – szokásos versenyfeltételek melletti, magánjogi szereplőkkel való – folytatása, a közjog, illetve az általános társasági jog hatálya alá tartozó vállalkozás jogállása, a hatóságok által a vállalkozás irányítására gyakorolt felügyelet intenzitása, vagy bármely egyéb, arra utaló jel, hogy a konkrét esetben a hatóságok érintettek, vagy valószínűtlen, hogy nem érintettek valamely intézkedés meghozatalában, tekintettel annak nagyságrendjére, tartalmára vagy a benne foglalt feltételekre is” relevánsak lehetnek annak a következtetésnek a levonása szempontjából, hogy valamely közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható (30).

| (125) | Jelen esetben egyrészt indokolt megállapítani a következőket:






  — | ami a CDC-t illeti, ez utóbbi az 1816. április 28-i francia költségvetési törvény által a jogalkotó hatóság felügyelete és kezességvállalása alá helyezett, általános érdekű feladatokat ellátó (többek között közszolgáltatási intézményeket finanszírozó) közintézmény, amelyre törvényi és rendeleti rendelkezések irányadóak, vezérigazgatóját és főbb vezetőit pedig a Francia Köztársaság elnöke és a francia kormány nevezi ki (31); a CDC akkor – de facto és a közjogtól eltérve – nem tartozott sem a Francia Bankfelügyeleti Bizottság (Commission bancaire), illetve az Állami Részesedések Ügynöksége (Agence des participations de l’État) felügyelete alá, sem pedig az államkincstárnak „önkéntes hozzájárulást” biztosító társaságiadó-jog hatálya alá; |
| --- | --- | --- |

(125)

Jelen esetben egyrészt indokolt megállapítani a következőket:

—

ami a CDC-t illeti, ez utóbbi az 1816. április 28-i francia költségvetési törvény által a jogalkotó hatóság felügyelete és kezességvállalása alá helyezett, általános érdekű feladatokat ellátó (többek között közszolgáltatási intézményeket finanszírozó) közintézmény, amelyre törvényi és rendeleti rendelkezések irányadóak, vezérigazgatóját és főbb vezetőit pedig a Francia Köztársaság elnöke és a francia kormány nevezi ki (31); a CDC akkor – de facto és a közjogtól eltérve – nem tartozott sem a Francia Bankfelügyeleti Bizottság (Commission bancaire), illetve az Állami Részesedések Ügynöksége (Agence des participations de l’État) felügyelete alá, sem pedig az államkincstárnak „önkéntes hozzájárulást” biztosító társaságiadó-jog hatálya alá;

| — | ami a Holding Communalt illeti, ez utóbbinak 599 belga települési önkormányzat és tartomány a részvényese, és a helyi önkormányzatok finanszírozásának alapvető eszközét jelenti; igazgatóságának valamennyi tagja települési önkormányzati képviselő, polgármester vagy polgármester-helyettes; a Holding Communal alapszabálya kiköti, hogy – a törvényben megállapított feltételek szerint – a Pénzügyminisztérium és a Belügyminisztrium felügyelete alá tartozik; e tekintetben indokolt rámutatni arra, hogy (a Pénzügyminisztériumot, illetve a Belügyminisztériumot képviselő) két kormánybiztos hatáskörrel rendelkezik a Holding Communal igazgatósági határozatának kifogásolására; márpedig az ítélkezési gyakorlat szerint (32) az állam vétójogának vagy jóváhagyási hatáskörének létezése valamely jogalany magatartása államnak tulajdoníthatóságára utal, ami jelen esetben a Holding Communal esetére alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

ami a Holding Communalt illeti, ez utóbbinak 599 belga települési önkormányzat és tartomány a részvényese, és a helyi önkormányzatok finanszírozásának alapvető eszközét jelenti; igazgatóságának valamennyi tagja települési önkormányzati képviselő, polgármester vagy polgármester-helyettes; a Holding Communal alapszabálya kiköti, hogy – a törvényben megállapított feltételek szerint – a Pénzügyminisztérium és a Belügyminisztrium felügyelete alá tartozik; e tekintetben indokolt rámutatni arra, hogy (a Pénzügyminisztériumot, illetve a Belügyminisztériumot képviselő) két kormánybiztos hatáskörrel rendelkezik a Holding Communal igazgatósági határozatának kifogásolására; márpedig az ítélkezési gyakorlat szerint (32) az állam vétójogának vagy jóváhagyási hatáskörének létezése valamely jogalany magatartása államnak tulajdoníthatóságára utal, ami jelen esetben a Holding Communal esetére alkalmazandó.

Másrészt meg kell állapítani, hogy ebben az ügyben a CDC és a Holding Communal tőkeinjekciójára az államok által hozott egyéb intézkedésekkel (az államok és a régiók közvetlen tőkeinjekciójával, az államok kezességvállalásával, az FSA-intézkedéssel, a belga állam kezességvállalása melletti likviditási segítségnyújtással) egyidejűleg került sor. Ezek a tőkeinjekciók a többi intézkedéssel együtt a Dexia 2009. szeptember végi megmentését célzó intézkedések egységes átfogó sorozatába illeszkednek.

Márpedig e beavatkozások egyidejűsége a fent említett tényezőkkel együtt valószínűtlenné teszi, hogy a hatóságok nem érintettek a CDC-nek és a Holding Communalnak a Dexia tőkeemelésében való részvételére vonatkozó határozatokban. Helyénvaló tehát úgy tekinteni, hogy a CDC és a Holding Communal által jóváhagyott tőkeemelések a tagállamuknak tulajdoníthatók.

| (126) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az úgynevezett „történelmi” részvényesek általi feltőkésítés nem tesz eleget a piacgazdasági magánbefektető ítélkezési gyakorlatbeli kritériumának. Ugyanis azoknak a részvényeseknek a Dexia feltőkésítésében való – a teljes tőkeemelés 12,4 %-ára korlátozott – részvétele, amelyeknek a magatartása nem az államnak tulajdonítható, nem elegendő annak a következtetésnek a levonásához, hogy a történelmi részvényesek nem piacgazdasági magánbefektetőként jártak el. A piacgazdasági magánbefektető elve csak szokásos piaci körülmények között alkalmazandó (33). Márpedig a történelmi részvényesek a pénzügyi válság kellős közepén, teljesen rendellenes, szokásos piaci körülmények között avatkoztak be. Ráadásul a „történelmi” részvényeseknek ez a beavatkozása a Dexia – komolyan nehézséggel küzdő, a három érintett tagállam gazdasága szempontjából rendszerszintű jelentőséggel bíró vállalkozás – megmentését célzó intézkedések sorozatába illeszkedett be. Márpedig indokolt rámutatni arra, hogy a piacgazdasági magánbefektető elvének értékeléséből ki kell iktatni az állami politikai, gazdasági, társadalmi megfontolásokat (34). Ezt követően – a piacgazdasági magánbefektető kritériumának való megfelelés érdekében – a befektetés hitelességét előzetes üzleti tervvel és lehetőleg független könyvvizsgálók és válságszimulációk („stressztesztek”) által hitelesített előzetes üzleti tervvel kell alátámasztani (35). |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az úgynevezett „történelmi” részvényesek általi feltőkésítés nem tesz eleget a piacgazdasági magánbefektető ítélkezési gyakorlatbeli kritériumának. Ugyanis azoknak a részvényeseknek a Dexia feltőkésítésében való – a teljes tőkeemelés 12,4 %-ára korlátozott – részvétele, amelyeknek a magatartása nem az államnak tulajdonítható, nem elegendő annak a következtetésnek a levonásához, hogy a történelmi részvényesek nem piacgazdasági magánbefektetőként jártak el. A piacgazdasági magánbefektető elve csak szokásos piaci körülmények között alkalmazandó (33). Márpedig a történelmi részvényesek a pénzügyi válság kellős közepén, teljesen rendellenes, szokásos piaci körülmények között avatkoztak be. Ráadásul a „történelmi” részvényeseknek ez a beavatkozása a Dexia – komolyan nehézséggel küzdő, a három érintett tagállam gazdasága szempontjából rendszerszintű jelentőséggel bíró vállalkozás – megmentését célzó intézkedések sorozatába illeszkedett be. Márpedig indokolt rámutatni arra, hogy a piacgazdasági magánbefektető elvének értékeléséből ki kell iktatni az állami politikai, gazdasági, társadalmi megfontolásokat (34). Ezt követően – a piacgazdasági magánbefektető kritériumának való megfelelés érdekében – a befektetés hitelességét előzetes üzleti tervvel és lehetőleg független könyvvizsgálók és válságszimulációk („stressztesztek”) által hitelesített előzetes üzleti tervvel kell alátámasztani (35).

| (127) | Végezetül, még ha az állami befektető tulajdonosi minőséggel bír is (amely eset azon „történelmi” részvényesekre áll fenn, amelyeknek a magatartása az államnak tulajdonítható, azaz a CDC-re és a Holding Communalra), a piacgazdasági magánbefektetővel való összehasonlításban helyénvaló ellenőrizni, hogy a befektető olyan körültekintő befektetőként viselkedik-e, aki nem vállal több kockázatot, mint amennyit egy piacgazdasági magánbefektető vállalna (36). A befektető „történelmisége” tehát nem indokolhatja a piacgazdasági magánbefektető elvének „rugalmasabb” alkalmazását. |
| --- | --- |

(127)

Végezetül, még ha az állami befektető tulajdonosi minőséggel bír is (amely eset azon „történelmi” részvényesekre áll fenn, amelyeknek a magatartása az államnak tulajdonítható, azaz a CDC-re és a Holding Communalra), a piacgazdasági magánbefektetővel való összehasonlításban helyénvaló ellenőrizni, hogy a befektető olyan körültekintő befektetőként viselkedik-e, aki nem vállal több kockázatot, mint amennyit egy piacgazdasági magánbefektető vállalna (36). A befektető „történelmisége” tehát nem indokolhatja a piacgazdasági magánbefektető elvének „rugalmasabb” alkalmazását.

| (128) | Másfelől a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamoknak tulajdonítható tőkeemelés szelektív, mivel csak egyetlen vállalkozásra, a Dexia csoportra vonatkozik. A Dexia méretére, valamint a belga, a francia és a luxemburgi piacon érvényesülő jelentőségére, továbbá arra a tényre való tekintettel, hogy a beavatkozások nélkül a csoport fizetésképtelenségi helyzetbe kerülhetett volna, amely a három területen jelentősen megváltoztathatta volna a bankpiac szerkezetét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(128)

Másfelől a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamoknak tulajdonítható tőkeemelés szelektív, mivel csak egyetlen vállalkozásra, a Dexia csoportra vonatkozik. A Dexia méretére, valamint a belga, a francia és a luxemburgi piacon érvényesülő jelentőségére, továbbá arra a tényre való tekintettel, hogy a beavatkozások nélkül a csoport fizetésképtelenségi helyzetbe kerülhetett volna, amely a három területen jelentősen megváltoztathatta volna a bankpiac szerkezetét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (129) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CDC és a Holding Communal általi tőkeinjekció tehát az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Dexiának nyújtott támogatás eleme. |
| --- | --- |

(129)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CDC és a Holding Communal általi tőkeinjekció tehát az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Dexiának nyújtott támogatás eleme.

| (130) | A Bizottság ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy az Ethias (amely a tőkeemelés során nem került államosításra), az Arcofin (amely társaság tőkéjének a többsége magánrészvényesek tulajdonát képezi) és a CNP Assurances (amely társaság tőkéjének többsége magánrészvényesek, azaz a Banque Populaire Caisses d’Épargne csoport és a „lebegő” tőkével rendelkezők tulajdonát képezi) viselkedése alapján a Dexia rendelkezésére bocsátott források nem állami források. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy az Ethias (amely a tőkeemelés során nem került államosításra), az Arcofin (amely társaság tőkéjének a többsége magánrészvényesek tulajdonát képezi) és a CNP Assurances (amely társaság tőkéjének többsége magánrészvényesek, azaz a Banque Populaire Caisses d’Épargne csoport és a „lebegő” tőkével rendelkezők tulajdonát képezi) viselkedése alapján a Dexia rendelkezésére bocsátott források nem állami források.

8.1.2.   AZ ÁLLAMOK KEZESSÉGVÁLLALÁSA

| (131) | A Bizottság a 2008. november 19-i határozatában (annak (24)–(27) preambulumbekezdésében) és a 2009. október 30-i határozatában (annak (13) preambulumbekezdésében) állapította meg a kezességvállalás támogatásjellegét. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e határozatokban foglalt érvelés továbbra is alkalmazandó, és hogy az intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság a 2008. november 19-i határozatában (annak (24)–(27) preambulumbekezdésében) és a 2009. október 30-i határozatában (annak (13) preambulumbekezdésében) állapította meg a kezességvállalás támogatásjellegét. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e határozatokban foglalt érvelés továbbra is alkalmazandó, és hogy az intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást képez.

8.1.3.   A LIKVIDITÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

| (132) | Ami a likviditási segítségnyújtáshoz kapcsolódó támogatás létezését illeti, a Bizottság tudomásul veszi a belga hatóságoknak a BNB által a Dexia javára bevezetett likviditási segítségnyújtásra vonatkozó észrevételeit. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy ezek az észrevételek önmagukban nem módosítják a likviditási segítségnyújtáshoz kapcsolódó támogatási elemre vonatkozóan a 2008. november 19-i határozatában foglalt észrevételeit. |
| --- | --- |

(132)

Ami a likviditási segítségnyújtáshoz kapcsolódó támogatás létezését illeti, a Bizottság tudomásul veszi a belga hatóságoknak a BNB által a Dexia javára bevezetett likviditási segítségnyújtásra vonatkozó észrevételeit. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy ezek az észrevételek önmagukban nem módosítják a likviditási segítségnyújtáshoz kapcsolódó támogatási elemre vonatkozóan a 2008. november 19-i határozatában foglalt észrevételeit.

| (133) | Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleményének (37) (a továbbiakban: a banki közlemény) 51. pontjában ugyanis a Bizottság megállapította, hogy véleménye szerint a pénzintézet számára központi banki források nyújtása bizonyos feltételek teljesülése esetén nem minősül támogatásnak (38). |
| --- | --- |

(133)

Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleményének (37) (a továbbiakban: a banki közlemény) 51. pontjában ugyanis a Bizottság megállapította, hogy véleménye szerint a pénzintézet számára központi banki források nyújtása bizonyos feltételek teljesülése esetén nem minősül támogatásnak (38).

| (134) | A banki közleményben a támogatás hiányára vonatkozó egyik feltétel az, hogy „az intézkedés [...] állami viszontgaranciában nem részesül”. Ebben az esetben a Bizottság megjegyezte, hogy a BNB által nyújtott hitelek a pénzügyi stabilitás előmozdítását célzó intézkedésekről, valamint különösen a pénzügyi stabilitás keretében nyújtott hitelekre és bonyolított egyéb ügyletekre vonatkozó állami kezességvállalás létrehozásáról szóló, 2008. október 15-i törvény értelmében (visszamenőleges hatállyal) a belga állam kezességvállalásában részesülnek. Mivel a BNB által odaítélt likviditási segítségnyújtásra a belga állam kezességet vállal, a közleményben előírt feltétel következésképpen nem teljesül. |
| --- | --- |

(134)

A banki közleményben a támogatás hiányára vonatkozó egyik feltétel az, hogy „az intézkedés [...] állami viszontgaranciában nem részesül”. Ebben az esetben a Bizottság megjegyezte, hogy a BNB által nyújtott hitelek a pénzügyi stabilitás előmozdítását célzó intézkedésekről, valamint különösen a pénzügyi stabilitás keretében nyújtott hitelekre és bonyolított egyéb ügyletekre vonatkozó állami kezességvállalás létrehozásáról szóló, 2008. október 15-i törvény értelmében (visszamenőleges hatállyal) a belga állam kezességvállalásában részesülnek. Mivel a BNB által odaítélt likviditási segítségnyújtásra a belga állam kezességet vállal, a közleményben előírt feltétel következésképpen nem teljesül.

| (135) | Az állami támogatás létezésének kizárása érdekében a banki közleményben meghatározott feltételek tehát nem teljesülnek teljeskörűen. Ennélfogva azt kell ellenőrizni, hogy az állami támogatást képező feltételek tulajdonképpen teljesülnek. Mivel a BNB a belga állam intézménye, a forrásai állami források. Ez annál is inkább érvényes ebben az esetben, mert a viszontgaranciának az a hatása, hogy minden veszteséget közvetlenül a belga állam visel. Ezenkívül a likviditási segítségnyújtás a Dexia számára szelektív módon biztosított intézkedés. Végezetül az intézkedés szelektív előnyben részesíti a Dexiát azáltal, hogy biztosítja számára azt a finanszírozást, amelyet a bank a piacon már nem tud megszerezni. Mivel a Dexia több tagállamban és – tevékenységeinek jelentős része esetében – olyan egyéb pénzintézetekkel versengve tevékenykedik, amelyeknek a többsége nem részesült hasonló támogatásokban, ez az előny torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(135)

Az állami támogatás létezésének kizárása érdekében a banki közleményben meghatározott feltételek tehát nem teljesülnek teljeskörűen. Ennélfogva azt kell ellenőrizni, hogy az állami támogatást képező feltételek tulajdonképpen teljesülnek. Mivel a BNB a belga állam intézménye, a forrásai állami források. Ez annál is inkább érvényes ebben az esetben, mert a viszontgaranciának az a hatása, hogy minden veszteséget közvetlenül a belga állam visel. Ezenkívül a likviditási segítségnyújtás a Dexia számára szelektív módon biztosított intézkedés. Végezetül az intézkedés szelektív előnyben részesíti a Dexiát azáltal, hogy biztosítja számára azt a finanszírozást, amelyet a bank a piacon már nem tud megszerezni. Mivel a Dexia több tagállamban és – tevékenységeinek jelentős része esetében – olyan egyéb pénzintézetekkel versengve tevékenykedik, amelyeknek a többsége nem részesült hasonló támogatásokban, ez az előny torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (136) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a BNB által a saját részére bevezetett likviditási segítségnyújtás az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében egyértelműen állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a BNB által a saját részére bevezetett likviditási segítségnyújtás az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében egyértelműen állami támogatást képez.

8.1.4.   AZ FSA-INTÉZKEDÉS

| (137) | A Bizottság az FSA-intézkedés jellegét a 2009. március 13-i határozatában (annak (53)–(56) preambulumbekezdésében) állapította meg, és úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamok észrevételei nem olyan jellegűek, hogy kétségbe vonják ezeket a következtetéseket. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság az FSA-intézkedés jellegét a 2009. március 13-i határozatában (annak (53)–(56) preambulumbekezdésében) állapította meg, és úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamok észrevételei nem olyan jellegűek, hogy kétségbe vonják ezeket a következtetéseket.

| (138) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az FSA-intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az FSA-intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

8.2.   A TÁMOGATÁS SZÁMSZERŰSÍTÉSE

| (139) | 2008. november 19-i és 2009. március 13-i határozatában a Bizottság már elvégezte a szóban forgó intézkedésekhez kapcsolódó támogatási összeg első értékelését. Ezen első értékelés és az érintett tagállamok által 2009. március 13. óta közölt kiegészítő információk alapján a Bizottság a következő elemekből álló támogatási összeget állapítja meg: |
| --- | --- |

(139)

2008. november 19-i és 2009. március 13-i határozatában a Bizottság már elvégezte a szóban forgó intézkedésekhez kapcsolódó támogatási összeg első értékelését. Ezen első értékelés és az érintett tagállamok által 2009. március 13. óta közölt kiegészítő információk alapján a Bizottság a következő elemekből álló támogatási összeget állapítja meg:

8.2.1.   A TŐKEEMELÉS

| (140) | A 2008. szeptember 30-án bejelentett tőkeinjekció teljes összege 6,4 milliárd EUR, amelyből az előző okok miatt ki kell vonni az Ethias, az Arcofin, illetve a CNP Assurances tőkeinjekcióját, azaz 150 millió EUR-t, 350 millió EUR-t, illetve 288 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(140)

A 2008. szeptember 30-án bejelentett tőkeinjekció teljes összege 6,4 milliárd EUR, amelyből az előző okok miatt ki kell vonni az Ethias, az Arcofin, illetve a CNP Assurances tőkeinjekcióját, azaz 150 millió EUR-t, 350 millió EUR-t, illetve 288 millió EUR-t.

| (141) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Dexia a szerkezetátalakítási terve keretében lemondott a Dexia BIL átváltható értékpapírjainak 376 millió EUR nyereségéről, amely értékpapírokat a luxemburgi államnak kellett jegyeznie, és amelyek sohasem kerültek jegyzésre. Következésképpen ez az összeg is kivonásra kerül a tőkeemeléshez kapcsolódó, figyelembe veendő összegből. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Dexia a szerkezetátalakítási terve keretében lemondott a Dexia BIL átváltható értékpapírjainak 376 millió EUR nyereségéről, amely értékpapírokat a luxemburgi államnak kellett jegyeznie, és amelyek sohasem kerültek jegyzésre. Következésképpen ez az összeg is kivonásra kerül a tőkeemeléshez kapcsolódó, figyelembe veendő összegből.

| (142) | Következésképpen a tőkeemeléshez kapcsolódó teljes összeg 5,2 milliárd EUR (39). |
| --- | --- |

(142)

Következésképpen a tőkeemeléshez kapcsolódó teljes összeg 5,2 milliárd EUR (39).

8.2.2.   AZ ÁLLAMOK KEZESSÉGVÁLLALÁSA

| (143) | A Dexia és az érintett tagállamok által 2008. október 9-én aláírt kezességvállalási szerződésnek megfelelően az érintett tagállamok kezességvállalásának maximális összege 150 milliárd EUR. Ezt az összeget a 2009. november 1-jén hatályba lépett kezességvállalási szerződésben 100 milliárd EUR-ra csökkentették. |
| --- | --- |

(143)

A Dexia és az érintett tagállamok által 2008. október 9-én aláírt kezességvállalási szerződésnek megfelelően az érintett tagállamok kezességvállalásának maximális összege 150 milliárd EUR. Ezt az összeget a 2009. november 1-jén hatályba lépett kezességvállalási szerződésben 100 milliárd EUR-ra csökkentették.

| (144) | Az eljárást megindító határozatra vonatkozó észrevételeikben az érintett tagállamok kijelentik, hogy a kezességvállaláshoz kapcsolódó támogatási összeget a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló közlemény) (40) megfelelően kell kiszámítani. E közlemény rendelkezései szerint a kezességvállaláshoz kapcsolódó támogatási összegek a kezességvállalás kamatlába és a bankközi piac referencia-kamatlábaként (IBOR) meghatározott, 75 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb különbségével egyenlőek. |
| --- | --- |

(144)

Az eljárást megindító határozatra vonatkozó észrevételeikben az érintett tagállamok kijelentik, hogy a kezességvállaláshoz kapcsolódó támogatási összeget a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló közlemény) (40) megfelelően kell kiszámítani. E közlemény rendelkezései szerint a kezességvállaláshoz kapcsolódó támogatási összegek a kezességvállalás kamatlába és a bankközi piac referencia-kamatlábaként (IBOR) meghatározott, 75 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb különbségével egyenlőek.

| (145) | Ezen észrevételekre reagálva a Bizottság megállapítja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében a piaci kamatlábakon alapuló referencia-kamatláb alkalmazása nem helytálló, mivel kezességvállalás hiányában a Dexia semmiféle finanszírozást nem hívhatott volna le a piacokon. Ezért a Bizottság – az elé terjesztett szerkezetátalakítási esetekben alkalmazott állandó gyakorlatának megfelelően – úgy ítéli meg, hogy a kezességvállalásban figyelembe veendő támogatási elem elérheti a kezességvállalás által ténylegesen fedezett összegeket, azaz 100 milliárd EUR-t, amely megfelel a Dexia azon forrásoldali tételei maximális összegének, amelyek – a kezességvállalás értelmében – 2009. november 1-je óta ténylegesen fedezhetők (41). |
| --- | --- |

(145)

Ezen észrevételekre reagálva a Bizottság megállapítja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében a piaci kamatlábakon alapuló referencia-kamatláb alkalmazása nem helytálló, mivel kezességvállalás hiányában a Dexia semmiféle finanszírozást nem hívhatott volna le a piacokon. Ezért a Bizottság – az elé terjesztett szerkezetátalakítási esetekben alkalmazott állandó gyakorlatának megfelelően – úgy ítéli meg, hogy a kezességvállalásban figyelembe veendő támogatási elem elérheti a kezességvállalás által ténylegesen fedezett összegeket, azaz 100 milliárd EUR-t, amely megfelel a Dexia azon forrásoldali tételei maximális összegének, amelyek – a kezességvállalás értelmében – 2009. november 1-je óta ténylegesen fedezhetők (41).

8.2.3.   A LIKVIDITÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

| (146) | A kezességvállalás esetében fenntartott előző érveléshez hasonlóan a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BNB által bevezetett likviditási segítségnyújtásra a belga állam biztosította kezességvállalásban foglalt támogatási elem elérheti a kezességvállalás által ténylegesen fedezett összegeket, azaz a(z) [...] milliárd EUR-t, amely megfelel az EKB Kormányzótanácsa által jóváhagyott, a BNB által fizetendő és a belga állam kezességvállalásában részesülő maximális összeg részarányának. |
| --- | --- |

(146)

A kezességvállalás esetében fenntartott előző érveléshez hasonlóan a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BNB által bevezetett likviditási segítségnyújtásra a belga állam biztosította kezességvállalásban foglalt támogatási elem elérheti a kezességvállalás által ténylegesen fedezett összegeket, azaz a(z) [...] milliárd EUR-t, amely megfelel az EKB Kormányzótanácsa által jóváhagyott, a BNB által fizetendő és a belga állam kezességvállalásában részesülő maximális összeg részarányának.

8.2.4.   AZ FSA-INTÉZKEDÉS

| (147) | Az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel (42) összhangban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy értékvesztett eszközökre vonatkozó intézkedéshez kapcsolódó támogatási összeg értékelése során figyelembe veendő összeg a belső elszámolóár és a vizsgált portfólió piaci árának különbsége. A Bizottság gyakorlata (43) szerint a belső elszámolóár a paritásos maradványérték és a teljes egészében az intézkedés kedvezményezett bankja által fizetendő első részlet különbségeként kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(147)

Az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel (42) összhangban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy értékvesztett eszközökre vonatkozó intézkedéshez kapcsolódó támogatási összeg értékelése során figyelembe veendő összeg a belső elszámolóár és a vizsgált portfólió piaci árának különbsége. A Bizottság gyakorlata (43) szerint a belső elszámolóár a paritásos maradványérték és a teljes egészében az intézkedés kedvezményezett bankja által fizetendő első részlet különbségeként kerül meghatározásra.

| (148) | Az FSA-intézkedés az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó egyéb intézkedésekhez képest mutat bizonyos sajátosságokat, amelyekről a Bizottságnak véleményt kellett nyilvánítania:






  — | az FSAM-portfólió (paritásos maradványértéke 2008. szeptember 30-án 16,98 milliárd USD) két alportfóliót tartalmaz: i. egy nem garantált put opciós szerződés tárgyát képező (4,5 milliárd USD paritásos maradványértékű) kizárt eszközöket; és ii. és egy garantált put opciós szerződés tárgyát képező (12,48 milliárd USD paritásos maradványértékű) fedezett eszközöket, amennyiben kezességvállalási szerződés írja elő, hogy a belga és a francia állam vállaljon kötelezettséget arra, hogy ezekre az érintett eszközökre vonatkozó put opciós szerződés alapján kezességet vállal a Dexia kötvényeire. Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia által megtartott 4,5 milliárd USD-s első részlet törlesztéséhez a put opciós szerződés alapján (mind a fedezett eszközökre, mind pedig a kizárt eszközökre irányuló) valamennyi lehívást figyelembe veszi. Ez a 4,5 milliárd USD-s első részlet tehát nemcsak az intézkedés hatálya alá tartozó eszközportfóliót, hanem az FSAM-portfólió egészét is fedezi, |
| --- | --- | --- |

(148)

Az FSA-intézkedés az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó egyéb intézkedésekhez képest mutat bizonyos sajátosságokat, amelyekről a Bizottságnak véleményt kellett nyilvánítania:

—

az FSAM-portfólió (paritásos maradványértéke 2008. szeptember 30-án 16,98 milliárd USD) két alportfóliót tartalmaz: i. egy nem garantált put opciós szerződés tárgyát képező (4,5 milliárd USD paritásos maradványértékű) kizárt eszközöket; és ii. és egy garantált put opciós szerződés tárgyát képező (12,48 milliárd USD paritásos maradványértékű) fedezett eszközöket, amennyiben kezességvállalási szerződés írja elő, hogy a belga és a francia állam vállaljon kötelezettséget arra, hogy ezekre az érintett eszközökre vonatkozó put opciós szerződés alapján kezességet vállal a Dexia kötvényeire. Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia által megtartott 4,5 milliárd USD-s első részlet törlesztéséhez a put opciós szerződés alapján (mind a fedezett eszközökre, mind pedig a kizárt eszközökre irányuló) valamennyi lehívást figyelembe veszi. Ez a 4,5 milliárd USD-s első részlet tehát nemcsak az intézkedés hatálya alá tartozó eszközportfóliót, hanem az FSAM-portfólió egészét is fedezi,

| — | ezenkívül az intézkedés szükség esetén előírja a belga és a francia állam első kérés alapján történő beavatkozását még a 4,5 milliárd USD első részletére is, a belga és a francia állam ezt követően a Dexiához fordul, amelynek ekkor ezt a beavatkozást készpénzben kell visszatérítenie. Ez az intézkedés következésképpen a belga és a francia államot a fedezett eszközökön keletkező veszteség kockázatának és a Dexia nemteljesítése kockázatának teszi ki, mégpedig már a 4,5 milliárd USD-s első részlet esetében is. Ez az értékvesztett eszközökre vonatkozó intézkedéseknek nem közös sajátossága. |
| --- | --- |

—

ezenkívül az intézkedés szükség esetén előírja a belga és a francia állam első kérés alapján történő beavatkozását még a 4,5 milliárd USD első részletére is, a belga és a francia állam ezt követően a Dexiához fordul, amelynek ekkor ezt a beavatkozást készpénzben kell visszatérítenie. Ez az intézkedés következésképpen a belga és a francia államot a fedezett eszközökön keletkező veszteség kockázatának és a Dexia nemteljesítése kockázatának teszi ki, mégpedig már a 4,5 milliárd USD-s első részlet esetében is. Ez az értékvesztett eszközökre vonatkozó intézkedéseknek nem közös sajátossága.

| (149) | E sajátosságok miatt a vizsgált portfólió, amelynek az esetében a belső elszámolóár kiszámításra kerül, a teljes FSAM-portfólió, és nemcsak a fedezett eszközportfólió. 2009. január 31-én a paritásos maradványérték 16,6 milliárd USD-t tett ki. A belső elszámolóár tehát 12,1 milliárd USD (azaz a 16,6 és a 4,5 milliárd USD különbsége). A piaci ár [7–9] milliárd USD volt, így a támogatási összeg [3,1–5,1] milliárd USD, azaz [2,4–4,0] milliárd EUR (44). |
| --- | --- |

(149)

E sajátosságok miatt a vizsgált portfólió, amelynek az esetében a belső elszámolóár kiszámításra kerül, a teljes FSAM-portfólió, és nemcsak a fedezett eszközportfólió. 2009. január 31-én a paritásos maradványérték 16,6 milliárd USD-t tett ki. A belső elszámolóár tehát 12,1 milliárd USD (azaz a 16,6 és a 4,5 milliárd USD különbsége). A piaci ár [7–9] milliárd USD volt, így a támogatási összeg [3,1–5,1] milliárd USD, azaz [2,4–4,0] milliárd EUR (44).

8.2.5.   A KÜLÖNBÖZŐ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK TELJES ÖSSZEGE

| (150) | Ahogyan azt az érintett tagállamok az eljárást megindító határozatra vonatkozó észrevételeikben hangsúlyozták, a Bizottság elismeri, hogy nem helyénvaló a feltőkésítéseknek megfelelő támogatási összegek és a forrásokra nyújtott kezességvállalások összeadása, mivel a két intézkedéstípusnak nem ugyanolyan versenytorzító hatásai vannak. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia számára tőkeemelés és az értékvesztett eszközök kezelésére nyújtott támogatás (FSA-intézkedés) formájában nyújtott támogatás teljes összege 8,4 milliárd EUR, és hogy a kezességvállalás és likviditási segítségnyújtás formájában nyújtott támogatás összege elérheti a [95–135] milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

(150)

Ahogyan azt az érintett tagállamok az eljárást megindító határozatra vonatkozó észrevételeikben hangsúlyozták, a Bizottság elismeri, hogy nem helyénvaló a feltőkésítéseknek megfelelő támogatási összegek és a forrásokra nyújtott kezességvállalások összeadása, mivel a két intézkedéstípusnak nem ugyanolyan versenytorzító hatásai vannak. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia számára tőkeemelés és az értékvesztett eszközök kezelésére nyújtott támogatás (FSA-intézkedés) formájában nyújtott támogatás teljes összege 8,4 milliárd EUR, és hogy a kezességvállalás és likviditási segítségnyújtás formájában nyújtott támogatás összege elérheti a [95–135] milliárd EUR-t.

8.3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

8.3.1.   JOGALAP

| (151) | Az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető [...] egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komolyan zavar megszüntetésére nyújtott [...] támogatás”. A pénzügyi piacoknak a szóban forgó intézkedések odaítélése óta fennálló helyzetére való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedések az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján értékelhetők. Ami a belga, a francia és a luxemburgi gazdaságot illeti, ezt az említett tagállamok hatóságai által a pénzügyi válság leküzdése érdekében hozott intézkedéseket jóváhagyó különböző bizottsági határozatok (45) megerősítették. Következésképpen a Dexiára vonatkozó, 2008. november 19-i, 2009. március 13-i és 2009. október 30-i határozatokhoz hasonlóan a szóban forgó támogatási intézkedések értékeléséhez továbbra is az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja jelenti a jogalapot. |
| --- | --- |

(151)

Az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető [...] egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komolyan zavar megszüntetésére nyújtott [...] támogatás”. A pénzügyi piacoknak a szóban forgó intézkedések odaítélése óta fennálló helyzetére való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó intézkedések az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján értékelhetők. Ami a belga, a francia és a luxemburgi gazdaságot illeti, ezt az említett tagállamok hatóságai által a pénzügyi válság leküzdése érdekében hozott intézkedéseket jóváhagyó különböző bizottsági határozatok (45) megerősítették. Következésképpen a Dexiára vonatkozó, 2008. november 19-i, 2009. március 13-i és 2009. október 30-i határozatokhoz hasonlóan a szóban forgó támogatási intézkedések értékeléséhez továbbra is az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja jelenti a jogalapot.

| (152) | A Bizottság a jelenlegi válság összefüggésében pontosan meghatározta az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó támogatások és a nehéz helyzetben lévő intézmények szerkezetátalakítására nyújtott támogatások alkalmazásának feltételeit. Ezeket az elveket az értékvesztett eszközökről szóló közlemény és a szerkezetátalakítási közlemény tartalmazza. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság a jelenlegi válság összefüggésében pontosan meghatározta az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó támogatások és a nehéz helyzetben lévő intézmények szerkezetátalakítására nyújtott támogatások alkalmazásának feltételeit. Ezeket az elveket az értékvesztett eszközökről szóló közlemény és a szerkezetátalakítási közlemény tartalmazza.

8.3.2.   AZ FSA-INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (153) | A 2009. március 13-i határozatban foglaltaknak megfelelően az FSA-intézkedés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény hatálya alá tartozik, még akkor is, ha elsődleges célkitűzése az volt, hogy lehetővé tegye az FSA eladási műveletének megvalósítását. Ezt az intézkedést tehát az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt feltételek alapján kell elemezni. E tekintetben a Bizottság a 2009. március 13-i határozatában azt a következtetést vonta le, hogy maga a kezességvállalás és az általa fedezett eszközök, valamint a Dexia, illetve a belga és a francia állam közötti költségmegosztás összeegyeztethető a belső piaccal. Az eszközértékelés, az intézkedés ellentételezése, valamint a 4,5 milliárd USD-s első részleten túl a Dexia által kibocsátandó értékpapírok ellentételezése még ellenőrizendő. |
| --- | --- |

(153)

A 2009. március 13-i határozatban foglaltaknak megfelelően az FSA-intézkedés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény hatálya alá tartozik, még akkor is, ha elsődleges célkitűzése az volt, hogy lehetővé tegye az FSA eladási műveletének megvalósítását. Ezt az intézkedést tehát az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt feltételek alapján kell elemezni. E tekintetben a Bizottság a 2009. március 13-i határozatában azt a következtetést vonta le, hogy maga a kezességvállalás és az általa fedezett eszközök, valamint a Dexia, illetve a belga és a francia állam közötti költségmegosztás összeegyeztethető a belső piaccal. Az eszközértékelés, az intézkedés ellentételezése, valamint a 4,5 milliárd USD-s első részleten túl a Dexia által kibocsátandó értékpapírok ellentételezése még ellenőrizendő.

8.3.2.1.   
  Eszközértékelés

| (154) | A Bizottság megvizsgálta azt, hogy a tényleges gazdasági érték alkalmazott elemzési módszere megfelelt-e az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított követelményeknek, valamint különösen azt, hogy i. az a lehető legnagyobb mértékben megfigyelhető adatokon alapult-e; ii. realista és óvatos feltevéseket állapított-e meg a jövőbeli pénzforgalomra vonatkozóan; és iii. óvatos válságszimulációkon alapult-e az értékelés lebonyolításakor. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megvizsgálta azt, hogy a tényleges gazdasági érték alkalmazott elemzési módszere megfelelt-e az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított követelményeknek, valamint különösen azt, hogy i. az a lehető legnagyobb mértékben megfigyelhető adatokon alapult-e; ii. realista és óvatos feltevéseket állapított-e meg a jövőbeli pénzforgalomra vonatkozóan; és iii. óvatos válságszimulációkon alapult-e az értékelés lebonyolításakor.

| (155) | A felhasznált eszközökre vonatkozó értékelési módszerek vizsgálatára a Bizottság által szerződtetett szakértők technikai segítségnyújtásával került sor. Az értékelést a vizsgált FSAM-portfólióban található minden fő eszközosztály esetében – alapforgatókönyv mellett és stresszforgatókönyv mellett egyaránt – elvégezték. A tényleges gazdasági érték értékeléséhez figyelembe vett módszertan és feltevések vizsgálata alapján a Bizottság kedvező értékelést adott. A Bizottság így rámutat arra, hogy a figyelembe vett feltevések összességében konzervatívak:






  — | a nemteljesítési rátákat óvatosan tervezték, ezen eszközök legutóbbi teljesítmény-tendenciáinak felhasználásával, konzervatívnak ítélt szinteken, |
| --- | --- | --- |

(155)

A felhasznált eszközökre vonatkozó értékelési módszerek vizsgálatára a Bizottság által szerződtetett szakértők technikai segítségnyújtásával került sor. Az értékelést a vizsgált FSAM-portfólióban található minden fő eszközosztály esetében – alapforgatókönyv mellett és stresszforgatókönyv mellett egyaránt – elvégezték. A tényleges gazdasági érték értékeléséhez figyelembe vett módszertan és feltevések vizsgálata alapján a Bizottság kedvező értékelést adott. A Bizottság így rámutat arra, hogy a figyelembe vett feltevések összességében konzervatívak:

—

a nemteljesítési rátákat óvatosan tervezték, ezen eszközök legutóbbi teljesítmény-tendenciáinak felhasználásával, konzervatívnak ítélt szinteken,

| — | óvatos (a felszámolási és a visszafizettetési költségeket is tartalmazó) visszafizettetési rátákat terveztek, amelyek tükrözték a legutóbbi tendenciákat és nem terveztek javulást az elkövetkezendő években, |
| --- | --- |

—

óvatos (a felszámolási és a visszafizettetési költségeket is tartalmazó) visszafizettetési rátákat terveztek, amelyek tükrözték a legutóbbi tendenciákat és nem terveztek javulást az elkövetkezendő években,

| — | az előtörlesztésekre vonatkozó feltevések szintén konzervatívak és összhangban vannak a megfigyelt legutóbbi tendenciákkal. |
| --- | --- |

—

az előtörlesztésekre vonatkozó feltevések szintén konzervatívak és összhangban vannak a megfigyelt legutóbbi tendenciákkal.

| (156) | [...] |
| --- | --- |

(156)

[...]

| (157) | A Dexia által készpénzben visszatérítendő első 4,5 milliárd USD-s részlet meghaladja az óvatosan és az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban – mind alapforgatókönyv, mind pedig stresszforgatókönyv szerint, és mind a teljes FSAM-portfólióra, mind pedig a kizárt eszközök levonása utáni FSAM-portfólióra vonatkozóan – becsült várt veszteségek szintjét. A 12,1 milliárd USD-ben megállapított belső elszámolóár az alapforgatókönyv szerint ([13,6–14,6] milliárd USD és a stresszforgatókönyv szerint ([12–13] milliárd USD) is alacsonyabb a tényleges gazdasági értéknél. |
| --- | --- |

(157)

A Dexia által készpénzben visszatérítendő első 4,5 milliárd USD-s részlet meghaladja az óvatosan és az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban – mind alapforgatókönyv, mind pedig stresszforgatókönyv szerint, és mind a teljes FSAM-portfólióra, mind pedig a kizárt eszközök levonása utáni FSAM-portfólióra vonatkozóan – becsült várt veszteségek szintjét. A 12,1 milliárd USD-ben megállapított belső elszámolóár az alapforgatókönyv szerint ([13,6–14,6] milliárd USD és a stresszforgatókönyv szerint ([12–13] milliárd USD) is alacsonyabb a tényleges gazdasági értéknél.

8.3.2.2.   
  Az FSA intézkedés ellentételezése

| (158) | Az FSA-intézkedésre a garantált put opcióra a nemteljesítési kockázat fedezése címén a Dexia által a belga és a francia államnak fizetendő 113 bázispontos ellentételezés vonatkozik, amelyhez a Dexia által az FSAM-nek tett likviditási kötelezettségvállalások nemteljesítéséhez kapcsolódó kockázat fedezése címén 32 bázispont adódik. |
| --- | --- |

(158)

Az FSA-intézkedésre a garantált put opcióra a nemteljesítési kockázat fedezése címén a Dexia által a belga és a francia államnak fizetendő 113 bázispontos ellentételezés vonatkozik, amelyhez a Dexia által az FSAM-nek tett likviditási kötelezettségvállalások nemteljesítéséhez kapcsolódó kockázat fedezése címén 32 bázispont adódik.

| (159) | A Bizottság pozitívan értékeli azt a tényt, hogy a Dexia által készpénzben visszatérítendő első 4,5 milliárd USD-s részlet 2009. január 31-én – mind alapforgatókönyv, mind pedig stresszforgatókönyv szerint – meghaladja a várt veszteségek szintjét, mivel csökkenti a belga és a francia állam által vállalt kockázatot. Konkrétabban: a Bizottság a belga és a francia államnak az FSA-intézkedésért nyújtott ellentételezés szintjét – a belga és a francia állam által vállalt fennmaradó kockázathoz képest – pozitívan értékeli. Másfelől az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint az FSA-intézkedés ellentételezésének értékeléséhez hivatkozni lehet az intézkedésnek köszönhetően keletkezett szavatoló tőke felszabadítására. Az első részlet jelentős nagyságrendjére, valamint arra való tekintettel, hogy ez utóbbi az ehhez az első részlethez kapcsolódó szavatoló tőke kiszámítása érdekében 1 250 %-os súlyozás tárgyát képezi, a belga és a francia állam bebizonyította, hogy az FSA-intézkedés nem szabadít fel szavatoló tőkét. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 21. pontjában (a 11. lábjegyzetben) foglaltaknak megfelelően az eszközátviteli intézkedéseket a tőkeinjekcióval összehasonlítható módon kell ellentételezni. Az FSA-intézkedéssel összehasonlítható tőke összege itt – a szavatoló tőke felszabadításának hiánya miatt – nulla. Az FSA-intézkedés hatálya ugyanakkor több kiváltó eseményre terjed ki, mint kizárólag a fedezett eszközök veszteségei. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az FSA-intézkedés ellentételezése megfelelő. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság pozitívan értékeli azt a tényt, hogy a Dexia által készpénzben visszatérítendő első 4,5 milliárd USD-s részlet 2009. január 31-én – mind alapforgatókönyv, mind pedig stresszforgatókönyv szerint – meghaladja a várt veszteségek szintjét, mivel csökkenti a belga és a francia állam által vállalt kockázatot. Konkrétabban: a Bizottság a belga és a francia államnak az FSA-intézkedésért nyújtott ellentételezés szintjét – a belga és a francia állam által vállalt fennmaradó kockázathoz képest – pozitívan értékeli. Másfelől az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint az FSA-intézkedés ellentételezésének értékeléséhez hivatkozni lehet az intézkedésnek köszönhetően keletkezett szavatoló tőke felszabadítására. Az első részlet jelentős nagyságrendjére, valamint arra való tekintettel, hogy ez utóbbi az ehhez az első részlethez kapcsolódó szavatoló tőke kiszámítása érdekében 1 250 %-os súlyozás tárgyát képezi, a belga és a francia állam bebizonyította, hogy az FSA-intézkedés nem szabadít fel szavatoló tőkét. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 21. pontjában (a 11. lábjegyzetben) foglaltaknak megfelelően az eszközátviteli intézkedéseket a tőkeinjekcióval összehasonlítható módon kell ellentételezni. Az FSA-intézkedéssel összehasonlítható tőke összege itt – a szavatoló tőke felszabadításának hiánya miatt – nulla. Az FSA-intézkedés hatálya ugyanakkor több kiváltó eseményre terjed ki, mint kizárólag a fedezett eszközök veszteségei. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az FSA-intézkedés ellentételezése megfelelő.

8.3.2.3.   
  A kibocsátandó értékpapírok ellentételezése

| (160) | A Bizottság megállapítja, hogy a belga és a francia állam által a 4,5 milliárd USD-s első részletet meghaladó kezességvállaláson alapuló lehívás esetén kapott kompenzáció meghaladja az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt kompenzációt. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság megállapítja, hogy a belga és a francia állam által a 4,5 milliárd USD-s első részletet meghaladó kezességvállaláson alapuló lehívás esetén kapott kompenzáció meghaladja az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt kompenzációt.

8.3.2.4.   
  Az FSA-intézkedésnek az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségére vonatkozó következtetés

| (161) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy az FSA-intézkedés összeegyeztethető az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elveivel. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy az FSA-intézkedés összeegyeztethető az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elveivel.

8.3.3.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

8.3.3.1.   
  A szerkezetátalakítás előírt mértéke

| (162) | A fentiekben foglaltaknak megfelelően a tőkeemeléshez és az FSA-intézkedéshez kapcsolódó támogatási összeg összesen 8,4 milliárd EUR. A szerkezetátalakítási közlemény 4. pontjának megfelelően ezt az összeget kell figyelembe venni a szerkezetátalakítási terv benyújtására vonatkozó kötelezettség értékelése során. A BNB által bevezetett kezességvállaláshoz és likviditási segítségnyújtáshoz kapcsolódó támogatási összegeket a szerkezetátalakítási tervnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó értékelés során kell figyelembe venni (46). |
| --- | --- |

(162)

A fentiekben foglaltaknak megfelelően a tőkeemeléshez és az FSA-intézkedéshez kapcsolódó támogatási összeg összesen 8,4 milliárd EUR. A szerkezetátalakítási közlemény 4. pontjának megfelelően ezt az összeget kell figyelembe venni a szerkezetátalakítási terv benyújtására vonatkozó kötelezettség értékelése során. A BNB által bevezetett kezességvállaláshoz és likviditási segítségnyújtáshoz kapcsolódó támogatási összegeket a szerkezetátalakítási tervnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó értékelés során kell figyelembe venni (46).

| (163) | A szerkezetátalakítási közlemény 4. pontjában (a 4. lábjegyzetben) foglaltaknak megfelelően a szerkezetátalakítási terv benyújtására vonatkozó kötelezettséggel járó különleges szempontok és körülmények elsősorban, de nem kizárólag azokra az esetekre vonatkoznak, amelyekben egy nehéz helyzetben lévő bankot az állam tőkésített fel, vagy amelyekben egy eszközátvétel által érintett bank már kapott valamilyen, veszteségfedezési vagy veszteségelkerülést segítő támogatást, és a támogatás értéke összességében meghaladja a kockázattal súlyozott teljes eszközállomány 2 %-át. Márpedig a Bizottság a 2008. november 19-i, a 2009. március 13-i és a 2009. október 30-i határozatában már bebizonyította, hogy a Dexia a támogatási intézkedések bevezetésekor nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. |
| --- | --- |

(163)

A szerkezetátalakítási közlemény 4. pontjában (a 4. lábjegyzetben) foglaltaknak megfelelően a szerkezetátalakítási terv benyújtására vonatkozó kötelezettséggel járó különleges szempontok és körülmények elsősorban, de nem kizárólag azokra az esetekre vonatkoznak, amelyekben egy nehéz helyzetben lévő bankot az állam tőkésített fel, vagy amelyekben egy eszközátvétel által érintett bank már kapott valamilyen, veszteségfedezési vagy veszteségelkerülést segítő támogatást, és a támogatás értéke összességében meghaladja a kockázattal súlyozott teljes eszközállomány 2 %-át. Márpedig a Bizottság a 2008. november 19-i, a 2009. március 13-i és a 2009. október 30-i határozatában már bebizonyította, hogy a Dexia a támogatási intézkedések bevezetésekor nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt.

| (164) | A tőkeemeléshez és az FSA-intézkedéshez kapcsolódó támogatási elemek a csoport 2008. december 31-én számított, kockázattal súlyozott eszközállományának 5,5 %-át teszik ki, amely összeg jelentősen meghaladja a kockázattal súlyozott eszközállomány 2 %-os részarányát, és amelynek célja a Dexia veszteségeinek fedezése. Ezen elvek alapján a Dexia tehát köteles szerkezetátalakítási tervet benyújtani. |
| --- | --- |

(164)

A tőkeemeléshez és az FSA-intézkedéshez kapcsolódó támogatási elemek a csoport 2008. december 31-én számított, kockázattal súlyozott eszközállományának 5,5 %-át teszik ki, amely összeg jelentősen meghaladja a kockázattal súlyozott eszközállomány 2 %-os részarányát, és amelynek célja a Dexia veszteségeinek fedezése. Ezen elvek alapján a Dexia tehát köteles szerkezetátalakítási tervet benyújtani.

| (165) | A szerkezetátalakítás előírt mértéke az egyes bankok felmerült problémáinak súlyosságától és a kapott támogatások összegétől függ. E tekintetben a figyelembe veendő támogatás a feltőkésítésre és az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó intézkedésekből, valamint a megszerzett kezességvállalásokból származó teljes támogatás. A szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakítási közleményben kifejtett feltételek szempontjából kell értékelni. Ezek a feltételek a következők:






  — | a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítását, |
| --- | --- | --- |

(165)

A szerkezetátalakítás előírt mértéke az egyes bankok felmerült problémáinak súlyosságától és a kapott támogatások összegétől függ. E tekintetben a figyelembe veendő támogatás a feltőkésítésre és az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó intézkedésekből, valamint a megszerzett kezességvállalásokból származó teljes támogatás. A szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakítási közleményben kifejtett feltételek szempontjából kell értékelni. Ezek a feltételek a következők:

—

a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítását,

| — | a szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a szerkezetátalakítási költségeknek az államok és a bank közötti méltányos megosztását, |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a szerkezetátalakítási költségeknek az államok és a bank közötti méltányos megosztását,

| — | a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a támogatások okozta túlzott versenytorzulások kijavítását. |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a támogatások okozta túlzott versenytorzulások kijavítását.

8.3.3.2.   
  Az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítása

| (166) | A szerkezetátalakítási közlemény 2. szakaszának megfelelően a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítását, azaz a szerkezetátalakítási tervnek átfogónak, részletesnek és koherensnek kell lennie, lehetővé téve annak kifejtését, hogy a bank hogyan állítja vissza hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn (legfeljebb öt éven) belül. A szerkezetátalakítási tervnek többek között tartalmaznia kell több alternatív helyzet összevetését, például a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását, meg kell neveznie a bank nehéz helyzetét okozó tényezőket, tájékoztatást kell adnia a bank üzleti modelljéről, elő kell írnia azoknak a tevékenységeknek a megszüntetését, amelyek strukturálisan veszteségesek maradnának, megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget kell előírnia (mégpedig alapforgatókönyv és stresszforgatókönyv szerint), és az állami támogatások visszafizetésére vonatkozó feltételekről kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

(166)

A szerkezetátalakítási közlemény 2. szakaszának megfelelően a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítását, azaz a szerkezetátalakítási tervnek átfogónak, részletesnek és koherensnek kell lennie, lehetővé téve annak kifejtését, hogy a bank hogyan állítja vissza hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn (legfeljebb öt éven) belül. A szerkezetátalakítási tervnek többek között tartalmaznia kell több alternatív helyzet összevetését, például a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását, meg kell neveznie a bank nehéz helyzetét okozó tényezőket, tájékoztatást kell adnia a bank üzleti modelljéről, elő kell írnia azoknak a tevékenységeknek a megszüntetését, amelyek strukturálisan veszteségesek maradnának, megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget kell előírnia (mégpedig alapforgatókönyv és stresszforgatókönyv szerint), és az állami támogatások visszafizetésére vonatkozó feltételekről kell rendelkeznie.

a)   A Dexia üzleti modelljének értékelése

| (167) | A Bizottság először is kedvezőnek tartja azt a tényt, hogy a Dexia pozitív eredményt realizált 2009 első három negyedéve során. Ezen eredmény tekintetében azonban a Bizottság a következőket is megállapítja:






  — | a csoport működési teljesítménye meglehetősen leromlott a 2009. év folyamán, 2009 első és harmadik negyedéve között 44 %-kal esett vissza, |
| --- | --- | --- |

(167)

A Bizottság először is kedvezőnek tartja azt a tényt, hogy a Dexia pozitív eredményt realizált 2009 első három negyedéve során. Ezen eredmény tekintetében azonban a Bizottság a következőket is megállapítja:

—

a csoport működési teljesítménye meglehetősen leromlott a 2009. év folyamán, 2009 első és harmadik negyedéve között 44 %-kal esett vissza,

| — | a csoport eredményének – a Dexia által 2009-ben mintegy [300–500] millió EUR-ra becsült – jelentős része a pénzforgalmi eredményből és konkrétabban az egy évnél rövidebb futamidőkre vonatkozó görbe erőteljes elhajlásának köszönhetően lehetséges átalakulási tevékenységekből származik, |
| --- | --- |

—

a csoport eredményének – a Dexia által 2009-ben mintegy [300–500] millió EUR-ra becsült – jelentős része a pénzforgalmi eredményből és konkrétabban az egy évnél rövidebb futamidőkre vonatkozó görbe erőteljes elhajlásának köszönhetően lehetséges átalakulási tevékenységekből származik,

| — | a Dexia valószínűleg nem realizált volna nyereséget, ha nem részesült volna az érintett tagállamok által garantált ennyire jelentős (és Európában az egyik legszámottevőbb) pénzügyi keretösszegben. |
| --- | --- |

—

a Dexia valószínűleg nem realizált volna nyereséget, ha nem részesült volna az érintett tagállamok által garantált ennyire jelentős (és Európában az egyik legszámottevőbb) pénzügyi keretösszegben.

| (168) | A Bizottság a Dexia és az érintett tagállamok által vele közölt részletes információk alapján két fő nyereségforrást különített el a Dexia esetében: egyrészt a Dexia hagyományos banki tevékenységeihez kapcsolódó visszatérő nyereségeket, másrészt pedig a kevésbé határozott nyereségeket. Az első nyereségtípus főként a kölcsönök bevételeire és a kötvényportfóliót, a jutalékbevételeket, a refinanszírozási költségeket és a működési költségeket érinti. A második nyereségtípus a rövid távú átalakulási tevékenységekből, a saját részre végzett piaci tevékenységekből és a visszavont rendkívüli bevételekből – például az eszközeladás, a céltartalék-visszavétel vagy a származtatott pénzügyi eszközökre elkülönített nyitott pozíciókból – származik. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság a Dexia és az érintett tagállamok által vele közölt részletes információk alapján két fő nyereségforrást különített el a Dexia esetében: egyrészt a Dexia hagyományos banki tevékenységeihez kapcsolódó visszatérő nyereségeket, másrészt pedig a kevésbé határozott nyereségeket. Az első nyereségtípus főként a kölcsönök bevételeire és a kötvényportfóliót, a jutalékbevételeket, a refinanszírozási költségeket és a működési költségeket érinti. A második nyereségtípus a rövid távú átalakulási tevékenységekből, a saját részre végzett piaci tevékenységekből és a visszavont rendkívüli bevételekből – például az eszközeladás, a céltartalék-visszavétel vagy a származtatott pénzügyi eszközökre elkülönített nyitott pozíciókból – származik.

| (169) | Az érintett tagállamok által a Bizottsággal közölt információk alapján [...], olyan módon, hogy a csoport fő nyereségforrásait elemezni lehessen a bankközi referencia-kamatlábakhoz viszonyított árrések tekintetében. Ennek a 2009-re vonatkozó elemzésnek a hatására a Bizottság úgy tekinti, hogy a Dexia hagyományos banki tevékenységei igen alacsony, sőt negatív jövedelmezőséget eredményeznének. Az ilyen elemzésnek nem mondana ellent a 2009 első három negyedévében regisztrált – a fentiekben foglaltak szerinti különleges körülményekből adódó – pozitív eredmény vizsgálata. |
| --- | --- |

(169)

Az érintett tagállamok által a Bizottsággal közölt információk alapján [...], olyan módon, hogy a csoport fő nyereségforrásait elemezni lehessen a bankközi referencia-kamatlábakhoz viszonyított árrések tekintetében. Ennek a 2009-re vonatkozó elemzésnek a hatására a Bizottság úgy tekinti, hogy a Dexia hagyományos banki tevékenységei igen alacsony, sőt negatív jövedelmezőséget eredményeznének. Az ilyen elemzésnek nem mondana ellent a 2009 első három negyedévében regisztrált – a fentiekben foglaltak szerinti különleges körülményekből adódó – pozitív eredmény vizsgálata.

| (170) | Ezenkívül a csoport fő nyereségforrásainak jövőbeli alakulására vonatkozóan ésszerűen levezethető előrejelzések jelenleg nem teszik lehetővé a Dexia hagyományos banki tevékenységei nyereségének lehetséges javulására vonatkozó következtetés levonását. Ennek indokai a következők:






  — | a PWB-kölcsönnyújtási tevékenységek és a kötvényportfólió átlagos árrése a következők miatt tartósan alacsony maradna: i. az e tevékenységek esetében keletkezett bevételek alacsony szintje (a szerkezetátalakítási tervben foglalt információk szerint [...] közötti bázispont); ii. ezen eszközöknek a PWB-kölcsönök és a kötvényeszközök közepes (hosszú) futamideje miatti, viszonylag lassú értékcsökkenési profilja; valamint iii. a Dexia számára az ezen lejáró eszközök új, magasabb bevételeket keletkeztető kölcsönökkel való helyettesítésének nehézsége. Ez utóbbit illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia a PWB-tevékenység során 2009-ben [...] milliárd EUR-s új célhozamot tűzött ki, amelyet a 2009. év első 11 hónapja során az előirányzott összeg ([...] milliárd EUR) [...] arányában realizált, mégpedig a Dexia hagyományos piacain az e tevékenységek esetében megnövekedett verseny és az árréseket terhelő csökkenő nyomás miatt, |
| --- | --- | --- |

(170)

Ezenkívül a csoport fő nyereségforrásainak jövőbeli alakulására vonatkozóan ésszerűen levezethető előrejelzések jelenleg nem teszik lehetővé a Dexia hagyományos banki tevékenységei nyereségének lehetséges javulására vonatkozó következtetés levonását. Ennek indokai a következők:

—

a PWB-kölcsönnyújtási tevékenységek és a kötvényportfólió átlagos árrése a következők miatt tartósan alacsony maradna: i. az e tevékenységek esetében keletkezett bevételek alacsony szintje (a szerkezetátalakítási tervben foglalt információk szerint [...] közötti bázispont); ii. ezen eszközöknek a PWB-kölcsönök és a kötvényeszközök közepes (hosszú) futamideje miatti, viszonylag lassú értékcsökkenési profilja; valamint iii. a Dexia számára az ezen lejáró eszközök új, magasabb bevételeket keletkeztető kölcsönökkel való helyettesítésének nehézsége. Ez utóbbit illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia a PWB-tevékenység során 2009-ben [...] milliárd EUR-s új célhozamot tűzött ki, amelyet a 2009. év első 11 hónapja során az előirányzott összeg ([...] milliárd EUR) [...] arányában realizált, mégpedig a Dexia hagyományos piacain az e tevékenységek esetében megnövekedett verseny és az árréseket terhelő csökkenő nyomás miatt,

| — | fennállna annak a kockázata, hogy a jutalékbevételek, amelyeknek egy jelentős múltbeli forrása a Dexia által a helyi önkormányzatoknak kínált pénzügyi szolgáltatások keretében megvalósított strukturálteszköz-eladás volt, a jövőben csökkennek, e forrás várható kiapadása (az új PWB-termékek körének szűküléséből és a helyi önkormányzatok e terméktípusok iránti jövőbeli alacsony keresletéből fakadó strukturálttermék-forgalmazás csökkenése), valamint a jutalékokat keletkeztető tevékenységek esetében megnövekedett verseny miatt, |
| --- | --- |

—

fennállna annak a kockázata, hogy a jutalékbevételek, amelyeknek egy jelentős múltbeli forrása a Dexia által a helyi önkormányzatoknak kínált pénzügyi szolgáltatások keretében megvalósított strukturálteszköz-eladás volt, a jövőben csökkennek, e forrás várható kiapadása (az új PWB-termékek körének szűküléséből és a helyi önkormányzatok e terméktípusok iránti jövőbeli alacsony keresletéből fakadó strukturálttermék-forgalmazás csökkenése), valamint a jutalékokat keletkeztető tevékenységek esetében megnövekedett verseny miatt,

| — | a finanszírozási költségek növekednének amiatt, hogy a Dexiának a rövid távú és/vagy a központi bankoktól szerzett finanszírozásokat fokozatosan hosszabb távú finanszírozásokkal kell helyettesítenie, amelyeket vagy i. a kötvénypiacon szerez meg, a pénzügyi válság előtt megfigyelt költségeknél magasabb költségek mellett; vagy ii. a jelzálogkötvények piacán szerez meg, szintén a válság előttieknél magasabb költségek mellett és e piac felvevőképességének határain belül, amely a jövőben csökkenhet az EKB által támogatható biztosíték várható szigorítása miatt; vagy iii. az üzleti és intézményi ügyfélkör betétei segítségével szerez meg, de egy versenyképesebb környezetben, |
| --- | --- |

—

a finanszírozási költségek növekednének amiatt, hogy a Dexiának a rövid távú és/vagy a központi bankoktól szerzett finanszírozásokat fokozatosan hosszabb távú finanszírozásokkal kell helyettesítenie, amelyeket vagy i. a kötvénypiacon szerez meg, a pénzügyi válság előtt megfigyelt költségeknél magasabb költségek mellett; vagy ii. a jelzálogkötvények piacán szerez meg, szintén a válság előttieknél magasabb költségek mellett és e piac felvevőképességének határain belül, amely a jövőben csökkenhet az EKB által támogatható biztosíték várható szigorítása miatt; vagy iii. az üzleti és intézményi ügyfélkör betétei segítségével szerez meg, de egy versenyképesebb környezetben,

| — | fennállna annak a kockázata, hogy a (mérlegfőösszeghez képest bázispontban kifejezett) működési és strukturális költségek továbbra is a jelenlegi szinten maradnának, sőt emelkednének, mégpedig a költségek 2012. december 31-ig történő 15 %-os csökkentésére vonatkozó terv ellenére, mivel ezt a csökkentést a csoport mérlegfőösszegének ugyanezen időszakra vonatkozó – 15 %-ot meghaladó – csökkentésére kell visszavezetni, |
| --- | --- |

—

fennállna annak a kockázata, hogy a (mérlegfőösszeghez képest bázispontban kifejezett) működési és strukturális költségek továbbra is a jelenlegi szinten maradnának, sőt emelkednének, mégpedig a költségek 2012. december 31-ig történő 15 %-os csökkentésére vonatkozó terv ellenére, mivel ezt a csökkentést a csoport mérlegfőösszegének ugyanezen időszakra vonatkozó – 15 %-ot meghaladó – csökkentésére kell visszavezetni,

| — | végezetül a kockázati költség olyan tényező, amely kedvezően alakulhatna az elkövetkezendő években, ahogyan azt a Dexia által 2009-ben végrehajtott céltartalék-visszavételek igazolják. A kockázati költség csökkenése azonban korlátozott marad bizonyos olyan közszférabeli jogalanyoknak a hitelminőség-romlása miatt, amelyeknek a Dexia ki van téve. |
| --- | --- |

—

végezetül a kockázati költség olyan tényező, amely kedvezően alakulhatna az elkövetkezendő években, ahogyan azt a Dexia által 2009-ben végrehajtott céltartalék-visszavételek igazolják. A kockázati költség csökkenése azonban korlátozott marad bizonyos olyan közszférabeli jogalanyoknak a hitelminőség-romlása miatt, amelyeknek a Dexia ki van téve.

| (171) | Ezen elemzés végén a Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási tervnek i. csökkentenie kell a Dexia tőkeáttételi szintjét, többek között annak érdekében, hogy magasabb finanszírozási költségeket és alacsony eszközárréseket vállalhasson; ii. javítania kell finanszírozási forrásainak minőségét és összetételét; továbbá iii. csökkentenie kell állandóköltség-állományát. |
| --- | --- |

(171)

Ezen elemzés végén a Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási tervnek i. csökkentenie kell a Dexia tőkeáttételi szintjét, többek között annak érdekében, hogy magasabb finanszírozási költségeket és alacsony eszközárréseket vállalhasson; ii. javítania kell finanszírozási forrásainak minőségét és összetételét; továbbá iii. csökkentenie kell állandóköltség-állományát.

| (172) | E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2010. február 9-én bejelentett szerkezetátalakítási terv – ha az az érintett tagállamok kötelezettségvállalásainak megfelelően valósul meg – kielégítő válaszokat ad majd a csoport hosszú távú életképességére vonatkozó kérdésre. |
| --- | --- |

(172)

E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2010. február 9-én bejelentett szerkezetátalakítási terv – ha az az érintett tagállamok kötelezettségvállalásainak megfelelően valósul meg – kielégítő válaszokat ad majd a csoport hosszú távú életképességére vonatkozó kérdésre.

| (173) | Először is a szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a Dexia mérlegfőösszegének – a 2008. december 31-i összeghez képest – 35 %-kal történő csökkentését 2014-ig, valamint a csoport tevékenységeinek a hagyományos banki tevékenységeire való reorientálását:






  — | az FSA-nak az Assured Guaranty részére történő, 2009. július 1-jén lebonyolított eladása jelentős mértékben javította a Dexia kockázati profilját, csökkentve az amerikai állami szektort és strukturált eszközöket érintő kockázatnak való kitettségét. A Dexia által az FSA elidegenítése keretében kapott Assured Guaranty-értékpapírok szintén elidegenítésre kerülnek, ezzel is csökkentve a Dexiának a „monoline” biztosítási ágazatnak való kitettségét, |
| --- | --- | --- |

(173)

Először is a szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a Dexia mérlegfőösszegének – a 2008. december 31-i összeghez képest – 35 %-kal történő csökkentését 2014-ig, valamint a csoport tevékenységeinek a hagyományos banki tevékenységeire való reorientálását:

—

az FSA-nak az Assured Guaranty részére történő, 2009. július 1-jén lebonyolított eladása jelentős mértékben javította a Dexia kockázati profilját, csökkentve az amerikai állami szektort és strukturált eszközöket érintő kockázatnak való kitettségét. A Dexia által az FSA elidegenítése keretében kapott Assured Guaranty-értékpapírok szintén elidegenítésre kerülnek, ezzel is csökkentve a Dexiának a „monoline” biztosítási ágazatnak való kitettségét,

| — | a kötvényportfólió-kezelési tevékenységek jelentős része, valamint a Dexia nem történelmi piacain (mégpedig Ausztráliában, Japánban, Mexikóban, Svájcban és Svédországban) folytatott bizonyos PWB-tevékenységeket elkülönítik a csoport hagyományos banki tevékenységétől, majd kifuttatják. Mindezek az LPMD-be helyezett tevékenységek 2009. december 31-én összesen 161,7 milliárd EUR-t tesznek ki, azaz a Dexia ezen időpontbeli mérlegfőösszegének 27,9 %-át adják. Az érintett tagállamok az LPMD fokozatos értékcsökkenését irányozzák elő, ahogyan azt a 4. táblázat feltünteti. A Bizottság megállapítja, hogy a kötvényportfóliónak a szerkezetátalakítási tervben előirányzott felgyorsított elidegenítése ellenére az LPMD tevékenységeinek értékcsökkenése az érintett eszközök hosszú futamideje miatt lassú ritmusú (az LPMD 2014-re a Dexia mérlegfőösszegének 17,9 %-át tenné ki). E tevékenységek tehát az elkövetkezendő években továbbra is jelentősen befolyásolni fogják a csoport jövedelmezőségét. Mindazonáltal a Bizottság kedvezőnek tartja azt a tényt, hogy az LPMD konzervatív tőkésítési szabályainak alkalmazása ([10–15] %-os „Core Tier 1” mutató betartása) korlátozza a csoport forgalmazási képességét, és ezáltal hozzájárul az eredmény tőkésítéséhez. Ráadásul a szigorú finanszírozási szabályok betartása (stabil források rendelése az LPMD-hez: garantált vagy nem garantált kötvénykibocsátások, jelzálogkötvények és betétek) szintén lehetővé kell, hogy tegye az LPMD-hez kapcsolódó likviditási és átalakítási kockázatok visszaszorítását. Végezetül az LPMD-tevékenységeknek a csoport fennmaradó tevékenységeitől való elkülönítése lehetővé fogja tenni a piacfigyelők általi nyomon követésüket, |
| --- | --- |

—

a kötvényportfólió-kezelési tevékenységek jelentős része, valamint a Dexia nem történelmi piacain (mégpedig Ausztráliában, Japánban, Mexikóban, Svájcban és Svédországban) folytatott bizonyos PWB-tevékenységeket elkülönítik a csoport hagyományos banki tevékenységétől, majd kifuttatják. Mindezek az LPMD-be helyezett tevékenységek 2009. december 31-én összesen 161,7 milliárd EUR-t tesznek ki, azaz a Dexia ezen időpontbeli mérlegfőösszegének 27,9 %-át adják. Az érintett tagállamok az LPMD fokozatos értékcsökkenését irányozzák elő, ahogyan azt a 4. táblázat feltünteti. A Bizottság megállapítja, hogy a kötvényportfóliónak a szerkezetátalakítási tervben előirányzott felgyorsított elidegenítése ellenére az LPMD tevékenységeinek értékcsökkenése az érintett eszközök hosszú futamideje miatt lassú ritmusú (az LPMD 2014-re a Dexia mérlegfőösszegének 17,9 %-át tenné ki). E tevékenységek tehát az elkövetkezendő években továbbra is jelentősen befolyásolni fogják a csoport jövedelmezőségét. Mindazonáltal a Bizottság kedvezőnek tartja azt a tényt, hogy az LPMD konzervatív tőkésítési szabályainak alkalmazása ([10–15] %-os „Core Tier 1” mutató betartása) korlátozza a csoport forgalmazási képességét, és ezáltal hozzájárul az eredmény tőkésítéséhez. Ráadásul a szigorú finanszírozási szabályok betartása (stabil források rendelése az LPMD-hez: garantált vagy nem garantált kötvénykibocsátások, jelzálogkötvények és betétek) szintén lehetővé kell, hogy tegye az LPMD-hez kapcsolódó likviditási és átalakítási kockázatok visszaszorítását. Végezetül az LPMD-tevékenységeknek a csoport fennmaradó tevékenységeitől való elkülönítése lehetővé fogja tenni a piacfigyelők általi nyomon követésüket,

| — | a Dexia történelmi piacokon (Franciaországban, Belgiumban és Luxemburgban) folytatott PWB-tevékenységei szintén jelentősen szűkülnek: az olasz leányvállalat (a Dexia Crediop, amelynek a mérlegfőösszege 2009. június 30-án 61,2 milliárd EUR volt) és a spanyol leányvállalat (a Dexia Sabadell, amelynek a mérlegfőösszege 2008. december 31-én 15,6 milliárd EUR volt) 2012. december 31-ig, illetve 2013. december 31-ig elidegenítésre kerül, ahogyan elidegenítésre került 2008-ban a Kommunalkredit Austria társaságban szerzett Dexia-részesedés és 2009-ben a PWB-tevékenységekkel foglalkozó indiai jogalanya. A PWB-tevékenységeknek a Dexia történelmi piacain kívüli megszüntetése hozzá kellene, hogy járuljon ahhoz, hogy csökkenjen a Dexia PWB-tevékenységeinek árrésére gyakorolt nyomás, |
| --- | --- |

—

a Dexia történelmi piacokon (Franciaországban, Belgiumban és Luxemburgban) folytatott PWB-tevékenységei szintén jelentősen szűkülnek: az olasz leányvállalat (a Dexia Crediop, amelynek a mérlegfőösszege 2009. június 30-án 61,2 milliárd EUR volt) és a spanyol leányvállalat (a Dexia Sabadell, amelynek a mérlegfőösszege 2008. december 31-én 15,6 milliárd EUR volt) 2012. december 31-ig, illetve 2013. december 31-ig elidegenítésre kerül, ahogyan elidegenítésre került 2008-ban a Kommunalkredit Austria társaságban szerzett Dexia-részesedés és 2009-ben a PWB-tevékenységekkel foglalkozó indiai jogalanya. A PWB-tevékenységeknek a Dexia történelmi piacain kívüli megszüntetése hozzá kellene, hogy járuljon ahhoz, hogy csökkenjen a Dexia PWB-tevékenységeinek árrésére gyakorolt nyomás,

| — | végezetül a saját részre végzett kereskedési tevékenységek e határozat időpontjától számítva megszüntetésre kerülnek, a piaci tevékenységek pedig jelentősen szűkülnek, lehetővé téve a Dexia piaci kockázatoknak és a mérlegen kívüli műveletekre vonatkozó partnerkockázatnak való kitettsége csökkenését: az SBPO- és TOB-tevékenységeket kifuttatják és a Dexia kockáztatott értékeinek (Value At Risk; VaR) határértékeit 2008-hoz képest 44 %-kal csökkentik. A saját részre végzett kereskedési tevékenységek teljes megszüntetése azt jelenti, hogy a Dexia csak azért fogja fenntartani kereskedési tevékenységeit, hogy átvegye, továbbítsa és végrehajtsa ügyfeleinek vásárlási és eladási megbízásait. A Dexia egyetlen esetben sem őriz meg nyitott pozíciókat saját részére, kivéve ha az ilyen pozíciók abból adódnak, hogy a Dexia nem tudja végrehajtani ügyfeleinek bizonyos megbízásait, mégpedig kellően – olyan módon – meghatározott határokon belül, hogy ne veszélyeztessék a csoport fizetőképességi és/vagy likviditási pozícióját. |
| --- | --- |

—

végezetül a saját részre végzett kereskedési tevékenységek e határozat időpontjától számítva megszüntetésre kerülnek, a piaci tevékenységek pedig jelentősen szűkülnek, lehetővé téve a Dexia piaci kockázatoknak és a mérlegen kívüli műveletekre vonatkozó partnerkockázatnak való kitettsége csökkenését: az SBPO- és TOB-tevékenységeket kifuttatják és a Dexia kockáztatott értékeinek (Value At Risk; VaR) határértékeit 2008-hoz képest 44 %-kal csökkentik. A saját részre végzett kereskedési tevékenységek teljes megszüntetése azt jelenti, hogy a Dexia csak azért fogja fenntartani kereskedési tevékenységeit, hogy átvegye, továbbítsa és végrehajtsa ügyfeleinek vásárlási és eladási megbízásait. A Dexia egyetlen esetben sem őriz meg nyitott pozíciókat saját részére, kivéve ha az ilyen pozíciók abból adódnak, hogy a Dexia nem tudja végrehajtani ügyfeleinek bizonyos megbízásait, mégpedig kellően – olyan módon – meghatározott határokon belül, hogy ne veszélyeztessék a csoport fizetőképességi és/vagy likviditási pozícióját.

| (174) | A Dexia tőkeáttételi hatásának csökkentése és tevékenységeinek a hagyományos banki tevékenységekre való reorientálása – az alacsony árréseket keletkeztető tevékenységek (többek között a PWB-állomány és a kötvényportfólió) részesedésének csökkentése és a jövedelmezőbb tevékenységek (többek között új PWB- és RCB-termékek és projektfinanszírozások) részesedésének növelése révén – lehetővé fogják tenni, hogy a csoport újra egyensúlyba hozza mérlegét. E tekintetben a Bizottság kedvezőnek tartja azt a tényt, hogy a Dexia tevékenységeinek reorientálása e tevékenységek – többek között a PWB-tevékenység – jövedelmezőségének szigorú felügyelete mellett történik. Amennyiben ugyanis a Dexia tartózkodik attól, hogy e határozattól kezdődően 10 %-nál alacsonyabb RAROC-szinten nyújtson kölcsönt PWB-ügyfeleinek, a PWB-tevékenységben a gazdasági tőke minimális jövedelmezőségi szintje 2014. december 31-ig biztosítható. A Dexia 2009–2014 közötti időszak alatti eredményeire vonatkozóan az érintett tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott előrejelzések (47) megerősítik, hogy a csoport tevékenységeinek teljes jövedelmezősége biztosítható az adott időszakban, és hogy a kifuttatás alá kerülő tevékenységek (LPMD) esetében várható veszteségeket ellensúlyozhatják a „Core Division” nyereségei. |
| --- | --- |

(174)

A Dexia tőkeáttételi hatásának csökkentése és tevékenységeinek a hagyományos banki tevékenységekre való reorientálása – az alacsony árréseket keletkeztető tevékenységek (többek között a PWB-állomány és a kötvényportfólió) részesedésének csökkentése és a jövedelmezőbb tevékenységek (többek között új PWB- és RCB-termékek és projektfinanszírozások) részesedésének növelése révén – lehetővé fogják tenni, hogy a csoport újra egyensúlyba hozza mérlegét. E tekintetben a Bizottság kedvezőnek tartja azt a tényt, hogy a Dexia tevékenységeinek reorientálása e tevékenységek – többek között a PWB-tevékenység – jövedelmezőségének szigorú felügyelete mellett történik. Amennyiben ugyanis a Dexia tartózkodik attól, hogy e határozattól kezdődően 10 %-nál alacsonyabb RAROC-szinten nyújtson kölcsönt PWB-ügyfeleinek, a PWB-tevékenységben a gazdasági tőke minimális jövedelmezőségi szintje 2014. december 31-ig biztosítható. A Dexia 2009–2014 közötti időszak alatti eredményeire vonatkozóan az érintett tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott előrejelzések (47) megerősítik, hogy a csoport tevékenységeinek teljes jövedelmezősége biztosítható az adott időszakban, és hogy a kifuttatás alá kerülő tevékenységek (LPMD) esetében várható veszteségeket ellensúlyozhatják a „Core Division” nyereségei.

| (175) | Végezetül a Dexia tevékenységeinek a hagyományos tevékenységei és piacai irányába való reorientálásával egyidejűleg egyre javul a csoport likviditási profilja – azáltal, hogy finanszírozásainak futamidejét fokozottabban az eszközei futamidejéhez igazítja. A likviditási profil említett javulása három fő intézkedésből fakad:






  — | a hosszú távú finanszírozások átlagos élettartamának növekedése és a csoport stabil finanszírozási forrásainak növekedése. E tekintetben a Bizottság kedvezőnek tartja a szerkezetátalakítási terv által a mérlegfőösszeghez igazított rövid távú finanszírozások esetében megállapított célmutatókat, a csoport forrásoldali tételeinek átlagos élettartamát és a csoport eszközoldali főösszegéhez igazított stabil finanszírozási forrásokat. A Bizottság megítélése szerint – szigorúan azon feltétel mellett, hogy ezeket a mutatókat a megállapított lejárati időpontig tiszteletben tartják – a Dexia likviditási és átalakítási kockázatoknak való kitettsége kedvezően fogja befolyásolni hosszú távú életképességének helyreállítását. Egy ilyen tendencia egyébként a likviditás mérésére és ellenőrzésére szolgáló, jelenleg a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságon belüli vita tárgyát képező új nemzetközi normák irányába mutat, |
| --- | --- | --- |

(175)

Végezetül a Dexia tevékenységeinek a hagyományos tevékenységei és piacai irányába való reorientálásával egyidejűleg egyre javul a csoport likviditási profilja – azáltal, hogy finanszírozásainak futamidejét fokozottabban az eszközei futamidejéhez igazítja. A likviditási profil említett javulása három fő intézkedésből fakad:

—

a hosszú távú finanszírozások átlagos élettartamának növekedése és a csoport stabil finanszírozási forrásainak növekedése. E tekintetben a Bizottság kedvezőnek tartja a szerkezetátalakítási terv által a mérlegfőösszeghez igazított rövid távú finanszírozások esetében megállapított célmutatókat, a csoport forrásoldali tételeinek átlagos élettartamát és a csoport eszközoldali főösszegéhez igazított stabil finanszírozási forrásokat. A Bizottság megítélése szerint – szigorúan azon feltétel mellett, hogy ezeket a mutatókat a megállapított lejárati időpontig tiszteletben tartják – a Dexia likviditási és átalakítási kockázatoknak való kitettsége kedvezően fogja befolyásolni hosszú távú életképességének helyreállítását. Egy ilyen tendencia egyébként a likviditás mérésére és ellenőrzésére szolgáló, jelenleg a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságon belüli vita tárgyát képező új nemzetközi normák irányába mutat,

| — | a Dexiának a forrásoldali kötelezettségeire vonatkozó kezességvállalási mechanizmusból való fokozatos és előrehozott kilépése 2010. június 30-ig. A Bizottság kedvezőnek tartja, hogy a Dexia hosszú távú életképességének helyreállítása keretében kilép a kezességvállalásból, |
| --- | --- |

—

a Dexiának a forrásoldali kötelezettségeire vonatkozó kezességvállalási mechanizmusból való fokozatos és előrehozott kilépése 2010. június 30-ig. A Bizottság kedvezőnek tartja, hogy a Dexia hosszú távú életképességének helyreállítása keretében kilép a kezességvállalásból,

| — | a Dexia által a DenizBank elnevezésű leányvállalatának rendelkezésére bocsátott finanszírozások nullára csökkentése. Ez az intézkedés ugyanis lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a DenizBank RCB-tevékenységének előirányzott fejlesztését ez utóbbi saját forrásaiból finanszírozzák, és az tovább ne terhelje a csoport egészének finanszírozási szükségleteit. |
| --- | --- |

—

a Dexia által a DenizBank elnevezésű leányvállalatának rendelkezésére bocsátott finanszírozások nullára csökkentése. Ez az intézkedés ugyanis lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a DenizBank RCB-tevékenységének előirányzott fejlesztését ez utóbbi saját forrásaiból finanszírozzák, és az tovább ne terhelje a csoport egészének finanszírozási szükségleteit.

b)   A szerkezetátalakítási terv keretében eljuttatott stresszforgatókönyvek

| (176) | A szerkezetátalakítási közlemény 13. pontjának megfelelően a Bizottság arra kérte az érintett tagállamokat, hogy hajtsanak végre néhány stressztesztet annak érdekében, hogy teszteljék az elkövetkezendő években esetlegesen bekövetkező sokksorozatnak való ellenállását, és hogy következtetést vonjanak le a csoport hosszú távú életképességére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(176)

A szerkezetátalakítási közlemény 13. pontjának megfelelően a Bizottság arra kérte az érintett tagállamokat, hogy hajtsanak végre néhány stressztesztet annak érdekében, hogy teszteljék az elkövetkezendő években esetlegesen bekövetkező sokksorozatnak való ellenállását, és hogy következtetést vonjanak le a csoport hosszú távú életképességére vonatkozóan.

| (177) | Fontos egyértelművé tenni, hogy a Bizottság az elemzését az érintett tagállamok által benyújtott tesztek eredményeire alapozta. [...]. |
| --- | --- |

(177)

Fontos egyértelművé tenni, hogy a Bizottság az elemzését az érintett tagállamok által benyújtott tesztek eredményeire alapozta. [...].

i.   Első stresszteszt

| (178) | A Dexia főbb makrogazdasági változók (GDP, kamatlábak, átváltási árfolyamok) módosulásának való ellenállása tesztelésére irányuló első stresszteszttel kapcsolatban a Bizottság a következő észrevételeket fogalmazza meg:






  — | először is úgy tűnik, hogy a Dexia nyereségének változása eleve viszonylag kevésbé rugalmasan követi a növekedési rátára alkalmazott stressz-szinteket. A múltbeli megfigyelésekhez képest rendkívüli stressznek kitett növekedési ráta szimulálásának ténye ellenére ugyanis a Dexia nyeresége a kockázati költség emelkedése miatt kétségkívül csökkenne, de bőven nyereséges maradna. Ez i. a „Public Finance” portfólió és a kifuttatott kötvényportfólió viszonylag nagy arányával és jó hitelminőségével (48); valamint ii. azzal magyarázható, hogy a Dexia indokoltan döntött amellett, hogy a modelljében stressz esetén szereplő csoportszintű bevételeket nem igazítja ki, |
| --- | --- | --- |

(178)

A Dexia főbb makrogazdasági változók (GDP, kamatlábak, átváltási árfolyamok) módosulásának való ellenállása tesztelésére irányuló első stresszteszttel kapcsolatban a Bizottság a következő észrevételeket fogalmazza meg:

—

először is úgy tűnik, hogy a Dexia nyereségének változása eleve viszonylag kevésbé rugalmasan követi a növekedési rátára alkalmazott stressz-szinteket. A múltbeli megfigyelésekhez képest rendkívüli stressznek kitett növekedési ráta szimulálásának ténye ellenére ugyanis a Dexia nyeresége a kockázati költség emelkedése miatt kétségkívül csökkenne, de bőven nyereséges maradna. Ez i. a „Public Finance” portfólió és a kifuttatott kötvényportfólió viszonylag nagy arányával és jó hitelminőségével (48); valamint ii. azzal magyarázható, hogy a Dexia indokoltan döntött amellett, hogy a modelljében stressz esetén szereplő csoportszintű bevételeket nem igazítja ki,

| — | másodszor úgy tűnik, hogy a Dexia stresszteszthez alkalmazott modelljében nem állapít meg valós kapcsolatot a Dexia növekedési rátája és finanszírozási költsége között, és általánosabban a „finanszírozási költség” változó, azaz a Dexia által az új finanszírozásokra fizetendő bankközi kamatláb feletti árrésre nem nehezedett nyomás. Ez magyarázattal szolgálhatna a Dexia nyereségének stressz esetén megfigyelhető viszonylag alacsony rugalmasságára is. Ezt a tényezőt annál is inkább helyénvaló mérlegelni, mert a Dexia túlnyomórészt piaci finanszírozásoktól és rövid távú finanszírozásoktól függ, amelyek növelik a Dexiára esetlegesen visszaható, említett finanszírozásiköltség-növekedés intenzitását és sebességét is. E kérdés elemzése érdekében a Bizottság egy második, különálló stresszteszt elvégzését kérte, |
| --- | --- |

—

másodszor úgy tűnik, hogy a Dexia stresszteszthez alkalmazott modelljében nem állapít meg valós kapcsolatot a Dexia növekedési rátája és finanszírozási költsége között, és általánosabban a „finanszírozási költség” változó, azaz a Dexia által az új finanszírozásokra fizetendő bankközi kamatláb feletti árrésre nem nehezedett nyomás. Ez magyarázattal szolgálhatna a Dexia nyereségének stressz esetén megfigyelhető viszonylag alacsony rugalmasságára is. Ezt a tényezőt annál is inkább helyénvaló mérlegelni, mert a Dexia túlnyomórészt piaci finanszírozásoktól és rövid távú finanszírozásoktól függ, amelyek növelik a Dexiára esetlegesen visszaható, említett finanszírozásiköltség-növekedés intenzitását és sebességét is. E kérdés elemzése érdekében a Bizottság egy második, különálló stresszteszt elvégzését kérte,

| — | harmadszor, ami a két másik változót illeti, a stresszforgatókönyvben szereplő feltevések viszonylag hasonlóak voltak az alapforgatókönyvben alkalmazottakhoz. A kamatlábak esetében például – alapforgatókönyv és stresszforgatókönyv szerint egyaránt – a három hónapos EURIBOR-kamatlábakat [...] %-ra, a swap-kamatlábakat pedig [...] %-ra és [...] %-ra tervezték, a görbe elhanyagolható lapulására utalva. Ami az átváltási árfolyamokat illeti, azok mindkét forgatókönyvben hasonlóak voltak. Ezen okból kifolyólag a Bizottság külön érzékenységi elemzés elvégzését kérte (lásd a (186)–(195) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

—

harmadszor, ami a két másik változót illeti, a stresszforgatókönyvben szereplő feltevések viszonylag hasonlóak voltak az alapforgatókönyvben alkalmazottakhoz. A kamatlábak esetében például – alapforgatókönyv és stresszforgatókönyv szerint egyaránt – a három hónapos EURIBOR-kamatlábakat [...] %-ra, a swap-kamatlábakat pedig [...] %-ra és [...] %-ra tervezték, a görbe elhanyagolható lapulására utalva. Ami az átváltási árfolyamokat illeti, azok mindkét forgatókönyvben hasonlóak voltak. Ezen okból kifolyólag a Bizottság külön érzékenységi elemzés elvégzését kérte (lásd a (186)–(195) preambulumbekezdést).

| (179) | Következésképpen, ami ezt az első stressztesztet illeti, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a kifuttatás alatt álló „Public Finance” portfólió és kötvényportfólió viszonylag nagy arányából és jó hitelminőségéből adódóan a Dexia képes jelentősen leromlott makrogazdasági környezet esetén felmerülő jelentős kockázatiköltség-növekedést kezelni, és ennélfogva eleget tesz a stressztesztnek. |
| --- | --- |

(179)

Következésképpen, ami ezt az első stressztesztet illeti, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a kifuttatás alatt álló „Public Finance” portfólió és kötvényportfólió viszonylag nagy arányából és jó hitelminőségéből adódóan a Dexia képes jelentősen leromlott makrogazdasági környezet esetén felmerülő jelentős kockázatiköltség-növekedést kezelni, és ennélfogva eleget tesz a stressztesztnek.

ii.   Második stresszteszt

| (180) | Ami a Dexia piaci finanszírozási költsége emelkedésének való ellenállására vonatkozó második stressztesztet illeti, úgy tűnik, hogy a finanszírozási költség három hónapos időszak alatti, további 100 bázispontos és 200 bázispontos emelkedése az adózás előtti nyereség [...], illetve [...] millió EUR-val történő csökkenésével járna. A hatás valószínűleg ténylegesen jelentősebb lenne, ha a Dexia a stressztesztjében alkalmazta volna a Bizottság által előírt feltevéseket, [...]. A Dexia által módosított feltevések a következők:






  — | a finanszírozási költség emelkedését egy [...]-ra/-re korlátozott időszakban szimulálták. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy bizonyos tényezők, mint például a Dexia CDS-portfóliója vagy a hosszú távú „senior unsecured” (fedezetlen, nem alárendelt) finanszírozási költsége több mint [...] bázisponttal emelkedett egy [...]-t meghaladó időszak során. Ami a rövid távú finanszírozási költséget illeti, az érintett tagállamok és a központi bankok példátlan – megszüntetésre kerülő – beavatkozásai nélkül ez a finanszírozási költség is jelentősen emelkedett volna, |
| --- | --- | --- |

(180)

Ami a Dexia piaci finanszírozási költsége emelkedésének való ellenállására vonatkozó második stressztesztet illeti, úgy tűnik, hogy a finanszírozási költség három hónapos időszak alatti, további 100 bázispontos és 200 bázispontos emelkedése az adózás előtti nyereség [...], illetve [...] millió EUR-val történő csökkenésével járna. A hatás valószínűleg ténylegesen jelentősebb lenne, ha a Dexia a stressztesztjében alkalmazta volna a Bizottság által előírt feltevéseket, [...]. A Dexia által módosított feltevések a következők:

—

a finanszírozási költség emelkedését egy [...]-ra/-re korlátozott időszakban szimulálták. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy bizonyos tényezők, mint például a Dexia CDS-portfóliója vagy a hosszú távú „senior unsecured” (fedezetlen, nem alárendelt) finanszírozási költsége több mint [...] bázisponttal emelkedett egy [...]-t meghaladó időszak során. Ami a rövid távú finanszírozási költséget illeti, az érintett tagállamok és a központi bankok példátlan – megszüntetésre kerülő – beavatkozásai nélkül ez a finanszírozási költség is jelentősen emelkedett volna,

| — | a Dexia megváltoztatta finanszírozási szerkezetét, és a finanszírozási költségre nehezedő nyomás időszakában a Dexia csak rövid távú finanszírozások lebonyolítását feltételezte. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy az ilyen feltevések ellentmondanak a Dexia közelmúltbeli tapasztalatának, mivel ez utóbbi – finanszírozási költségének támogatott emelése ellenére – növelte a hosszú távú finanszírozás arányát, |
| --- | --- |

—

a Dexia megváltoztatta finanszírozási szerkezetét, és a finanszírozási költségre nehezedő nyomás időszakában a Dexia csak rövid távú finanszírozások lebonyolítását feltételezte. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy az ilyen feltevések ellentmondanak a Dexia közelmúltbeli tapasztalatának, mivel ez utóbbi – finanszírozási költségének támogatott emelése ellenére – növelte a hosszú távú finanszírozás arányát,

| — | stresszforgatókönyv szerint a Dexia nem más hasonló, közelmúltbeli európai gyakorlatok esetére vonatkozó feltevésekkel összhangban alkalmazott feltevéseket. |
| --- | --- |

—

stresszforgatókönyv szerint a Dexia nem más hasonló, közelmúltbeli európai gyakorlatok esetére vonatkozó feltevésekkel összhangban alkalmazott feltevéseket.

| (181) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy [...]. A Bizottság azt is megállapítja, hogy ezt a paramétert valójában figyelmen kívül hagyják a Dexia többi stressztesztjében, azaz a más hasonló, közelmúltbeli európai gyakorlatok keretében végzett stressztesztben és a likviditási stressztesztben. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy [...]. A Bizottság azt is megállapítja, hogy ezt a paramétert valójában figyelmen kívül hagyják a Dexia többi stressztesztjében, azaz a más hasonló, közelmúltbeli európai gyakorlatok keretében végzett stressztesztben és a likviditási stressztesztben.

| (182) | A Dexia fenntartja, hogy i. az üzleti tervében alkalmazott feltevések [...] vagy [...] bázispontos emelkedés szimulálása előtt már önmagukban nyomás alatt vannak, mivel a 2009. júliusi körülményeket tükrözik, amelyek kétségkívül jobbak voltak a 2008. év végieknél vagy a 2009. év elejieknél, nem tükrözik viszont a 2009. év második felének pozitív tendenciáját; ii. a finanszírozási szerkezet változatlanságára vonatkozó feltevés nem tükrözné valamely piaci szereplő ilyen körülmények közötti magatartását. A Bizottság megerősíti, hogy – a Dexia 2009. évi tapasztalatára való tekintettel – a finanszírozási költségre vonatkozóan előrevetített feltevések a stressz-szimuláció előtt konzervatívak. Tekintettel azonban a bankszektor esetében 2009-ben biztosított rendkívüli intézkedésekre és a bizonytalan jövőbeli háttérre, a Bizottság nem nyilváníthat véleményt a Dexia finanszírozási költségének jövőbeli alakulásáról. Az ez utóbbi tényezőre vonatkozó stresszteszt hasznos, mivel lehetővé teszi annak a következtetésnek a levonását, hogy fontos, hogy a szerkezetátalakítási terv i. csökkentse a Dexia finanszírozásának a piaci finanszírozásoktól való függőségét; és ii. növelje finanszírozásainak átlagos futamidejét, mégpedig annak érdekében, hogy csökkenjen a Dexia finanszírozásiköltség-emelkedésnek való érzékenysége. Pontosan ez az egyik szempont, amelyet a Dexia vezetése figyelembe vett 2008. szeptember 30. és 2009. szeptember 30. között, és amelyre a szerkezetátalakítási terv ki szándékozik térni. Egy 2008 végi [200–300] milliárd EUR-s rövid távú dinamikus finanszírozási szükséglet alapján ez utóbbit 2009. szeptember 30-án [150–200] milliárd EUR-ra csökkentették, és a szerkezetátalakítási terv előírja, hogy a „rövid távú finanszírozások/mérlegfőösszeg” mutató a 2009. december 31-i 30 %-ról 2014. december 31-re 11 %-ra csökkenjen. Egy ilyen rövid távú finanszírozási szint teljes mértékben kielégítő a Bizottság számára, mivel jelentősen csökkenti a finanszírozási költség időben elhúzódó emelkedése jelentette sokkhatásokra való érzékenységét. |
| --- | --- |

(182)

A Dexia fenntartja, hogy i. az üzleti tervében alkalmazott feltevések [...] vagy [...] bázispontos emelkedés szimulálása előtt már önmagukban nyomás alatt vannak, mivel a 2009. júliusi körülményeket tükrözik, amelyek kétségkívül jobbak voltak a 2008. év végieknél vagy a 2009. év elejieknél, nem tükrözik viszont a 2009. év második felének pozitív tendenciáját; ii. a finanszírozási szerkezet változatlanságára vonatkozó feltevés nem tükrözné valamely piaci szereplő ilyen körülmények közötti magatartását. A Bizottság megerősíti, hogy – a Dexia 2009. évi tapasztalatára való tekintettel – a finanszírozási költségre vonatkozóan előrevetített feltevések a stressz-szimuláció előtt konzervatívak. Tekintettel azonban a bankszektor esetében 2009-ben biztosított rendkívüli intézkedésekre és a bizonytalan jövőbeli háttérre, a Bizottság nem nyilváníthat véleményt a Dexia finanszírozási költségének jövőbeli alakulásáról. Az ez utóbbi tényezőre vonatkozó stresszteszt hasznos, mivel lehetővé teszi annak a következtetésnek a levonását, hogy fontos, hogy a szerkezetátalakítási terv i. csökkentse a Dexia finanszírozásának a piaci finanszírozásoktól való függőségét; és ii. növelje finanszírozásainak átlagos futamidejét, mégpedig annak érdekében, hogy csökkenjen a Dexia finanszírozásiköltség-emelkedésnek való érzékenysége. Pontosan ez az egyik szempont, amelyet a Dexia vezetése figyelembe vett 2008. szeptember 30. és 2009. szeptember 30. között, és amelyre a szerkezetátalakítási terv ki szándékozik térni. Egy 2008 végi [200–300] milliárd EUR-s rövid távú dinamikus finanszírozási szükséglet alapján ez utóbbit 2009. szeptember 30-án [150–200] milliárd EUR-ra csökkentették, és a szerkezetátalakítási terv előírja, hogy a „rövid távú finanszírozások/mérlegfőösszeg” mutató a 2009. december 31-i 30 %-ról 2014. december 31-re 11 %-ra csökkenjen. Egy ilyen rövid távú finanszírozási szint teljes mértékben kielégítő a Bizottság számára, mivel jelentősen csökkenti a finanszírozási költség időben elhúzódó emelkedése jelentette sokkhatásokra való érzékenységét.

| (183) | Következésképpen ami a második stressztesztet illeti, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy – bár a Dexia jelenlegi finanszírozási szerkezete a Dexiát a finanszírozási költségét érő szélsőséges sokkhatásokkal szemben kiszolgáltatottá teszi, a szerkezetátalakítási terv fokozatosan és kielégítően reagál a Dexia a finanszírozásiköltség-emelkedésre való érzékenységére. Másfelől a Bizottság pozitívan jegyzi meg azt a tényt, hogy a Dexia számottevő jó minőségű eszközállománnyal rendelkezik (ideértve az LPMD-üzletág eszközeit is), a bankközi repópiacon és – szükség esetén – a központi bankoktól – elhanyagolhatóan alacsonyabb költség mellett juttathatja finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

(183)

Következésképpen ami a második stressztesztet illeti, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy – bár a Dexia jelenlegi finanszírozási szerkezete a Dexiát a finanszírozási költségét érő szélsőséges sokkhatásokkal szemben kiszolgáltatottá teszi, a szerkezetátalakítási terv fokozatosan és kielégítően reagál a Dexia a finanszírozásiköltség-emelkedésre való érzékenységére. Másfelől a Bizottság pozitívan jegyzi meg azt a tényt, hogy a Dexia számottevő jó minőségű eszközállománnyal rendelkezik (ideértve az LPMD-üzletág eszközeit is), a bankközi repópiacon és – szükség esetén – a központi bankoktól – elhanyagolhatóan alacsonyabb költség mellett juttathatja finanszírozáshoz.

iii.   Harmadik stresszteszt

| (184) | A csoport likviditási profiljának tesztelésére irányuló harmadik stresszteszttel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia stressztesztje és a CBFA stressztesztje is arra utal, hogy a csoport megfelel az egy hónapra kiterjedő teszt követelményeinek. A Bizottság a következőket jegyzi meg:






  — | úgy tűnik, hogy a likviditási stresszteszteknek a Dexia és a jogalkotó által megállapított modelljei – rendkívüli és állami támogatások nélküli körülmények esetére – nem fogalmaznak meg feltevéseket e likviditás költségére vonatkozóan. E tekintetben a Bizottság azt kérte a csoporttól, hogy végezzen a „finanszírozási költség” változó szimulálására irányuló külön stressztesztet (lásd a (180)–(183) preambulumbekezdést), |
| --- | --- | --- |

(184)

A csoport likviditási profiljának tesztelésére irányuló harmadik stresszteszttel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia stressztesztje és a CBFA stressztesztje is arra utal, hogy a csoport megfelel az egy hónapra kiterjedő teszt követelményeinek. A Bizottság a következőket jegyzi meg:

—

úgy tűnik, hogy a likviditási stresszteszteknek a Dexia és a jogalkotó által megállapított modelljei – rendkívüli és állami támogatások nélküli körülmények esetére – nem fogalmaznak meg feltevéseket e likviditás költségére vonatkozóan. E tekintetben a Bizottság azt kérte a csoporttól, hogy végezzen a „finanszírozási költség” változó szimulálására irányuló külön stressztesztet (lásd a (180)–(183) preambulumbekezdést),

| — | a CBFA által végzett stresszteszt – 2009. május 8-i körrendeletben megfogalmazott – feltevései konzervatívak és a válság közelmúltbeli tapasztalatát tükrözik. Például a következő feltevéseket tartalmazzák: i. az intézmény nem finanszírozhatja magát fedezetlenül a monetáris piacon és tőkepiacon; ii. konzervatív „haircut”-szintek alkalmazása repófinanszírozások esetén; iii. a lakossági ügyfelek látra szóló betétei és takarékbetétei 5 %-ának kivétele egyhetes határidőn belül és e betétek 20 %-ának kivétele egyhónapos határidőn belül; iv. a vállalati ügyfelek azonnal követelhető (és likvid pénzügyi eszközökkel nem garantált) betétei és bizonytalan futamidejű betétei 100 %-ának kivétele egy hetes határidőn belül; v. az intézmény valamennyi határidős betéte megújításának elmaradása azok következő lejáratakor, |
| --- | --- |

—

a CBFA által végzett stresszteszt – 2009. május 8-i körrendeletben megfogalmazott – feltevései konzervatívak és a válság közelmúltbeli tapasztalatát tükrözik. Például a következő feltevéseket tartalmazzák: i. az intézmény nem finanszírozhatja magát fedezetlenül a monetáris piacon és tőkepiacon; ii. konzervatív „haircut”-szintek alkalmazása repófinanszírozások esetén; iii. a lakossági ügyfelek látra szóló betétei és takarékbetétei 5 %-ának kivétele egyhetes határidőn belül és e betétek 20 %-ának kivétele egyhónapos határidőn belül; iv. a vállalati ügyfelek azonnal követelhető (és likvid pénzügyi eszközökkel nem garantált) betétei és bizonytalan futamidejű betétei 100 %-ának kivétele egy hetes határidőn belül; v. az intézmény valamennyi határidős betéte megújításának elmaradása azok következő lejáratakor,

| — | a likviditási stresszteszt pozitív eredményei a következőket tükrözik: i. a Dexia vezetése által a rövid távú dinamikus finanszírozási szükségletek csökkentése érdekében a 2009. év során végrehajtott tökéletesítések; valamint ii. a pénzügyi piacokon világviszonylatban fennálló kedvező háttér. Valamely adott időpontban egy likviditási stressztesztnek való megfelelés ténye azonban nem garantálja az annak való jövőbeli megfelelés tényét. Fontos tehát, hogy (a finanszírozási politika területén) az elkövetkezendő hónapok és évek során bizonyos fegyelem maradjon fenn az e stressztesztnek való folyamatos megfelelés érdekében. E tekintetben a szerkezetátalakítási tervben bejelentett kötelezettségvállalások nemcsak a csoport likviditása javulásának irányába mutatnak, hanem lehetővé teszik azok teljesítésének rendszeres időközönkénti ellenőrzését is. |
| --- | --- |

—

a likviditási stresszteszt pozitív eredményei a következőket tükrözik: i. a Dexia vezetése által a rövid távú dinamikus finanszírozási szükségletek csökkentése érdekében a 2009. év során végrehajtott tökéletesítések; valamint ii. a pénzügyi piacokon világviszonylatban fennálló kedvező háttér. Valamely adott időpontban egy likviditási stressztesztnek való megfelelés ténye azonban nem garantálja az annak való jövőbeli megfelelés tényét. Fontos tehát, hogy (a finanszírozási politika területén) az elkövetkezendő hónapok és évek során bizonyos fegyelem maradjon fenn az e stressztesztnek való folyamatos megfelelés érdekében. E tekintetben a szerkezetátalakítási tervben bejelentett kötelezettségvállalások nemcsak a csoport likviditása javulásának irányába mutatnak, hanem lehetővé teszik azok teljesítésének rendszeres időközönkénti ellenőrzését is.

| (185) | Következésképpen a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Dexia megfelel ennek a harmadik stressztesztnek. |
| --- | --- |

(185)

Következésképpen a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Dexia megfelel ennek a harmadik stressztesztnek.

iv.   A stressztesztekre vonatkozó egyéb megfontolások

| (186) | Először is a Dexia modelljeiben figyelembe vett bizonyos feltevések vizsgálata alapján úgy tűnik, hogy:






  — | bizonyos ágazattípusok, illetve szerződőfél-típusok esetében a nemteljesítés valószínűsége és/vagy a nemteljesítési veszteség (a továbbiakban: „loss given default”, illetve LGD) nem kifejezetten óvatos, amenynyiben azokat bizonyos, nyilvánosan hozzáférhető információkkal vetik össze, |
| --- | --- | --- |

(186)

Először is a Dexia modelljeiben figyelembe vett bizonyos feltevések vizsgálata alapján úgy tűnik, hogy:

—

bizonyos ágazattípusok, illetve szerződőfél-típusok esetében a nemteljesítés valószínűsége és/vagy a nemteljesítési veszteség (a továbbiakban: „loss given default”, illetve LGD) nem kifejezetten óvatos, amenynyiben azokat bizonyos, nyilvánosan hozzáférhető információkkal vetik össze,

| — | a helyi önkormányzatoknak szánt kölcsönportfólió esetében egyetlen minősítésmódosításra vonatkozó feltevést sem fogalmaznak meg, ami az államháztartás jövőbeli romlását tükrözi. |
| --- | --- |

—

a helyi önkormányzatoknak szánt kölcsönportfólió esetében egyetlen minősítésmódosításra vonatkozó feltevést sem fogalmaznak meg, ami az államháztartás jövőbeli romlását tükrözi.

| (187) | Fontos azonban kiemelni, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal való összehasonlítás bonyolult, mivel a Dexia kitettségének köre nem hasonlít a nyilvánosan hozzáférhető információkéhoz. A Dexia által a várt veszteségek kiszámításához alkalmazott módszer a belső minősítéseken alapuló módszer, amely kiterjed a nemteljesítés és az átlagos LGD – hosszú távú, konzervatív és a gazdasági cikluson átívelő bizonyos adatokra vonatkozó bizonytalanság és volatilitás tükrözése érdekében kiigazított – valószínűségi paramétereire. Az ilyen paramétereket a CBFA, a Francia Bankfelügyeleti Bizottság és a CSSF vizsgálja meg és hitelesíti. Az érintett tagállamok szerint a Dexia által alkalmazott kockázati paraméterek az új Bázeli Tőkeegyezményben foglalt prudenciális szabályok szerinti minimumkövetelményekhez képest 10–30 %-kal magasabb konzervativizmus-szintet jelentenek. |
| --- | --- |

(187)

Fontos azonban kiemelni, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal való összehasonlítás bonyolult, mivel a Dexia kitettségének köre nem hasonlít a nyilvánosan hozzáférhető információkéhoz. A Dexia által a várt veszteségek kiszámításához alkalmazott módszer a belső minősítéseken alapuló módszer, amely kiterjed a nemteljesítés és az átlagos LGD – hosszú távú, konzervatív és a gazdasági cikluson átívelő bizonyos adatokra vonatkozó bizonytalanság és volatilitás tükrözése érdekében kiigazított – valószínűségi paramétereire. Az ilyen paramétereket a CBFA, a Francia Bankfelügyeleti Bizottság és a CSSF vizsgálja meg és hitelesíti. Az érintett tagállamok szerint a Dexia által alkalmazott kockázati paraméterek az új Bázeli Tőkeegyezményben foglalt prudenciális szabályok szerinti minimumkövetelményekhez képest 10–30 %-kal magasabb konzervativizmus-szintet jelentenek.

| (188) | Másodszor: a Bizottság megállapítja a bizonyos országok és bizonyos pénzügyi intézmények adósságának való – abszolút összegekben és relatív összegekben is kifejeződő – számottevő kitettséget. Különösen ami a szuverén kockázatoknak való kitettséget illeti, a Bizottság észrevételezi a 2008 végén a(z) [...]-nak/-nek való kitettséget. [...]. |
| --- | --- |

(188)

Másodszor: a Bizottság megállapítja a bizonyos országok és bizonyos pénzügyi intézmények adósságának való – abszolút összegekben és relatív összegekben is kifejeződő – számottevő kitettséget. Különösen ami a szuverén kockázatoknak való kitettséget illeti, a Bizottság észrevételezi a 2008 végén a(z) [...]-nak/-nek való kitettséget. [...].

| (189) | Fontos azonban hangsúlyozni, hogy:






  — | az ilyen kitettségeknek nem kellene eleve ténylegesen befolyásolniuk a csoport eredményét, különösen akkor nem, ha a csoport nem szándékozik eladni ezeket az eszközöket a szerződés szerinti lejárati idejük előtt (ezek növelhetnék a csoport mérlegében szereplő AFS-tartalék volatilitását), |
| --- | --- | --- |

(189)

Fontos azonban hangsúlyozni, hogy:

—

az ilyen kitettségeknek nem kellene eleve ténylegesen befolyásolniuk a csoport eredményét, különösen akkor nem, ha a csoport nem szándékozik eladni ezeket az eszközöket a szerződés szerinti lejárati idejük előtt (ezek növelhetnék a csoport mérlegében szereplő AFS-tartalék volatilitását),

| — | a Dexia szerkezetátalakítási terve keretében ezeket a kitettségeket korlátozzák, mivel a kötvényportfólió jelentős csökkentését irányozzák elő. |
| --- | --- |

—

a Dexia szerkezetátalakítási terve keretében ezeket a kitettségeket korlátozzák, mivel a kötvényportfólió jelentős csökkentését irányozzák elő.

| (190) | Harmadszor: a Bizottság kedvezőnek tartja a csoport rövid távú finanszírozási szükségletének alakulását. A Bizottság azonban hangsúlyozza, hogy a csoport 0–1 hónap alatt jelentősen csökkentette finanszírozási szükségletét. Ahogyan azt az alábbi 7. táblázat kifejti, úgy tűnik, hogy a teljes finanszírozás százalékos arányát tekintve 0–1 hónap alatt a finanszírozás 2008. december 31. és 2009. szeptember 30. között [...] %-ról [...] %-ra csökkent. Az 1–3 hónapos és a 6–12 hónapos finanszírozások részaránya azonban [...] %-ról [...] %-ra, illetve [...] %-ról [...] %-ra emelkedett. Az 1–5 éves finanszírozás [...] %-ról [...] %-ra emelkedett. Az ezen időszak alatti finanszírozás túlnyomó része azonban 1–2 év közötti.[...].

  7. táblázat


  A különböző finanszírozási források részesedése a Dexia teljes finanszírozásában

  (...) |
| --- | --- |

(190)

Harmadszor: a Bizottság kedvezőnek tartja a csoport rövid távú finanszírozási szükségletének alakulását. A Bizottság azonban hangsúlyozza, hogy a csoport 0–1 hónap alatt jelentősen csökkentette finanszírozási szükségletét. Ahogyan azt az alábbi 7. táblázat kifejti, úgy tűnik, hogy a teljes finanszírozás százalékos arányát tekintve 0–1 hónap alatt a finanszírozás 2008. december 31. és 2009. szeptember 30. között [...] %-ról [...] %-ra csökkent. Az 1–3 hónapos és a 6–12 hónapos finanszírozások részaránya azonban [...] %-ról [...] %-ra, illetve [...] %-ról [...] %-ra emelkedett. Az 1–5 éves finanszírozás [...] %-ról [...] %-ra emelkedett. Az ezen időszak alatti finanszírozás túlnyomó része azonban 1–2 év közötti.[...].

7. táblázat

A különböző finanszírozási források részesedése a Dexia teljes finanszírozásában

(...)

| (191) | E tekintetben a Bizottságnak bejelentett szerkezetátalakítási terv i. az LPMD-üzletág kötvényportfóliójának 83 milliárd EUR-s csökkentését; ii. a stabilabb finanszírozási források (például a kereskedelmi betétek és a jelzálogkötvények) részarányának 36 %-ról 58 %-ra történő emelését; a források átlagos élettartamának fokozatos növelését írja elő. Ezek a tényezők önmagukban csökkentik a Dexia refinanszírozási problémáinak kockázatát. Másfelől fontos hangsúlyozni, hogy az ehhez a finanszírozásipolitika-változáshoz kapcsolódó finanszírozásiköltség-növekedés szerepel a csoport eredménykimutatásra vonatkozó előrejelzéseiben, és megerősíti, hogy a Dexia a szerkezetátalakítási időszakában nyereséges maradna. |
| --- | --- |

(191)

E tekintetben a Bizottságnak bejelentett szerkezetátalakítási terv i. az LPMD-üzletág kötvényportfóliójának 83 milliárd EUR-s csökkentését; ii. a stabilabb finanszírozási források (például a kereskedelmi betétek és a jelzálogkötvények) részarányának 36 %-ról 58 %-ra történő emelését; a források átlagos élettartamának fokozatos növelését írja elő. Ezek a tényezők önmagukban csökkentik a Dexia refinanszírozási problémáinak kockázatát. Másfelől fontos hangsúlyozni, hogy az ehhez a finanszírozásipolitika-változáshoz kapcsolódó finanszírozásiköltség-növekedés szerepel a csoport eredménykimutatásra vonatkozó előrejelzéseiben, és megerősíti, hogy a Dexia a szerkezetátalakítási időszakában nyereséges maradna.

| (192) | Negyedszer: a piaci feltételek javulása ellenére a Dexia finanszírozási költsége – más bankokhoz viszonyítva – továbbra is viszonylag magas. Az 5 évre szóló CDS szintje Európában az egyik legmagasabb és tartósan 180 bázispont körüli; a Dexia nem garantált és referenciaméretű kibocsátásai hitelkamatrésének másodlagos szintje továbbra is magas, és 4–5 év közötti futamidők esetében 140–150 bázispont körüli; a fedezett kötvények finanszírozási költsége szintén továbbra is magas, a finanszírozott eszközökéhez viszonylag hasonló időtartamok esetében pedig 50–60 bázispont körül mozog. |
| --- | --- |

(192)

Negyedszer: a piaci feltételek javulása ellenére a Dexia finanszírozási költsége – más bankokhoz viszonyítva – továbbra is viszonylag magas. Az 5 évre szóló CDS szintje Európában az egyik legmagasabb és tartósan 180 bázispont körüli; a Dexia nem garantált és referenciaméretű kibocsátásai hitelkamatrésének másodlagos szintje továbbra is magas, és 4–5 év közötti futamidők esetében 140–150 bázispont körüli; a fedezett kötvények finanszírozási költsége szintén továbbra is magas, a finanszírozott eszközökéhez viszonylag hasonló időtartamok esetében pedig 50–60 bázispont körül mozog.

| (193) | Ötödször: a Dexia kamatlábváltozásra való érzékenységének mérése érdekében a Dexia minden egyes futamidő esetében egy 1 %-os sokkhatásra való érzékenységet tartalmazó táblázatot juttatott el. Úgy tűnik tehát, hogy a kamatlábgörbe egységes emelkedése esetén a Dexia úgy ítéli meg, hogy nem veszít [...] millió EUR-nál (49) többet. Ez az érzékenységi szint teljesen ésszerűnek tűnik, és részben a Dexia [...]-ra/-re vonatkozó politikájával magyarázható, amely ilyen módon csökkenti a kamatlábváltozásokra való érzékenységet. A Bizottság mindemellett megállapítja, hogy ebben az érzékenység-számításban nem szerepel a csoport [...] milliárd EUR-s rövid távú finanszírozása, ami arra utal, hogy az egy évnél rövidebb futamidők esetében a Dexia továbbra is viszonylag érzékeny a kamatlábgörbe elmozdulásaira. Ezt megerősítette a Dexia, mivel a csoport – becslése szerint – 2009-ben mintegy [...] millió EUR nyereséget realizált az egy évnél rövidebb időszakra vonatkozó bankközikamatláb-görbe elhajlásának egyszerű hatására. Az átalakításokból származó bevételek jelentős csökkenésének hatását mindazonáltal mérlegelték a Dexia előrejelzéseiben, amelyek azt jelzik, hogy a csoport az elkövetkezendő évek során nyereséges maradna. |
| --- | --- |

(193)

Ötödször: a Dexia kamatlábváltozásra való érzékenységének mérése érdekében a Dexia minden egyes futamidő esetében egy 1 %-os sokkhatásra való érzékenységet tartalmazó táblázatot juttatott el. Úgy tűnik tehát, hogy a kamatlábgörbe egységes emelkedése esetén a Dexia úgy ítéli meg, hogy nem veszít [...] millió EUR-nál (49) többet. Ez az érzékenységi szint teljesen ésszerűnek tűnik, és részben a Dexia [...]-ra/-re vonatkozó politikájával magyarázható, amely ilyen módon csökkenti a kamatlábváltozásokra való érzékenységet. A Bizottság mindemellett megállapítja, hogy ebben az érzékenység-számításban nem szerepel a csoport [...] milliárd EUR-s rövid távú finanszírozása, ami arra utal, hogy az egy évnél rövidebb futamidők esetében a Dexia továbbra is viszonylag érzékeny a kamatlábgörbe elmozdulásaira. Ezt megerősítette a Dexia, mivel a csoport – becslése szerint – 2009-ben mintegy [...] millió EUR nyereséget realizált az egy évnél rövidebb időszakra vonatkozó bankközikamatláb-görbe elhajlásának egyszerű hatására. Az átalakításokból származó bevételek jelentős csökkenésének hatását mindazonáltal mérlegelték a Dexia előrejelzéseiben, amelyek azt jelzik, hogy a csoport az elkövetkezendő évek során nyereséges maradna.

| (194) | Hatodszor: a Dexia negatív AFS-tartalékának abszolút és relatív szintje – a 2009. év során megfigyelt javulás ellenére – ugyancsak igen jelentős marad. A negatív AFS-tartalék a 2009. március 31-i 12,7 milliárd EUR-ról 2009. szeptember 30-ra 7,2 milliárd EUR-ra csökkent. Tekintettel i. a Dexia tőkeszintjére (2009. szeptember 30-án 17,1 milliárd EUR „Tier 1” kategóriájú tőke és összesen 19,6 milliárd EUR szavatoló tőke); ii. a szavatoló tőke kiszámításában jelenleg figyelmen kívül hagyott AFS-tartalékra, a Bizottság attól tart, hogy – a Bázeli Bizottságon belüli jelenlegi viták keretében – ennek az AFS-tartaléknak a szavatolótőke-mutatókban való figyelembevétele szankcionálja a Dexiát. E tekintetben a Bizottság a következőket jegyzi meg:






  — | még ha a negatív AFS-tartalék teljes egészében szerepelt is a szavatoló tőke kiszámításában, a Dexia 2009. szeptember 30-án továbbra is eleget tett volna a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeknek. A „Tier 1” tőkemutató [...] -ra, az összes tőke pedig [...] -ra változott volna, |
| --- | --- | --- |

(194)

Hatodszor: a Dexia negatív AFS-tartalékának abszolút és relatív szintje – a 2009. év során megfigyelt javulás ellenére – ugyancsak igen jelentős marad. A negatív AFS-tartalék a 2009. március 31-i 12,7 milliárd EUR-ról 2009. szeptember 30-ra 7,2 milliárd EUR-ra csökkent. Tekintettel i. a Dexia tőkeszintjére (2009. szeptember 30-án 17,1 milliárd EUR „Tier 1” kategóriájú tőke és összesen 19,6 milliárd EUR szavatoló tőke); ii. a szavatoló tőke kiszámításában jelenleg figyelmen kívül hagyott AFS-tartalékra, a Bizottság attól tart, hogy – a Bázeli Bizottságon belüli jelenlegi viták keretében – ennek az AFS-tartaléknak a szavatolótőke-mutatókban való figyelembevétele szankcionálja a Dexiát. E tekintetben a Bizottság a következőket jegyzi meg:

—

még ha a negatív AFS-tartalék teljes egészében szerepelt is a szavatoló tőke kiszámításában, a Dexia 2009. szeptember 30-án továbbra is eleget tett volna a szavatoló tőkére vonatkozó követelményeknek. A „Tier 1” tőkemutató [...] -ra, az összes tőke pedig [...] -ra változott volna,

| — | egy ilyen szabályozási változás számos más bankra hatással lenne, |
| --- | --- |

—

egy ilyen szabályozási változás számos más bankra hatással lenne,

| — | egy ilyen szabályozási változás – az érintett tagállamok szerint – 2012 előtt nem lenne alkalmazandó. Addig a szerkezetátalakítási terv az (ennek a negatív AFS-tartaléknak a képzéséért elsősorban felelős) LPMD-üzletág 30–40 %-os csökkentését írja elő, amelynek – minden tényező azonossága mellett – csökkentenie kellene a negatív AFS-tartalék összegét. |
| --- | --- |

—

egy ilyen szabályozási változás – az érintett tagállamok szerint – 2012 előtt nem lenne alkalmazandó. Addig a szerkezetátalakítási terv az (ennek a negatív AFS-tartaléknak a képzéséért elsősorban felelős) LPMD-üzletág 30–40 %-os csökkentését írja elő, amelynek – minden tényező azonossága mellett – csökkentenie kellene a negatív AFS-tartalék összegét.

| (195) | Hetedszer: a mérlegen kívüli kötelezettségvállalások 2009 során történő csökkentése ellenére a Dexiának továbbra is vannak bizonyos, viszonylag jelentős mérlegen kívüli kötelezettségvállalásai. Ez utóbbiakat azonban a Dexia szerint figyelembe vették a stressztesztekben. |
| --- | --- |

(195)

Hetedszer: a mérlegen kívüli kötelezettségvállalások 2009 során történő csökkentése ellenére a Dexiának továbbra is vannak bizonyos, viszonylag jelentős mérlegen kívüli kötelezettségvállalásai. Ez utóbbiakat azonban a Dexia szerint figyelembe vették a stressztesztekben.

c)   A származtatott pénzügyi eszközökre vonatkozó tevékenységek

| (196) | A Dexia 2008. év végi mérlegének elemzéséből az következik, hogy a származtatott termékek eszközoldali piaci értéke 55 milliárd EUR, a mérleg forrásoldala szerinti piaci értéke pedig 75 milliárd EUR, ami – alapvetően kamatderivatívákból származó – jelentős, 20 milliárd EUR-s nagyságrendű negatív eltérést jelent. A Bizottság összevetette ezt az eltérést más pénzügyi intézményekével. A mérlegfőösszeg százalékos arányában és a saját tőke százalékos arányában kifejezve ez az eltérés a Dexia esetében nemcsak negatív, hanem különösen magas is ezekhez a más intézményekhez képest. |
| --- | --- |

(196)

A Dexia 2008. év végi mérlegének elemzéséből az következik, hogy a származtatott termékek eszközoldali piaci értéke 55 milliárd EUR, a mérleg forrásoldala szerinti piaci értéke pedig 75 milliárd EUR, ami – alapvetően kamatderivatívákból származó – jelentős, 20 milliárd EUR-s nagyságrendű negatív eltérést jelent. A Bizottság összevetette ezt az eltérést más pénzügyi intézményekével. A mérlegfőösszeg százalékos arányában és a saját tőke százalékos arányában kifejezve ez az eltérés a Dexia esetében nemcsak negatív, hanem különösen magas is ezekhez a más intézményekhez képest.

| (197) | A Dexia ezt i. a(z) [...] csaknem rendszeres politikájával; ii. a kamatlábak visszaesésével; iii. az eszközök és a források átlagos élettartama közötti jelentős eltéréssel, iv. [...]-val/-vel indokolja. A Bizottság elfogadja ezeket a magyarázatokat, ugyanakkor megállapítja, hogy i. ennek a negatív eltérésnek a tartománya valóban igen jelentős; és hogy ii. ez utóbbi a Dexia számára valószínűleg olyan jelentős biztosítékszükségleteket igényel, amelyek csökkenthetik a központi bankok általi finanszírozásra jogosult vagy a bankközi repópiacon finanszírozható biztosítékállományát. Mindazonáltal ez utóbbi szempont esetében az ilyen szükségleteket figyelembe vették a stressztesztekben. |
| --- | --- |

(197)

A Dexia ezt i. a(z) [...] csaknem rendszeres politikájával; ii. a kamatlábak visszaesésével; iii. az eszközök és a források átlagos élettartama közötti jelentős eltéréssel, iv. [...]-val/-vel indokolja. A Bizottság elfogadja ezeket a magyarázatokat, ugyanakkor megállapítja, hogy i. ennek a negatív eltérésnek a tartománya valóban igen jelentős; és hogy ii. ez utóbbi a Dexia számára valószínűleg olyan jelentős biztosítékszükségleteket igényel, amelyek csökkenthetik a központi bankok általi finanszírozásra jogosult vagy a bankközi repópiacon finanszírozható biztosítékállományát. Mindazonáltal ez utóbbi szempont esetében az ilyen szükségleteket figyelembe vették a stressztesztekben.

d)   Az életképességre vonatkozó következtetés

| (198) | A Bizottság az előző elemzésből azt a következtetést vonja le, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé fogja tenni a Dexia hosszú távú életképességének helyreállítását. E tekintetben a Bizottság azt is megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé fogja tenni, hogy a Dexia kezelje a prudenciális szabályozás várható szigorítását. Egyrészt a szerkezetátalakításból fakadó tőkeáttételi hatás csökkenése összhangban van egy maximális tőkeáttétel esetleges bevezetésével. Másrészt a Dexia finanszírozási forrásainak javulása és diverzifikálódása megfelel a hitelintézetek likviditási kockázatának mérésére és ellenőrzésére vonatkozó új szabályok bevezetésének (50). |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság az előző elemzésből azt a következtetést vonja le, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé fogja tenni a Dexia hosszú távú életképességének helyreállítását. E tekintetben a Bizottság azt is megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv lehetővé fogja tenni, hogy a Dexia kezelje a prudenciális szabályozás várható szigorítását. Egyrészt a szerkezetátalakításból fakadó tőkeáttételi hatás csökkenése összhangban van egy maximális tőkeáttétel esetleges bevezetésével. Másrészt a Dexia finanszírozási forrásainak javulása és diverzifikálódása megfelel a hitelintézetek likviditási kockázatának mérésére és ellenőrzésére vonatkozó új szabályok bevezetésének (50).

8.3.3.3.   
  Az intézmény saját hozzájárulása

| (199) | A szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza szerint a szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a szerkezetátalakítási költségeknek az érintett tagállamok és a bank közötti méltányos elosztását, azaz a szerkezetátalakítási tervnek a bank és részvényesei lehető legmagasabb hozzájárulását kell előírnia. Az ilyen hozzájárulás ugyanis szükséges ahhoz, hogy a megmentési intézkedésekben részesülő bankok megfelelően felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák. |
| --- | --- |

(199)

A szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza szerint a szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a szerkezetátalakítási költségeknek az érintett tagállamok és a bank közötti méltányos elosztását, azaz a szerkezetátalakítási tervnek a bank és részvényesei lehető legmagasabb hozzájárulását kell előírnia. Az ilyen hozzájárulás ugyanis szükséges ahhoz, hogy a megmentési intézkedésekben részesülő bankok megfelelően felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.

| (200) | A Dexia, a részvényesei és az érintett tagállamok már tettek saját hozzájárulást a szerkezetátalakítási erőfeszítéshez, mégpedig a bank tőkéjének megemelése előtt létező részvényesek tulajdonában lévő alaptőke-részesedés felhígításával (a francia és a belga hatóságok a 2008 szeptemberében bejelentett 6,4 milliárd EUR tőkeemelésből közvetlenül 3 milliárd EUR-t jegyeztek). |
| --- | --- |

(200)

A Dexia, a részvényesei és az érintett tagállamok már tettek saját hozzájárulást a szerkezetátalakítási erőfeszítéshez, mégpedig a bank tőkéjének megemelése előtt létező részvényesek tulajdonában lévő alaptőke-részesedés felhígításával (a francia és a belga hatóságok a 2008 szeptemberében bejelentett 6,4 milliárd EUR tőkeemelésből közvetlenül 3 milliárd EUR-t jegyeztek).

| (201) | A Bizottság másfelől megállapítja, hogy a szerkezetátalakításban előírt osztalékelosztás felfüggesztését bizonyos számú kedvezőtlen tényező kíséri:






  — | a Dexia 50 %-os tulajdonát képező leányvállalatokat nem érinti az osztalékelosztás felfüggesztése, az ugyanis csak azokra a jogalanyokra vonatkozik, amelyek felett a Dexia SA közvetlenül vagy közvetve kizárólagos ellenőrzést gyakorol (51), továbbá |
| --- | --- | --- |

(201)

A Bizottság másfelől megállapítja, hogy a szerkezetátalakításban előírt osztalékelosztás felfüggesztését bizonyos számú kedvezőtlen tényező kíséri:

—

a Dexia 50 %-os tulajdonát képező leányvállalatokat nem érinti az osztalékelosztás felfüggesztése, az ugyanis csak azokra a jogalanyokra vonatkozik, amelyek felett a Dexia SA közvetlenül vagy közvetve kizárólagos ellenőrzést gyakorol (51), továbbá

| — | a szerkezetátalakítási terv feltételei szerint a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó osztalékelosztás (a 2011. év végéig történő) felfüggesztése nem sérti azokat a műveleteket, amelyeket a Dexia a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles végrehajtani. |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási terv feltételei szerint a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó osztalékelosztás (a 2011. év végéig történő) felfüggesztése nem sérti azokat a műveleteket, amelyeket a Dexia a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles végrehajtani.

| (202) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó osztalék- vagy kamatszelvény-fizetés felfüggesztését alkalmazni kell a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződésekre, amennyiben a 2009. október 30-i határozat (52) arra kötelezte a Dexiát, hogy négy hónap időtartamig ne teljesítsen kamatszelvény-fizetést és saját tőkét megtestesítő („Tier 1” és „Upper Tier 2” kategóriájú) hibrid eszközeire ne hívjon le előtörlesztési opciót. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia hibrid eszközeinek értéke 2008. december 31-én 1,4 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(202)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó osztalék- vagy kamatszelvény-fizetés felfüggesztését alkalmazni kell a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződésekre, amennyiben a 2009. október 30-i határozat (52) arra kötelezte a Dexiát, hogy négy hónap időtartamig ne teljesítsen kamatszelvény-fizetést és saját tőkét megtestesítő („Tier 1” és „Upper Tier 2” kategóriájú) hibrid eszközeire ne hívjon le előtörlesztési opciót. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia hibrid eszközeinek értéke 2008. december 31-én 1,4 milliárd EUR volt.

| (203) | Sőt, annak biztosítása érdekében, hogy a Dexia („Tier 1” és „Upper Tier 2” kategóriájú) hibrid értékpapírjaira – a szerkezetátalakítási közlemény elveivel ellentétben – egyáltalán ne vonatkozzon kamatszelvény-fizetés, a Bizottság e határozatát ahhoz a feltételhez köti, hogy a 2010. február 1-je előtt kibocsátott „Tier 1” és „Upper Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó bármely kamatszelvény-fizetés előtt, és legkésőbb a kamatszelvény-fizetés befektetőknek történő bejelentésére vonatkozó határidő kezdete előtt két héttel a Dexia 2011. december 31-ig értesítse a Bizottságot az ilyen kamatszelvény-fizetési szándékáról és bebizonyítsa, hogy ez a fizetés i. kötelező; ii. nem halasztható el; iii. nem diszkrecionális; és iv. azt formájától függetlenül – a DFL általi „Tier 1” kategóriájú kibocsátás kivételével – a Dexia SA vagy annak az egyik leányvállalata általi osztalékfizetés nem indítja meg automatikusan. A Bizottság fenntartja magának azt a jogot, hogy nem engedélyezi az ilyen fizetést, ha az előző négy halmozott kritérium valamelyike nem teljesül. |
| --- | --- |

(203)

Sőt, annak biztosítása érdekében, hogy a Dexia („Tier 1” és „Upper Tier 2” kategóriájú) hibrid értékpapírjaira – a szerkezetátalakítási közlemény elveivel ellentétben – egyáltalán ne vonatkozzon kamatszelvény-fizetés, a Bizottság e határozatát ahhoz a feltételhez köti, hogy a 2010. február 1-je előtt kibocsátott „Tier 1” és „Upper Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó bármely kamatszelvény-fizetés előtt, és legkésőbb a kamatszelvény-fizetés befektetőknek történő bejelentésére vonatkozó határidő kezdete előtt két héttel a Dexia 2011. december 31-ig értesítse a Bizottságot az ilyen kamatszelvény-fizetési szándékáról és bebizonyítsa, hogy ez a fizetés i. kötelező; ii. nem halasztható el; iii. nem diszkrecionális; és iv. azt formájától függetlenül – a DFL általi „Tier 1” kategóriájú kibocsátás kivételével – a Dexia SA vagy annak az egyik leányvállalata általi osztalékfizetés nem indítja meg automatikusan. A Bizottság fenntartja magának azt a jogot, hogy nem engedélyezi az ilyen fizetést, ha az előző négy halmozott kritérium valamelyike nem teljesül.

| (204) | Másfelől a Bizottság azt is megállapítja, hogy az osztalékfizetés felfüggesztése nem vonatkozik a teljes egészében új részvények juttatásával lebonyolított osztalékelosztásra. Indokolt azonban megjegyezni, hogy az új részvények juttatásával lebonyolított – a kiosztható nyereség realizálása által lehetővé tett – osztalékfizetés nem ellentétes a szerkezetátalakítási közleménnyel, amennyiben az ilyen fizetés a Dexia elszámolásaiban a tőketartalékba való bekerülésben, valamint az utolsó lezárt pénzügyi év nyereségéből levont és a részvényesek által a Dexia tőkéjéhez adott osztalék kiosztásában nyilvánulna meg. A részvényjuttatás tehát nem befolyásolná a Dexia saját tőkéjét. |
| --- | --- |

(204)

Másfelől a Bizottság azt is megállapítja, hogy az osztalékfizetés felfüggesztése nem vonatkozik a teljes egészében új részvények juttatásával lebonyolított osztalékelosztásra. Indokolt azonban megjegyezni, hogy az új részvények juttatásával lebonyolított – a kiosztható nyereség realizálása által lehetővé tett – osztalékfizetés nem ellentétes a szerkezetátalakítási közleménnyel, amennyiben az ilyen fizetés a Dexia elszámolásaiban a tőketartalékba való bekerülésben, valamint az utolsó lezárt pénzügyi év nyereségéből levont és a részvényesek által a Dexia tőkéjéhez adott osztalék kiosztásában nyilvánulna meg. A részvényjuttatás tehát nem befolyásolná a Dexia saját tőkéjét.

| (205) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Dexia-részvények formájában történő osztalékfizetés nem jár a Dexia egyetlen („Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú) hibrid értékpapírjára vonatkozó kamatszelvény-fizetéssel sem, az egyetlen kivételt a Dexia Funding Luxembourg SA (a továbbiakban: DFL) által 2006-ban lebonyolított kibocsátás képezi. Indokolt azonban leszögezni, hogy e kivétel jóváhagyására a szerkezetátalakítási terv átfogó keretében került sor. Általánosságban – ahogyan az a (204) preambulumbekezdésben szerepel – a Bizottság nem ellenzi a kizárólag részvények formájában fizetett osztalékelosztást, ha az nem jár más, saját tőkét megtestesítő értékpapír-kategóriákra vonatkozó osztalék- vagy kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel. Ebben az esetben a Dexia számára a DFL-kibocsátásra vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettség – tekintettel arra, hogy a kivétel a szerkezetátalakítási terv keretébe illeszkedik és korlátozott kamatszelvény-fizetéssel járó, egyetlen kibocsátásra vonatkozik, valamint arra, hogy a Dexia a szerkezetátalakítási időszak során nyereség realizálását irányozza elő – önmagában nem módosítja a Bizottság megközelítését. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Dexia-részvények formájában történő osztalékfizetés nem jár a Dexia egyetlen („Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú) hibrid értékpapírjára vonatkozó kamatszelvény-fizetéssel sem, az egyetlen kivételt a Dexia Funding Luxembourg SA (a továbbiakban: DFL) által 2006-ban lebonyolított kibocsátás képezi. Indokolt azonban leszögezni, hogy e kivétel jóváhagyására a szerkezetátalakítási terv átfogó keretében került sor. Általánosságban – ahogyan az a (204) preambulumbekezdésben szerepel – a Bizottság nem ellenzi a kizárólag részvények formájában fizetett osztalékelosztást, ha az nem jár más, saját tőkét megtestesítő értékpapír-kategóriákra vonatkozó osztalék- vagy kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel. Ebben az esetben a Dexia számára a DFL-kibocsátásra vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettség – tekintettel arra, hogy a kivétel a szerkezetátalakítási terv keretébe illeszkedik és korlátozott kamatszelvény-fizetéssel járó, egyetlen kibocsátásra vonatkozik, valamint arra, hogy a Dexia a szerkezetátalakítási időszak során nyereség realizálását irányozza elő – önmagában nem módosítja a Bizottság megközelítését.

| (206) | Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás a következők révén a szükséges minimumra korlátozódik:






  a) | eszközök és leányvállalatok – köztük eléggé jövedelmező leányvállalatok, például a Dexia Sabadell, a Dexia Banka Slovensko (DBS) és a Deniz Emeklilik (az elsősorban a törökországi RCB-piacon tevékenykedő, DenizBank elnevezésű leányvállalatának biztosítási leányvállalata) – elidegenítése; valamint |
| --- | --- | --- |

(206)

Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás a következők révén a szükséges minimumra korlátozódik:

a)

eszközök és leányvállalatok – köztük eléggé jövedelmező leányvállalatok, például a Dexia Sabadell, a Dexia Banka Slovensko (DBS) és a Deniz Emeklilik (az elsősorban a törökországi RCB-piacon tevékenykedő, DenizBank elnevezésű leányvállalatának biztosítási leányvállalata) – elidegenítése; valamint

| b) | az érintett tagállamok által a Dexia forrásaira és értékvesztett eszközeire nyújtott kezességvállalás formájában kapott támogatás megfelelő ellentételezése (lásd a (158)–(159) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállamok által a Dexia forrásaira és értékvesztett eszközeire nyújtott kezességvállalás formájában kapott támogatás megfelelő ellentételezése (lásd a (158)–(159) preambulumbekezdést).

| (207) | A fenti tényezők túlnyomórészt ellensúlyozzák a Bizottság által kedvezőtlennek ítélt – a szerkezetátalakítási tervben előírt osztalékelosztás felfüggesztését kísérő – számos feltételt és fenntartást. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dexia és részvényesei saját forrásaikból kellően hozzájárulnak a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(207)

A fenti tényezők túlnyomórészt ellensúlyozzák a Bizottság által kedvezőtlennek ítélt – a szerkezetátalakítási tervben előírt osztalékelosztás felfüggesztését kísérő – számos feltételt és fenntartást. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Dexia és részvényesei saját forrásaikból kellően hozzájárulnak a szerkezetátalakításhoz.

8.3.3.4.   
  A versenytorzulások kiigazítására irányuló intézkedések

| (208) | A szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza szerint a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a támogatások okozta túlzott versenytorzulások korlátozását, azaz a szerkezetátalakítási tervnek (tevékenység-elidegenítési és/vagy -szűkítési) strukturális intézkedéseket és magatartásbeli korlátozásokat kell előírnia. Megfelelő intézkedéseket kell bevezetni a versenytorzulások minimálisra csökkentése, valamint annak elkerülése érdekében, hogy a Dexia javára nyújtott állami támogatások ne tegyék tartóssá – a múltban túlzott kockázatvállalás és nem életképes kereskedelmi modell okozta – torzulásokat. |
| --- | --- |

(208)

A szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza szerint a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a támogatások okozta túlzott versenytorzulások korlátozását, azaz a szerkezetátalakítási tervnek (tevékenység-elidegenítési és/vagy -szűkítési) strukturális intézkedéseket és magatartásbeli korlátozásokat kell előírnia. Megfelelő intézkedéseket kell bevezetni a versenytorzulások minimálisra csökkentése, valamint annak elkerülése érdekében, hogy a Dexia javára nyújtott állami támogatások ne tegyék tartóssá – a múltban túlzott kockázatvállalás és nem életképes kereskedelmi modell okozta – torzulásokat.

| (209) | A szerkezetátalakítási közlemény 30. pontja szerint a versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: először is a támogatási összeg, valamint a támogatásnyújtási feltételek és körülmények, másodszor pedig a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak sajátosságai. |
| --- | --- |

(209)

A szerkezetátalakítási közlemény 30. pontja szerint a versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: először is a támogatási összeg, valamint a támogatásnyújtási feltételek és körülmények, másodszor pedig a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak sajátosságai.

| (210) | Ez utóbbi kritériummal kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia jelentős szereplő a helyi önkormányzatok finanszírozásának (PWB) piacán, különösen Franciaországban, Belgiumban és Olaszországban, és fokozottan jelen van Spanyolországban. A PWB-piac erőteljesen koncentrált Belgiumban (53), Franciaországban (54) és Olaszországban (55), és ezen országokban magasak a piacralépési korlátok (56). |
| --- | --- |

(210)

Ez utóbbi kritériummal kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a Dexia jelentős szereplő a helyi önkormányzatok finanszírozásának (PWB) piacán, különösen Franciaországban, Belgiumban és Olaszországban, és fokozottan jelen van Spanyolországban. A PWB-piac erőteljesen koncentrált Belgiumban (53), Franciaországban (54) és Olaszországban (55), és ezen országokban magasak a piacralépési korlátok (56).

| (211) | A Bizottság másfelől megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a Dexia meghozza a helyi önkormányzatok finanszírozási piacának megnyitásához szükséges intézkedéseket és az adott piacokon korlátozza a kapott támogatás által kiváltott versenytorzulásokat:






  — | először is a PWB-tevékenységi kör csökkentése a Dexia kulcsfontosságú piacain a PWB International tevékenység hozamának korlátozása, sőt megszüntetése révén lehetővé fogja tenni a verseny fokozását bizonyos piacokon. E tekintetben a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy elidegeníti a Crediop elnevezésű, az olaszországi helyi önkormányzatok finanszírozása terén jelentős szereplőt, valamint a spanyol piacon tevékenykedő Dexia Sabadellt, |
| --- | --- | --- |

(211)

A Bizottság másfelől megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a Dexia meghozza a helyi önkormányzatok finanszírozási piacának megnyitásához szükséges intézkedéseket és az adott piacokon korlátozza a kapott támogatás által kiváltott versenytorzulásokat:

—

először is a PWB-tevékenységi kör csökkentése a Dexia kulcsfontosságú piacain a PWB International tevékenység hozamának korlátozása, sőt megszüntetése révén lehetővé fogja tenni a verseny fokozását bizonyos piacokon. E tekintetben a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy elidegeníti a Crediop elnevezésű, az olaszországi helyi önkormányzatok finanszírozása terén jelentős szereplőt, valamint a spanyol piacon tevékenykedő Dexia Sabadellt,

| — | ezt követően azokon a kulcsfontosságú piacokon, ahol a Dexia továbbra is tevékenykedik, az új termékek volumenének korlátozása lehetővé fogja tenni új szereplők belépését is, és kedvezni fog a versenynek ezeken a piacokon (a Dexia a PWB-üzletág új, éves hozamát 2009-ben 12 milliárd EUR-ra, 2010-ben 15 milliárd EUR-ra, 2011–2014 között pedig 18 milliárd EUR-ra korlátozza, ami a 2008-ban realizált 34 milliárd EUR-s szinthez viszonyítva számottevő csökkenést jelent), |
| --- | --- |

—

ezt követően azokon a kulcsfontosságú piacokon, ahol a Dexia továbbra is tevékenykedik, az új termékek volumenének korlátozása lehetővé fogja tenni új szereplők belépését is, és kedvezni fog a versenynek ezeken a piacokon (a Dexia a PWB-üzletág új, éves hozamát 2009-ben 12 milliárd EUR-ra, 2010-ben 15 milliárd EUR-ra, 2011–2014 között pedig 18 milliárd EUR-ra korlátozza, ami a 2008-ban realizált 34 milliárd EUR-s szinthez viszonyítva számottevő csökkenést jelent),

| — | végezetül a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy lemond az AdInfo elnevezésű, a belgiumi helyi önkormányzatoknak szánt informatikai szolgáltatások nyújtása terén tevékenykedő leányvállalatban szerzett többségi részesedéséről. Ez a leányvállalat a Dexia számára számos vállalati ügyfélhez biztosít hozzáférést Belgium egész területén, ami lehetővé tette, hogy megerősítse a helyi szereplők szempontjából belgiumi referenciabankári pozícióját, és hogy a helyi önkormányzatoknak kínált pénzügyi szolgáltatásaival kompatibilis technológiai megoldásokat fejlesszen ki. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ennek a leányvállalatnak az elidegenítése lehetővé fogja tenni a verseny fokozását a belgiumi PWB-piacon. |
| --- | --- |

—

végezetül a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy lemond az AdInfo elnevezésű, a belgiumi helyi önkormányzatoknak szánt informatikai szolgáltatások nyújtása terén tevékenykedő leányvállalatban szerzett többségi részesedéséről. Ez a leányvállalat a Dexia számára számos vállalati ügyfélhez biztosít hozzáférést Belgium egész területén, ami lehetővé tette, hogy megerősítse a helyi szereplők szempontjából belgiumi referenciabankári pozícióját, és hogy a helyi önkormányzatoknak kínált pénzügyi szolgáltatásaival kompatibilis technológiai megoldásokat fejlesszen ki. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ennek a leányvállalatnak az elidegenítése lehetővé fogja tenni a verseny fokozását a belgiumi PWB-piacon.

| (212) | Másfelől a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy a PWB-ügyfeleknek nyújtott minden egyes kölcsön RAROC-mutatója továbbra is meghaladja a 10 %-ot, lehetővé téve annak biztosítását, hogy a Dexia által az ezen ügyfélkör esetében alkalmazott díjak összhangban legyenek a piaccal, valamint a jövőben annak elkerülését, hogy a Dexia – a piaci gyakorlatoknál alacsonyabb díjak alkalmazása révén – ne legyen túlzott erőfölénnyel rendelkező szereplő ezen a piacon. |
| --- | --- |

(212)

Másfelől a Dexia kötelezettséget vállalt arra, hogy a PWB-ügyfeleknek nyújtott minden egyes kölcsön RAROC-mutatója továbbra is meghaladja a 10 %-ot, lehetővé téve annak biztosítását, hogy a Dexia által az ezen ügyfélkör esetében alkalmazott díjak összhangban legyenek a piaccal, valamint a jövőben annak elkerülését, hogy a Dexia – a piaci gyakorlatoknál alacsonyabb díjak alkalmazása révén – ne legyen túlzott erőfölénnyel rendelkező szereplő ezen a piacon.

| (213) | A lakossági banki tevékenységek piacán a Dexia nem érvényesül annyira, mint a helyi önkormányzatok finanszírozásának piacán. A csoport elsősorban négy országban folytat lakossági banki tevékenységeket leányvállalatain keresztül: Belgiumban a DBB-n keresztül, Luxemburgban a Dexia BIL-en keresztül, Szlovákiában a Dexia Banka Slovensko (DBS) bankon keresztül, Törökországban pedig a DenizBankon keresztül. A betétek nagyságrendje tekintetében a Dexia Belgiumban mintegy [10–15] %-os, Luxemburgban [10–15] %-os, Szlovákiában [0–5] %-os, Törökországban pedig [0–5] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(213)

A lakossági banki tevékenységek piacán a Dexia nem érvényesül annyira, mint a helyi önkormányzatok finanszírozásának piacán. A csoport elsősorban négy országban folytat lakossági banki tevékenységeket leányvállalatain keresztül: Belgiumban a DBB-n keresztül, Luxemburgban a Dexia BIL-en keresztül, Szlovákiában a Dexia Banka Slovensko (DBS) bankon keresztül, Törökországban pedig a DenizBankon keresztül. A betétek nagyságrendje tekintetében a Dexia Belgiumban mintegy [10–15] %-os, Luxemburgban [10–15] %-os, Szlovákiában [0–5] %-os, Törökországban pedig [0–5] %-os piaci részesedéssel rendelkezik.

| (214) | Amennyiben Franciaországban, Belgiumban, Olaszországban és Spanyolországban a lakossági banki tevékenységek piaca nem annyira koncentrált, mint a helyi önkormányzatok finanszírozásának piaca, a versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések szükségessége csekély. Különösen Belgiumban, ahol a Dexia a legnagyobb piaci részesedésével rendelkezik, de ennek ellenére csak a harmadik helyen áll. |
| --- | --- |

(214)

Amennyiben Franciaországban, Belgiumban, Olaszországban és Spanyolországban a lakossági banki tevékenységek piaca nem annyira koncentrált, mint a helyi önkormányzatok finanszírozásának piaca, a versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések szükségessége csekély. Különösen Belgiumban, ahol a Dexia a legnagyobb piaci részesedésével rendelkezik, de ennek ellenére csak a harmadik helyen áll.

| (215) | A Bizottság a lakossági banki tevékenységek vonatkozásában a Dexia alábbi kötelezettségvállalásait mindenesetre kedvezőnek tartja:






  — | a Dexia Banka Slovensko elidegenítése, |
| --- | --- | --- |

(215)

A Bizottság a lakossági banki tevékenységek vonatkozásában a Dexia alábbi kötelezettségvállalásait mindenesetre kedvezőnek tartja:

—

a Dexia Banka Slovensko elidegenítése,

| — | 2014 végéig a csoporton belüli finanszírozásokról való lemondás a DenizBank javára, |
| --- | --- |

—

2014 végéig a csoporton belüli finanszírozásokról való lemondás a DenizBank javára,

| — | a Franciaországban a szociális tervezés és az életbiztosítás területén tevékenykedő Dexia Epargne Pension elidegenítése, |
| --- | --- |

—

a Franciaországban a szociális tervezés és az életbiztosítás területén tevékenykedő Dexia Epargne Pension elidegenítése,

| — | a Franciaországban a lakossági piacon tevékenykedő Crédit du Nord-ban szerzett részesedés elidegenítése, valamint |
| --- | --- |

—

a Franciaországban a lakossági piacon tevékenykedő Crédit du Nord-ban szerzett részesedés elidegenítése, valamint

| — | a törökországi biztosítási tevékenység elidegenítése. |
| --- | --- |

—

a törökországi biztosítási tevékenység elidegenítése.

| (216) | A szerkezetátalakítási terv a Dexia – 2008-hoz viszonyított – mérlegfőösszegének 35 %-os csökkentése irányába mutat. Ez a mérlegfőösszeg-csökkentés az LPMD-üzletágba helyezett tevékenységek kifuttatásából, a Dexia tevékenységeinek a történelmi piacaira történő reorientálásából, a tevékenységek elidegenítéséből és az új PWB-termékeinek korlátozásából is ered. |
| --- | --- |

(216)

A szerkezetátalakítási terv a Dexia – 2008-hoz viszonyított – mérlegfőösszegének 35 %-os csökkentése irányába mutat. Ez a mérlegfőösszeg-csökkentés az LPMD-üzletágba helyezett tevékenységek kifuttatásából, a Dexia tevékenységeinek a történelmi piacaira történő reorientálásából, a tevékenységek elidegenítéséből és az új PWB-termékeinek korlátozásából is ered.

| (217) | A Dexiára bizonyos magatartásbeli korlátozások vonatkoznak, mint például az, hogy (2011. december 30-ig) nem vásárolhatja fel más hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások alaptőkéjének több mint 5 %-át (57). Egy ilyen korlátozás lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a Dexia elvileg ne vásároljon fel más hitelintézetet vagy befektetési vállalkozást annak érdekében, hogy az összefonódásokról szóló szabályozás értelmében afelett ellenőrzést gyakoroljon. Egy ilyen elv megfelel különösen a szerkezetátalakítási közlemény 40. pontjának. |
| --- | --- |

(217)

A Dexiára bizonyos magatartásbeli korlátozások vonatkoznak, mint például az, hogy (2011. december 30-ig) nem vásárolhatja fel más hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások alaptőkéjének több mint 5 %-át (57). Egy ilyen korlátozás lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a Dexia elvileg ne vásároljon fel más hitelintézetet vagy befektetési vállalkozást annak érdekében, hogy az összefonódásokról szóló szabályozás értelmében afelett ellenőrzést gyakoroljon. Egy ilyen elv megfelel különösen a szerkezetátalakítási közlemény 40. pontjának.

| (218) | A Dexia saját hozzájárulása és a kulcsfontosságú piacain alkalmazott intézkedések tekintetében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szerkezetátalakítási terv valamennyi strukturális intézkedése elegendő a szóban forgó támogatások okozta túlzott versenytorzulások korlátozásához. |
| --- | --- |

(218)

A Dexia saját hozzájárulása és a kulcsfontosságú piacain alkalmazott intézkedések tekintetében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szerkezetátalakítási terv valamennyi strukturális intézkedése elegendő a szóban forgó támogatások okozta túlzott versenytorzulások korlátozásához.

| (219) | Végezetül a Dexia tiszteletben tartja a G20 keretében és az érintett nemzeti hatóságok által a Dexia és főbb operatív jogalanyai igazgatósági és ügyvezető testületi tagjainak javadalmazására vonatkozóan kialakított javadalmazási elveket. |
| --- | --- |

(219)

Végezetül a Dexia tiszteletben tartja a G20 keretében és az érintett nemzeti hatóságok által a Dexia és főbb operatív jogalanyai igazgatósági és ügyvezető testületi tagjainak javadalmazására vonatkozóan kialakított javadalmazási elveket.

8.3.4.   AZ INTÉZKEDÉSEK NYOMON KÖVETÉSE

| (220) | A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja azt ajánlja, hogy az érintett tagállamoknak rendszeres időközönként részletes jelentést kell eljuttatniuk a Bizottság számára annak érdekében, hogy ez utóbbi ellenőrizhesse, hogy a szerkezetátalakítási tervet a bejelentett kötelezettségvállalásokkal összhangban alkalmazzák-e. E tekintetben a szerkezetátalakítási terv nyomon követéséért felelős független szakértő féléves jelentéseit minden év október 1-je és április 30-a között eljuttatja a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja azt ajánlja, hogy az érintett tagállamoknak rendszeres időközönként részletes jelentést kell eljuttatniuk a Bizottság számára annak érdekében, hogy ez utóbbi ellenőrizhesse, hogy a szerkezetátalakítási tervet a bejelentett kötelezettségvállalásokkal összhangban alkalmazzák-e. E tekintetben a szerkezetátalakítási terv nyomon követéséért felelős független szakértő féléves jelentéseit minden év október 1-je és április 30-a között eljuttatja a Bizottságnak.

IX.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (221) | A Bizottság megállapítja, hogy Belgium, Franciaország és Luxemburg jogellenesen – az EUMSz. 108. cikke (3) bekezdését megsértve – hajtott végre tőkeemelés, kezességvállalás, valamint kezességvállalás hatálya alá tartozó likviditási segítségnyújtás formájában nyújtott állami támogatásokat. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság megállapítja, hogy Belgium, Franciaország és Luxemburg jogellenesen – az EUMSz. 108. cikke (3) bekezdését megsértve – hajtott végre tőkeemelés, kezességvállalás, valamint kezességvállalás hatálya alá tartozó likviditási segítségnyújtás formájában nyújtott állami támogatásokat.

| (222) | Az érintett tagállamok által a Bizottsággal közölt információk és kötelezettségvállalások alapján a Bizottság a 2. cikkben előírt feltételek mellett engedélyezi a Dexia szerkezetátalakítási tervét és a sürgősségi támogatások szerkezetátalakítási támogatássá alakítását. A Bizottság emellett úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelel a részére eljuttatott panaszban megfogalmazott állításoknak, és nem sérti a panaszt emelő fél azon jogát, hogy érvényesítse jogait a szóban forgó támogatások tilalmának időszakára vonatkozóan, |
| --- | --- |

(222)

Az érintett tagállamok által a Bizottsággal közölt információk és kötelezettségvállalások alapján a Bizottság a 2. cikkben előírt feltételek mellett engedélyezi a Dexia szerkezetátalakítási tervét és a sürgősségi támogatások szerkezetátalakítási támogatássá alakítását. A Bizottság emellett úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelel a részére eljuttatott panaszban megfogalmazott állításoknak, és nem sérti a panaszt emelő fél azon jogát, hogy érvényesítse jogait a szóban forgó támogatások tilalmának időszakára vonatkozóan,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Belgium, Franciaország és Luxemburg által a Dexia javára 8,4 milliárd EUR összegben – tőkeemelés és az értékvesztett eszközök kezelésére nyújtott támogatás formájában –, továbbá [95–135] milliárd EUR összegben – kezességvállalás, valamint kezességvállalás hatálya alá tartozó likviditási segítségnyújtás formájában – végrehajtott intézkedések az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

(2)   Az említett támogatások a 2. cikkben előírt feltételek mellett összeegyeztethetőek a belső piaccal.

2. cikk

(1)   Belgium, Franciaország és Luxemburg a megállapított határidőkön belül eleget tesz az e határozat I. mellékletében említett valamennyi kötelezettségvállalásnak és feltételnek.

(2)   A 2010. február 1-je előtt kibocsátott „Tier 1” vagy „Upper Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökre vonatkozó bármely kamatszelvény-fizetés előtt, és legkésőbb a kamatszelvény-fizetés befektetőknek történő bejelentésére vonatkozó határidő kezdete előtt két héttel a Dexia 2011. december 31-ig értesíti a Bizottságot az ilyen kamatszelvény-fizetési szándékáról, továbbá bebizonyítja, hogy az említett fizetés:

| i. | kötelező; |
| --- | --- |

i.

kötelező;

| ii. | nem halasztható el; |
| --- | --- |

ii.

nem halasztható el;

| iii. | nem diszkrecionális; és |
| --- | --- |

iii.

nem diszkrecionális; és

| iv. | azt formájától függetlenül – a DFL általi „Tier 1” kategóriájú kibocsátás (ISIN-kód: XS0273230572) kivételével – a Dexia SA vagy annak az egyik leányvállalata általi osztalékfizetés nem indítja meg automatikusan. |
| --- | --- |

iv.

azt formájától függetlenül – a DFL általi „Tier 1” kategóriájú kibocsátás (ISIN-kód: XS0273230572) kivételével – a Dexia SA vagy annak az egyik leányvállalata általi osztalékfizetés nem indítja meg automatikusan.

A Bizottság fenntartja magának azt a jogot, hogy nem engedélyezi az ilyen fizetést, ha az előző négy halmozott feltétel valamelyike nem teljesül.

3. cikk

Belgium, Franciaország és Luxemburg az e határozatról szóló értesítés időpontjától számított kéthónapos határidőn belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

Belgium, Franciaország és Luxemburg a szerkezetátalakítási terv teljes időtartama alatt és félévente részletes jelentést juttat el a Bizottságnak 2010. február 9-én bejelentett (e határozat I. mellékletében csatolt) kötelezettségvállalásaikban foglalt szerkezetátalakítási intézkedések megvalósításáról. Az első jelentést az e határozat időpontjától számított hat hónapon belül juttatják el.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Francia Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 26-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 181., 2009.8.4., 42. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL C 181., 2008.5.9., 91. o.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  HL C 305., 2009.12.16., 3. o.

6

(7)  Bizalmas információ [...].

7

(8)  Az FSA tevékenységeire és eladására vonatkozó további információkért a Bizottság a 2009. március 13-i határozatára hivatkozik.

8

(9)  A maximális futamidő említett elhalasztása csak a 2009. október 30-i bizottsági határozat elfogadásától kezdődően kibocsátott kötvényekre vonatkozik.

9

(10)  Lásd: http://www.nbb.be/DOC/DQ/warandia/index.htm

10

(11)  Moniteur Belge, 2008. október 17., 2. kiadás, 55634. és azt követő oldalak.

11

Moniteur Belge

(12)  CES = Closed -end second mortgages / HELOC = Home equity line of credit

12

(13)  CES = Closed -end second mortgages / HELOC = Home equity line of credit

13

(14)  [...]

14

(15)  A rövid távú finanszírozások a következőket foglalják magukban: (központi bankokkal lebonyolított, kétoldalú, háromoldalú) bármilyen jellegű repóügyletek (szállításos penziós ügyletek), a betétkönyvek és kereskedelmi dokumentumok, a bankközi betétek, a vagyonkezelői betétek, a központi banki betétek, valamint a többi vállalati finanszírozás.

15

(16)  A csoportnak az e mutató tárgyát képező forrásai i. hosszú távon a csoport által kibocsátott valamennyi jelzálogkötvény, valamint az EMTN-formátumú kibocsátások (nem garantált és a bankközi piacra helyezett vagy a lakossági banki hálózaton keresztül nyújtott kezességvállalások) állományát; ii. rövid távon pedig a csoportszintű mérleg valamennyi rövid távú finanszírozását foglalják magukban.

16

(17)  A gazdasági tőke kiszámítása a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság módszertana szerint történik (lásd „Convergence internationale de la mesure et des normes de fonds propres – Dispositif révisé” – A saját tőke mérésének és előírásainak nemzetközi konvergenciája – Felülvizsgált eszköz) (2006. június).

17

Convergence internationale de la mesure et des normes de fonds propres – Dispositif révisé

(18)  Az érintett tagállamok eljuttattak a Bizottságnak egy 2010. február 12-én kelt levelet, amely megerősíti, hogy nem létezik olyan, a csoport jogalanyai által kibocsátott hibrid és alárendelt adósságlevél, amelynek a feltételei kamatszelvény-fizetési kötelezettséget írnának elő abban az esetben, ha a Dexia SA részvények formájában teljesítene osztalékfizetést, az egyetlen kivétel a Dexia Funding Luxembourg SA által 2006-ban lebonyolított 500 millió EUR összegű kibocsátás (ISIN-kód: XS0273230572).

18

(19)  A Dexia nem köteles a Crediopban szerzett részesedését túlságosan alacsony áron (a 2010-es és 2011-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször és a 2012-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször alacsonyabb áron) elidegeníteni.

19

(20)  A Dexia nem köteles a DBS-t túlságosan alacsony áron (a 2010-es és 2011-es könyv szerinti [...] értéknél [...]-/szor/-szer/-ször alacsonyabb áron) elidegeníteni.

20

(21)  A RAROC a PWB-üzletág költségeit, valamint a RAROC módszertanát és kiszámítását tükrözi, és az összetevők pontosak.

21

(22)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

22

(23)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

23

(24)  Az NN 70/07. sz., Northern Rock ügyben 2007. december 5-én hozott bizottsági határozat (HL C 43., 2008.2.16.) és 2008. február 16-i IP/08/1557. sz. sajtóközlemény.

24

(25)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

25

(26)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

26

(27)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

27

(28)  Lásd ebben az értelemben a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben (az úgynevezett „Stardust-ügyben”) 2002. május 16-án hozott ítélet (EBHT 2002, I-4397. o.) 52. és 58. pontját.

28

Franciaország

Bizottság

Stardust

(29)  A Franciaország kontra Bizottság, fent hivatkozott ügyben hozott ítélet 52., 55. és 56. pontja.

29

Franciaország

Bizottság

(30)  A fent hivatkozott Stardust-ügy 56. és 57. pontja:

30

Stardust

| „56. | Más jelek adott esetben relevánsak lehetek annak a következtetésnek a levonásához, hogy egy közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható, például különösen a közigazgatási struktúrákba való beilleszkedése, tevékenységeinek jellege és e tevékenységeknek – szokásos versenyfeltételek melletti, magánjogi szereplőkkel való – folytatása, a közjog, illetve az általános társasági jog hatálya alá tartozó vállalkozás jogállása, a hatóságok által a vállalkozás irányítására gyakorolt felügyelet intenzitása vagy bármely arra utaló jel, hogy a konkrét esetben a hatóságok érintettek, vagy valószínűtlen, hogy nem érintettek valamely intézkedés meghozatalában, tekintettel annak nagyságrendjére, tartalmára vagy a benne foglalt feltételekre is. |
| --- | --- |

„56.

Más jelek adott esetben relevánsak lehetek annak a következtetésnek a levonásához, hogy egy közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható, például különösen a közigazgatási struktúrákba való beilleszkedése, tevékenységeinek jellege és e tevékenységeknek – szokásos versenyfeltételek melletti, magánjogi szereplőkkel való – folytatása, a közjog, illetve az általános társasági jog hatálya alá tartozó vállalkozás jogállása, a hatóságok által a vállalkozás irányítására gyakorolt felügyelet intenzitása vagy bármely arra utaló jel, hogy a konkrét esetben a hatóságok érintettek, vagy valószínűtlen, hogy nem érintettek valamely intézkedés meghozatalában, tekintettel annak nagyságrendjére, tartalmára vagy a benne foglalt feltételekre is.

| 57. | Kizárólag az a körülmény, hogy valamely közvállalkozás a közjog hatálya alá tartozó tőkeegyesítő társaság formájában jött létre, az e jogi forma által számára biztosítható autonómiára való tekintettel nem minősíthető elegendőnek annak kizárásához, hogy az ilyen társaság által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható (lásd erre vonatkozóan a fent hivatkozott C-305/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 1991. március 21-én hozott ítélet 13. pontját). Ellenőrzési helyzet fennállása, valamint a gyakorlatban ahhoz tartozó meghatározó befolyás gyakorlásának tényleges lehetőségei egyúttal megakadályozzák az ilyen társaság által hozott intézkedés államnak tulajdoníthatóságát és következésképp a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályai megkerülésének kockázatát, a közvállalkozás jogi formájának relevanciája mint jel ellenére, lehetővé téve többek között valamely konkrét esetben az állam érintettségének vagy érintettsége hiányának a megállapítását.” |
| --- | --- |

57.

Kizárólag az a körülmény, hogy valamely közvállalkozás a közjog hatálya alá tartozó tőkeegyesítő társaság formájában jött létre, az e jogi forma által számára biztosítható autonómiára való tekintettel nem minősíthető elegendőnek annak kizárásához, hogy az ilyen társaság által hozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható (lásd erre vonatkozóan a fent hivatkozott C-305/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 1991. március 21-én hozott ítélet 13. pontját). Ellenőrzési helyzet fennállása, valamint a gyakorlatban ahhoz tartozó meghatározó befolyás gyakorlásának tényleges lehetőségei egyúttal megakadályozzák az ilyen társaság által hozott intézkedés államnak tulajdoníthatóságát és következésképp a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályai megkerülésének kockázatát, a közvállalkozás jogi formájának relevanciája mint jel ellenére, lehetővé téve többek között valamely konkrét esetben az állam érintettségének vagy érintettsége hiányának a megállapítását.”

(31)  Az úgynevezett Air France-ügyben ezek a tényezők elegendőek voltak annak igazolásához, hogy a CDC-t közszférabeli intézménynek tekintsék, amelynek a magatartása az államnak tulajdonítható (lásd különösen a T-358/94. sz., Air France kontra Bizottság ügyben 1996. december 12-én hozott ítélet [EBHT 1996, II-2019. o.] 58–61. pontját).

31

Air France

Air France

Bizottság

(32)  Lásd többek között a Bíróság 67/85. sz., 68/85. sz. és 90/85. sz., Van der Kooy és társai kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EBHT 1988, 219. o.) 36. pontját.

32

Van der Kooy és társai

Bizottság

(33)  A Bizottság az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének az állami hatóságok által a vállalkozások tőkéjében birtokolt részesedésekre való alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz intézett 1984. szeptember 17-i (SG(84) D/11853 iktatási számú) levele óta kimondta, hogy a piacgazdasági magánbefektető elve csak szokásos piaci feltételek mellett alkalmazandó. A Bíróság ezt a tényt a T-228/99. sz. és T-233/99. sz., Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság (WestLB) ügyben 2003. március 6-án hozott ítéletének (EBHT 2003, II-435. o.) 267. pontjában megerősítette.

33

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Bizottság

WestLB

(34)  Lásd a Belgium kontra Bizottság ügyben 1986. július 10-én hozott ítélet (EBHT 1986, 2263. o.) 14. pontját.

34

Belgium

Bizottság

(35)  Lásd a német „Landesbanken” feltőkésítésére vonatkozó, például az NN 71/05. sz. támogatásról szóló HSH Nordbank ügyben hozott, valamint az NN 72/05. sz. támogatásról szóló, Bayern LB ügyben hozott, a HL-ben közzé nem tett 2005-ös bizottsági határozatokat. Lásd még a Shetland Shellfish ügyben hozott bizottsági határozatot (2006/226/EK határozat, HL L 81., 2006.3.18., 36. o.). A Bizottság elutasította a shetland-szigeteki hatóság által a 2000., a 2001. és a 2002. évre vonatkozóan készített előzetes eredménykimutatást, előzetes mérleget és pénzforgalmi táblázatot tartalmazó két befektetési jelentést. Az Egyesült Királyság a tanulmányok előzetes jellegével, valamint az alapjukat képező feltételezések „konzervatív és óvatos” jellegével érvelt, a Bizottság azonban azt a következtetést vonta le, hogy azokat egy piacgazdasági befektető – a szóban forgó viszonylag csekély összegek ellenére – nem ítélte volna elegendőnek.

35

HSH Nordbank

Bayern LB

Shetland Shellfish

(36)  Lásd a fent hivatkozott West LB-ügyben hozott ítélet 255. pontját.

36

West LB

(37)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

37

(38)  Lásd még a Northern Rock ügyben hozott bizottsági határozatot és a IP/08/1557. sz. sajtóközleményt.

38

(39)  6,376 – (0,150 + 0,350 + 0,288 + 0,376) = 5,212 milliárd EUR.

39

(40)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

40

(41)  A Dexia kezességvállalással fedezett forrásoldali kötelezettségeinek maximális összege soha nem haladta meg a 100 milliárd EUR-t, még 2008. október 9. és 2009. november 1-je között sem, amely időszakban a maximális összeg a kezességvállalási szerződés értelmében 150 milliárd EUR volt. A Dexia által igénybe vett kezességvállalások 2009. május 27-én regisztrált maximális összege 95,6 milliárd EUR.

41

(42)  Lásd a 20. pontot.

42

(43)  Lásd többek között a C 17/09. sz., LBBW-ügyben 2009. december 15-én hozott (még közzé nem tett) bizottsági határozatot és a 2009. december 15-i IP/09/1927. sz. sajtóközleményt.

43

LBBW

(44)  A 2009. január 30-án alkalmazandó 1 EUR = 12 816 USD átváltási árfolyamon.

44

(45)  Lásd többek között a következő állami támogatási ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 574/08, Fortis-kezességvállalás (HL C 38., 2009.2.17., 2. o.); NN 42/08, Fortis (HL C 80., 2009.4.3., 7. o.); NN 57/09, az Ethias javára biztosított sürgősségi intézkedések (HL C 176., 2009.7.29., 1. o.); C 18/09 KBC (HL C 216., 2009.9.10., 10. o.); a KBC javára nyújtott C 18/09. sz. támogatásról szóló (még közzé nem tett), 2009. november 18-i határozat; N 548/08, Pénzintézetek javára nyújtott refinanszírozási intézkedések – Franciaország (HL C 123., 2009.6.3., 1. o.); N 251/09, Pénzintézetek javára biztosított refinanszírozási mechanizmus – Franciaország (HL C 174., 2009.7.28., 2. o.); N 613/08, Sajáttőke-stabilizálási mechanizmus – Franciaország (HL C 106., 2009.5.8., 15. o.); N 29/09, Sajáttőke-stabilizálási rendszer módosítása – Franciaország (HL C 116., 2009.5.21., 5. o.) C 123/09, Sajáttőke-stabilizálási mechanizmus módosítása – Franciaország (HL C 123., 2009.6.3., 3. o.); N 23/09, A kezességvállalás formájában nyújtott támogatásokra vonatkozó ideiglenes rendszer – Franciaország (HL C 62., 2009.3.17., 11. o.); N 128/09, Gazdaságélénkítési célú ideiglenes kezességvállalási rendszer – Luxemburg (HL C 106., 2009.5.8., 9. o.).

45

(46)  Lásd különösen a szerkezetátalakítási közlemény 31. pontját.

46

(47)  Lásd a (64) preambulumbekezdést.

47

(48)  Például az LPMD-üzletágat 2009. december 31-én alkotó, 161,7 milliárd EUR értékű eszközök esetében azok 97 %-a „befektetési fokozat” minősítésűk (32 %-uk AAA minősítésű, 28 %-uk AA minősítésű, 25 %-uk A minősítésű, 12 %-uk BBB minősítésű).

48

(49)  2009. szeptember 30-án.

49

(50)  Lásd különösen Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document) (A likviditási kockázat mérésére, előírásaira és nyomon követésére vonatkozó nemzetközi keretrendszer (konzultációs dokumentum)). 2009. december.

50

International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document) (A likviditási kockázat mérésére, előírásaira és nyomon követésére vonatkozó nemzetközi keretrendszer (konzultációs dokumentum))

(51)  Lásd e határozat I. mellékletének 9. pontját.

51

(52)  Lásd a State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation (Állami támogatás: a Bizottság a szerkezetátalakítási támogatás vizsgálata alatt álló bankok vonatkozásában visszavonja a „Tier 1” és a „Tier 2” tőkeügyletekre vonatkozó szabályokat) című, 2009. október 8-i MEMO/09/441. sz. sajtóközleményt, amely a Bizottság internetes honlapján a következő címen férhető hozzá: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

52

State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation (Állami támogatás: a Bizottság a szerkezetátalakítási támogatás vizsgálata alatt álló bankok vonatkozásában visszavonja a „Tier 1” és a „Tier 2” tőkeügyletekre vonatkozó szabályokat)

(53)  Lásd különösen a COMP/M.2400 számú (Dexia/Artesia) összefonódási ügyben hozott bizottsági határozatot. Ebben a határozatban a Bizottság kiemeli, hogy a Dexia rendkívüli erőfölénnyel rendelkező szereplő a belga piacon, a „helyi hatóságok” finanszírozásának nemzeti piacán 80–85 %-os, a nem helyi hatóságok – például a régiók és a közösségek figyelembevétele esetén – pedig 65–70 %-os részesedéssel rendelkezik.

53

Dexia/Artesia

(54)  Franciaországban – a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint – a Dexia Crédit Local a helyi önkormányzatoknak nyújtott hosszú távú kölcsönállománynak a döntő többségét, azaz [40–45] %-át birtokolja, legnagyobb versenytársai a takarékpénztárak (mintegy 20 %-kal), a Crédit Agricole (mintegy 15 %-kal), a Société Générale és a BNP Paribas.

54

(55)  Olaszországban – a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint – négy bankcsoport között oszlik meg a piac 80 %-a, a Dexia a Cassa Depositi et Prestiti (CDP) mögött (mintegy [20–30] %-kal) a második helyen áll. A két másik szereplő az Intesa SanPaolo (14 %) és a BNL (10 %).

55

(56)  Némely tényezők többek között azt látszanak jelezni, hogy az ajánlati felhívások lebonyolítása nem mindig átlátható és nyílt, és hogy a belső elszámolóárak elég magasak a helyi önkormányzatok számára (mégpedig abból kifolyólag, hogy a történelmi minőségű bankok széles körű szolgáltatásokat kínálnak az önkormányzatok számára, például pénzgazdálkodási szolgáltatásokat, amelyeknek a finanszírozása csak az egyik tényező).

56

(57)  Lásd e határozat I. mellékletének 2. pontját.

57

---

I. MELLÉKLET

AZ ÉRINTETT TAGÁLLAMOK ÁLTAL A BIZOTTSÁGNAK 2010. FEBRUÁR 9-ÉN BEJELENTETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Magatartási jellegű kötelezettségvállalások

| 1. | Eltérő rendelkezés hiányában az alábbi kötelezettségvállalások – az alábbi 7. pontban foglalt kötelezettségvállalás kivételével – 2014. december 31-ig alkalmazandóak. |
| --- | --- |

1.

Eltérő rendelkezés hiányában az alábbi kötelezettségvállalások – az alábbi 7. pontban foglalt kötelezettségvállalás kivételével – 2014. december 31-ig alkalmazandóak.

| 2. | 2011. december 31-ig a Dexia SA és a kizárólagos vagy közös ellenőrzése alatt álló leányvállalatok (a továbbiakban: Dexia) a Bizottság engedélye nélkül nem vásárolják fel (a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelv értelmében vett) más hitelintézetek, befektetési vállalkozások vagy biztosítótársaságok alaptőkéjének több mint 5 %-át.
  Az előző kötelezettségvállalás – a Bizottság előzetes beleegyezésére is figyelemmel – nem akadályozza meg, hogy a Dexia eszköz-elidegenítési vagy (összeolvadással vagy tevékenységátvitellel történő) eszköz-összevonási művelet keretében lebonyolított részesedés- vagy tevékenységátvitel ellentételezéseként részesedést szerezzen, sőt azt, hogy – hasonló feltételezés szerint – az említett részesedés nem biztosítja a Dexia számára a tevékenységátvitel vagy az összeolvadás következtében kedvezményezett jogalany kizárólagos vagy közös ellenőrzését.
  A Dexia előzetesen tájékoztatja a Bizottságot valamennyi vásárlási tervről, ideértve a Dexia közös ellenőrzése alatt álló vállalkozások által előirányzott valamennyi tervet is. |
| --- | --- |

2.

2011. december 31-ig a Dexia SA és a kizárólagos vagy közös ellenőrzése alatt álló leányvállalatok (a továbbiakban: Dexia) a Bizottság engedélye nélkül nem vásárolják fel (a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelv értelmében vett) más hitelintézetek, befektetési vállalkozások vagy biztosítótársaságok alaptőkéjének több mint 5 %-át.

Az előző kötelezettségvállalás – a Bizottság előzetes beleegyezésére is figyelemmel – nem akadályozza meg, hogy a Dexia eszköz-elidegenítési vagy (összeolvadással vagy tevékenységátvitellel történő) eszköz-összevonási művelet keretében lebonyolított részesedés- vagy tevékenységátvitel ellentételezéseként részesedést szerezzen, sőt azt, hogy – hasonló feltételezés szerint – az említett részesedés nem biztosítja a Dexia számára a tevékenységátvitel vagy az összeolvadás következtében kedvezményezett jogalany kizárólagos vagy közös ellenőrzését.

A Dexia előzetesen tájékoztatja a Bizottságot valamennyi vásárlási tervről, ideértve a Dexia közös ellenőrzése alatt álló vállalkozások által előirányzott valamennyi tervet is.

| 3. | a) | A Dexia tartózkodik attól, hogy e határozattól kezdődően 10 %-nál alacsonyabb kockázathoz igazított tőkemegtérülési (a továbbiakban: RAROC) szinten nyújtson hitelt PWB-ügyfeleinek. A RAROC számítása az adózás utáni nettó árrést a gazdasági tőkéhez viszonyítja. E kötelezettségvállalási nyilatkozat értelmében:






  i. | a bruttó árrés az ügyfél részére kiszámlázott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) árrés, valamint a Dexiának a belső elszámolóárként megadott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) finanszírozási költsége közötti különbség; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

A Dexia tartózkodik attól, hogy e határozattól kezdődően 10 %-nál alacsonyabb kockázathoz igazított tőkemegtérülési (a továbbiakban: RAROC) szinten nyújtson hitelt PWB-ügyfeleinek. A RAROC számítása az adózás utáni nettó árrést a gazdasági tőkéhez viszonyítja. E kötelezettségvállalási nyilatkozat értelmében:

i.

a bruttó árrés az ügyfél részére kiszámlázott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) árrés, valamint a Dexiának a belső elszámolóárként megadott (az IBOR referencia-kamatláb felett bázispontokban kifejezett) finanszírozási költsége közötti különbség;

| ii. | a belső elszámolóár a Dexia valamely új finanszírozásának becsült költségét tükrözi, figyelembe véve a PWB-ügyfeleknek nyújtott kölcsönök tulajdonságait (futamidő, fedezett kötvényekkel történő refinanszírozásra való jogosultság stb.); |
| --- | --- |

ii.

a belső elszámolóár a Dexia valamely új finanszírozásának becsült költségét tükrözi, figyelembe véve a PWB-ügyfeleknek nyújtott kölcsönök tulajdonságait (futamidő, fedezett kötvényekkel történő refinanszírozásra való jogosultság stb.);

| iii. | nettó árrés i. a PWB-ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenység költségeinek megfigyelése alapján becsült bármiféle költséggel (általános költségekkel, bérköltségekkel, működési költségekkel, törlesztésekkel stb.); ii. az egyes ügyletekre – az új Bázeli Tőkeegyezmény betartása mellett – kiszámított átlagos kockázat költségével (hosszú távon felmerülő átlagos kockázati költséggel); valamint iii. adóteherrel csökkentett bruttó árréssel egyenlő. A gazdasági tőke kiszámítása az új Bázeli Tőkeegyezmény módszertana szerint történik. |
| --- | --- |

iii.

nettó árrés i. a PWB-ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenység költségeinek megfigyelése alapján becsült bármiféle költséggel (általános költségekkel, bérköltségekkel, működési költségekkel, törlesztésekkel stb.); ii. az egyes ügyletekre – az új Bázeli Tőkeegyezmény betartása mellett – kiszámított átlagos kockázat költségével (hosszú távon felmerülő átlagos kockázati költséggel); valamint iii. adóteherrel csökkentett bruttó árréssel egyenlő. A gazdasági tőke kiszámítása az új Bázeli Tőkeegyezmény módszertana szerint történik.

| b) | Az alábbi 17. pontban említett feltételek szerint független szakértő megbízására kerül sor annak érdekében, hogy hathavonta ellenőrizze, hogy:






  i. | az e kötelezettségvállalási nyilatkozat szerinti RAROC és annak összetevői (refinanszírozási költségek, általános költségek, bérköltségek, működési költségek, törlesztések, adóterhek stb.) tükrözik-e a PWB-ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenységnek a csoport jövedelmezőségéhez való hozzájárulását; |
| --- | --- | --- |

b)

Az alábbi 17. pontban említett feltételek szerint független szakértő megbízására kerül sor annak érdekében, hogy hathavonta ellenőrizze, hogy:

i.

az e kötelezettségvállalási nyilatkozat szerinti RAROC és annak összetevői (refinanszírozási költségek, általános költségek, bérköltségek, működési költségek, törlesztések, adóterhek stb.) tükrözik-e a PWB-ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenységnek a csoport jövedelmezőségéhez való hozzájárulását;

| ii. | a RAROC kiszámítása pontos-e; és |
| --- | --- |

ii.

a RAROC kiszámítása pontos-e; és

| iii. | betartják-e a módszertant. |
| --- | --- |

iii.

betartják-e a módszertant.

| c) | A független szakértő hathavonta ellenőrzi a 3. pont a) alpontjában foglalt kötelezettségvállalás betartását. |
| --- | --- |

c)

A független szakértő hathavonta ellenőrzi a 3. pont a) alpontjában foglalt kötelezettségvállalás betartását.

| d) | A független szakértő hozzáféréssel rendelkezik a Dexiának a RAROC (e kötelezettségvállalási nyilatkozat szerinti) alkalmazását pontosan meghatározó és általánosan elterjesztő belső eljárási szabályzatához, valamint a Dexia által PWB-ügyfelei részére nyújtott minden egyes kölcsön jegyzékéhez és feltételeihez. |
| --- | --- |

d)

A független szakértő hozzáféréssel rendelkezik a Dexiának a RAROC (e kötelezettségvállalási nyilatkozat szerinti) alkalmazását pontosan meghatározó és általánosan elterjesztő belső eljárási szabályzatához, valamint a Dexia által PWB-ügyfelei részére nyújtott minden egyes kölcsön jegyzékéhez és feltételeihez.

| 4. | A Dexia legkésőbb 2011. június 30-ig nullára csökkenti a jelenleg a török leányvállalata – a DenizBank – rendelkezésére bocsátott finanszírozások összegét, továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy 2014. december 31-ig nem nyújt annak új, csoporton belüli finanszírozást. |
| --- | --- |

4.

A Dexia legkésőbb 2011. június 30-ig nullára csökkenti a jelenleg a török leányvállalata – a DenizBank – rendelkezésére bocsátott finanszírozások összegét, továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy 2014. december 31-ig nem nyújt annak új, csoporton belüli finanszírozást.

| 5. | A Dexia csökkenti a mérlegében szereplő rövid távú finanszírozások részesedését, továbbá növeli hosszú távú finanszírozásainak átlagos élettartamát. E kötelezettségvállalás betartásának értékelése átfogó módon kerül sor, három mennyiségi mutató segítségével. Ennek keretében:






  a) | A Dexia az e határozat II. mellékletében meghatározott „rövid távú finanszírozások/mérlegfőösszeg” mutatót 2009. december 31-én legfeljebb 30 %-os szinten, 2010. december 31-én legfeljebb 23 %-os szinten, 2011. december 31-én legfeljebb 20 %-os szinten, 2012. december 31-én legfeljebb 14 %-os szinten, 2013. december 31-én legfeljebb 13 %-os szinten és 2014. december 31-én legfeljebb 11 %-os szinten tartja. E kötelezettségvállalás alkalmazásában a mutató a referencia-időszak egészében éves átlagban is nyomon követés tárgyát képezi. |
| --- | --- | --- |

5.

A Dexia csökkenti a mérlegében szereplő rövid távú finanszírozások részesedését, továbbá növeli hosszú távú finanszírozásainak átlagos élettartamát. E kötelezettségvállalás betartásának értékelése átfogó módon kerül sor, három mennyiségi mutató segítségével. Ennek keretében:

a)

A Dexia az e határozat II. mellékletében meghatározott „rövid távú finanszírozások/mérlegfőösszeg” mutatót 2009. december 31-én legfeljebb 30 %-os szinten, 2010. december 31-én legfeljebb 23 %-os szinten, 2011. december 31-én legfeljebb 20 %-os szinten, 2012. december 31-én legfeljebb 14 %-os szinten, 2013. december 31-én legfeljebb 13 %-os szinten és 2014. december 31-én legfeljebb 11 %-os szinten tartja. E kötelezettségvállalás alkalmazásában a mutató a referencia-időszak egészében éves átlagban is nyomon követés tárgyát képezi.

| b) | A Dexia növeli finanszírozásainak élettartamát, és csökkenti az élettartambeli eltérését, a csoport e határozat II. mellékletében meghatározott forrásainak átlagos élettartamát legalább az alábbi szinteken tartva:










  (évek) |
| --- | --- |
| 2009.12.31. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. | 2014.12.31. |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

b)

A Dexia növeli finanszírozásainak élettartamát, és csökkenti az élettartambeli eltérését, a csoport e határozat II. mellékletében meghatározott forrásainak átlagos élettartamát legalább az alábbi szinteken tartva:

(évek)

2009.12.31.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

2014.12.31.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | A Dexia növeli stabil finanszírozási forrásait. Kiszámításra kerül egy olyan mutató, amelynek a számlálója a fedezett kötvények formájában, az RCB és a PWB kereskedelmi betétek formájában nyújtott finanszírozás összegével, nevezője pedig a Dexia teljes eszközállományának összegével egyenlő. Ennek a mutatónak, amely 2009. december 31-én 36 %-kal egyenlő, 2010. december 31-én legalább 40 %-nak, 2011. december 31-én legalább 45 %-nak, 2012. december 31-én legalább 53 %-nak, 2013. december 31-én legalább 55 %-nak és 2014. december 31-én legalább 58 %-nak kell lennie. |
| --- | --- |

c)

A Dexia növeli stabil finanszírozási forrásait. Kiszámításra kerül egy olyan mutató, amelynek a számlálója a fedezett kötvények formájában, az RCB és a PWB kereskedelmi betétek formájában nyújtott finanszírozás összegével, nevezője pedig a Dexia teljes eszközállományának összegével egyenlő. Ennek a mutatónak, amely 2009. december 31-én 36 %-kal egyenlő, 2010. december 31-én legalább 40 %-nak, 2011. december 31-én legalább 45 %-nak, 2012. december 31-én legalább 53 %-nak, 2013. december 31-én legalább 55 %-nak és 2014. december 31-én legalább 58 %-nak kell lennie.

| 6. | A Dexia 2014. október 31-ig:






  i. | a Dexia – bizonyos kötelezettségvállalásai esetében – az államok kezességvállalásának kedvezményezett bankjakénti jogállását kedvezményezett harmadik felektől eltérő harmadik felekkel szemben nem használja kereskedelmi reklámcélokra; továbbá |
| --- | --- | --- |

6.

A Dexia 2014. október 31-ig:

i.

a Dexia – bizonyos kötelezettségvállalásai esetében – az államok kezességvállalásának kedvezményezett bankjakénti jogállását kedvezményezett harmadik felektől eltérő harmadik felekkel szemben nem használja kereskedelmi reklámcélokra; továbbá

| ii. | a kezességvállalást nem használja tiszta arbitrázsügyletekre. |
| --- | --- |

ii.

a kezességvállalást nem használja tiszta arbitrázsügyletekre.

| 7. | 2010. június 30-ig a Dexia bevezet egy „Legacy Portfolio Management Division” elnevezésű jelentéstételi üzletágat. Az ezen üzletághoz rendelt eszközöket – az alábbi 13. pontban említett kötelezettségvállalás keretében – kifuttatja vagy elidegeníti. Ezek az eszközök a következők: i. a (2009. december 31-én mintegy 134 milliárd EUR összegűre becsült) CSP-/PSP-portfóliók; ii. a (2009. december 31-én mintegy 10,7 milliárd EUR összegűre becsült) FP-portfólió; valamint iii. a (2009. december 31-én mintegy 17 milliárd EUR összegűre becsült) non-core PWB loans elnevezésű portfólió. A Dexia által lehívott és a finanszírozási kezességvállalásban részesülő finanszírozások teljes egészében ehhez az üzletághoz vannak rendelve. |
| --- | --- |

7.

2010. június 30-ig a Dexia bevezet egy „Legacy Portfolio Management Division” elnevezésű jelentéstételi üzletágat. Az ezen üzletághoz rendelt eszközöket – az alábbi 13. pontban említett kötelezettségvállalás keretében – kifuttatja vagy elidegeníti. Ezek az eszközök a következők: i. a (2009. december 31-én mintegy 134 milliárd EUR összegűre becsült) CSP-/PSP-portfóliók; ii. a (2009. december 31-én mintegy 10,7 milliárd EUR összegűre becsült) FP-portfólió; valamint iii. a (2009. december 31-én mintegy 17 milliárd EUR összegűre becsült) non-core PWB loans elnevezésű portfólió. A Dexia által lehívott és a finanszírozási kezességvállalásban részesülő finanszírozások teljes egészében ehhez az üzletághoz vannak rendelve.

| 8. | A Dexia csökkenti a következők összegét:






  a) | a Dexia SA által a törzsrészvényei alapján elosztott valamennyi osztalékforma; valamint |
| --- | --- | --- |

8.

A Dexia csökkenti a következők összegét:

a)

a Dexia SA által a törzsrészvényei alapján elosztott valamennyi osztalékforma; valamint

| b) | valamennyi diszkrecionális előtörlesztés vagy olyan „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre teljesített kamatszelvény-fizetés, amely eszközöket i. a Dexia kizárólagos felügyelete alatt álló jogalanyok bocsátottak ki; ii. amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik; valamint iii. amelyeknek a kifizetése vagy lehívása az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális,
  olyan módon, hogy az elosztás vagy a tervezett kifizetés után (és figyelembe véve a törzsrészvények alapján történő osztalékfizetés miatt kötelezővé tett esetleges kifizetéseket), a Dexia (az IFRS-standardokhoz készített legutóbbi konszolidált éves beszámolóra hivatkozva kiszámított) „Core Tier 1” kategóriájú tőkéje






  i. | legalább az alábbi szinten marad; és










  2009.12.31. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. | 2014.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

b)

valamennyi diszkrecionális előtörlesztés vagy olyan „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre teljesített kamatszelvény-fizetés, amely eszközöket i. a Dexia kizárólagos felügyelete alatt álló jogalanyok bocsátottak ki; ii. amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik; valamint iii. amelyeknek a kifizetése vagy lehívása az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális,

olyan módon, hogy az elosztás vagy a tervezett kifizetés után (és figyelembe véve a törzsrészvények alapján történő osztalékfizetés miatt kötelezővé tett esetleges kifizetéseket), a Dexia (az IFRS-standardokhoz készített legutóbbi konszolidált éves beszámolóra hivatkozva kiszámított) „Core Tier 1” kategóriájú tőkéje

i.

legalább az alábbi szinten marad; és

2009.12.31.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

2014.12.31.

10,7 %

10,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| ii. | legalább a következők összege marad:






  i. | a fenti 7. pontban meghatározott Legacy Portfolio Management Division kockázattal súlyozott eszközállományának 12,5 %-a; és |
| --- | --- | --- |

ii.

legalább a következők összege marad:

i.

a fenti 7. pontban meghatározott Legacy Portfolio Management Division kockázattal súlyozott eszközállományának 12,5 %-a; és

| ii. | a csoport egyéb tevékenységeinek („Core Division”) kockázattal súlyozott eszközállománya 9,5 %-a. |
| --- | --- |

ii.

a csoport egyéb tevékenységeinek („Core Division”) kockázattal súlyozott eszközállománya 9,5 %-a.

Az előző kötelezettségvállalás:

| i. | nem sérti (a belga társasági törvénykönyv 617. cikke értelmében) a Dexia szintjén kiosztható nyereséget; |
| --- | --- |

i.

nem sérti (a belga társasági törvénykönyv 617. cikke értelmében) a Dexia szintjén kiosztható nyereséget;

| ii. | nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön, illetve nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles végrehajtani az ilyen eszközökön; |
| --- | --- |

ii.

nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani a „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön, illetve nem sérti azokat az ügyleteket, amelyeket a 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles végrehajtani az ilyen eszközökön;

| iii. | a szavatoló saját tőke és a Dexiára alkalmazandó számviteli standardok meghatározásának jelentős változása esetén felülvizsgálat tárgyát képezi; továbbá |
| --- | --- |

iii.

a szavatoló saját tőke és a Dexiára alkalmazandó számviteli standardok meghatározásának jelentős változása esetén felülvizsgálat tárgyát képezi; továbbá

| iv. | a 2014. december 31-ig végrehajtott valamennyi elosztásra alkalmazandó. |
| --- | --- |

iv.

a 2014. december 31-ig végrehajtott valamennyi elosztásra alkalmazandó.

| 9. | Másfelől azon ügyletek sérelme nélkül, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani, illetve amelyeket a Dexia 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön végrehajtani, a Dexia 2011. december 31-ig tartózkodik attól, hogy:






  a) | kamatszelvény-fizetést teljesítsen azokra a „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre, amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik, és amelyeknek a kifizetése az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális; |
| --- | --- | --- |

9.

Másfelől azon ügyletek sérelme nélkül, amelyeket a Dexia a törvény értelmében köteles végrehajtani, illetve amelyeket a Dexia 2010. február 1-je előtt létrejött szerződések értelmében köteles „Tier 1” vagy „Tier 2” kategóriájú hibrid eszközökön végrehajtani, a Dexia 2011. december 31-ig tartózkodik attól, hogy:

a)

kamatszelvény-fizetést teljesítsen azokra a „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre, amelyek a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek vagy jogalanyok tulajdonát képezik, és amelyeknek a kifizetése az ezen eszközökre vonatkozó szerződéses rendelkezések alkalmazásában diszkrecionális;

| b) | bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol (ideértve a 100 %-os tulajdonát képező jogalanyokat is), amennyiben az ilyen kifizetés a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel járna; továbbá |
| --- | --- |

b)

bármely olyan jogalanynak bármely osztalékforma kifizetését jóváhagyja vagy megszavazza, amely felett a Dexia SA közvetlen vagy közvetett módon kizárólagos ellenőrzést gyakorol (ideértve a 100 %-os tulajdonát képező jogalanyokat is), amennyiben az ilyen kifizetés a Dexia SA-tól és a leányvállalataitól eltérő személyek tulajdonát képező „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre vonatkozó kamatszelvény-fizetési kötelezettséggel járna; továbbá

| c) | a fenti a) pontban említett „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre diszkrecionális előtörlesztési opciót hívjon le. |
| --- | --- |

c)

a fenti a) pontban említett „Tier 1” kategóriájú hibrid eszközökre vagy „Tier 2” kategóriájú eszközökre diszkrecionális előtörlesztési opciót hívjon le.

A Dexia SA tartózkodik attól, hogy törzsrészvényeire 2011. december 31-ig osztalékot állapítson meg. Ez a tilalom nem vonatkozik az új részvények kiosztása útján lebonyolított osztalékelosztásra, amennyiben ezeknek az elosztásoknak az összege i. megfelel a fenti 8. pontnak; és ii. a 2010-ben bonyolított elosztások vonatkozásában a Dexia által a 2009-es pénzügyi évben realizált nettó eredménynek legfeljebb 40 %-a, valamint a 2011-ben bonyolított elosztások vonatkozásában a Dexia által a 2010-es pénzügyi évben realizált nettó eredménynek legfeljebb 40 %-a.

| 10. | A Dexia továbbra is alkalmazza a G20 keretében és az érintett nemzeti hatóságok által a Dexia SA, valamint a Dexia csoport főbb operatív jogalanyai igazgatósági és ügyvezető testületi tagjainak javadalmazására vonatkozóan kialakított javadalmazási elveket. |
| --- | --- |

10.

A Dexia továbbra is alkalmazza a G20 keretében és az érintett nemzeti hatóságok által a Dexia SA, valamint a Dexia csoport főbb operatív jogalanyai igazgatósági és ügyvezető testületi tagjainak javadalmazására vonatkozóan kialakított javadalmazási elveket.

| 11. | A 2009. december 17-én benyújtott szerkezetátalakítási tervnek megfelelően a Dexia:






  a) | az új termékekre vonatkozó politikájában a PWB-ügyfeleknek szánt új termékeket 2009-ben 12 milliárd EUR-ra, 2010-ben 15 milliárd EUR-ra, 2011–2014 között pedig 18 milliárd EUR-ra csökkenti; |
| --- | --- | --- |

11.

A 2009. december 17-én benyújtott szerkezetátalakítási tervnek megfelelően a Dexia:

a)

az új termékekre vonatkozó politikájában a PWB-ügyfeleknek szánt új termékeket 2009-ben 12 milliárd EUR-ra, 2010-ben 15 milliárd EUR-ra, 2011–2014 között pedig 18 milliárd EUR-ra csökkenti;

| b) | működési költségeit 2012. december 31-ig 15 %-kal csökkenti; |
| --- | --- |

b)

működési költségeit 2012. december 31-ig 15 %-kal csökkenti;

| c) | kereskedési tevékenységei során biztosítja, hogy nem vállal magára olyan kockázatokat, amelyek nincsenek összhangban az életképesség – körültekintő gazdálkodáson alapuló – helyreállítására irányuló célkitűzéssel. Következésképpen a Dexia csökkenti kereskedési tevékenységeit (a 2008-ban 126 milliárd EUR-s éves átlagos kockázat értékének 44 %-kal történő csökkentése), továbbá e bizottsági határozat időpontjától kezdődően megszünteti a saját részre végzett kereskedési tevékenységeit; |
| --- | --- |

c)

kereskedési tevékenységei során biztosítja, hogy nem vállal magára olyan kockázatokat, amelyek nincsenek összhangban az életképesség – körültekintő gazdálkodáson alapuló – helyreállítására irányuló célkitűzéssel. Következésképpen a Dexia csökkenti kereskedési tevékenységeit (a 2008-ban 126 milliárd EUR-s éves átlagos kockázat értékének 44 %-kal történő csökkentése), továbbá e bizottsági határozat időpontjától kezdődően megszünteti a saját részre végzett kereskedési tevékenységeit;

| d) | a bizottsági határozat időpontjától kezdődően véglegesen, azonnali hatállyal lemond a Dexia BIL átváltható kötvényének 376 millió EUR nyereségéről, amely kötvény jegyzésére Luxemburg 2008 szeptemberében vállalt kötelezettséget. |
| --- | --- |

d)

a bizottsági határozat időpontjától kezdődően véglegesen, azonnali hatállyal lemond a Dexia BIL átváltható kötvényének 376 millió EUR nyereségéről, amely kötvény jegyzésére Luxemburg 2008 szeptemberében vállalt kötelezettséget.

Finanszírozási kezességvállalás

| 12. | A 2009. október 14-i módosító záradékkal meghosszabbított finanszírozási kezességvállalás (a továbbiakban: a kezességvállalás) Dexia általi igénybevételét a következő feltételek szerint korlátozzák:






  a) | a Dexia számára a kezességvállalás igénybevételére vonatkozó lehetőség megszüntetése a 2010. március 31-től kezdődően létrejött valamennyi betéti szerződés esetében; |
| --- | --- | --- |

12.

A 2009. október 14-i módosító záradékkal meghosszabbított finanszírozási kezességvállalás (a továbbiakban: a kezességvállalás) Dexia általi igénybevételét a következő feltételek szerint korlátozzák:

a)

a Dexia számára a kezességvállalás igénybevételére vonatkozó lehetőség megszüntetése a 2010. március 31-től kezdődően létrejött valamennyi betéti szerződés esetében;

| b) | a Dexia számára a finanszírozási kezességvállalás igénybevételére vonatkozó lehetőség megszüntetése a 2010. május 31-től kezdődően lebonyolított valamennyi rövid távú (egy évnél rövidebb futamidejű) kibocsátás esetében; |
| --- | --- |

b)

a Dexia számára a finanszírozási kezességvállalás igénybevételére vonatkozó lehetőség megszüntetése a 2010. május 31-től kezdődően lebonyolított valamennyi rövid távú (egy évnél rövidebb futamidejű) kibocsátás esetében;

| c) | a Dexia számára a finanszírozási kezességvállalás igénybevételére vonatkozó lehetőség megszüntetése a 2010. június 30-tól kezdődően lebonyolított valamennyi kibocsátás vagy létrejött szerződés esetében; |
| --- | --- |

c)

a Dexia számára a finanszírozási kezességvállalás igénybevételére vonatkozó lehetőség megszüntetése a 2010. június 30-tól kezdődően lebonyolított valamennyi kibocsátás vagy létrejött szerződés esetében;

| d) | a garantált kintlevő állomány teljes összege soha nem haladhatja meg a 100 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

d)

a garantált kintlevő állomány teljes összege soha nem haladhatja meg a 100 milliárd EUR-t;

| e) | a kezességvállalás alkalmazásának időszakában a Dexia az államoknak kiegészítő ellentételezést fizet a túllépés összegére a garantált kintlevő állomány következő küszöbértékeinek túllépése esetén:








  Küszöbérték/értéktartomány (garantált kintlevő állomány millió EUR-ban) | [60–70] | [70–80] | [80–100] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A túllépés kiegészítő ellentételezése bázispontban | + 50 | + 65 | + 80 |

e)

a kezességvállalás alkalmazásának időszakában a Dexia az államoknak kiegészítő ellentételezést fizet a túllépés összegére a garantált kintlevő állomány következő küszöbértékeinek túllépése esetén:

Küszöbérték/értéktartomány (garantált kintlevő állomány millió EUR-ban)

[60–70]

[70–80]

[80–100]

A túllépés kiegészítő ellentételezése bázispontban

+ 50

+ 65

+ 80

Elidegenítések és kifuttatás

| 13. | A Dexia a következőkben felsorolt és ütemezett eszköz-elidegenítéseket hajtja végre:






  a) | A csoport által a Crediop elnevezésű olasz leányvállalatában birtokolt 70 %-os részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig. A banki szerkezetátalakításokról szóló közlemény 15. pontjának alkalmazásában a Dexia nem köteles a Crediopban szerzett részesedését túlságosan alacsony áron (a 2010-es és 2011-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször és a 2012-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször alacsonyabb áron) elidegeníteni. |
| --- | --- | --- |

13.

A Dexia a következőkben felsorolt és ütemezett eszköz-elidegenítéseket hajtja végre:

a)

A csoport által a Crediop elnevezésű olasz leányvállalatában birtokolt 70 %-os részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig. A banki szerkezetátalakításokról szóló közlemény 15. pontjának alkalmazásában a Dexia nem köteles a Crediopban szerzett részesedését túlságosan alacsony áron (a 2010-es és 2011-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször és a 2012-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször alacsonyabb áron) elidegeníteni.

| b) | Az életbiztosítás és a szociális tervezés területén tevékenykedő DEP – a DIB (Dexia Insurance Belgium) francia leányvállalata – 2010. június 30-ig történő elidegenítése. Az elidegenítési megállapodás aláírására 2009. december 9-én került sor, és az eladás 2010 első féléve során várható. |
| --- | --- |

b)

Az életbiztosítás és a szociális tervezés területén tevékenykedő DEP – a DIB (Dexia Insurance Belgium) francia leányvállalata – 2010. június 30-ig történő elidegenítése. Az elidegenítési megállapodás aláírására 2009. december 9-én került sor, és az eladás 2010 első féléve során várható.

| c) | A belgiumi helyi önkormányzatok számára informatikai szolgáltatások nyújtása területén tevékenykedő, AdInfo elnevezésű leányvállalatban szerzett 51 %-os Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2010. december 31-ig. |
| --- | --- |

c)

A belgiumi helyi önkormányzatok számára informatikai szolgáltatások nyújtása területén tevékenykedő, AdInfo elnevezésű leányvállalatban szerzett 51 %-os Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2010. december 31-ig.

| d) | Az SPE-ben szerzett Dexia-részesedés elidegenítése 2010. december 31-ig. |
| --- | --- |

d)

Az SPE-ben szerzett Dexia-részesedés elidegenítése 2010. december 31-ig.

| e) | A Crédit du Nord-ban szerzett 20 %-os Dexia-részesedés elidegenítése. Ez az elidegenítés 2009. december 11-én (tényleges értékpapír-átruházással és készpénzátutalással) megtörtént. |
| --- | --- |

e)

A Crédit du Nord-ban szerzett 20 %-os Dexia-részesedés elidegenítése. Ez az elidegenítés 2009. december 11-én (tényleges értékpapír-átruházással és készpénzátutalással) megtörtént.

| f) | 2010-re mintegy 80 belgiumi bankfiók bezárása a csoport új forgalmazási modellje keretében. |
| --- | --- |

f)

2010-re mintegy 80 belgiumi bankfiók bezárása a csoport új forgalmazási modellje keretében.

| g) | Az RCB International üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése:






  i. | az Experta Jersey – a Dexia PB Jersey jogutóda – elidegenítése, a montevideói magánbanki tevékenységek megszüntetése, a szingapúri magánbank-fejlesztési projekt leállítása, az oroszországi fogyasztói finanszírozási projekt leállítása, valamint a Dexia Asset Management (a továbbiakban: DAM) tevékenységeinek megszüntetése a közép- és kelet-európai országokban, az Experta svájci vagyonkezelési tevékenységeinek elidegenítése 2009 során és 2010 elején történt meg; |
| --- | --- | --- |

g)

Az RCB International üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése:

i.

az Experta Jersey – a Dexia PB Jersey jogutóda – elidegenítése, a montevideói magánbanki tevékenységek megszüntetése, a szingapúri magánbank-fejlesztési projekt leállítása, az oroszországi fogyasztói finanszírozási projekt leállítása, valamint a Dexia Asset Management (a továbbiakban: DAM) tevékenységeinek megszüntetése a közép- és kelet-európai országokban, az Experta svájci vagyonkezelési tevékenységeinek elidegenítése 2009 során és 2010 elején történt meg;

| ii. | az Experta által a Bahama-szigeteken folytatott vagyonkezelési tevékenységek elidegenítése, valamint az eszközkezelés, a magánbanki szolgáltatások és a piaci/strukturálási tevékenységek területén tevékenykedő Dexia BIL dán leányvállalatának elidegenítésére 2011. december 31-ig kerül sor. |
| --- | --- |

ii.

az Experta által a Bahama-szigeteken folytatott vagyonkezelési tevékenységek elidegenítése, valamint az eszközkezelés, a magánbanki szolgáltatások és a piaci/strukturálási tevékenységek területén tevékenykedő Dexia BIL dán leányvállalatának elidegenítésére 2011. december 31-ig kerül sor.

| h) | A Dexia Banka Slovensko (DBS) szlovák leányvállalatban szerzett Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig. A banki szerkezetátalakításokról szóló közlemény 15. pontjának alkalmazásában a Dexia nem köteles a DBS-t túlságosan alacsony áron (a 2010-es és 2011-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször alacsonyabb áron [...]) elidegeníteni. |
| --- | --- |

h)

A Dexia Banka Slovensko (DBS) szlovák leányvállalatban szerzett Dexia-részesedés elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig. A banki szerkezetátalakításokról szóló közlemény 15. pontjának alkalmazásában a Dexia nem köteles a DBS-t túlságosan alacsony áron (a 2010-es és 2011-es könyv szerinti értéknél [...]-/szor/-szer/-ször alacsonyabb áron [...]) elidegeníteni.

| i) | A „PWB International” üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése és kifuttatása:






  1. | India: a jogalany elidegenítése 2009-ben történt meg. |
| --- | --- | --- |

i)

A „PWB International” üzletág következő tevékenységeinek megszüntetése és kifuttatása:

1.

India: a jogalany elidegenítése 2009-ben történt meg.

| 2. | Svájc (Dexia Public Finance Switzerland) és Svédország (Dexia Norden): bezárás és felszámolás 2010. december 31-ig. |
| --- | --- |

2.

Svájc (Dexia Public Finance Switzerland) és Svédország (Dexia Norden): bezárás és felszámolás 2010. december 31-ig.

| 3. | Mexikó, Ausztrália és Japán: a mérleg kifuttatása és létszámleépítés. A mexikói jogalanyt 2009-ben bezárták, eszközeit pedig a DCL New Yorkra ruházták át, ahol azokat kifuttatják; a Japánban és Ausztráliában foglalkoztatott alkalmazottak számát 2009-ben a felére csökkentették, és a hozzájuk kapcsolódó tevékenységeket ugyancsak kifuttatják. |
| --- | --- |

3.

Mexikó, Ausztrália és Japán: a mérleg kifuttatása és létszámleépítés. A mexikói jogalanyt 2009-ben bezárták, eszközeit pedig a DCL New Yorkra ruházták át, ahol azokat kifuttatják; a Japánban és Ausztráliában foglalkoztatott alkalmazottak számát 2009-ben a felére csökkentették, és a hozzájuk kapcsolódó tevékenységeket ugyancsak kifuttatják.

| j) | Az FSA elidegenítése (2009. július 1-jén vált véglegessé), majd az Assured Guaranty (AGO) társaságban szerzett Dexia-részesedések elidegenítése 2011. december 31-ig. |
| --- | --- |

j)

Az FSA elidegenítése (2009. július 1-jén vált véglegessé), majd az Assured Guaranty (AGO) társaságban szerzett Dexia-részesedések elidegenítése 2011. december 31-ig.

| k) | A csoport által a Kommunalkredit Austria (KA) társaságban szerzett 49 %-os részesedés elidegenítése. Erre az elidegenítésre 2008 negyedik negyedévében sor került. |
| --- | --- |

k)

A csoport által a Kommunalkredit Austria (KA) társaságban szerzett 49 %-os részesedés elidegenítése. Erre az elidegenítésre 2008 negyedik negyedévében sor került.

| l) | A Deniz Emeklilik – a DenizBank biztosítási leányvállalata – elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig. |
| --- | --- |

l)

A Deniz Emeklilik – a DenizBank biztosítási leányvállalata – elidegenítése vagy tőzsdei bevezetése 2012. október 31-ig.

| m) | A csoport által a Dexia Sabadell társaságban szerzett 60 %-os részesedés elidegenítése 2013. december 31-ig. |
| --- | --- |

m)

A csoport által a Dexia Sabadell társaságban szerzett 60 %-os részesedés elidegenítése 2013. december 31-ig.

| n) | A Dexia kötvényportfóliójának gyorsított elidegenítése, legfeljebb évi [10–20] milliárd EUR erejéig 2010-ben és 2011-ben, [5–15]–[10–20] milliárd EUR erejéig 2012-ben, évi [0–10]–[5–15] milliárd EUR erejéig 2013-ban és 2014-ben. |
| --- | --- |

n)

A Dexia kötvényportfóliójának gyorsított elidegenítése, legfeljebb évi [10–20] milliárd EUR erejéig 2010-ben és 2011-ben, [5–15]–[10–20] milliárd EUR erejéig 2012-ben, évi [0–10]–[5–15] milliárd EUR erejéig 2013-ban és 2014-ben.

| o) | A Standby Bond Purchase Agreements (a továbbiakban: SBPA) és Tender Option Bonds (a továbbiakban: TOB) (USA-beli/kanadai) tevékenységek kifuttatása a 2009. december 17-én benyújtott szerkezetátalakítási tervnek megfelelően. |
| --- | --- |

o)

A Standby Bond Purchase Agreements (a továbbiakban: SBPA) és Tender Option Bonds (a továbbiakban: TOB) (USA-beli/kanadai) tevékenységek kifuttatása a 2009. december 17-én benyújtott szerkezetátalakítási tervnek megfelelően.

A fenti a)–n) pontban említett elidegenítési kötelezettségvállalások teljesültnek tekintendők, ha – a valamely jogalanyban szerzett összes Dexia-részesedés vagy érintett eszköz elidegenítésére vonatkozóan – a Dexia és a vevő kötelező erejű és végleges megállapodást kötött (azaz olyan megállapodást, amelyet a Dexia nem mondhat fel egyoldalúan bírságfizetés nélkül), még ha az illetékes felügyeleti hatóságok valamennyi engedélyét és jóváhagyási nyilatkozatát nem is szerezték meg a megállapodás aláírásakor.

| 14. | A fenti 13. pontban ismertetett eszköz-elidegenítéseknek, valamint a Dexia eszközei és forrásai értékcsökkenésének a következő eredményei lesznek:






  a) | A Dexia 2014. december 31-i mérlegfőösszegének a 2008. december 31-i mérlegfőösszeghez képest 35 %-kal történő csökkentése a Dexia szerkezetátalakítási tervéhez tartozó, a Bizottság részére 2009. december 17-én eljuttatott kiegészítő intézkedésekben ismertetett feltételek és számviteli megállapodások szerint. Abszolút értékben a mérlegfőösszeg a 2008. december 31-i 651 milliárd EUR-ról 2009. december 31-én 580 milliárd EUR-ra, 2010. december 31-én [510–550] milliárd EUR-ra, 2011. december 31-én [485–545] milliárd EUR-ra, 2012. december 31-én [425–490] milliárd EUR-ra, 2013. december 31-én [405–465] milliárd EUR-ra, 2014. december 31-én pedig 427 milliárd EUR-ra, azaz 224 milliárd EUR-val csökken. Ezeket az összegeket ki kell igazítani a Dexia mérlegében feltüntetett származtatott termékek piaci értékének alakulásával, ha az eltér a Dexia szerkezetátalakítási tervében leírttól, és amennyiben az ilyen eltérés nem ezen származtatott termékek névértékének jelentős növekedéséből adódik. |
| --- | --- | --- |

14.

A fenti 13. pontban ismertetett eszköz-elidegenítéseknek, valamint a Dexia eszközei és forrásai értékcsökkenésének a következő eredményei lesznek:

a)

A Dexia 2014. december 31-i mérlegfőösszegének a 2008. december 31-i mérlegfőösszeghez képest 35 %-kal történő csökkentése a Dexia szerkezetátalakítási tervéhez tartozó, a Bizottság részére 2009. december 17-én eljuttatott kiegészítő intézkedésekben ismertetett feltételek és számviteli megállapodások szerint. Abszolút értékben a mérlegfőösszeg a 2008. december 31-i 651 milliárd EUR-ról 2009. december 31-én 580 milliárd EUR-ra, 2010. december 31-én [510–550] milliárd EUR-ra, 2011. december 31-én [485–545] milliárd EUR-ra, 2012. december 31-én [425–490] milliárd EUR-ra, 2013. december 31-én [405–465] milliárd EUR-ra, 2014. december 31-én pedig 427 milliárd EUR-ra, azaz 224 milliárd EUR-val csökken. Ezeket az összegeket ki kell igazítani a Dexia mérlegében feltüntetett származtatott termékek piaci értékének alakulásával, ha az eltér a Dexia szerkezetátalakítási tervében leírttól, és amennyiben az ilyen eltérés nem ezen származtatott termékek névértékének jelentős növekedéséből adódik.

| b) | A Core Division tevékenység mérlegfőösszege 2010. december 31-én [390–410] milliárd EUR, 2011. december 31-én [385–415] milliárd EUR, 2012. december 31-én [345–380] milliárd EUR, 2013. december 31-én [335–365] milliárd EUR, 2014. december 31-én pedig 353 milliárd EUR, azaz a csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszegéhez képest mintegy 45 %-kal csökken. A Core Division, illetve a Legacy Portfolio Management Division tevékenységek mérlegfőösszege megfelel az e határozat II. mellékletében szereplő leírásnak. |
| --- | --- |

b)

A Core Division tevékenység mérlegfőösszege 2010. december 31-én [390–410] milliárd EUR, 2011. december 31-én [385–415] milliárd EUR, 2012. december 31-én [345–380] milliárd EUR, 2013. december 31-én [335–365] milliárd EUR, 2014. december 31-én pedig 353 milliárd EUR, azaz a csoport 2008. december 31-i mérlegfőösszegéhez képest mintegy 45 %-kal csökken. A Core Division, illetve a Legacy Portfolio Management Division tevékenységek mérlegfőösszege megfelel az e határozat II. mellékletében szereplő leírásnak.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő

| 15. | a) | Amennyiben a 13. pont a) alpontjában, a 13. pont c) alpontjában, a 13. pont d) alpontjában, a 13. pont h) alpontjában, a 13. pont l) alpontjában vagy a 13. pont m) alpontjában említett eszköz-elidegenítési kötelezettségvállalások valamelyike nem teljesül a megállapított határidőkön belül, továbbá a Bizottság alternatív kötelezettségvállalása jóváhagyásának hiányában a francia, a belga és a luxemburgi hatóságok a Bizottság jóváhagyása érdekében, és legkésőbb az elidegenítésre megállapított határidőt követő egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott – személyt tartalmazó listát az említett elidegenítések végrehajtásáért felelős vagyonkezelői kinevezésre. |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Amennyiben a 13. pont a) alpontjában, a 13. pont c) alpontjában, a 13. pont d) alpontjában, a 13. pont h) alpontjában, a 13. pont l) alpontjában vagy a 13. pont m) alpontjában említett eszköz-elidegenítési kötelezettségvállalások valamelyike nem teljesül a megállapított határidőkön belül, továbbá a Bizottság alternatív kötelezettségvállalása jóváhagyásának hiányában a francia, a belga és a luxemburgi hatóságok a Bizottság jóváhagyása érdekében, és legkésőbb az elidegenítésre megállapított határidőt követő egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott – személyt tartalmazó listát az említett elidegenítések végrehajtásáért felelős vagyonkezelői kinevezésre.

| b) | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek függetlennek kell lennie, rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe. |
| --- | --- |

b)

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek függetlennek kell lennie, rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe.

| c) | A Bizottság megadhatja jóváhagyását vagy elutasíthatja a javasolt vagyonkezelő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt vagyonkezelő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy vagyonkezelőt, akit a Dexia nevez ki, vagy akinek a kinevezéséhez hozzájárul a Bizottság által jóváhagyott felhatalmazás alapján. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság megadhatja jóváhagyását vagy elutasíthatja a javasolt vagyonkezelő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt vagyonkezelő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy vagyonkezelőt, akit a Dexia nevez ki, vagy akinek a kinevezéséhez hozzájárul a Bizottság által jóváhagyott felhatalmazás alapján.

| d) | A francia, a belga és a luxemburgi hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia az elidegenítésért felelős vagyonkezelő számára biztosítja a szükséges képviseleti hatásköröket:






  i. | a fenti a) pontban említett eszközök elidegenítésének végrehajtása érdekében (ideértve az elidegenítés lebonyolításához előírt dokumentumok megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges valamennyi hatáskört); valamint |
| --- | --- | --- |

d)

A francia, a belga és a luxemburgi hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Dexia az elidegenítésért felelős vagyonkezelő számára biztosítja a szükséges képviseleti hatásköröket:

i.

a fenti a) pontban említett eszközök elidegenítésének végrehajtása érdekében (ideértve az elidegenítés lebonyolításához előírt dokumentumok megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges valamennyi hatáskört); valamint

| ii. | az elidegenítés lebonyolításához szükséges vagy megfelelő bármely intézkedés vagy nyilatkozat megtétele érdekében, ideértve az elidegenítési eljárást segítő tanácsadók kinevezését is. |
| --- | --- |

ii.

az elidegenítés lebonyolításához szükséges vagy megfelelő bármely intézkedés vagy nyilatkozat megtétele érdekében, ideértve az elidegenítési eljárást segítő tanácsadók kinevezését is.

| e) | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződés(ek)be belefoglalja azokat a szokásos és ésszerű feltételeket, amelyeket megfelelőnek ítél az eladás létrejöttéhez [0]a vagyonkezelő kinevezését követő évben. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan módon szervezi meg az eladási folyamatot, hogy biztosítson egy elidegenítést [...]. |
| --- | --- |

e)

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződés(ek)be belefoglalja azokat a szokásos és ésszerű feltételeket, amelyeket megfelelőnek ítél az eladás létrejöttéhez [0]a vagyonkezelő kinevezését követő évben. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan módon szervezi meg az eladási folyamatot, hogy biztosítson egy elidegenítést [...].

| f) | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli. |
| --- | --- |

f)

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli.

Végrehajtás

| 16. | A Dexia ellenőrzésének megváltozása esetén a Bizottság dönthet a fenti kötelezettségvállalások összessége vagy egy része alkalmazásának megszüntetéséről. A Bizottság figyelembe veszi a tervezett változtatásnak a hosszú távú életképességre és a versenyre gyakorolt hatását, és alkalmazza különösen azt az elvet, amely szerint valamely támogatás kedvezményezettjének egy versenytárs részére történő eladása önmagában az esetleges versenytorzulások kompenzálásának egyik formája. |
| --- | --- |

16.

A Dexia ellenőrzésének megváltozása esetén a Bizottság dönthet a fenti kötelezettségvállalások összessége vagy egy része alkalmazásának megszüntetéséről. A Bizottság figyelembe veszi a tervezett változtatásnak a hosszú távú életképességre és a versenyre gyakorolt hatását, és alkalmazza különösen azt az elvet, amely szerint valamely támogatás kedvezményezettjének egy versenytárs részére történő eladása önmagában az esetleges versenytorzulások kompenzálásának egyik formája.

| 17. | a) | A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok a Bizottság előzetes jóváhagyása érdekében, és legkésőbb ezen végleges határozatot követően egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott, a fenti kötelezettségvállalások részletes ellenőrzéséért felelős – személy független szakértői (a továbbiakban: független szakértő) kinevezését tartalmazó listát. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok a Bizottság előzetes jóváhagyása érdekében, és legkésőbb ezen végleges határozatot követően egy hónappal benyújtanak egy egy–három – a Dexiával egyeztetve kiválasztott, a fenti kötelezettségvállalások részletes ellenőrzéséért felelős – személy független szakértői (a továbbiakban: független szakértő) kinevezését tartalmazó listát.

| b) | A független szakértőnek rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe. |
| --- | --- |

b)

A független szakértőnek rendelkeznie kell az előírt kompetenciákkal, és megbízatása gyakorlásának időtartama alatt nem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe.

| c) | A Bizottság jóváhagyhatja vagy elutasíthatja a javasolt független szakértő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt független szakértő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság jóváhagyhatja vagy elutasíthatja a javasolt független szakértő(ke)t. Ha a Bizottság elutasítja a javasolt független szakértő(ke)t, a Dexia, valamint a belga, a francia és a luxemburgi hatóságok az elutasítás közlését követő egy hónapon belül egy–három új jelöltre tesznek javaslatot, akiket a Bizottságnak szintén jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania.

| d) | Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy független szakértőt. |
| --- | --- |

d)

Ha a Bizottság végül minden javasolt jelöltet elutasít, a Bizottság jelöl ki egy független szakértőt.

| e) | A független szakértő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli. |
| --- | --- |

e)

A független szakértő szolgáltatásainak költségeit a Dexia viseli.

| 18. | a) | A Bizottság a szerkezetátalakítási terv teljes időtartama alatt folyamatosan korlátozás nélküli hozzáféréssel rendelkezik a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó határozatának végrehajtásához szükséges információkhoz. A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok beleegyezésével közvetlenül fordulhat a Dexiához a szükséges magyarázatok és pontosítások megszerzése érdekében. A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok, valamint a Dexia teljes körű együttműködést folytatnak a Bizottság vagy – adott esetben – a független szakértő által kért valamennyi ellenőrzés kérdésében. |
| --- | --- | --- |

18.

a)

A Bizottság a szerkezetátalakítási terv teljes időtartama alatt folyamatosan korlátozás nélküli hozzáféréssel rendelkezik a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó határozatának végrehajtásához szükséges információkhoz. A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok beleegyezésével közvetlenül fordulhat a Dexiához a szükséges magyarázatok és pontosítások megszerzése érdekében. A belga, a francia és a luxemburgi hatóságok, valamint a Dexia teljes körű együttműködést folytatnak a Bizottság vagy – adott esetben – a független szakértő által kért valamennyi ellenőrzés kérdésében.

| b) | A független szakértő – a Dexiával együttműködésben – félévente jelentést tesz a Bizottságnak a fenti kötelezettségvállalások végrehajtásáról. Ez a jelentés részletes beszámolót tartalmaz a szerkezetátalakítási terv végrehajtása terén elért haladásról, különösen a következőkről: i. a mérlegfőösszegnek a fenti 14. pontban előírt csökkentése; ii. a fenti 5. pontban előírt likviditási és finanszírozási mutatók; iii. az eltelt félév során a fenti 3. pont szerinti, RAROC-ra vonatkozó kötelezettségvállalás betartása; iv. a fenti 13. pontban előírt tevékenység-elidegenítések és megszüntetések, megadva az elidegenítés vagy a megszüntetés időpontját, az eszközök 2008. december 31-i könyv szerinti értékét, az elidegenítési értéket, a realizált tőkenyereséget vagy tőkeveszteséget, valamint a szerkezetátalakítási terv keretében még végrehajtandó intézkedésekre vonatkozó részleteket. Ez a jelentés emellett tartalmazza a jelentés benyújtását követő félévre vonatkozó (a fenti 3. pontban említett) költségelemeket és RAROC-számítást. E jelentést legkésőbb a félévi beszámoló benyújtását és az éves beszámoló jóváhagyását követő egy hónappal, illetve minden év október 1-jéig és április 30-ig mindenképpen be kell nyújtani. |
| --- | --- |

b)

A független szakértő – a Dexiával együttműködésben – félévente jelentést tesz a Bizottságnak a fenti kötelezettségvállalások végrehajtásáról. Ez a jelentés részletes beszámolót tartalmaz a szerkezetátalakítási terv végrehajtása terén elért haladásról, különösen a következőkről: i. a mérlegfőösszegnek a fenti 14. pontban előírt csökkentése; ii. a fenti 5. pontban előírt likviditási és finanszírozási mutatók; iii. az eltelt félév során a fenti 3. pont szerinti, RAROC-ra vonatkozó kötelezettségvállalás betartása; iv. a fenti 13. pontban előírt tevékenység-elidegenítések és megszüntetések, megadva az elidegenítés vagy a megszüntetés időpontját, az eszközök 2008. december 31-i könyv szerinti értékét, az elidegenítési értéket, a realizált tőkenyereséget vagy tőkeveszteséget, valamint a szerkezetátalakítási terv keretében még végrehajtandó intézkedésekre vonatkozó részleteket. Ez a jelentés emellett tartalmazza a jelentés benyújtását követő félévre vonatkozó (a fenti 3. pontban említett) költségelemeket és RAROC-számítást. E jelentést legkésőbb a félévi beszámoló benyújtását és az éves beszámoló jóváhagyását követő egy hónappal, illetve minden év október 1-jéig és április 30-ig mindenképpen be kell nyújtani.

| c) | Ha a független szakértő a minden év október 1-jéig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott célkitűzések folyó év végi teljesülésének elmaradására vonatkozó kockázatokat tár fel, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során eljuttatják a Bizottságnak azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések az év végéig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek. |
| --- | --- |

c)

Ha a független szakértő a minden év október 1-jéig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott célkitűzések folyó év végi teljesülésének elmaradására vonatkozó kockázatokat tár fel, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során eljuttatják a Bizottságnak azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések az év végéig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek.

| d) | Ha a független szakértő a minden év április 30-ig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott éves célkitűzések teljesülésének elmaradását állapítja meg, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során eljuttatják a Bizottságnak azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések a folyó év június 30. napjáig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek. |
| --- | --- |

d)

Ha a független szakértő a minden év április 30-ig benyújtott jelentésében a szerkezetátalakítási tervben előirányzott éves célkitűzések teljesülésének elmaradását állapítja meg, az érintett tagállamok hatóságai a jelentés benyújtását követő hónap során eljuttatják a Bizottságnak azokat a Dexiával tervezett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy e célkitűzések a folyó év június 30. napjáig a megfelelő eszközökkel teljesüljenek.

| 19. | A fenti 18. c) és 18. d) pontban tervezett intézkedéseknek az előírt határidőn belüli benyújtása hiányában, illetve (a benyújtott intézkedésekre vonatkozóan adott esetben az április 30. előtt benyújtandó jelentés utáni) célkitűzések június 30. előtti teljesítésének hiányában a Bizottság a 659/1999/EK rendelet rendelkezéseinek alkalmazásában újra megindíthatja a hivatalos vizsgálati eljárást. [...] |
| --- | --- |

19.

A fenti 18. c) és 18. d) pontban tervezett intézkedéseknek az előírt határidőn belüli benyújtása hiányában, illetve (a benyújtott intézkedésekre vonatkozóan adott esetben az április 30. előtt benyújtandó jelentés utáni) célkitűzések június 30. előtti teljesítésének hiányában a Bizottság a 659/1999/EK rendelet rendelkezéseinek alkalmazásában újra megindíthatja a hivatalos vizsgálati eljárást. [...]

A kötelezettségvállalások felülvizsgálata

| 20. | Franciaország, Belgium és Luxemburg kellően megindokolt kérelme alapján a Bizottság:






  a) | engedélyezheti a Dexia számára a fenti 13. pontban említett egy vagy több eszköz elidegenítésének elhalasztását; vagy |
| --- | --- | --- |

20.

Franciaország, Belgium és Luxemburg kellően megindokolt kérelme alapján a Bizottság:

a)

engedélyezheti a Dexia számára a fenti 13. pontban említett egy vagy több eszköz elidegenítésének elhalasztását; vagy

| b) | engedélyezheti a Dexia számára, hogy a fenti 13. pontban említett egy vagy több eszköz elidegenítését a Dexia mérlegében azzal vagy azokkal megegyező értékű eszközök elidegenítésével helyettesítse; vagy |
| --- | --- |

b)

engedélyezheti a Dexia számára, hogy a fenti 13. pontban említett egy vagy több eszköz elidegenítését a Dexia mérlegében azzal vagy azokkal megegyező értékű eszközök elidegenítésével helyettesítse; vagy

| c) | dönthet a fenti egy vagy több kötelezettségvállalás alkalmazásának megszüntetéséről; |
| --- | --- |

c)

dönthet a fenti egy vagy több kötelezettségvállalás alkalmazásának megszüntetéséről;

| d) | figyelembe veheti azt, hogy a Dexia képes-e arra, hogy – az 5. pontban említett mutatók valamelyikének el nem érése esetén – szállításos penzióba (repóba) adásra alkalmas eszköztartalékainak mobilizálásával fedezze rövid távú finanszírozási szükségletét. |
| --- | --- |

d)

figyelembe veheti azt, hogy a Dexia képes-e arra, hogy – az 5. pontban említett mutatók valamelyikének el nem érése esetén – szállításos penzióba (repóba) adásra alkalmas eszköztartalékainak mobilizálásával fedezze rövid távú finanszírozási szükségletét.

| 21. | A Bizottság meghozhatja a fenti bekezdésben említett döntések egyikét, ha úgy ítéli meg, hogy egy ilyen döntés szükséges például a tényleges piaci verseny fenntartása, illetve tartós pénzügyi vagy gazdasági válság esetén a pénzügyi stabilitás fenntartása érdekében, vagy ha azt a gazdasági környezet – különösen az átváltási árfolyamok vagy a számviteli és prudenciális szabályok – alakulása indokolja. |
| --- | --- |

21.

A Bizottság meghozhatja a fenti bekezdésben említett döntések egyikét, ha úgy ítéli meg, hogy egy ilyen döntés szükséges például a tényleges piaci verseny fenntartása, illetve tartós pénzügyi vagy gazdasági válság esetén a pénzügyi stabilitás fenntartása érdekében, vagy ha azt a gazdasági környezet – különösen az átváltási árfolyamok vagy a számviteli és prudenciális szabályok – alakulása indokolja.

Verseny és átláthatóság a helyi önkormányzatoknak szánt bankhitelezés terén

| 22. | Annak érdekében, hogy még tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt, és azokat átláthatóbbá tegye, Franciaország kötelezettséget vállal annak fokozott figyelembevételére, hogy a pénzeszköz- vagy tőkeellátás érdekében bonyolított ügyleteik során a helyi önkormányzatok továbbfejlesszék versenyeztetési eljárásaikat.
  Az állam erre irányuló konkrét ajánlásait 2010 végéig juttatja el a területi önkormányzatoknak a banki finanszírozások tárgyában és az összetett pénzügyi eszközök felhasználása területén egyaránt.
  Ezek az ajánlások nyomatékosítják a szóban forgó ágazaton belüli versenyeztetési intézkedések végrehajtásához szervesen kapcsolódó gazdasági érdeket, emellett feltüntetik ezen intézkedések végrehajthatóságának különböző gyakorlati feltételeit. A javasolt helyes gyakorlatok a legjelentősebb összegű kölcsönök esetében a versenyeztetés nyilvánosságát írják elő.
  Konkrétan a területi önkormányzatok esetében a számukra biztosítandó segítségnyújtásért és tanácsadásért felelős szolgálatok figyelmét hívják fel ezekre az ajánlásokra. Ha ezek az ajánlások elégtelennek bizonyulnának annak biztosításához, hogy 2013-ig a helyi önkormányzatok a banki finanszírozások terén – széles körben – átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívásokat alkalmazzanak, Franciaország kötelezettséget vállal arra, hogy normatív javaslatokat tesz ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

22.

Annak érdekében, hogy még tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt, és azokat átláthatóbbá tegye, Franciaország kötelezettséget vállal annak fokozott figyelembevételére, hogy a pénzeszköz- vagy tőkeellátás érdekében bonyolított ügyleteik során a helyi önkormányzatok továbbfejlesszék versenyeztetési eljárásaikat.

Az állam erre irányuló konkrét ajánlásait 2010 végéig juttatja el a területi önkormányzatoknak a banki finanszírozások tárgyában és az összetett pénzügyi eszközök felhasználása területén egyaránt.

Ezek az ajánlások nyomatékosítják a szóban forgó ágazaton belüli versenyeztetési intézkedések végrehajtásához szervesen kapcsolódó gazdasági érdeket, emellett feltüntetik ezen intézkedések végrehajthatóságának különböző gyakorlati feltételeit. A javasolt helyes gyakorlatok a legjelentősebb összegű kölcsönök esetében a versenyeztetés nyilvánosságát írják elő.

Konkrétan a területi önkormányzatok esetében a számukra biztosítandó segítségnyújtásért és tanácsadásért felelős szolgálatok figyelmét hívják fel ezekre az ajánlásokra. Ha ezek az ajánlások elégtelennek bizonyulnának annak biztosításához, hogy 2013-ig a helyi önkormányzatok a banki finanszírozások terén – széles körben – átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívásokat alkalmazzanak, Franciaország kötelezettséget vállal arra, hogy normatív javaslatokat tesz ezzel kapcsolatban.

| 23. | Annak érdekében, hogy még tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt, és azokat átláthatóbbá tegye, a belga kormány – a régiókkal egyetértésben – kötelezettséget vállal arra, hogy ellenőrzi a helyi hatóságok finanszírozására vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló hirdetmények ajánlatkérők általi közzétételét. |
| --- | --- |

23.

Annak érdekében, hogy még tovább fokozza a helyi önkormányzatok bankhitelekkel kapcsolatos ügyletei terén folytatott versenyt, és azokat átláthatóbbá tegye, a belga kormány – a régiókkal egyetértésben – kötelezettséget vállal arra, hogy ellenőrzi a helyi hatóságok finanszírozására vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló hirdetmények ajánlatkérők általi közzétételét.

---

II. MELLÉKLET

1.   A Core Division és a Non-Core tevékenységek mérlegfőösszegének alakulása, az üzletágakon belüli finanszírozásokat is beszámítva

| milliárd EUR-ban |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Core eszközök összesen | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |
| Non-Core eszközök összesen | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |

milliárd EUR-ban

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Core eszközök összesen

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

Non-Core eszközök összesen

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

2.   A csoport konszolidált mérlegfőösszege

| milliárd EUR-ban |
| --- |
| 2008.12.31. | 2009.12.31. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. | 2014.12.31. |
| 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | | [405–465] | 427 |

milliárd EUR-ban

2008.12.31.

2009.12.31.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

2014.12.31.

651

580

[510–550]

[485–545]

[405–465]

427

3.   A kötelezettségvállalási nyilatkozat 3. pontjának a) alpontja szerinti RAROC-számítás

A RAROC kiszámítása a következő képlet segítségével történik:

Formula

Amelyben:

Revenues= bevételek

EC= gazdasági tőke

EL= várható veszteség

Costs= az üzletág keretében az ügylethez rendelt költségek

Taxes= adók

4.   A kötelezettségvállalási nyilatkozat 5. pontja a) alpontjának hatálya alá tartozó, csoportszintű rövid távú finanszírozások meghatározása

Az 5. pont a) alpontjában foglalt rövid távú finanszírozások a következők: (központi bankokkal lebonyolított, kétoldalú, háromoldalú) bármilyen jellegű repóügyletek (szállításos penziós ügyletek), a betétkönyvek és kereskedelmi dokumentumok, a bankközi betétek, a vagyonkezelői betétek, a központi banki betétek, valamint a többi vállalati finanszírozás. Mindezeket a csoporton belüli likviditási kompetenciaközpont követi nyomon, összetételükről pedig a független szakértő által továbbítandó szabályok rendelkeznek.

5.   A kötelezettségvállalási nyilatkozat 5. pontja b) alpontjának hatálya alá tartozó csoportszintű források

Az 5. pont b) alpontjában említett csoportszintű források a következő állományt foglalják magukban:

| i. | a csoport által kibocsátott valamennyi jelzálogkötvény, valamint az EMTN-formátumú kibocsátások (nem garantált és a bankközi piacra helyezett vagy a lakossági banki hálózaton keresztül nyújtott kezességvállalások); |
| --- | --- |

i.

a csoport által kibocsátott valamennyi jelzálogkötvény, valamint az EMTN-formátumú kibocsátások (nem garantált és a bankközi piacra helyezett vagy a lakossági banki hálózaton keresztül nyújtott kezességvállalások);

| ii. | rövid távon: a csoportszintű mérleg valamennyi rövid távú finanszírozása. |
| --- | --- |

ii.

rövid távon: a csoportszintű mérleg valamennyi rövid távú finanszírozása.

---

| 19.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/103

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. április 27.)

a Belgium által az oostendei halárverések szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásról

(C 30/08 [korábbi NN 21/08] sz. állami támogatás)

(az értesítés a C(2010) 2520. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland és a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/607/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére és 14. cikkére,

miután az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 108. cikke (2) bekezdése első albekezdésének (3) megfelelően felkérte az érintett feleket észrevételeik (4) megtételére, és tekintettel az észrevételeikre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Egy 2006. február 16-i levélben a Bizottság panaszt kapott a belga hatóságok által az oostendei halárverések javára nyújtott, CP 40/06. hivatkozási szám alatt nyilvántartásba vett támogatásra vonatkozóan. 2007. július 31-én további panaszt kapott ugyanezzel a kérdéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

Egy 2006. február 16-i levélben a Bizottság panaszt kapott a belga hatóságok által az oostendei halárverések javára nyújtott, CP 40/06. hivatkozási szám alatt nyilvántartásba vett támogatásra vonatkozóan. 2007. július 31-én további panaszt kapott ugyanezzel a kérdéssel kapcsolatban.

| (2) | 2006. március 13-i, 2006. június 26-i és 2007. július 11-i levelében a Bizottság arra kérte a belga hatóságokat, hogy szolgáltassanak információt ezekről az intézkedésekről, amely levelekre azok 2006. május 11-én, 2006. október 20-án és 2007. november 27-én válaszoltak. |
| --- | --- |

(2)

2006. március 13-i, 2006. június 26-i és 2007. július 11-i levelében a Bizottság arra kérte a belga hatóságokat, hogy szolgáltassanak információt ezekről az intézkedésekről, amely levelekre azok 2006. május 11-én, 2006. október 20-án és 2007. november 27-én válaszoltak.

| (3) | A belga hatóságok által benyújtott információk és dokumentumok vizsgálatát követően a Bizottság 2008. július 3-án tájékoztatta a belga hatóságokat az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében és a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében megállapított eljárás megindítására vonatkozó határozatáról. |
| --- | --- |

(3)

A belga hatóságok által benyújtott információk és dokumentumok vizsgálatát követően a Bizottság 2008. július 3-án tájékoztatta a belga hatóságokat az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében és a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében megállapított eljárás megindítására vonatkozó határozatáról.

| (4) | 2008. július 16-i levelükben a belga hatóságok továbbítottak a Bizottság részére bizonyos dokumentumokat az oostendei halárverések – Oostende városa által tervezett – privatizációjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

2008. július 16-i levelükben a belga hatóságok továbbítottak a Bizottság részére bizonyos dokumentumokat az oostendei halárverések – Oostende városa által tervezett – privatizációjára vonatkozóan.

| (5) | 2008. július 25-i levelükben a belga hatóságok 2008. szeptember 8-ig kértek határidő-hosszabbítást észrevételeik benyújtására. A határidő-hosszabbítás megadására 2008. augusztus 4-én került sor. |
| --- | --- |

(5)

2008. július 25-i levelükben a belga hatóságok 2008. szeptember 8-ig kértek határidő-hosszabbítást észrevételeik benyújtására. A határidő-hosszabbítás megadására 2008. augusztus 4-én került sor.

| (6) | 2008. szeptember 8-i levelükben a belga hatóságok benyújtották a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

2008. szeptember 8-i levelükben a belga hatóságok benyújtották a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeiket.

| (7) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(7)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy a közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket.

| (8) | A Bizottság 2008. október 9-én találkozót tartott a belga hatóságokkal. E találkozó során a belga hatóságok tájékoztatást adtak arról, hogy hogyan szándékoztak megszervezni a halárverések privatizációját. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2008. október 9-én találkozót tartott a belga hatóságokkal. E találkozó során a belga hatóságok tájékoztatást adtak arról, hogy hogyan szándékoztak megszervezni a halárverések privatizációját.

| (9) | A Bizottság a következő érdekelt felektől kapott észrevételeket: European Association of Fishing Ports and Auctions (EAFPA), Nationaal Overleg Visafslagen (NOVA), Flanders Ship Repair, Zeebrugse Vis Promotie vzw (ZVP), Grimskby Fish Market, Zeebrugse Visveiling (ZV), European Fish Centre (EFC) és a Gardec nevű hajójavító vállalkozás. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a következő érdekelt felektől kapott észrevételeket: European Association of Fishing Ports and Auctions (EAFPA), Nationaal Overleg Visafslagen (NOVA), Flanders Ship Repair, Zeebrugse Vis Promotie vzw (ZVP), Grimskby Fish Market, Zeebrugse Visveiling (ZV), European Fish Centre (EFC) és a Gardec nevű hajójavító vállalkozás.

| (10) | A Bizottság 2008. november 4-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket Belgiumnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Belgium a harmadik felek észrevételeire nem küldött észrevételeket. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2008. november 4-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket Belgiumnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Belgium a harmadik felek észrevételeire nem küldött észrevételeket.

| (11) | 2009. szeptember 8-án, a C(2009) 6907. hivatkozási számú levél útján a Bizottság a 659/1999/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően információnyújtási rendelkezést adott ki, mindenre kiterjedő választ kérve a 2006. március 13-i, 2006. június 26-i és a 2007. július 11-i leveleiben, valamint a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban feltett kérdésekre. |
| --- | --- |

(11)

2009. szeptember 8-án, a C(2009) 6907. hivatkozási számú levél útján a Bizottság a 659/1999/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően információnyújtási rendelkezést adott ki, mindenre kiterjedő választ kérve a 2006. március 13-i, 2006. június 26-i és a 2007. július 11-i leveleiben, valamint a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban feltett kérdésekre.

| (12) | A belga hatóságok 2009. október 7-i levelükben az információszolgáltatási határidő 2009. november 9-ig történő meghosszabbítását kérték. A határidő-hosszabbítás megadására 2009. október 9-én került sor. Levelükben a belga hatóságok azt is kérték a Bizottságtól, hogy továbbítsa számukra a harmadik felek által benyújtott észrevételeket. A határidő-hosszabbítás megadásával együtt a Bizottság ismételten továbbította a harmadik felek észrevételeit és a 2008. november 4-i levél másolatát. |
| --- | --- |

(12)

A belga hatóságok 2009. október 7-i levelükben az információszolgáltatási határidő 2009. november 9-ig történő meghosszabbítását kérték. A határidő-hosszabbítás megadására 2009. október 9-én került sor. Levelükben a belga hatóságok azt is kérték a Bizottságtól, hogy továbbítsa számukra a harmadik felek által benyújtott észrevételeket. A határidő-hosszabbítás megadásával együtt a Bizottság ismételten továbbította a harmadik felek észrevételeit és a 2008. november 4-i levél másolatát.

| (13) | 2009. október 22-i levelükben a belga hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy tulajdonképpen soha nem kapták meg a Bizottság 2008. november 4-i levelét. Ezért újabb egy hónapos időszakot kértek a harmadik felek által benyújtott észrevételekre adandó észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(13)

2009. október 22-i levelükben a belga hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy tulajdonképpen soha nem kapták meg a Bizottság 2008. november 4-i levelét. Ezért újabb egy hónapos időszakot kértek a harmadik felek által benyújtott észrevételekre adandó észrevételeik benyújtására.

| (14) | 2009. november 5-i levelében a Bizottság 2009. november 27-ig adott határidő-hosszabbítást a belga hatóságoknak, hogy biztosítsa számukra a harmadik felek által benyújtott észrevételekre való reagálás lehetőségét. |
| --- | --- |

(14)

2009. november 5-i levelében a Bizottság 2009. november 27-ig adott határidő-hosszabbítást a belga hatóságoknak, hogy biztosítsa számukra a harmadik felek által benyújtott észrevételekre való reagálás lehetőségét.

| (15) | A belga hatóságok válaszoltak az információnyújtási rendelkezésre, emellett további tájékoztatást nyújtottak a halárverések privatizációjával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(15)

A belga hatóságok válaszoltak az információnyújtási rendelkezésre, emellett további tájékoztatást nyújtottak a halárverések privatizációjával kapcsolatban.

| (16) | 2009. november 30-i levelében Belgium benyújtotta a harmadik felek észrevételeire tett észrevételeit. |
| --- | --- |

(16)

2009. november 30-i levelében Belgium benyújtotta a harmadik felek észrevételeire tett észrevételeit.

2.   AZ OOSTENDEI HALÁRVERÉSEK 2001-ES SZERKEZETÁTALAKÍTÁSA

| (17) | Az eredetileg az állam által bonyolított oostendei halárverések nagymértékben inkoherensek voltak, és – a belga hatóságok szerint – azokat évekig rosszul irányították, továbbá teljesítményük sem volt megfelelő. 1991 és 2001 között a belga kikötőkbe beérkezett halak tekintetében megközelítőleg 37 %-ról 20 %-ra csökkent a részesedése (6). 1997 és 2001 között a forgalma 20 550 000 EUR-ról 13 440 000 EUR-ra esett vissza (7), Oostende városa (a továbbiakban: a város) pedig az árverések kapcsán sok éven keresztül (2001-ben is) átlagosan 1 850 000 EUR éves veszteséget regisztrált. |
| --- | --- |

(17)

Az eredetileg az állam által bonyolított oostendei halárverések nagymértékben inkoherensek voltak, és – a belga hatóságok szerint – azokat évekig rosszul irányították, továbbá teljesítményük sem volt megfelelő. 1991 és 2001 között a belga kikötőkbe beérkezett halak tekintetében megközelítőleg 37 %-ról 20 %-ra csökkent a részesedése (6). 1997 és 2001 között a forgalma 20 550 000 EUR-ról 13 440 000 EUR-ra esett vissza (7), Oostende városa (a továbbiakban: a város) pedig az árverések kapcsán sok éven keresztül (2001-ben is) átlagosan 1 850 000 EUR éves veszteséget regisztrált.

| (18) | 2001-ben a városnak el kellett döntenie, hogy beszünteti-e a halárveréseket vagy végrehajtja azok szerkezetátalakítását. 2001. november 23-án a város úgy döntött, hogy az oostendei halárverések szerkezetét a belga jog szerinti önálló önkormányzati vállalattá alakítja át, amelynek a város az egyedüli részvényese. |
| --- | --- |

(18)

2001-ben a városnak el kellett döntenie, hogy beszünteti-e a halárveréseket vagy végrehajtja azok szerkezetátalakítását. 2001. november 23-án a város úgy döntött, hogy az oostendei halárverések szerkezetét a belga jog szerinti önálló önkormányzati vállalattá alakítja át, amelynek a város az egyedüli részvényese.

| (19) | Az árverések szerkezetátalakítására vonatkozó határozat egy (pozitívnak minősített) hipotézist bemutató pénzügyi terven, valamint a HAMA Consult NV által kidolgozott kétoldalas üzleti terven alapult. Ezek a dokumentumok azt jelzik, hogy a halárverések kilenc évnyi időszakon belül jövedelmezővé válhattak, amennyiben azokat egy 250 millió BEF (mintegy 6,2 millió EUR) – öt éven belül teljes egészében kifizetendő – kezdőtőkével rendelkező különálló jogalannyá alakítják át. Ennek a különálló vállalatnak a neve „Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende” (a továbbiakban: AGVO) volt. Az AGVO átvette a korábbi oostendei halárverésekkel összefüggő különböző banki kölcsönökhöz kapcsolódó pénzügyi terhet. |
| --- | --- |

(19)

Az árverések szerkezetátalakítására vonatkozó határozat egy (pozitívnak minősített) hipotézist bemutató pénzügyi terven, valamint a HAMA Consult NV által kidolgozott kétoldalas üzleti terven alapult. Ezek a dokumentumok azt jelzik, hogy a halárverések kilenc évnyi időszakon belül jövedelmezővé válhattak, amennyiben azokat egy 250 millió BEF (mintegy 6,2 millió EUR) – öt éven belül teljes egészében kifizetendő – kezdőtőkével rendelkező különálló jogalannyá alakítják át. Ennek a különálló vállalatnak a neve „Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende” (a továbbiakban: AGVO) volt. Az AGVO átvette a korábbi oostendei halárverésekkel összefüggő különböző banki kölcsönökhöz kapcsolódó pénzügyi terhet.

2.1.   VÁLLALATSZERKEZET

2.1.1.   AGVO

| (20) | Ahogyan azt a (18) preambulumbekezdés említi, a halárverések szerkezetátalakítása érdekében a város 2001. november 23-án (8) létrehozta az AGVO elnevezésű önálló önkormányzati vállalatot. Egy ilyen önálló önkormányzati vállalat az új önkormányzati törvény 261. cikke alapján létrehozott különálló jogalany, amelynek célja az önkormányzati intézmények és az általános önkormányzati szolgálatokon kívüli szolgálatok megszervezése, és amely a kereskedelmi vagy ipari jellegű, valamint ipari és kereskedelmi módszereknek megfelelően irányított intézményekre, illetve szolgáltatásokra összpontosít. |
| --- | --- |

(20)

Ahogyan azt a (18) preambulumbekezdés említi, a halárverések szerkezetátalakítása érdekében a város 2001. november 23-án (8) létrehozta az AGVO elnevezésű önálló önkormányzati vállalatot. Egy ilyen önálló önkormányzati vállalat az új önkormányzati törvény 261. cikke alapján létrehozott különálló jogalany, amelynek célja az önkormányzati intézmények és az általános önkormányzati szolgálatokon kívüli szolgálatok megszervezése, és amely a kereskedelmi vagy ipari jellegű, valamint ipari és kereskedelmi módszereknek megfelelően irányított intézményekre, illetve szolgáltatásokra összpontosít.

| (21) | Ami a részvényes és az ügyvezető szerveket illeti, a város – mint a létrehozó önkormányzat – számára törvényi előírás, hogy rendelkezzen a szavazatok többségével. A város tulajdonképpen az AGVO részvényeinek 100 %-át birtokolja, és – az AGVO alapszabálya szerint – a város nevezi ki az igazgatótanács valamennyi tagját. Az igazgatótanácsi tagok többségének a városi tanács tagjainak kell lenniük. |
| --- | --- |

(21)

Ami a részvényes és az ügyvezető szerveket illeti, a város – mint a létrehozó önkormányzat – számára törvényi előírás, hogy rendelkezzen a szavazatok többségével. A város tulajdonképpen az AGVO részvényeinek 100 %-át birtokolja, és – az AGVO alapszabálya szerint – a város nevezi ki az igazgatótanács valamennyi tagját. Az igazgatótanácsi tagok többségének a városi tanács tagjainak kell lenniük.

| (22) | Az AGVO-nak jelenleg két, teljes egészében saját tulajdonú leányvállalata van: az NV Exploitatie Vismijn Oostende (a továbbiakban: EVO) és az NV Pakhuizen (a továbbiakban: PAKHUIZEN). |
| --- | --- |

(22)

Az AGVO-nak jelenleg két, teljes egészében saját tulajdonú leányvállalata van: az NV Exploitatie Vismijn Oostende (a továbbiakban: EVO) és az NV Pakhuizen (a továbbiakban: PAKHUIZEN).

2.1.2.   EVO

| (23) | Az EVO 2002. augusztus 8-án jött létre az árverések és a kapcsolódó összes feladat lebonyolítására. Az EVO 371 840 EUR induló tőkében részesült. A tulajdont 15 000 egyenlő értékű, névérték nélküli részvényre osztották az AGVO és Miroir úr, a városi tanács tagja között, az előbbi 14 999 részvénnyel, az utóbbi 1 részvénnyel rendelkezett. |
| --- | --- |

(23)

Az EVO 2002. augusztus 8-án jött létre az árverések és a kapcsolódó összes feladat lebonyolítására. Az EVO 371 840 EUR induló tőkében részesült. A tulajdont 15 000 egyenlő értékű, névérték nélküli részvényre osztották az AGVO és Miroir úr, a városi tanács tagja között, az előbbi 14 999 részvénnyel, az utóbbi 1 részvénnyel rendelkezett.

| (24) | Az EVO-t az igazgatótanács irányítja. A tanács tagjait a részvényesek nevezik ki hatéves időtartamra, megújítási lehetőséggel. Tekintettel a részvények megoszlására, az EVO-t teljes mértékben az AGVO ellenőrzi. |
| --- | --- |

(24)

Az EVO-t az igazgatótanács irányítja. A tanács tagjait a részvényesek nevezik ki hatéves időtartamra, megújítási lehetőséggel. Tekintettel a részvények megoszlására, az EVO-t teljes mértékben az AGVO ellenőrzi.

2.1.3.   PAKHUIZEN

| (25) | A PAKHUIZEN-t 1988-ban hajótulajdonosok alapították abból a célból, hogy ingó és ingatlan vagyontárgyakat kezeljen. A PAKHUIZEN 2005-ben teljes egészében az AGVO tulajdonába került, miután ez utóbbi 350 000 EUR-ért valamennyi részvényét megvásárolta. |
| --- | --- |

(25)

A PAKHUIZEN-t 1988-ban hajótulajdonosok alapították abból a célból, hogy ingó és ingatlan vagyontárgyakat kezeljen. A PAKHUIZEN 2005-ben teljes egészében az AGVO tulajdonába került, miután ez utóbbi 350 000 EUR-ért valamennyi részvényét megvásárolta.

| (26) | A PAKHUIZEN-t az igazgatótanács irányítja. A tanács tagjait a részvényesek nevezik ki hatéves időtartamra, megújítási lehetőséggel. 2005 óta a PAKHUIZEN az AGVO tulajdonában és ellenőrzése alatt van. |
| --- | --- |

(26)

A PAKHUIZEN-t az igazgatótanács irányítja. A tanács tagjait a részvényesek nevezik ki hatéves időtartamra, megújítási lehetőséggel. 2005 óta a PAKHUIZEN az AGVO tulajdonában és ellenőrzése alatt van.

2.2.   FELADATOK

2.2.1.   AGVO

| (27) | Az AGVO-t az alapszabálya szerint a belga hatóságok által közérdekű feladatoknak minősített feladatokkal, valamint kereskedelmi feladatokkal bízzák meg. A „közfeladatokat” maga az AGVO végzi; a „kereskedelmi feladatokat” a teljes egészében saját tulajdonú leányvállalatok – az EVO, valamint 2005 óta a PAKHUIZEN – végzik. |
| --- | --- |

(27)

Az AGVO-t az alapszabálya szerint a belga hatóságok által közérdekű feladatoknak minősített feladatokkal, valamint kereskedelmi feladatokkal bízzák meg. A „közfeladatokat” maga az AGVO végzi; a „kereskedelmi feladatokat” a teljes egészében saját tulajdonú leányvállalatok – az EVO, valamint 2005 óta a PAKHUIZEN – végzik.

| (28) | A „közfeladatok” tekintetében a belga hatóságok jelezték, hogy az AGVO-t az oostendei halászkikötő igazgatásával (amely magában foglalja a halászkikötő határain belül található magán- és közterület kezelését és fenntartását), a fogyasztási célra kirakodott halak ellenőrzésével, az árverési árakra kivetett adóknak – a kirakodott fogás héa-követelmény hatálya alá tartozásának ellenőrzése melletti – megállapításával, a csatorna és a (nemcsak halászhajók által használt) halászdokk közötti zsilipek működtetésével, a helyi hatóságok nevében ellátandó PR-feladatokkal, valamint a közjog hatálya alá tartozó és félig a közjog hatálya alá tartozó intézmények, mint például a flamand régió, Nyugat-Flandria Tartomány stb. részére teljesítendő épületfelújítással és épületátadással bízták meg. |
| --- | --- |

(28)

A „közfeladatok” tekintetében a belga hatóságok jelezték, hogy az AGVO-t az oostendei halászkikötő igazgatásával (amely magában foglalja a halászkikötő határain belül található magán- és közterület kezelését és fenntartását), a fogyasztási célra kirakodott halak ellenőrzésével, az árverési árakra kivetett adóknak – a kirakodott fogás héa-követelmény hatálya alá tartozásának ellenőrzése melletti – megállapításával, a csatorna és a (nemcsak halászhajók által használt) halászdokk közötti zsilipek működtetésével, a helyi hatóságok nevében ellátandó PR-feladatokkal, valamint a közjog hatálya alá tartozó és félig a közjog hatálya alá tartozó intézmények, mint például a flamand régió, Nyugat-Flandria Tartomány stb. részére teljesítendő épületfelújítással és épületátadással bízták meg.

2.2.2.   EVO

| (29) | Az EVO az oostendei halárveréseket működteti. Az ezekkel összefüggő tevékenységek a halárverések megszervezésére és lebonyolítására, raktárak bérbeadására és más kisegítő tevékenységekre vonatkoznak. Az árverések működtetésével összefüggésben az EVO az ár 6 %-át kitevő árverési díjat alkalmaz. Az árverésen a vevők számára 1–3 % közötti vevői jutalékot számítanak fel, és azoknak bérleti díjat kell fizetniük a halrekeszekért. Nem ismeretes, hogy ez utóbbiért mennyit fizetnek. |
| --- | --- |

(29)

Az EVO az oostendei halárveréseket működteti. Az ezekkel összefüggő tevékenységek a halárverések megszervezésére és lebonyolítására, raktárak bérbeadására és más kisegítő tevékenységekre vonatkoznak. Az árverések működtetésével összefüggésben az EVO az ár 6 %-át kitevő árverési díjat alkalmaz. Az árverésen a vevők számára 1–3 % közötti vevői jutalékot számítanak fel, és azoknak bérleti díjat kell fizetniük a halrekeszekért. Nem ismeretes, hogy ez utóbbiért mennyit fizetnek.

| (30) | Ezen túlmenően az EVO kölcsönöket nyújt hajótulajdonos ügyfelek számára. Néhány közelmúltbeli kölcsönt az európai irányadó bankközi kamatláb (Euro Interbank Offered Rate; Euribor) + 2 % kamatláb mellett nyújtottak. Mindemellett nem tűnik úgy, hogy minden kölcsönt e feltételek mellett nyújtottak. A kölcsönért cserébe a hajótulajdonosoknak Oostendében kell halaikat elárverezniük. |
| --- | --- |

(30)

Ezen túlmenően az EVO kölcsönöket nyújt hajótulajdonos ügyfelek számára. Néhány közelmúltbeli kölcsönt az európai irányadó bankközi kamatláb (Euro Interbank Offered Rate; Euribor) + 2 % kamatláb mellett nyújtottak. Mindemellett nem tűnik úgy, hogy minden kölcsönt e feltételek mellett nyújtottak. A kölcsönért cserébe a hajótulajdonosoknak Oostendében kell halaikat elárverezniük.

| (31) | Ezenfelül az EVO a hajótulajdonosok számára bizonyos könnyítéseket biztosít, például azáltal, hogy részben vagy teljes egészében hozzájárul a hűtött szállítás költségeihez. |
| --- | --- |

(31)

Ezenfelül az EVO a hajótulajdonosok számára bizonyos könnyítéseket biztosít, például azáltal, hogy részben vagy teljes egészében hozzájárul a hűtött szállítás költségeihez.

2.2.3.   PAKHUIZEN

| (32) | A PAKHUIZEN tevékenységei főként ingatlanok átalakítására, helyreállítására, (újbóli) belső felújítására, (újjá)építésére, valamint lebontására, hasznosítására, kezelésére és bérbeadására irányulnak. |
| --- | --- |

(32)

A PAKHUIZEN tevékenységei főként ingatlanok átalakítására, helyreállítására, (újbóli) belső felújítására, (újjá)építésére, valamint lebontására, hasznosítására, kezelésére és bérbeadására irányulnak.

2.3.   A SZÓBAN FORGÓ TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS

2.3.1.   INDULÓ TŐKE- ÉS TŐKEEMELÉSEK

| (33) | Létrehozásának időpontjában, mégpedig 2001. november 23-án, az AGVO-nak a város 250 millió BEF (6 179 338,12 EUR) – öt éven keresztül egyenlő éves részletekben fizetendő – kezdőtőkét nyújtott. 2002 óta az induló tőke hat részletét fizették ki, amelynek teljes összege 3 596 665,62 EUR volt: 619 734 EUR-t 2002. június 28-án, 570 155 EUR-t 2003. június 26-án, 570 155 EUR-t 2004. június 25-én és 570 155 EUR-t 2005. június 26-án fizettek ki. Belgium a hivatalos vizsgálati eljárást megindítása alapján tett észrevételeiben azt jelezte, hogy 2006-ban és 2007-ben még két további, 619 734 EUR összegű részletfizetésre került sor. A Bizottság tudomása szerint a 2 582 672,5 EUR összegű kezdőtőke fennmaradó részét az AGVO még nem követelte. |
| --- | --- |

(33)

Létrehozásának időpontjában, mégpedig 2001. november 23-án, az AGVO-nak a város 250 millió BEF (6 179 338,12 EUR) – öt éven keresztül egyenlő éves részletekben fizetendő – kezdőtőkét nyújtott. 2002 óta az induló tőke hat részletét fizették ki, amelynek teljes összege 3 596 665,62 EUR volt: 619 734 EUR-t 2002. június 28-án, 570 155 EUR-t 2003. június 26-án, 570 155 EUR-t 2004. június 25-én és 570 155 EUR-t 2005. június 26-án fizettek ki. Belgium a hivatalos vizsgálati eljárást megindítása alapján tett észrevételeiben azt jelezte, hogy 2006-ban és 2007-ben még két további, 619 734 EUR összegű részletfizetésre került sor. A Bizottság tudomása szerint a 2 582 672,5 EUR összegű kezdőtőke fennmaradó részét az AGVO még nem követelte.

| (34) | A belga hatóságok azt jelezték, hogy az AGVO a kezdőtőkét részben „közcélokra”, részben pedig aktuális bankkölcsönök – tőke és kamat formájában történő – visszafizetésére használta fel. A Pakhuizen részvényeinek vásárlásához is felhasználta azt. Végezetül arra használta, hogy kifizesse az EVO induló tőkéjét és olyan kölcsönöket nyújtson az EVO-nak, amelyeket később (2004. december 31-én, 2005. december 31-én és 2007. december 21-én) a tartozások átvállalása útján tőkévé alakítottak át. |
| --- | --- |

(34)

A belga hatóságok azt jelezték, hogy az AGVO a kezdőtőkét részben „közcélokra”, részben pedig aktuális bankkölcsönök – tőke és kamat formájában történő – visszafizetésére használta fel. A Pakhuizen részvényeinek vásárlásához is felhasználta azt. Végezetül arra használta, hogy kifizesse az EVO induló tőkéjét és olyan kölcsönöket nyújtson az EVO-nak, amelyeket később (2004. december 31-én, 2005. december 31-én és 2007. december 21-én) a tartozások átvállalása útján tőkévé alakítottak át.

| (35) | Létrehozásának időpontjában, 2002. augusztus 8-án az EVO-nak 371 840,29 EUR induló tőkét biztosítottak. Ezt követően az AGVO a tartozások átvállalása formájában végrehajtotta az EVO tőkeemelését. 2004. december 31-én a tőkét 1 387 044 EUR összeggel emelték meg; 2005. december 31-én710 000,75 EUR összeggel, 2007. december 21-én pedig 1 500 114,96 EUR összeggel. Az AGVO összesen 3 969 000 EUR tőkét biztosított az EVO-nak. |
| --- | --- |

(35)

Létrehozásának időpontjában, 2002. augusztus 8-án az EVO-nak 371 840,29 EUR induló tőkét biztosítottak. Ezt követően az AGVO a tartozások átvállalása formájában végrehajtotta az EVO tőkeemelését. 2004. december 31-én a tőkét 1 387 044 EUR összeggel emelték meg; 2005. december 31-én710 000,75 EUR összeggel, 2007. december 21-én pedig 1 500 114,96 EUR összeggel. Az AGVO összesen 3 969 000 EUR tőkét biztosított az EVO-nak.

| (36) | Bár a belga hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az EVO induló tőkéjét megemelték, és hogy annak összege 2006. december 31-ig2 468 885 EUR volt, a tőkeemelések konkrét formájáról nem adtak tájékoztatást a Bizottságnak. A 2007. december 21-i tőkeemelésre, valamint arra a tényre hívták fel a Bizottság figyelmét, hogy a tőkeemelések a harmadik felektől kapott észrevételek szerint a tartozások átvállalása formájában merültek fel. Belgium a harmadik felek észrevételeinek e részére nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(36)

Bár a belga hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az EVO induló tőkéjét megemelték, és hogy annak összege 2006. december 31-ig2 468 885 EUR volt, a tőkeemelések konkrét formájáról nem adtak tájékoztatást a Bizottságnak. A 2007. december 21-i tőkeemelésre, valamint arra a tényre hívták fel a Bizottság figyelmét, hogy a tőkeemelések a harmadik felektől kapott észrevételek szerint a tartozások átvállalása formájában merültek fel. Belgium a harmadik felek észrevételeinek e részére nem tett észrevételt.

2.3.2.   KÖLCSÖNGARANCIÁK

| (37) | Az induló tőkén kívül a város az AGVO-nak és az EVO-nak is nyújtott segítséget azáltal, hogy magánkölcsönök megszerzésére díjmentes garanciákat nyújtott. |
| --- | --- |

(37)

Az induló tőkén kívül a város az AGVO-nak és az EVO-nak is nyújtott segítséget azáltal, hogy magánkölcsönök megszerzésére díjmentes garanciákat nyújtott.

| (38) | Az AGVO esetében ez három kölcsöngaranciára vonatkozott, amelyeket 2004. március 26-án (609 379,40 EUR értékben), 2004. április 23-án (2 117 500 EUR értékben) és 2005. április 22-én (550 000 EUR értékben) nyújtottak, 132 199 987 BEF (3 276 879 EUR) teljes összegben. |
| --- | --- |

(38)

Az AGVO esetében ez három kölcsöngaranciára vonatkozott, amelyeket 2004. március 26-án (609 379,40 EUR értékben), 2004. április 23-án (2 117 500 EUR értékben) és 2005. április 22-én (550 000 EUR értékben) nyújtottak, 132 199 987 BEF (3 276 879 EUR) teljes összegben.

| (39) | Az EVO esetében ez a 2002. június 28-án és 2002. szeptember 27-én nyújtott kölcsöngaranciákra vonatkozott. A belga hatóságok által benyújtott információk szerint azonban az érintett kölcsönöket végül nem vették fel. 2004. április 23-án és 2005. április 22-én a város ismét díjmentes kölcsöngaranciákat nyújtott az EVO-nak. A kölcsönöket felvették, összegük pedig 145 505 820 BEF (3 606 995 EUR) volt. A belga hatóságok – dátum megjelölése nélkül – azt jelezték, hogy a város 78 000 EUR további kölcsönért is garanciát nyújtott. Mivel ez szerepelt a belga hatóságok 2008. szeptember 4-én kelt észrevételeiben, és mivel a korábbi észrevételek 2007. november 23-i keltezésűek voltak, a Bizottság azt feltételezi, hogy ezt a további garanciát az adott időszakban nyújtották. |
| --- | --- |

(39)

Az EVO esetében ez a 2002. június 28-án és 2002. szeptember 27-én nyújtott kölcsöngaranciákra vonatkozott. A belga hatóságok által benyújtott információk szerint azonban az érintett kölcsönöket végül nem vették fel. 2004. április 23-án és 2005. április 22-én a város ismét díjmentes kölcsöngaranciákat nyújtott az EVO-nak. A kölcsönöket felvették, összegük pedig 145 505 820 BEF (3 606 995 EUR) volt. A belga hatóságok – dátum megjelölése nélkül – azt jelezték, hogy a város 78 000 EUR további kölcsönért is garanciát nyújtott. Mivel ez szerepelt a belga hatóságok 2008. szeptember 4-én kelt észrevételeiben, és mivel a korábbi észrevételek 2007. november 23-i keltezésűek voltak, a Bizottság azt feltételezi, hogy ezt a további garanciát az adott időszakban nyújtották.

| (40) | Az AGVO ugyancsak díjmentes garanciákat biztosított az EVO számára két kölcsönre, 600 000 EUR teljes összegben. A díjmentes garancianyújtásról szóló határozat dátumára vonatkozóan nem szolgáltattak információt. Tekintettel azonban arra, hogy az EVO 2002. augusztus 22-én jött létre, és hogy a belga hatóságok által benyújtott, a két kölcsönt említő dokumentum a 2006. augusztus 3-i helyzetet ismertette, a Bizottság azt feltételezi, hogy a garanciát az adott időszakban nyújtották. |
| --- | --- |

(40)

Az AGVO ugyancsak díjmentes garanciákat biztosított az EVO számára két kölcsönre, 600 000 EUR teljes összegben. A díjmentes garancianyújtásról szóló határozat dátumára vonatkozóan nem szolgáltattak információt. Tekintettel azonban arra, hogy az EVO 2002. augusztus 22-én jött létre, és hogy a belga hatóságok által benyújtott, a két kölcsönt említő dokumentum a 2006. augusztus 3-i helyzetet ismertette, a Bizottság azt feltételezi, hogy a garanciát az adott időszakban nyújtották.

2.3.3.   FÖLDTERÜLETEK ÉS ÉPÜLETEK

| (41) | 2001. november 23-i alapszabályának 30. cikke szerint az AGVO-t kizárólagos jog illeti meg abban a tekintetben, hogy díjmentesen használja az oostendei halászkikötő földterületeit és épületeit (9). |
| --- | --- |

(41)

2001. november 23-i alapszabályának 30. cikke szerint az AGVO-t kizárólagos jog illeti meg abban a tekintetben, hogy díjmentesen használja az oostendei halászkikötő földterületeit és épületeit (9).

| (42) | Az alapszabály 30. cikke azt is kimondja, hogy a város később az adott földterületek és épületek tulajdonjogát (vagy más jogait) az AGVO-ra ruházhatja. |
| --- | --- |

(42)

Az alapszabály 30. cikke azt is kimondja, hogy a város később az adott földterületek és épületek tulajdonjogát (vagy más jogait) az AGVO-ra ruházhatja.

| (43) | Erre 2004. március 26-án került sor, amikor a város hozzájárulást tett az AGVO-nak azáltal, hogy átruházta rá az oostendei halászkikötő területén található, és 57 000 m2 alapterületnek megfelelő különböző épületek ingatlan vagyontárgyait. Ezt a hozzájárulást az önkormányzati elszámolásokba bejegyzett leltári értéken tették, amely 14 891 524 EUR-t tett ki. Az átruházás csak épületekre (halárverési épületekre, irodákra és raktárakra) vonatkozott, arra nem, hogy az épületeket milyen területen építették fel. Magát a területet a város a flamand régiótól, a telkek és a földterületek tulajdonosától szerzett nyílt végű koncesszió alapján használja. Az AGVO-t továbbra is kizárólagos jog illette meg e földterületeknek az alapszabály 30. cikke alapján történő használata tekintetében. |
| --- | --- |

(43)

Erre 2004. március 26-án került sor, amikor a város hozzájárulást tett az AGVO-nak azáltal, hogy átruházta rá az oostendei halászkikötő területén található, és 57 000 m2 alapterületnek megfelelő különböző épületek ingatlan vagyontárgyait. Ezt a hozzájárulást az önkormányzati elszámolásokba bejegyzett leltári értéken tették, amely 14 891 524 EUR-t tett ki. Az átruházás csak épületekre (halárverési épületekre, irodákra és raktárakra) vonatkozott, arra nem, hogy az épületeket milyen területen építették fel. Magát a területet a város a flamand régiótól, a telkek és a földterületek tulajdonosától szerzett nyílt végű koncesszió alapján használja. Az AGVO-t továbbra is kizárólagos jog illette meg e földterületeknek az alapszabály 30. cikke alapján történő használata tekintetében.

| (44) | Az ingatlan vagyontárgyak 2004. március 26-i átruházása 14 754 m2 alapterületű olyan épületekre terjedt ki, amelyekre a város és a PAKHUIZEN közötti, a várossal még 1989-ben 45 év időtartamra kötött hosszú távú haszonbérleti szerződés vonatkozott. E szerződés értelmében a PAKHUIZEN évente 1 000 BEF (25 EUR) jelképes illetéket fizet az épületek használatáért. Cserébe a PAKHUIZEN szerződésileg köteles – saját költségére és ellentételezésre való jogosultság nélkül – a hosszú távú haszonbérleti szerződésben leírt raktárak annak érdekében történő felújítására, hogy azok megfeleljenek a jövőbeli szabályozásoknak. Másfelől 27 év haszonbérlet után (2016-ban) a város a PAKHUIZEN éves nettó társasági nyereségének 50 %-át jelentő éves juttatásban fog részesülni. A belga hatóságok jelezték, hogy a PAKHUIZEN – legalábbis 2005 előtt – nem tett eleget a kötelezettségeinek és a meghatározott raktárak felújítására nem került sor. A belga hatóságok azonban jelezték, hogy miután az AGVO megvásárolta a PAKHUIZEN részvényeit, 2005-ben 257 872 EUR-t, 2006-ban pedig 68 816 EUR-t költöttek felújítási és karbantartási munkákra. A 2007-ben vállalt munkák költségeinek pontos összege nem ismert. |
| --- | --- |

(44)

Az ingatlan vagyontárgyak 2004. március 26-i átruházása 14 754 m2 alapterületű olyan épületekre terjedt ki, amelyekre a város és a PAKHUIZEN közötti, a várossal még 1989-ben 45 év időtartamra kötött hosszú távú haszonbérleti szerződés vonatkozott. E szerződés értelmében a PAKHUIZEN évente 1 000 BEF (25 EUR) jelképes illetéket fizet az épületek használatáért. Cserébe a PAKHUIZEN szerződésileg köteles – saját költségére és ellentételezésre való jogosultság nélkül – a hosszú távú haszonbérleti szerződésben leírt raktárak annak érdekében történő felújítására, hogy azok megfeleljenek a jövőbeli szabályozásoknak. Másfelől 27 év haszonbérlet után (2016-ban) a város a PAKHUIZEN éves nettó társasági nyereségének 50 %-át jelentő éves juttatásban fog részesülni. A belga hatóságok jelezték, hogy a PAKHUIZEN – legalábbis 2005 előtt – nem tett eleget a kötelezettségeinek és a meghatározott raktárak felújítására nem került sor. A belga hatóságok azonban jelezték, hogy miután az AGVO megvásárolta a PAKHUIZEN részvényeit, 2005-ben 257 872 EUR-t, 2006-ban pedig 68 816 EUR-t költöttek felújítási és karbantartási munkákra. A 2007-ben vállalt munkák költségeinek pontos összege nem ismert.

| (45) | Mivel 2004. március 26-tól, attól az időponttól kezdődően, hogy a város az AGVO-ra ruházta az épület tulajdonjogát, a PAKHUIZEN-nel kötött hosszú távú haszonbérleti szerződésben a város helyébe az AGVO lépett szerződő félként. Ezáltal az AGVO vált jogosulttá az évi 25 EUR beszedésére, valamint arra, hogy 27 év haszonbérletet követően megszerezze a PAKHUIZEN éves nettó társasági nyereségének 50 %-ából származó juttatást. |
| --- | --- |

(45)

Mivel 2004. március 26-tól, attól az időponttól kezdődően, hogy a város az AGVO-ra ruházta az épület tulajdonjogát, a PAKHUIZEN-nel kötött hosszú távú haszonbérleti szerződésben a város helyébe az AGVO lépett szerződő félként. Ezáltal az AGVO vált jogosulttá az évi 25 EUR beszedésére, valamint arra, hogy 27 év haszonbérletet követően megszerezze a PAKHUIZEN éves nettó társasági nyereségének 50 %-ából származó juttatást.

| (46) | Az AGVO számára így rendelkezésre álló 57 500 m2 kapcsán Belgium azt közölte, hogy a következőkhöz kapcsolódik:






  — | 13 600 m2-t az EVO leányvállalat használ halárverési épületként, munkaterületként/hangárként és irodaépületként, |
| --- | --- | --- |

(46)

Az AGVO számára így rendelkezésre álló 57 500 m2 kapcsán Belgium azt közölte, hogy a következőkhöz kapcsolódik:

—

13 600 m2-t az EVO leányvállalat használ halárverési épületként, munkaterületként/hangárként és irodaépületként,

| — | 14 754 m2-t a PAKHUIZEN-nek adnak bérbe, amelyből 955 m2-t kikötői tevékenységekre használnak, |
| --- | --- |

—

14 754 m2-t a PAKHUIZEN-nek adnak bérbe, amelyből 955 m2-t kikötői tevékenységekre használnak,

| — | 2 700 m2 raktárat (félig) a közjog hatálya alá tartozó intézményeknek adnak bérbe, |
| --- | --- |

—

2 700 m2 raktárat (félig) a közjog hatálya alá tartozó intézményeknek adnak bérbe,

| — | 8 156 m2-t közútként használnak, |
| --- | --- |

—

8 156 m2-t közútként használnak,

| — | 2 488 m2-t ingyenes közparkolóként használnak, |
| --- | --- |

—

2 488 m2-t ingyenes közparkolóként használnak,

| — | 2 400 m2-t halászati tevékenységeket szolgáló konténerparkként használnak, |
| --- | --- |

—

2 400 m2-t halászati tevékenységeket szolgáló konténerparkként használnak,

| — | 13 402 m2 dokk. |
| --- | --- |

—

13 402 m2 dokk.

| (47) | Az EVO nem fizet bérleti díjat az épületek használatáért. Belgium azt állította, hogy cserébe az EVO fizet minden karbantartási és felújítási költséget. A PAKHUIZEN továbbra is évi 25 EUR-t fizet. |
| --- | --- |

(47)

Az EVO nem fizet bérleti díjat az épületek használatáért. Belgium azt állította, hogy cserébe az EVO fizet minden karbantartási és felújítási költséget. A PAKHUIZEN továbbra is évi 25 EUR-t fizet.

| (48) | A belga hatóságok jelezték, hogy 2002. december 31. és 2007. december 31. között az EVO és a PAKHUIZEN 182 377,31 EUR-t, illetve 381 835,16 EUR-t fizetett felújítási és infrastrukturális munkákra, továbbá 193 255,70 EUR-t és 133 895,35 EUR-t karbantartási költségekre. |
| --- | --- |

(48)

A belga hatóságok jelezték, hogy 2002. december 31. és 2007. december 31. között az EVO és a PAKHUIZEN 182 377,31 EUR-t, illetve 381 835,16 EUR-t fizetett felújítási és infrastrukturális munkákra, továbbá 193 255,70 EUR-t és 133 895,35 EUR-t karbantartási költségekre.

2.4.   KERESKEDELMI STRATÉGIA

| (49) | A szerkezetátalakítást követő években az AGVO és az EVO folyamatosan növekvő veszteségeket regisztrált az AGVO 2003/2004-es csekély nyeresége ellenére. 2006 végéig az AGVO csaknem 3 000 000 EUR veszteséget, továbbá 4 000 000 EUR-t meghaladó rövid- és hosszú távú tartozást halmozott fel, míg 2006 végén az EVO-nak több mint 3 400 000 EUR összegű veszteséget, több mint 58 000 000 EUR rövid- és hosszú távú tartozást, valamint csaknem 1 000 000 EUR negatív tőkét kellett átvinnie. |
| --- | --- |

(49)

A szerkezetátalakítást követő években az AGVO és az EVO folyamatosan növekvő veszteségeket regisztrált az AGVO 2003/2004-es csekély nyeresége ellenére. 2006 végéig az AGVO csaknem 3 000 000 EUR veszteséget, továbbá 4 000 000 EUR-t meghaladó rövid- és hosszú távú tartozást halmozott fel, míg 2006 végén az EVO-nak több mint 3 400 000 EUR összegű veszteséget, több mint 58 000 000 EUR rövid- és hosszú távú tartozást, valamint csaknem 1 000 000 EUR negatív tőkét kellett átvinnie.

| (50) | E felhalmozódott veszteségek ellenére az AGVO és az EVO spekulatív tevékenységekbe és tevékenységeinek bővítésébe fogott. 2006-ban például az AGVO 51 %-os részvénytulajdont szerzett egy izlandi székhelyű, HAF Holding BO elnevezésű társaságban, míg az EVO 2006-ban bekapcsolódott egy királyrákra vonatkozó projektbe (10) (norvégiai székhelyű Polardrift vállalkozás). Az EVO érintett volt az izlandi HAF Holding társaságban is. Ezen túlmenően az EVO 2005-ben egy értékesítési ügynökkel egy olyan szerződést kötött, amelynek értelmében az ügynök felhatalmazást kapott arra, hogy izlandi árveréseken kiváló minőségű halakat vásároljon, amelyeket aztán az oostendei halárveréseken értékesítenének tovább. |
| --- | --- |

(50)

E felhalmozódott veszteségek ellenére az AGVO és az EVO spekulatív tevékenységekbe és tevékenységeinek bővítésébe fogott. 2006-ban például az AGVO 51 %-os részvénytulajdont szerzett egy izlandi székhelyű, HAF Holding BO elnevezésű társaságban, míg az EVO 2006-ban bekapcsolódott egy királyrákra vonatkozó projektbe (10) (norvégiai székhelyű Polardrift vállalkozás). Az EVO érintett volt az izlandi HAF Holding társaságban is. Ezen túlmenően az EVO 2005-ben egy értékesítési ügynökkel egy olyan szerződést kötött, amelynek értelmében az ügynök felhatalmazást kapott arra, hogy izlandi árveréseken kiváló minőségű halakat vásároljon, amelyeket aztán az oostendei halárveréseken értékesítenének tovább.

| (51) | Az EVO kereskedelmi stratégiáját a különböző érdekelt felek tisztességtelen versenyként írták le, amely többek között abból állt, hogy többek között felajánlották, hogy a külföldi kikötőkben berakodott halak Oostendébe szállításának költségeit teljes egészében vagy részben viselik, továbbá abból, hogy a hajótulajdonosok számára előnyös feltételekkel kínáltak kölcsönöket, azzal a feltétellel, hogy azok a fogásaikat Oostendében árverezzék el. |
| --- | --- |

(51)

Az EVO kereskedelmi stratégiáját a különböző érdekelt felek tisztességtelen versenyként írták le, amely többek között abból állt, hogy többek között felajánlották, hogy a külföldi kikötőkben berakodott halak Oostendébe szállításának költségeit teljes egészében vagy részben viselik, továbbá abból, hogy a hajótulajdonosok számára előnyös feltételekkel kínáltak kölcsönöket, azzal a feltétellel, hogy azok a fogásaikat Oostendében árverezzék el.

| (52) | Úgy tűnik, hogy ezek a projektek, valamint a harmadik felek által ismertetett kereskedelmi stratégia azt jelzik, hogy az EVO vállalta, hogy mindenáron növeli piaci részesedését és forgalmát. Mindenesetre az AGVO és az EVO éves beszámolója azt jelzi, hogy az EVO az ingatag pénzügyi helyzet ellenére csak a város támogatásának köszönhetően tudta fenntartani piaci jelenlétét (11). |
| --- | --- |

(52)

Úgy tűnik, hogy ezek a projektek, valamint a harmadik felek által ismertetett kereskedelmi stratégia azt jelzik, hogy az EVO vállalta, hogy mindenáron növeli piaci részesedését és forgalmát. Mindenesetre az AGVO és az EVO éves beszámolója azt jelzi, hogy az EVO az ingatag pénzügyi helyzet ellenére csak a város támogatásának köszönhetően tudta fenntartani piaci jelenlétét (11).

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

3.1.   AZ AGVO JAVÁRA BIZTOSÍTOTT ELŐNYÖK

| (53) | Az AGVO 250 millió BEF (6 179 338 EUR) induló tőkében részesült. A múltbeli jelentős veszteségekre, valamint az igen rövid és hiányos üzleti tervre való tekintettel a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban azt a következtetést vonta le, hogy egy magánbefektető nem fektetett volna be ekkora összeget a halárverésekbe, és hogy ennélfogva ez a kezdőtőke állami támogatásnak minősül. A Bizottság kétségeket juttatott kifejezésre a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, mivel úgy tűnt, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, a támogatásnyújtás időpontjában alkalmazandó iránymutatásban (12) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás) megállapított feltételek nem teljesültek. |
| --- | --- |

(53)

Az AGVO 250 millió BEF (6 179 338 EUR) induló tőkében részesült. A múltbeli jelentős veszteségekre, valamint az igen rövid és hiányos üzleti tervre való tekintettel a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban azt a következtetést vonta le, hogy egy magánbefektető nem fektetett volna be ekkora összeget a halárverésekbe, és hogy ennélfogva ez a kezdőtőke állami támogatásnak minősül. A Bizottság kétségeket juttatott kifejezésre a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, mivel úgy tűnt, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, a támogatásnyújtás időpontjában alkalmazandó iránymutatásban (12) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás) megállapított feltételek nem teljesültek.

| (54) | A város az épületeit is átadta az AGVO-nak anélkül, hogy azért ellenértéket kért volna, vagy hasonló értékű kötelezettségeket rótt volna az AGVO-ra. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy magánbefektető ésszerű árat kért volna egy ilyen átadásért, és hogy az épületek átadását állami támogatásnak kell tekinteni. Úgy tűnt, hogy ez a támogatás csökkentette az AGVO termelési költségeit és működési támogatást képezett. A Bizottság az EUMSz. 107. cikkében vagy a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó iránymutatásban (13) (a továbbiakban: halászati iránymutatás) egyetlen olyan rendelkezést sem talált, amely lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy engedélyezze a támogatást. |
| --- | --- |

(54)

A város az épületeit is átadta az AGVO-nak anélkül, hogy azért ellenértéket kért volna, vagy hasonló értékű kötelezettségeket rótt volna az AGVO-ra. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy magánbefektető ésszerű árat kért volna egy ilyen átadásért, és hogy az épületek átadását állami támogatásnak kell tekinteni. Úgy tűnt, hogy ez a támogatás csökkentette az AGVO termelési költségeit és működési támogatást képezett. A Bizottság az EUMSz. 107. cikkében vagy a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó iránymutatásban (13) (a továbbiakban: halászati iránymutatás) egyetlen olyan rendelkezést sem talált, amely lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy engedélyezze a támogatást.

| (55) | A város kölcsöngaranciákat is nyújtott az AGVO-nak. Míg egy magánjogi szereplő díjat kért volna a garanciáért, a város azt díjmentesen nyújtotta. Így a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy ezeket a garanciákat állami támogatásnak kell tekinteni. Ezúttal is úgy tűnt, hogy ez a támogatás csökkenti az AGVO termelési költségeit és működési támogatást képez. A Bizottság sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy azt a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse. |
| --- | --- |

(55)

A város kölcsöngaranciákat is nyújtott az AGVO-nak. Míg egy magánjogi szereplő díjat kért volna a garanciáért, a város azt díjmentesen nyújtotta. Így a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy ezeket a garanciákat állami támogatásnak kell tekinteni. Ezúttal is úgy tűnt, hogy ez a támogatás csökkenti az AGVO termelési költségeit és működési támogatást képez. A Bizottság sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy azt a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse.

| (56) | Végezetül a város önkormányzati adók kivetésére és beszedésére, valamint a bevételek felhasználására hatalmazta fel az AGVO-t; ez olyan előny, amellyel egy magánvállalkozás általában nem rendelkezik. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Altmark-ítélet (14) feltételei nem teljesültek, és hogy az önkormányzati adók kivetéséből és beszedéséből fakadó előnyök állami támogatásnak tekintendők. Az említett kivetésre vonatkozó információ hiányában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy azt első látásra működési támogatásként kell elemezni, és hogy sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban foglalt egyetlen rendelkezés sem tenné lehetővé e támogatásnak a belső piaccal összeegyeztethetővé tételét. |
| --- | --- |

(56)

Végezetül a város önkormányzati adók kivetésére és beszedésére, valamint a bevételek felhasználására hatalmazta fel az AGVO-t; ez olyan előny, amellyel egy magánvállalkozás általában nem rendelkezik. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Altmark-ítélet (14) feltételei nem teljesültek, és hogy az önkormányzati adók kivetéséből és beszedéséből fakadó előnyök állami támogatásnak tekintendők. Az említett kivetésre vonatkozó információ hiányában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy azt első látásra működési támogatásként kell elemezni, és hogy sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban foglalt egyetlen rendelkezés sem tenné lehetővé e támogatásnak a belső piaccal összeegyeztethetővé tételét.

3.2.   AZ EVO JAVÁRA BIZTOSÍTOTT ELŐNYÖK

| (57) | A város és az AGVO kölcsöngaranciákat nyújtott az EVO-nak. Míg egy magánjogi szereplő díjat kért volna a garanciákért, a város és az AGVO azokat díjmentesen nyújtotta, a Bizottság pedig azt a következtetést vonta le, hogy azok állami támogatásnak tekintendők. Úgy tűnt, hogy ez a támogatás csökkentette az EVO termelési költségeit és működési támogatást képezett. A Bizottság sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely ezt a támogatást összeegyeztethetővé tenné, és ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ezek az intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek-e. |
| --- | --- |

(57)

A város és az AGVO kölcsöngaranciákat nyújtott az EVO-nak. Míg egy magánjogi szereplő díjat kért volna a garanciákért, a város és az AGVO azokat díjmentesen nyújtotta, a Bizottság pedig azt a következtetést vonta le, hogy azok állami támogatásnak tekintendők. Úgy tűnt, hogy ez a támogatás csökkentette az EVO termelési költségeit és működési támogatást képezett. A Bizottság sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely ezt a támogatást összeegyeztethetővé tenné, és ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ezek az intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek-e.

| (58) | Az AGVO lehetővé tette az EVO számára, hogy folyamatosan díjmentesen használja az AGVO tulajdonát képező, összesen 13 600 m2 alapterületű épületeket. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy magánbefektető ezért ésszerű árat kért volna, és hogy az épületek díjmentes használatának lehetősége állami támogatásnak tekintendő. Ez a támogatás láthatóan csökkentette az EVO termelési költségeit és működési támogatást képezett. A Bizottság sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely ezt a támogatást összeegyeztethetővé tenné, és ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ezek az intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek-e. |
| --- | --- |

(58)

Az AGVO lehetővé tette az EVO számára, hogy folyamatosan díjmentesen használja az AGVO tulajdonát képező, összesen 13 600 m2 alapterületű épületeket. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy magánbefektető ezért ésszerű árat kért volna, és hogy az épületek díjmentes használatának lehetősége állami támogatásnak tekintendő. Ez a támogatás láthatóan csökkentette az EVO termelési költségeit és működési támogatást képezett. A Bizottság sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely ezt a támogatást összeegyeztethetővé tenné, és ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ezek az intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek-e.

3.3.   A PAKHUIZEN JAVÁRA BIZTOSÍTOTT ELŐNYÖK

| (59) | A város és a PAKHUIZEN közötti hosszú távú haszonbérleti szerződésnek az volt a hatása, hogy a PAKHUIZEN éves szinten csökkenthette működési költségeit. A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy ez az előny állami támogatásnak minősül és a halászati iránymutatásban említett intézkedések egyikének hatálya alá sem tartozik, illetve nem tartozik más olyan horizontális vagy egyedi iránymutatás célkitűzései közé sem, amelyek alkalmazhatóak lennének egy ilyen jellegű vállalkozásra. Mind a vonatkozó halászati iránymutatás, mind az állami támogatásra vonatkozó horizontális szabályok értelmében az ilyen típusú támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülne. A Bizottság ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ez az intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek található-e. |
| --- | --- |

(59)

A város és a PAKHUIZEN közötti hosszú távú haszonbérleti szerződésnek az volt a hatása, hogy a PAKHUIZEN éves szinten csökkenthette működési költségeit. A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy ez az előny állami támogatásnak minősül és a halászati iránymutatásban említett intézkedések egyikének hatálya alá sem tartozik, illetve nem tartozik más olyan horizontális vagy egyedi iránymutatás célkitűzései közé sem, amelyek alkalmazhatóak lennének egy ilyen jellegű vállalkozásra. Mind a vonatkozó halászati iránymutatás, mind az állami támogatásra vonatkozó horizontális szabályok értelmében az ilyen típusú támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülne. A Bizottság ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ez az intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek található-e.

3.4.   HALÁSZATI VÁLLALKOZÁSOK JAVÁRA BIZTOSÍTOTT ELŐNYÖK

| (60) | A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az EVO előnyöket biztosított az oostendei halárveréseket igénybe vevő halászati vállalkozásoknak azáltal, hogy valamely rendes magánszereplő által felszámított árak alatti szolgáltatást nyújtott, a PAKHUIZEN pedig egy rendes magánjogi szereplő által felszámított díjak alatt adott bérbe épületeket. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az EVO előnyöket biztosított az oostendei halárveréseket igénybe vevő halászati vállalkozásoknak azáltal, hogy valamely rendes magánszereplő által felszámított árak alatti szolgáltatást nyújtott, a PAKHUIZEN pedig egy rendes magánjogi szereplő által felszámított díjak alatt adott bérbe épületeket.

| (61) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett előnyök állami támogatást képeznek, és sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely ezt a támogatást összeegyeztethetővé tenné, és ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ezek az intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek-e. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett előnyök állami támogatást képeznek, és sem az EUMSz. 107. cikkében, sem a halászati iránymutatásban nem talált olyan rendelkezést, amely ezt a támogatást összeegyeztethetővé tenné, és ezért kifejezésre juttatta abbéli kétségeit, hogy ezek az intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőek-e.

3.5.   KÖVETKEZTETÉS

| (62) | A fentiekre tekintettel és a rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 3. szakaszban említett valamennyi intézkedést állami támogatásnak kell tekinteni, és kétségei merültek fel e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

(62)

A fentiekre tekintettel és a rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 3. szakaszban említett valamennyi intézkedést állami támogatásnak kell tekinteni, és kétségei merültek fel e támogatásoknak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően.

4.   ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (63) | A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatra észrevételeket benyújtó valamennyi érdekelt harmadik fél egyetértett a hivatkozott határozatban előterjesztett érvekkel. Ezen túlmenően jelezték, hogy kár érte őket az EGVO, az EVO és a PAKHUIZEN javára nyújtott jogellenes támogatás következtében (ügyfélvesztés és bevételkiesés), és szorgalmazták, hogy a Bizottság tegye meg a szükséges intézkedéseket a támogatás betiltására és kérje annak visszafizettetését. |
| --- | --- |

(63)

A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatra észrevételeket benyújtó valamennyi érdekelt harmadik fél egyetértett a hivatkozott határozatban előterjesztett érvekkel. Ezen túlmenően jelezték, hogy kár érte őket az EGVO, az EVO és a PAKHUIZEN javára nyújtott jogellenes támogatás következtében (ügyfélvesztés és bevételkiesés), és szorgalmazták, hogy a Bizottság tegye meg a szükséges intézkedéseket a támogatás betiltására és kérje annak visszafizettetését.

4.1.   EAFPA

| (64) | Az EAFPA azt hangsúlyozza, hogy a szóban forgó támogatási intézkedések torzítják a piacot, és felkéri a Bizottságot a támogatás betiltására és visszafizettetésére. |
| --- | --- |

(64)

Az EAFPA azt hangsúlyozza, hogy a szóban forgó támogatási intézkedések torzítják a piacot, és felkéri a Bizottságot a támogatás betiltására és visszafizettetésére.

4.2.   NOVA

| (65) | Panaszt emelő félként a NOVA támogatja a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot. Fontosnak tekinti az átláthatóság biztosítását az árverési piacon és az egyenlő feltételek garantálását. Ezen túlmenően felkéri a Bizottságot arra, hogy fogadjon el megfelelő intézkedéseket az esetleg összeegyeztethetetlennek ítélt támogatás visszafizettetésének biztosítására. |
| --- | --- |

(65)

Panaszt emelő félként a NOVA támogatja a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot. Fontosnak tekinti az átláthatóság biztosítását az árverési piacon és az egyenlő feltételek garantálását. Ezen túlmenően felkéri a Bizottságot arra, hogy fogadjon el megfelelő intézkedéseket az esetleg összeegyeztethetetlennek ítélt támogatás visszafizettetésének biztosítására.

4.3.   FLANDERS SHIP REPAIR

| (66) | A Flanders Ship Repair kifejti, hogy az állami támogatás révén a hajótulajdonosok Oostendébe távoztak. A Flanders Ship Repair szerint ez bevételkieséshez vezetett, mivel az Oostendébe távozott hajótulajdonosok a továbbiakban már nem Zeebruggében javíttatták hajóikat. A Flanders Ship Repair visszafizettetést tartalmazó elutasító határozatot, valamint átmeneti intézkedéseket kér. |
| --- | --- |

(66)

A Flanders Ship Repair kifejti, hogy az állami támogatás révén a hajótulajdonosok Oostendébe távoztak. A Flanders Ship Repair szerint ez bevételkieséshez vezetett, mivel az Oostendébe távozott hajótulajdonosok a továbbiakban már nem Zeebruggében javíttatták hajóikat. A Flanders Ship Repair visszafizettetést tartalmazó elutasító határozatot, valamint átmeneti intézkedéseket kér.

4.4.   ZVP

| (67) | A ZVP, a belga tengerpart keleti részének halfelvásárlóit és -feldolgozóit tömörítő egyesület, azt állítja, hogy a jogellenes állami támogatás – egyéb előnyökkel együtt – lehetővé tette az oostendei halárverések számára, hogy mesterségesen odavonzanak külföldi és zeebruggei hajókat. Ezen túlmenően helyi politikusok és az EVO igazgatótanácsának tagjai által adott számos interjú és sajtóközlemény révén (amelyek különösen arra a tényre mutattak rá, hogy Belgiumban csak egy halárverés számára, mégpedig az oostendei számára lenne elég hely), kétségek merültek fel a zeebruggei halárverés és következésképp a körülötte lévő ipari park jövőjét illetően. Ez bevételkiesést eredményezett, valamint a befektetések és az értékesítési erőfeszítések csökkenését, felfüggesztését vagy kivonását eredményezte. |
| --- | --- |

(67)

A ZVP, a belga tengerpart keleti részének halfelvásárlóit és -feldolgozóit tömörítő egyesület, azt állítja, hogy a jogellenes állami támogatás – egyéb előnyökkel együtt – lehetővé tette az oostendei halárverések számára, hogy mesterségesen odavonzanak külföldi és zeebruggei hajókat. Ezen túlmenően helyi politikusok és az EVO igazgatótanácsának tagjai által adott számos interjú és sajtóközlemény révén (amelyek különösen arra a tényre mutattak rá, hogy Belgiumban csak egy halárverés számára, mégpedig az oostendei számára lenne elég hely), kétségek merültek fel a zeebruggei halárverés és következésképp a körülötte lévő ipari park jövőjét illetően. Ez bevételkiesést eredményezett, valamint a befektetések és az értékesítési erőfeszítések csökkenését, felfüggesztését vagy kivonását eredményezte.

| (68) | A ZVP azt is megemlíti, hogy megpróbálta a helyi hatóságok figyelmét felhívni erre a problémára, de sikertelenül. |
| --- | --- |

(68)

A ZVP azt is megemlíti, hogy megpróbálta a helyi hatóságok figyelmét felhívni erre a problémára, de sikertelenül.

| (69) | Végezetül a ZVP rámutat, hogy az EVO – egy „vezető” révén és állami pénzeszközöknek köszönhetően – létrehozta az Ostend Filleting Factory elnevezésű filéző vállalatot, amely ugyancsak tisztességtelen versenyt folytat. |
| --- | --- |

(69)

Végezetül a ZVP rámutat, hogy az EVO – egy „vezető” révén és állami pénzeszközöknek köszönhetően – létrehozta az Ostend Filleting Factory elnevezésű filéző vállalatot, amely ugyancsak tisztességtelen versenyt folytat.

4.5.   GRIMSBY FISH MARKET

| (70) | A Grimsby Fish Market elnevezésű egyesült királyságbeli halárverési vállalkozás azt közli, hogy 2005/2006 körül az EVO közvetlenül izlandi halászoktól kezdett halakat vásárolni (magas) rögzített árakon, és ezeket a halakat közvetlenül azután Oostendében árverezte el, gyakran alacsonyabb árakon, majd azt a következtetést vonja le, hogy ezeket a veszteségeket közpénzekből fizették ki. A Grimsby Fish Market szorgalmazza az EVO pénzügyi elszámolásainak ellenőrzését az izlandi halellátmányok finanszírozási módszereinek, valamint az EVO számára az értékesítési módszerek miatt felmerült veszteségeknek a vizsgálata érdekében. |
| --- | --- |

(70)

A Grimsby Fish Market elnevezésű egyesült királyságbeli halárverési vállalkozás azt közli, hogy 2005/2006 körül az EVO közvetlenül izlandi halászoktól kezdett halakat vásárolni (magas) rögzített árakon, és ezeket a halakat közvetlenül azután Oostendében árverezte el, gyakran alacsonyabb árakon, majd azt a következtetést vonja le, hogy ezeket a veszteségeket közpénzekből fizették ki. A Grimsby Fish Market szorgalmazza az EVO pénzügyi elszámolásainak ellenőrzését az izlandi halellátmányok finanszírozási módszereinek, valamint az EVO számára az értékesítési módszerek miatt felmerült veszteségeknek a vizsgálata érdekében.

4.6.   ZV ÉS EFC

| (71) | A ZV és a EFC egyéb lehetséges tisztességtelen gyakorlatokra és állami támogatási intézkedésekre hívják fel a Bizottság figyelmét, mégpedig arra, hogy az AGVO/EVO díjmentesen veszi igénybe a város alkalmazottait, továbbá az EVO által nyújtott árgaranciákat vesz igénybe a Zeebrugse Visveiling árverési ára alapján. |
| --- | --- |

(71)

A ZV és a EFC egyéb lehetséges tisztességtelen gyakorlatokra és állami támogatási intézkedésekre hívják fel a Bizottság figyelmét, mégpedig arra, hogy az AGVO/EVO díjmentesen veszi igénybe a város alkalmazottait, továbbá az EVO által nyújtott árgaranciákat vesz igénybe a Zeebrugse Visveiling árverési ára alapján.

| (72) | Kifejtik továbbá, hogy véleményük szerint a verseny miért torzul és a tagállamok közötti kereskedelem miért érintett. |
| --- | --- |

(72)

Kifejtik továbbá, hogy véleményük szerint a verseny miért torzul és a tagállamok közötti kereskedelem miért érintett.

| (73) | Felhívják a Bizottság figyelmét az AGVO és az EVO számára (tartozások átvállalása révén) juttatott kiegészítő tőkeinjekcióra is. |
| --- | --- |

(73)

Felhívják a Bizottság figyelmét az AGVO és az EVO számára (tartozások átvállalása révén) juttatott kiegészítő tőkeinjekcióra is.

| (74) | Végezetül megjegyzik, hogy a belga hatóságok nem függesztették fel a támogatást. |
| --- | --- |

(74)

Végezetül megjegyzik, hogy a belga hatóságok nem függesztették fel a támogatást.

4.7.   GARDEC

| (75) | A Gardec egy zeebruggei székhelyű hajójavító vállalkozás. Támogatja a Bizottság határozatát. Hozzáteszi, hogy kár érte az oostendei tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nyomán (forgalomcsökkenés), továbbá megjegyzi, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott kölcsönöknek az volt a hatása, hogy lehetővé tették a fennmaradásukat Oostendében, míg a tartozásaik továbbra is fennálltak Zeebruggében. |
| --- | --- |

(75)

A Gardec egy zeebruggei székhelyű hajójavító vállalkozás. Támogatja a Bizottság határozatát. Hozzáteszi, hogy kár érte az oostendei tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nyomán (forgalomcsökkenés), továbbá megjegyzi, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott kölcsönöknek az volt a hatása, hogy lehetővé tették a fennmaradásukat Oostendében, míg a tartozásaik továbbra is fennálltak Zeebruggében.

5.   BELGIUM ÉSZREVÉTELEI A VIZSGÁLATI ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ HATÁROZATBAN KIFEJEZÉSRE JUTTATOTT KÉTSÉGEKKEL KAPCSOLATBAN

| (76) | A belga hatóságok – a hivatalos eljárás megindítását követően, 2008. szeptember 8-án tett észrevételeikben – úgy ítélik meg, hogy a Bizottságnak korlátoznia kellene a halárverési piacra irányuló vizsgálatát. Mivel sem az AGVO, sem a PAKHUIZEN nem tevékenykedik ezeken a piacokon, a javukra hozott intézkedések irrelevánsak ezen eljárás szempontjából. Általánosabban úgy ítélik meg, hogy a Bizottság nem megfelelően határozta meg a vizsgálat hatályát, és hogy fennáll a támogatás kétszeres beszámításának kockázata. |
| --- | --- |

(76)

A belga hatóságok – a hivatalos eljárás megindítását követően, 2008. szeptember 8-án tett észrevételeikben – úgy ítélik meg, hogy a Bizottságnak korlátoznia kellene a halárverési piacra irányuló vizsgálatát. Mivel sem az AGVO, sem a PAKHUIZEN nem tevékenykedik ezeken a piacokon, a javukra hozott intézkedések irrelevánsak ezen eljárás szempontjából. Általánosabban úgy ítélik meg, hogy a Bizottság nem megfelelően határozta meg a vizsgálat hatályát, és hogy fennáll a támogatás kétszeres beszámításának kockázata.

5.1.   AZ AGVO JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| (77) | A belga hatóságok kitartanak amellett, hogy az AGVO nem folytat kereskedelmi tevékenységeket, és hogy ezért nem merülhet fel a versenyre gyakorolt hatás. Az AGVO javára nyújtott támogatás így nem minősülhet állami támogatásnak. Hozzáteszik, hogy legfeljebb csak az EVO esetében felhasznált pénzeszközöket lehetne figyelembe venni a vizsgálathoz (például az induló tőke azon részét, amelyet az AGVO-n keresztül az EVO-ra ruháztak át). Azt állítják, hogy a fennmaradó összeget közérdekű feladatokra használták fel, és annak semmilyen hatása nem lehet a halárverési piacon belüli versenyre. |
| --- | --- |

(77)

A belga hatóságok kitartanak amellett, hogy az AGVO nem folytat kereskedelmi tevékenységeket, és hogy ezért nem merülhet fel a versenyre gyakorolt hatás. Az AGVO javára nyújtott támogatás így nem minősülhet állami támogatásnak. Hozzáteszik, hogy legfeljebb csak az EVO esetében felhasznált pénzeszközöket lehetne figyelembe venni a vizsgálathoz (például az induló tőke azon részét, amelyet az AGVO-n keresztül az EVO-ra ruháztak át). Azt állítják, hogy a fennmaradó összeget közérdekű feladatokra használták fel, és annak semmilyen hatása nem lehet a halárverési piacon belüli versenyre.

| (78) | A belga hatóságok megjegyzik, hogy noha 6 197 338,12 EUR összegű eredeti induló tőkét ígértek az AGVO-nak, az AGVO eddig csak 3 569 667 EUR-t kapott. |
| --- | --- |

(78)

A belga hatóságok megjegyzik, hogy noha 6 197 338,12 EUR összegű eredeti induló tőkét ígértek az AGVO-nak, az AGVO eddig csak 3 569 667 EUR-t kapott.

| (79) | Az adó- vagy díjkivetési jog tekintetében a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy az adókivetési jog az AGVO közérdekű feladataihoz kapcsolódik és az nem tekinthető állami támogatásnak, és hogy mindenesetre az AGVO a zsilipek és a sólyatér vonatkozásában nem jogosult adók kivetésére. |
| --- | --- |

(79)

Az adó- vagy díjkivetési jog tekintetében a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy az adókivetési jog az AGVO közérdekű feladataihoz kapcsolódik és az nem tekinthető állami támogatásnak, és hogy mindenesetre az AGVO a zsilipek és a sólyatér vonatkozásában nem jogosult adók kivetésére.

| (80) | Az épületek kapcsán azt állítják, hogy nem számítana, hogy az épületek a város vagy más közjogi jogalany tulajdonát képezik-e. Megítélésük szerint az AGVO részére teljesített épületátadás pusztán belső tulajdonelosztás. A belga hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az AGVO nem folytat kereskedelmi tevékenységeket, és hogy az épületek átadása ezért nem minősíthető állami támogatásnak. Hozzáteszik, hogy az épületek átadása azok javítására és jó állapotban való karbantartására vonatkozó kötelezettséghez kapcsolódik, ezért az átadás révén az AGVO nem részesült előnyben. |
| --- | --- |

(80)

Az épületek kapcsán azt állítják, hogy nem számítana, hogy az épületek a város vagy más közjogi jogalany tulajdonát képezik-e. Megítélésük szerint az AGVO részére teljesített épületátadás pusztán belső tulajdonelosztás. A belga hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az AGVO nem folytat kereskedelmi tevékenységeket, és hogy az épületek átadása ezért nem minősíthető állami támogatásnak. Hozzáteszik, hogy az épületek átadása azok javítására és jó állapotban való karbantartására vonatkozó kötelezettséghez kapcsolódik, ezért az átadás révén az AGVO nem részesült előnyben.

| (81) | Úgy ítélik meg továbbá, hogy az ingyenes garanciák nem minősülhetnek állami támogatásnak, mert azokat az AGVO által hatóságoknak bérbe adott épületek javítási munkáira vállalt kölcsönök esetében nyújtották. Mindemellett elismerik, hogy a garantált kölcsönök egyikét (egy 550 000 EUR összegű kölcsönt) az EVO használta fel. |
| --- | --- |

(81)

Úgy ítélik meg továbbá, hogy az ingyenes garanciák nem minősülhetnek állami támogatásnak, mert azokat az AGVO által hatóságoknak bérbe adott épületek javítási munkáira vállalt kölcsönök esetében nyújtották. Mindemellett elismerik, hogy a garantált kölcsönök egyikét (egy 550 000 EUR összegű kölcsönt) az EVO használta fel.

| (82) | Végezetül a belga hatóságok megjegyzik, hogy az Altmark-ítélet irreleváns, mert az AGVO közfeladatai nem gazdasági jellegűek. Hozzáteszik, hogy nem áll fenn kereszttámogatás kockázata, mert az AGVO nem folytat kereskedelmi tevékenységet. |
| --- | --- |

(82)

Végezetül a belga hatóságok megjegyzik, hogy az Altmark-ítélet irreleváns, mert az AGVO közfeladatai nem gazdasági jellegűek. Hozzáteszik, hogy nem áll fenn kereszttámogatás kockázata, mert az AGVO nem folytat kereskedelmi tevékenységet.

5.2.   A PAKHUIZEN JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| (83) | Belgium azt állítja, hogy Oostende csak korlátozott joggal rendelkezik a területekhez, és hogy az örökhaszonbérletre vonatkozó megállapodás ezért korlátozott kereskedelmi értékkel bír. Ezen túlmenően a PAKHUIZEN köteles javítani és felújítani az épületeket, amit a jelképes bérleti díjat bőségesen kompenzáló rendkívüli kötelezettségként ismertetnek. |
| --- | --- |

(83)

Belgium azt állítja, hogy Oostende csak korlátozott joggal rendelkezik a területekhez, és hogy az örökhaszonbérletre vonatkozó megállapodás ezért korlátozott kereskedelmi értékkel bír. Ezen túlmenően a PAKHUIZEN köteles javítani és felújítani az épületeket, amit a jelképes bérleti díjat bőségesen kompenzáló rendkívüli kötelezettségként ismertetnek.

| (84) | A belga hatóságok hozzáteszik, hogy a PAKHUIZEN csak a halászati ágazatban használt épületek kezelésének piacán tevékenykedik. A hatóságok úgy ítélik meg, hogy a vállalat tevékenysége – az érintett felújítási kötelezettségek és az épületek alacsony értéke miatt – aligha tekinthető kereskedelminek. Végezetül, mivel a PAKHUIZEN által kezelt épületek csak a halászati ágazathoz kapcsolódó tevékenységek céljára adhatók bérbe, a belga hatóságok azzal érvelnek, hogy a PAKHUIZEN egyikükkel sem verseng. |
| --- | --- |

(84)

A belga hatóságok hozzáteszik, hogy a PAKHUIZEN csak a halászati ágazatban használt épületek kezelésének piacán tevékenykedik. A hatóságok úgy ítélik meg, hogy a vállalat tevékenysége – az érintett felújítási kötelezettségek és az épületek alacsony értéke miatt – aligha tekinthető kereskedelminek. Végezetül, mivel a PAKHUIZEN által kezelt épületek csak a halászati ágazathoz kapcsolódó tevékenységek céljára adhatók bérbe, a belga hatóságok azzal érvelnek, hogy a PAKHUIZEN egyikükkel sem verseng.

| (85) | A belga hatóságok ezenfelül azt az észrevételt teszik, hogy az AGVO a PAKHUIZEN részvényeit piaci áron vásárolta meg, és hogy a PAKHUIZEN piaci áron adja bérbe az épületeket (tekintettel arra, hogy azok nem voltak jó javítási állapotban). |
| --- | --- |

(85)

A belga hatóságok ezenfelül azt az észrevételt teszik, hogy az AGVO a PAKHUIZEN részvényeit piaci áron vásárolta meg, és hogy a PAKHUIZEN piaci áron adja bérbe az épületeket (tekintettel arra, hogy azok nem voltak jó javítási állapotban).

5.3.   AZ EVO JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| (86) | A belga hatóságok közlik, hogy azt a tényt, hogy az épületek díjmentesen állnak az EVO rendelkezésére, ellensúlyozza az a tény, hogy az EVO-nak viselnie kell a rendes körülmények között az épületek tulajdonosát terhelő felújítási költségeket. |
| --- | --- |

(86)

A belga hatóságok közlik, hogy azt a tényt, hogy az épületek díjmentesen állnak az EVO rendelkezésére, ellensúlyozza az a tény, hogy az EVO-nak viselnie kell a rendes körülmények között az épületek tulajdonosát terhelő felújítási költségeket.

| (87) | Ezen túlmenően azt állítják, hogy az EVO számára nyújtott ingyenes kölcsöngaranciákat az árverések privatizációs és szerkezetátalakítási terve keretében kell elemezni. Megítélésük szerint a halárverések szerkezetátalakítása keretében a város magánbefektetőhöz hasonlóan járt el, amennyiben a halárverések feltőkésítése gazdasági szempontból jövedelmezőbb volt, mint az árverések beszüntetése, és hogy a privatizáció révén a városnak lehetősége nyílna arra, hogy az árverések magánszektorbeli tulajdonosától kért bérleti díj útján visszatartsa a befektetését. Hangsúlyozzák azt is, hogy már 2002-ben léteztek a halárverések privatizálására vonatkozó tervek, és hogy privatizáció csak szerkezetátalakítás után lehetséges. |
| --- | --- |

(87)

Ezen túlmenően azt állítják, hogy az EVO számára nyújtott ingyenes kölcsöngaranciákat az árverések privatizációs és szerkezetátalakítási terve keretében kell elemezni. Megítélésük szerint a halárverések szerkezetátalakítása keretében a város magánbefektetőhöz hasonlóan járt el, amennyiben a halárverések feltőkésítése gazdasági szempontból jövedelmezőbb volt, mint az árverések beszüntetése, és hogy a privatizáció révén a városnak lehetősége nyílna arra, hogy az árverések magánszektorbeli tulajdonosától kért bérleti díj útján visszatartsa a befektetését. Hangsúlyozzák azt is, hogy már 2002-ben léteztek a halárverések privatizálására vonatkozó tervek, és hogy privatizáció csak szerkezetátalakítás után lehetséges.

| (88) | Az ingyenes garancia kapcsán még konkrétabban azt az észrevételt teszik, hogy a kölcsönöket a halárverések finanszírozásának kiegészítésére használták fel, amelyet elsősorban a város által (az AGVO-nak, valamint az AGVO-n keresztül az EVO-nak) juttatott tőkeinjekció útján finanszíroztak. A belga hatóságok megjegyzik, hogy a garancia révén a város lényegesen csökkentette a szerkezetátalakítás esetében felmerült költségeket. Hozzáteszik, hogy a város által biztosított garancia nélkül kölcsön nyújtására nem került volna sor, és rámutatnak arra, hogy az anyavállalat által a leányvállalata által felvett kölcsönökre vállalt garancia felajánlása szokásos kereskedelmi gyakorlat. |
| --- | --- |

(88)

Az ingyenes garancia kapcsán még konkrétabban azt az észrevételt teszik, hogy a kölcsönöket a halárverések finanszírozásának kiegészítésére használták fel, amelyet elsősorban a város által (az AGVO-nak, valamint az AGVO-n keresztül az EVO-nak) juttatott tőkeinjekció útján finanszíroztak. A belga hatóságok megjegyzik, hogy a garancia révén a város lényegesen csökkentette a szerkezetátalakítás esetében felmerült költségeket. Hozzáteszik, hogy a város által biztosított garancia nélkül kölcsön nyújtására nem került volna sor, és rámutatnak arra, hogy az anyavállalat által a leányvállalata által felvett kölcsönökre vállalt garancia felajánlása szokásos kereskedelmi gyakorlat.

5.4.   AMI AZ ÉRINTETT HALÁSZATI VÁLLALKOZÁSOK/HAJÓTULAJDONOSOK JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁST ILLETI

| (89) | A belga hatóságok azt az észrevételt teszik, hogy a Bizottság ugyanazt a támogatást kétszer vette számításba, és hogy vagy az EVO vagy a halászok javára nyújtott támogatás merül fel, de mindkettő nem. Úgy ítélik meg, hogy amennyiben a szóban forgó intézkedések állami támogatást képeznek, akkor azok az EVO és a PAKHUIZEN szintjén képeznek állami támogatást és azon a szinten torzítják a versenyt, nem pedig a hajótulajdonosok és a halászati vállalkozások szintjén. Hozzáteszik, hogy mindenesetre az EVO és a PAKHUIZEN nem piaci árak alatt kínálja szolgáltatásait. Ami kifejezetten az EVO-t illeti, kifejtik, hogy az EVO olyan szolgáltatásokat kínál, amelyeket máshol is felajánl. Azt is megjegyzik, hogy az EVO nem ajánl fel tároló létesítményeket, nem kínál ingyen villamos energiát, és nem felel a kikötőért és a sólyatérért. A belga hatóságok jelzik, hogy a víz ára benne foglaltatik az árverési árban, és hogy az EVO egyetlen kölcsönt sem nyújt a hajótulajdonosoknak piaci árak alatt. Végezetül azt állítják, hogy a gyakorlatban az EVO soha nem hajtotta végre a szerződés azon cikkeit, amelyek arra kötelezik a hajótulajdonost, hogy a fogásait az EVO-n árverezze el. |
| --- | --- |

(89)

A belga hatóságok azt az észrevételt teszik, hogy a Bizottság ugyanazt a támogatást kétszer vette számításba, és hogy vagy az EVO vagy a halászok javára nyújtott támogatás merül fel, de mindkettő nem. Úgy ítélik meg, hogy amennyiben a szóban forgó intézkedések állami támogatást képeznek, akkor azok az EVO és a PAKHUIZEN szintjén képeznek állami támogatást és azon a szinten torzítják a versenyt, nem pedig a hajótulajdonosok és a halászati vállalkozások szintjén. Hozzáteszik, hogy mindenesetre az EVO és a PAKHUIZEN nem piaci árak alatt kínálja szolgáltatásait. Ami kifejezetten az EVO-t illeti, kifejtik, hogy az EVO olyan szolgáltatásokat kínál, amelyeket máshol is felajánl. Azt is megjegyzik, hogy az EVO nem ajánl fel tároló létesítményeket, nem kínál ingyen villamos energiát, és nem felel a kikötőért és a sólyatérért. A belga hatóságok jelzik, hogy a víz ára benne foglaltatik az árverési árban, és hogy az EVO egyetlen kölcsönt sem nyújt a hajótulajdonosoknak piaci árak alatt. Végezetül azt állítják, hogy a gyakorlatban az EVO soha nem hajtotta végre a szerződés azon cikkeit, amelyek arra kötelezik a hajótulajdonost, hogy a fogásait az EVO-n árverezze el.

6.   A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐEN INDÍTOTT PRIVATIZÁCIÓS ELJÁRÁS

| (90) | Belgium arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2008. május 22-én határozat született az oostendei halárverések privatizálásáról, és hogy a város nyilvános kiválasztási eljárást indított annak érdekében, hogy az EVO működtetésére operatív partnert vonzzon. |
| --- | --- |

(90)

Belgium arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2008. május 22-én határozat született az oostendei halárverések privatizálásáról, és hogy a város nyilvános kiválasztási eljárást indított annak érdekében, hogy az EVO működtetésére operatív partnert vonzzon.

| (91) | Észrevételeiben Belgium kifejti, hogy a privatizációra egy új vállalat létrehozása útján kerül majd sor, amely hasznosítani fogja majd a halárveréseket. A halárverések épületei vissza fognak kerülni a városhoz, az új vállalatnak pedig haszonbérleti megállapodást kell aláírnia a várossal. A új vállalat nem lesz köteles átvenni a halárverések többi eszközét (alkalmazottak, halrekeszek, szerződések, hajótulajdonosoknak nyújtott kölcsönök stb.). |
| --- | --- |

(91)

Észrevételeiben Belgium kifejti, hogy a privatizációra egy új vállalat létrehozása útján kerül majd sor, amely hasznosítani fogja majd a halárveréseket. A halárverések épületei vissza fognak kerülni a városhoz, az új vállalatnak pedig haszonbérleti megállapodást kell aláírnia a várossal. A új vállalat nem lesz köteles átvenni a halárverések többi eszközét (alkalmazottak, halrekeszek, szerződések, hajótulajdonosoknak nyújtott kölcsönök stb.).

| (92) | Mivel az eladási és a bérleti megállapodást piaci árakon fogják tárgyalni, az új vállalatnak nem utalnak át támogatást, és az új vállalattal nem fizettethető vissza támogatás. |
| --- | --- |

(92)

Mivel az eladási és a bérleti megállapodást piaci árakon fogják tárgyalni, az új vállalatnak nem utalnak át támogatást, és az új vállalattal nem fizettethető vissza támogatás.

| (93) | 2009. november 16-i levelében Belgium tájékoztatta a Bizottságot a privatizációs folyamat további fejleményeiről. |
| --- | --- |

(93)

2009. november 16-i levelében Belgium tájékoztatta a Bizottságot a privatizációs folyamat további fejleményeiről.

| (94) | Levelében Belgium jelzi, hogy első lépésként az AGVO épületeinek tulajdonjogát, valamint az épületekhez kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket (bérleti szerződéseket) díjmentesen visszaruházták a városra 2009. szeptember 4-én. A város különböző kölcsönöket is átvállalt az AGVO-tól és a PAKHUIZEN-től. Ezt követően az épületek tulajdonjogát a flamand régióra ruházták át, amely változatos formában fizetett ellentételezést a városnak: a flamand régió 3 500 000 EUR-t fizetett a városnak, a város számára pedig biztosították azt a jogot, hogy 2010. január 1-jéig, illetve néhány esetben június 30-ig beszedje az épületeket bérlő közjogi és félig közjogi szervezetek által fizetett bérleti díjat. Végezetül a flamand régió különböző tartozásokat és/vagy kölcsönöket átvállalt a várostól. |
| --- | --- |

(94)

Levelében Belgium jelzi, hogy első lépésként az AGVO épületeinek tulajdonjogát, valamint az épületekhez kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket (bérleti szerződéseket) díjmentesen visszaruházták a városra 2009. szeptember 4-én. A város különböző kölcsönöket is átvállalt az AGVO-tól és a PAKHUIZEN-től. Ezt követően az épületek tulajdonjogát a flamand régióra ruházták át, amely változatos formában fizetett ellentételezést a városnak: a flamand régió 3 500 000 EUR-t fizetett a városnak, a város számára pedig biztosították azt a jogot, hogy 2010. január 1-jéig, illetve néhány esetben június 30-ig beszedje az épületeket bérlő közjogi és félig közjogi szervezetek által fizetett bérleti díjat. Végezetül a flamand régió különböző tartozásokat és/vagy kölcsönöket átvállalt a várostól.

| (95) | Belgium azt állítja, az a tény, hogy az épületek tulajdonjoga visszaszállt a városra, véget vet az állami támogatás kérdésének. |
| --- | --- |

(95)

Belgium azt állítja, az a tény, hogy az épületek tulajdonjoga visszaszállt a városra, véget vet az állami támogatás kérdésének.

| (96) | Belgium ezenkívül jelezte, a PAKHUIZEN úgy döntött, hogy megszünteti a várossal 1989-ben kötött hosszú távú haszonbérleti megállapodást. Belgium arra számít, hogy a PAKHUIZEN hamarosan felszámolásra kerül, ezért az állami támogatási eljárás állítólag tárgytalanná válik. |
| --- | --- |

(96)

Belgium ezenkívül jelezte, a PAKHUIZEN úgy döntött, hogy megszünteti a várossal 1989-ben kötött hosszú távú haszonbérleti megállapodást. Belgium arra számít, hogy a PAKHUIZEN hamarosan felszámolásra kerül, ezért az állami támogatási eljárás állítólag tárgytalanná válik.

| (97) | Ami az EVO-t illeti, Belgium kifejtette, hogy a kiválasztási kritériumokat teljesítő pályázó nem kínált a város számára kielégítő feltételeket. Az EVO továbbra is létezni fog, mindaddig, amíg nem találnak egy olyan alkalmas pályázót, amely átvenné az EVO eszközeit. |
| --- | --- |

(97)

Ami az EVO-t illeti, Belgium kifejtette, hogy a kiválasztási kritériumokat teljesítő pályázó nem kínált a város számára kielégítő feltételeket. Az EVO továbbra is létezni fog, mindaddig, amíg nem találnak egy olyan alkalmas pályázót, amely átvenné az EVO eszközeit.

| (98) | Belgium végezetül jelezte, hogy az AGVO továbbra is létezni fog, mindaddig, amíg valamennyi fennmaradó tartozását/kötelezettségét nem rendezik. |
| --- | --- |

(98)

Belgium végezetül jelezte, hogy az AGVO továbbra is létezni fog, mindaddig, amíg valamennyi fennmaradó tartozását/kötelezettségét nem rendezik.

| (99) | Belgium azt kéri a Bizottságtól, hogy a privatizációs folyamat lezárulásáig halassza határozatának meghozatalát. |
| --- | --- |

(99)

Belgium azt kéri a Bizottságtól, hogy a privatizációs folyamat lezárulásáig halassza határozatának meghozatalát.

7.   BELGIUM ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIRE VONATKOZÓAN

| (100) | Belgium az izlandi kérdés vonatkozásában azt jelzi, hogy az EVO izlandi hajótulajdonosoktól vagy halászoktól közvetlenül soha nem vásárolt halat, hanem csak izlandi halárveréseken, értékesítési ügynök közvetítésével. |
| --- | --- |

(100)

Belgium az izlandi kérdés vonatkozásában azt jelzi, hogy az EVO izlandi hajótulajdonosoktól vagy halászoktól közvetlenül soha nem vásárolt halat, hanem csak izlandi halárveréseken, értékesítési ügynök közvetítésével.

| (101) | Belgium hozzáteszi, hogy az izlandi halak újraértékesítéséről rövidesen bebizonyosodott, hogy nem jövedelmező. Így megközelítőleg egy év elteltével, 2006. március 17-én határozat született ezeknek a vásárlásoknak és újraértékesítéseknek a megszüntetéséről. Belgium benyújtotta az említett határozat egy példányát. |
| --- | --- |

(101)

Belgium hozzáteszi, hogy az izlandi halak újraértékesítéséről rövidesen bebizonyosodott, hogy nem jövedelmező. Így megközelítőleg egy év elteltével, 2006. március 17-én határozat született ezeknek a vásárlásoknak és újraértékesítéseknek a megszüntetéséről. Belgium benyújtotta az említett határozat egy példányát.

| (102) | Belgium kifejti, hogy annak, hogy a halakat miért vásárolták meg magas árakon izlandi halárveréseken és azután miért értékesítették újra azokat alacsonyabb árakon Oostendében, semmiféle olyan stratégiának nem volt tulajdonítható, amelynek célja izlandi halak Oostendébe vonzása lett volna, hanem annak a ténynek volt tulajdonítható, hogy az értékesítési ügynök által Izlandon vásárolt és az EVO-nak szánt jobb minőségű halak soha nem jutottak el az EVO-hoz, hanem ahelyett azokat közvetlenül egy filéző magánvállalkozás, a Luna Fish vásárolta meg, míg az alacsonyabb minőségű izlandi halak beérkeztek az EVO-hoz, és azokat – alacsonyabb minőségük miatt – ezt követően nem lehetett jövedelmező árakon értékesíteni. Belgium azt a következtetést vonja le, hogy az EVO ezért inkább áldozata volt ezeknek a gyakorlatoknak. A probléma feltárásakor az AGVO/EVO delegált igazgatótanácsi tagját és a kereskedelmi igazgatót lemondatták. |
| --- | --- |

(102)

Belgium kifejti, hogy annak, hogy a halakat miért vásárolták meg magas árakon izlandi halárveréseken és azután miért értékesítették újra azokat alacsonyabb árakon Oostendében, semmiféle olyan stratégiának nem volt tulajdonítható, amelynek célja izlandi halak Oostendébe vonzása lett volna, hanem annak a ténynek volt tulajdonítható, hogy az értékesítési ügynök által Izlandon vásárolt és az EVO-nak szánt jobb minőségű halak soha nem jutottak el az EVO-hoz, hanem ahelyett azokat közvetlenül egy filéző magánvállalkozás, a Luna Fish vásárolta meg, míg az alacsonyabb minőségű izlandi halak beérkeztek az EVO-hoz, és azokat – alacsonyabb minőségük miatt – ezt követően nem lehetett jövedelmező árakon értékesíteni. Belgium azt a következtetést vonja le, hogy az EVO ezért inkább áldozata volt ezeknek a gyakorlatoknak. A probléma feltárásakor az AGVO/EVO delegált igazgatótanácsi tagját és a kereskedelmi igazgatót lemondatták.

| (103) | Ami a köztisztviselők adminisztratív, számviteli és karbantartási feladatokra történő, állítólagosan ingyenes rendelkezésre bocsátását illeti, Belgium azt állítja, hogy a ZV állításai pusztán gyanúkon alapulnak, és hogy az EVO-nak vannak saját alkalmazottai az adott feladatok elvégzésére, és hogy ráadásul az EVO egyes alkalmazottai néha közérdekű feladatokat látnak el (a halárverésekhez vezető út karbantartása). |
| --- | --- |

(103)

Ami a köztisztviselők adminisztratív, számviteli és karbantartási feladatokra történő, állítólagosan ingyenes rendelkezésre bocsátását illeti, Belgium azt állítja, hogy a ZV állításai pusztán gyanúkon alapulnak, és hogy az EVO-nak vannak saját alkalmazottai az adott feladatok elvégzésére, és hogy ráadásul az EVO egyes alkalmazottai néha közérdekű feladatokat látnak el (a halárverésekhez vezető út karbantartása).

| (104) | Belgium említést tesz arról is, hogy a ZV azon állítását, miszerint az EVO minimumárat garantálna a zeebruggei halárveréseken alkalmazott árverési árra hivatkozva, egyetlen információ sem támasztja alá. Belgium hozzáteszi, hogy előfordulhat, hogy halászati vállalkozások ezt állították a ZV-vel folytatott tárgyalások során, azon stratégia részeként, hogy jobb kereskedelmi feltételeket érjenek el a ZV-től. |
| --- | --- |

(104)

Belgium említést tesz arról is, hogy a ZV azon állítását, miszerint az EVO minimumárat garantálna a zeebruggei halárveréseken alkalmazott árverési árra hivatkozva, egyetlen információ sem támasztja alá. Belgium hozzáteszi, hogy előfordulhat, hogy halászati vállalkozások ezt állították a ZV-vel folytatott tárgyalások során, azon stratégia részeként, hogy jobb kereskedelmi feltételeket érjenek el a ZV-től.

| (105) | Az Ostend Filleting Factory (OFF) kérdésével kapcsolatban Belgium hangsúlyozza, hogy a harmadik felek által benyújtott dokumentumok mindössze azt jelzik, hogy az OFF-ot magánjogi felek hozták létre, és nem fedik fel, hogy az OFF hogyan bocsátkozott volna tisztességtelen versenybe. Belgium közli, hogy a PAKHUIZEN tulajdonképpen csak 2006 márciusában szerezte meg az OFF részvényeinek 60 %-át. Az OFF neve ezt követően „Ostend Premium Fish bvba”-ra változott és végül is 2008. január 14-én csődbe jutott. |
| --- | --- |

(105)

Az Ostend Filleting Factory (OFF) kérdésével kapcsolatban Belgium hangsúlyozza, hogy a harmadik felek által benyújtott dokumentumok mindössze azt jelzik, hogy az OFF-ot magánjogi felek hozták létre, és nem fedik fel, hogy az OFF hogyan bocsátkozott volna tisztességtelen versenybe. Belgium közli, hogy a PAKHUIZEN tulajdonképpen csak 2006 márciusában szerezte meg az OFF részvényeinek 60 %-át. Az OFF neve ezt követően „Ostend Premium Fish bvba”-ra változott és végül is 2008. január 14-én csődbe jutott.

| (106) | A Gardec és a Flanders Ship Repair által az állami támogatás következtében elszenvedett állítólagos veszteségekkel kapcsolatban Belgium úgy ítéli meg, hogy még akkor is, ha az állami támogatás hatására a hajók Zeebrugge helyett inkább Ooostendébe távoztak, a veszteséggel fennálló okozati kapcsolat még mindig nem lenne bebizonyítva. Belgium azt állítja, hogy a hajótulajdonosok nem mindig az anyakikötőjükben javíttatják meg hajójukat, és hogy ahelyett kelet-európai (lengyelországi), olcsóbb javítási szolgáltatásokat vesznek igénybe. Belgium azt az észrevételt teszi, hogy Oostendében megfigyelhető a hajójavító vállalkozások egyértelmű hanyatlása. |
| --- | --- |

(106)

A Gardec és a Flanders Ship Repair által az állami támogatás következtében elszenvedett állítólagos veszteségekkel kapcsolatban Belgium úgy ítéli meg, hogy még akkor is, ha az állami támogatás hatására a hajók Zeebrugge helyett inkább Ooostendébe távoztak, a veszteséggel fennálló okozati kapcsolat még mindig nem lenne bebizonyítva. Belgium azt állítja, hogy a hajótulajdonosok nem mindig az anyakikötőjükben javíttatják meg hajójukat, és hogy ahelyett kelet-európai (lengyelországi), olcsóbb javítási szolgáltatásokat vesznek igénybe. Belgium azt az észrevételt teszi, hogy Oostendében megfigyelhető a hajójavító vállalkozások egyértelmű hanyatlása.

8.   INFORMÁCIÓNYÚJTÁSI RENDELKEZÉS

| (107) | 2006. március 13-i és június 26-i levelében a Bizottság tájékoztatást kért a belga hatóságoktól az oostendei halárverések jogállására, az állam közreműködésére vonatkozóan, és részletes adatokat kért az állam és a halárverések közötti pénzügyi mozgásokról. |
| --- | --- |

(107)

2006. március 13-i és június 26-i levelében a Bizottság tájékoztatást kért a belga hatóságoktól az oostendei halárverések jogállására, az állam közreműködésére vonatkozóan, és részletes adatokat kért az állam és a halárverések közötti pénzügyi mozgásokról.

| (108) | 2006. október 19-i levelükben a belga hatóságok hangsúlyozták azt a tényt, hogy kereskedelmi tevékenysége (a halárverések lebonyolítása) mellett az AGVO-t közérdekű feladatokkal bízták meg. Az ezzel kapcsolatban adott tájékoztatás azonban igen rövid volt, és nem tartalmazott olyan információt, amely lehetővé tenné a Bizottság számára annak értékelését, hogy a város által az AGVO javára biztosított előnyök tekinthetők-e általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokért járó ellentételezésnek, és hogy nem állt-e fenn túlzott mértékű ellentételezés vagy nem merültek-e fel kereszttámogatási kockázatok. |
| --- | --- |

(108)

2006. október 19-i levelükben a belga hatóságok hangsúlyozták azt a tényt, hogy kereskedelmi tevékenysége (a halárverések lebonyolítása) mellett az AGVO-t közérdekű feladatokkal bízták meg. Az ezzel kapcsolatban adott tájékoztatás azonban igen rövid volt, és nem tartalmazott olyan információt, amely lehetővé tenné a Bizottság számára annak értékelését, hogy a város által az AGVO javára biztosított előnyök tekinthetők-e általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokért járó ellentételezésnek, és hogy nem állt-e fenn túlzott mértékű ellentételezés vagy nem merültek-e fel kereszttámogatási kockázatok.

| (109) | Ezért a 659/1999/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdése rendelkezésének megfelelően a Bizottság 2007. július 11-i levél útján arra kérte a belga hatóságokat, hogy adjanak részletes tájékoztatást az AGVO-ra bízott közfeladatokról. Különösen arról, hogy az adott feladatok tekinthetők-e és milyen alapon tekinthetők az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat (15) értelmében vett közszolgáltatási feladatoknak. |
| --- | --- |

(109)

Ezért a 659/1999/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdése rendelkezésének megfelelően a Bizottság 2007. július 11-i levél útján arra kérte a belga hatóságokat, hogy adjanak részletes tájékoztatást az AGVO-ra bízott közfeladatokról. Különösen arról, hogy az adott feladatok tekinthetők-e és milyen alapon tekinthetők az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat (15) értelmében vett közszolgáltatási feladatoknak.

| (110) | 2007. november 27-i levelükben a belga hatóságok pusztán azt állították, hogy az AGVO-ra bízott feladatok egyike sem gazdasági jellegű, és hogy a 2005/842/EK határozat nem releváns. Azt állították, hogy az AGVO az általa végzett közfeladatok egyikéért sem részesül ellentételezésben. |
| --- | --- |

(110)

2007. november 27-i levelükben a belga hatóságok pusztán azt állították, hogy az AGVO-ra bízott feladatok egyike sem gazdasági jellegű, és hogy a 2005/842/EK határozat nem releváns. Azt állították, hogy az AGVO az általa végzett közfeladatok egyikéért sem részesül ellentételezésben.

| (111) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2008. július 2-i határozatában a Bizottság azt állapította meg, hogy az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN a halárverezés és a járulékos szolgáltatások piacán tevékenykedő vállalkozáscsoportot alkotott, és számukra a város a piaci versenyt torzító különböző előnyöket biztosított. A közfeladatokért járó ellentételezés kérdésével kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az ügyirat nem tartalmazott olyan információt, amely a Bíróság által az Altmark-ítéletben kialakított kritériumok teljesülését jelezte volna. Ezen túlmenően – az e kérdésre vonatkozó információ hiányára való tekintettel – a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy meghatározza, hogy különösen az adókivetési és -beszedési jog tekinthető-e közérdekű szolgáltatások nyújtásáért nyújtott ellentételezésnek, és kétségei merültek fel a támogatás összeegyeztethetőségét illetően. Következésképp a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatának (121) preambulumbekezdésében a Bizottság felkérte a belga hatóságokat arra, hogy közöljenek bármely olyan információt, amely esetlegesen hasznos lehet a szóban forgó intézkedések értékeléséhez. |
| --- | --- |

(111)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2008. július 2-i határozatában a Bizottság azt állapította meg, hogy az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN a halárverezés és a járulékos szolgáltatások piacán tevékenykedő vállalkozáscsoportot alkotott, és számukra a város a piaci versenyt torzító különböző előnyöket biztosított. A közfeladatokért járó ellentételezés kérdésével kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az ügyirat nem tartalmazott olyan információt, amely a Bíróság által az Altmark-ítéletben kialakított kritériumok teljesülését jelezte volna. Ezen túlmenően – az e kérdésre vonatkozó információ hiányára való tekintettel – a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy meghatározza, hogy különösen az adókivetési és -beszedési jog tekinthető-e közérdekű szolgáltatások nyújtásáért nyújtott ellentételezésnek, és kétségei merültek fel a támogatás összeegyeztethetőségét illetően. Következésképp a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatának (121) preambulumbekezdésében a Bizottság felkérte a belga hatóságokat arra, hogy közöljenek bármely olyan információt, amely esetlegesen hasznos lehet a szóban forgó intézkedések értékeléséhez.

| (112) | 2008. szeptember 8-án beérkezett észrevételeikben és 2008. október 9-i eredményértékelő találkozójuk során a belga hatóságok nem szolgáltattak olyan kiegészítő információt, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára annak vizsgálatát, hogy az AGVO javára biztosított előnyök tekinthetők-e általános (gazdasági) érdekű feladatokért járó ellentételezésnek. A belga hatóságok ehelyett megismételték, hogy az Altmark-kritériumok azért nem relevánsak, mert az AGVO csak közfeladatokban volt érintett. |
| --- | --- |

(112)

2008. szeptember 8-án beérkezett észrevételeikben és 2008. október 9-i eredményértékelő találkozójuk során a belga hatóságok nem szolgáltattak olyan kiegészítő információt, amely lehetővé tette volna a Bizottság számára annak vizsgálatát, hogy az AGVO javára biztosított előnyök tekinthetők-e általános (gazdasági) érdekű feladatokért járó ellentételezésnek. A belga hatóságok ehelyett megismételték, hogy az Altmark-kritériumok azért nem relevánsak, mert az AGVO csak közfeladatokban volt érintett.

| (113) | Ez a válasz azonban nem volt kielégítő, mivel az AGVO gazdasági tevékenységekben is érintett volt. |
| --- | --- |

(113)

Ez a válasz azonban nem volt kielégítő, mivel az AGVO gazdasági tevékenységekben is érintett volt.

| (114) | A Bizottság a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében tehát egy 2009. szeptember 8-i információnyújtási rendelkezés útján erre és különösen a következőkre vonatkozó hasznos információt kért:






  — | az AGVO-ra bízott különböző tevékenységek felsorolása, különbséget téve a gazdasági tevékenységek, a nem gazdasági érdekű közfeladatok és az általános gazdasági érdekű feladatok között, |
| --- | --- | --- |

(114)

A Bizottság a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében tehát egy 2009. szeptember 8-i információnyújtási rendelkezés útján erre és különösen a következőkre vonatkozó hasznos információt kért:

—

az AGVO-ra bízott különböző tevékenységek felsorolása, különbséget téve a gazdasági tevékenységek, a nem gazdasági érdekű közfeladatok és az általános gazdasági érdekű feladatok között,

| — | egyrészt a nem gazdasági jellegű közérdekű feladatokért járó ellentételezés, másrészt pedig a gazdasági jellegű közérdekű feladatokért járó ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felülvizsgálatára szolgáló paraméterek, |
| --- | --- |

—

egyrészt a nem gazdasági jellegű közérdekű feladatokért járó ellentételezés, másrészt pedig a gazdasági jellegű közérdekű feladatokért járó ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felülvizsgálatára szolgáló paraméterek,

| — | a túlzott mértékű ellentételezés elkerülését és visszafizetését célzó rendelkezések, |
| --- | --- |

—

a túlzott mértékű ellentételezés elkerülését és visszafizetését célzó rendelkezések,

| — | a gazdasági jellegű közszolgáltatási kötelezettség, a nem gazdasági jellegű közszolgáltatási kötelezettség és más szolgáltatások ellátása során felmerült költségek, valamint az azokhoz kapcsolódó bevételek, |
| --- | --- |

—

a gazdasági jellegű közszolgáltatási kötelezettség, a nem gazdasági jellegű közszolgáltatási kötelezettség és más szolgáltatások ellátása során felmerült költségek, valamint az azokhoz kapcsolódó bevételek,

| — | belső elszámolások kivonatai, amelyek külön-külön tüntetik fel az általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz, valamint az általános, nem gazdasági érdekű szolgáltatáshoz és más szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket és bevételeket, továbbá a költségek és a bevételek elosztására szolgáló paramétereket, |
| --- | --- |

—

belső elszámolások kivonatai, amelyek külön-külön tüntetik fel az általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz, valamint az általános, nem gazdasági érdekű szolgáltatáshoz és más szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket és bevételeket, továbbá a költségek és a bevételek elosztására szolgáló paramétereket,

| — | amennyiben rendelkezésre állnak, olyan dokumentumok, amelyek feltüntetik, hogy az AGVO eleget tesz a negyedik Altmark-kritériumnak, azaz annak, hogy a szükséges ellentételezés szintjét azon költségek elemzése alapján határozták meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és ugyanazon ágazaton belüli, megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre. |
| --- | --- |

—

amennyiben rendelkezésre állnak, olyan dokumentumok, amelyek feltüntetik, hogy az AGVO eleget tesz a negyedik Altmark-kritériumnak, azaz annak, hogy a szükséges ellentételezés szintjét azon költségek elemzése alapján határozták meg, amelyek egy átlagos, jól vezetett és ugyanazon ágazaton belüli, megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.

| (115) | 2009. november 16-i levelükben a belga hatóságok megismétlik, hogy az AGVO-t a következő közérdekű feladatokkal bízták meg: a halászkikötő igazgatása, épületek felújítása, valamint közjogi és félig közjogi szervezeteknek történő bérbeadása, továbbá a közterület kezelése és karbantartása (ideértve a halárverésekhez vezető út karbantartását is). Azt állítják, hogy az adott feladatok közérdekűek, ugyanis azokat nem konkrét kedvezményezettek javára teljesítik. Nem tesznek különbséget az általános, nem gazdasági érdekű és a gazdasági jellegű közérdekű szolgáltatások között, azonban elismerik, hogy néhány vagy minden közfeladat lehet gazdasági természetű. |
| --- | --- |

(115)

2009. november 16-i levelükben a belga hatóságok megismétlik, hogy az AGVO-t a következő közérdekű feladatokkal bízták meg: a halászkikötő igazgatása, épületek felújítása, valamint közjogi és félig közjogi szervezeteknek történő bérbeadása, továbbá a közterület kezelése és karbantartása (ideértve a halárverésekhez vezető út karbantartását is). Azt állítják, hogy az adott feladatok közérdekűek, ugyanis azokat nem konkrét kedvezményezettek javára teljesítik. Nem tesznek különbséget az általános, nem gazdasági érdekű és a gazdasági jellegű közérdekű szolgáltatások között, azonban elismerik, hogy néhány vagy minden közfeladat lehet gazdasági természetű.

| (116) | A belga hatóságok elismerik, hogy az AGVO – az EVO elnevezésű leányvállalata útján – kereskedelmi tevékenységet folytat; azaz lebonyolítja a halárveréseket, ami nem közérdeket szolgál. |
| --- | --- |

(116)

A belga hatóságok elismerik, hogy az AGVO – az EVO elnevezésű leányvállalata útján – kereskedelmi tevékenységet folytat; azaz lebonyolítja a halárveréseket, ami nem közérdeket szolgál.

| (117) | A belga hatóságok azt állítják, hogy az AGVO valójában nem részesül ellentételezésben általános érdekű feladataiért. E feladatokat az AGVO költségvetéséből finanszírozzák. Így nem létezik módszertan az ellentételezés kiszámítására vonatkozóan. A belga hatóságok hozzáteszik, hogy az AGVO és az EVO elszámolásai alapján nem lehet különbséget tenni az általános érdekű feladatokhoz és a kereskedelmi feladatokhoz kapcsolódó költségek és bevételek között. |
| --- | --- |

(117)

A belga hatóságok azt állítják, hogy az AGVO valójában nem részesül ellentételezésben általános érdekű feladataiért. E feladatokat az AGVO költségvetéséből finanszírozzák. Így nem létezik módszertan az ellentételezés kiszámítására vonatkozóan. A belga hatóságok hozzáteszik, hogy az AGVO és az EVO elszámolásai alapján nem lehet különbséget tenni az általános érdekű feladatokhoz és a kereskedelmi feladatokhoz kapcsolódó költségek és bevételek között.

9.   A VIZSGÁLAT HATÁLYA

| (118) | Amint arra a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozat különböző preambulumbekezdéseiből (például (85) preambulumbekezdéséből) következtetni lehet, a vizsgálat hatálya kiterjedtebb a halárverési piacnál, és az a halárverésekhez kapcsolódó tevékenységekre is vonatkozik (a halárverések körüli épületek bérbeadása, a halászkikötő igazgatása stb.). Ennélfogva az AGVO vagy a PAKHUIZEN javára biztosított azon előnyök, amelyek közvetlenül nem kapcsolódnak a halárverések működéséhez, szintén a jelenlegi eljárás részét képezik. |
| --- | --- |

(118)

Amint arra a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozat különböző preambulumbekezdéseiből (például (85) preambulumbekezdéséből) következtetni lehet, a vizsgálat hatálya kiterjedtebb a halárverési piacnál, és az a halárverésekhez kapcsolódó tevékenységekre is vonatkozik (a halárverések körüli épületek bérbeadása, a halászkikötő igazgatása stb.). Ennélfogva az AGVO vagy a PAKHUIZEN javára biztosított azon előnyök, amelyek közvetlenül nem kapcsolódnak a halárverések működéséhez, szintén a jelenlegi eljárás részét képezik.

| (119) | A Bizottság elemezte az EVO javára – vagy közvetlenül a város, vagy az AGVO által – nyújtott előnyöket is. A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban az EVO induló tőkéjét és a későbbi tőkeemeléseket nem az AGVO-nak nyújtott tőkerészlet-fizetésektől elkülönülő intézkedésekként elemezte a Bizottság. Azokat a Bizottság csak a várostól kapott tőkerészlet-fizetések AGVO általi felhasználásainak egyikeként vette figyelembe. A belga hatóságok azonban azt állították észrevételeikben, hogy a Bizottság nem tett kellően különbséget az AGVO, a PAKHUIZEN és az EVO által végrehajtott tevékenységek és feladatok között, és hogy – az AGVO és az EVO közötti feladatmegosztás miatt – az AGVO javára biztosított előnyök csak olyan mértékben relevánsak a jelenlegi vizsgálat szempontjából, hogy azokat „átruházták” az EVO-ra. Ennélfogva az egyértelműség végett és a belga hatóságok aggodalmainak megválaszolása érdekében az EVO induló tőkéjével való ellátása és a későbbi tőkeemelések a 10.1.2.2.3. pontban külön vizsgálat tárgyát képezik. A támogatás tényleges kedvezményezettjének kérdését a (319) preambulumbekezdés vizsgálja. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság elemezte az EVO javára – vagy közvetlenül a város, vagy az AGVO által – nyújtott előnyöket is. A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban az EVO induló tőkéjét és a későbbi tőkeemeléseket nem az AGVO-nak nyújtott tőkerészlet-fizetésektől elkülönülő intézkedésekként elemezte a Bizottság. Azokat a Bizottság csak a várostól kapott tőkerészlet-fizetések AGVO általi felhasználásainak egyikeként vette figyelembe. A belga hatóságok azonban azt állították észrevételeikben, hogy a Bizottság nem tett kellően különbséget az AGVO, a PAKHUIZEN és az EVO által végrehajtott tevékenységek és feladatok között, és hogy – az AGVO és az EVO közötti feladatmegosztás miatt – az AGVO javára biztosított előnyök csak olyan mértékben relevánsak a jelenlegi vizsgálat szempontjából, hogy azokat „átruházták” az EVO-ra. Ennélfogva az egyértelműség végett és a belga hatóságok aggodalmainak megválaszolása érdekében az EVO induló tőkéjével való ellátása és a későbbi tőkeemelések a 10.1.2.2.3. pontban külön vizsgálat tárgyát képezik. A támogatás tényleges kedvezményezettjének kérdését a (319) preambulumbekezdés vizsgálja.

10.   ÉRTÉKELÉS

10.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (120) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerint „ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(120)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerint „ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

10.1.1.   VÁLLALKOZÁSOK

| (121) | A fentiekben kifejtetteknek megfelelően ez a vizsgálat az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN, továbbá az oostendei halárveréseket, valamint az EVO és a PAKHUIZEN szolgáltatásait igénybe vevő halászati vállalkozások javára nyújtott lehetséges támogatásra terjed ki. Ezek mindegyike az EUMSz. 107. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősítendő. Az egyetlen jogalany, amelynek vonatkozásában a belga hatóságok ezt vitatják, az AGVO, amely a belga hatóságok szerint csak közfeladatokat lát el. |
| --- | --- |

(121)

A fentiekben kifejtetteknek megfelelően ez a vizsgálat az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN, továbbá az oostendei halárveréseket, valamint az EVO és a PAKHUIZEN szolgáltatásait igénybe vevő halászati vállalkozások javára nyújtott lehetséges támogatásra terjed ki. Ezek mindegyike az EUMSz. 107. cikke értelmében vett vállalkozásnak minősítendő. Az egyetlen jogalany, amelynek vonatkozásában a belga hatóságok ezt vitatják, az AGVO, amely a belga hatóságok szerint csak közfeladatokat lát el.

| (122) | A belga hatóságok megemlítették, hogy az AGVO csak „közérdekű feladatokat” („taken van openbaar belang”) lát el. Úgy tűnik azonban, hogy az AGVO gazdasági tevékenységeket folytat, és ennélfogva – a (123)–(129) preambulumbekezdésben részletezett okokból kifolyólag – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak tekintendő (16). |
| --- | --- |

(122)

A belga hatóságok megemlítették, hogy az AGVO csak „közérdekű feladatokat” („taken van openbaar belang”) lát el. Úgy tűnik azonban, hogy az AGVO gazdasági tevékenységeket folytat, és ennélfogva – a (123)–(129) preambulumbekezdésben részletezett okokból kifolyólag – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak tekintendő (16).

| (123) | Az AGVO bérleti díj ellenében épületeket kínál közjogi és félig közjogi intézményeknek és vállalkozásoknak. Az AGVO ily módon közvetlenül kínál szolgáltatásokat (bérbeadási szolgáltatásokat) a piacon. |
| --- | --- |

(123)

Az AGVO bérleti díj ellenében épületeket kínál közjogi és félig közjogi intézményeknek és vállalkozásoknak. Az AGVO ily módon közvetlenül kínál szolgáltatásokat (bérbeadási szolgáltatásokat) a piacon.

| (124) | Az AGVO a halászkikötő működtetésével és irányításával is meg van bízva. Ahogyan azt az Elsőfokú Bíróság és a Bíróság az Aéroports de Paris ügyben (17) megerősítette, infrastrukturális létesítmények kezelése képezhet gazdasági tevékenységet. Ami a kikötői infrastruktúrát illeti, ezt megerősítették többek között a flamand kikötőkre és a rotterdami kikötőfejlesztésre vonatkozó ügyek (18). A Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO fizetés ellenében szolgáltatásokat, javakat és infrastrukturális létesítményeket ajánl fel. Alapszabálya szerint az AGVO tulajdonképpen jogosult díjakat kivetni és felszámítani a szolgáltatatásainak díjazásáért. |
| --- | --- |

(124)

Az AGVO a halászkikötő működtetésével és irányításával is meg van bízva. Ahogyan azt az Elsőfokú Bíróság és a Bíróság az Aéroports de Paris ügyben (17) megerősítette, infrastrukturális létesítmények kezelése képezhet gazdasági tevékenységet. Ami a kikötői infrastruktúrát illeti, ezt megerősítették többek között a flamand kikötőkre és a rotterdami kikötőfejlesztésre vonatkozó ügyek (18). A Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO fizetés ellenében szolgáltatásokat, javakat és infrastrukturális létesítményeket ajánl fel. Alapszabálya szerint az AGVO tulajdonképpen jogosult díjakat kivetni és felszámítani a szolgáltatatásainak díjazásáért.

| (125) | Ezen túlmenően az AGVO közvetett módon – leányvállalatain, az EVO-n és a PAKHUIZEN-en keresztül – javakat és szolgáltatásokat is kínál a piacon. |
| --- | --- |

(125)

Ezen túlmenően az AGVO közvetett módon – leányvállalatain, az EVO-n és a PAKHUIZEN-en keresztül – javakat és szolgáltatásokat is kínál a piacon.

| (126) | Az AGVO ellenőrzési érdekeltséggel rendelkezik az EVO-ban és a PAKHUIZEN-ben, és ténylegesen gyakorolja ezt az ellenőrzést azáltal, hogy közvetve vagy közvetlenül részt vesz az irányításban:






  — | Az AGVO igazgatótanácsának csaknem minden tagja az EVO és a PAKHUIZEN igazgatótanácsának is tagja. 2005 és 2007 között az AGVO és az EVO tagja volt a PAKHUIZEN igazgatótanácsának. |
| --- | --- | --- |

(126)

Az AGVO ellenőrzési érdekeltséggel rendelkezik az EVO-ban és a PAKHUIZEN-ben, és ténylegesen gyakorolja ezt az ellenőrzést azáltal, hogy közvetve vagy közvetlenül részt vesz az irányításban:

—

Az AGVO igazgatótanácsának csaknem minden tagja az EVO és a PAKHUIZEN igazgatótanácsának is tagja. 2005 és 2007 között az AGVO és az EVO tagja volt a PAKHUIZEN igazgatótanácsának.

| — | Alapszabálya szerint az AGVO-t az oostendei halárverések és haldokk, valamint az azokhoz tartozó melléképületek kezelésével, fejlesztésével és hasznosításával, továbbá az azokhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tevékenység fejlesztésével bízzák meg. Másképp fogalmazva: az AGVO-t az alapszabálya arra kötelezi, hogy vegyen részt a halárverések irányításában. |
| --- | --- |

—

Alapszabálya szerint az AGVO-t az oostendei halárverések és haldokk, valamint az azokhoz tartozó melléképületek kezelésével, fejlesztésével és hasznosításával, továbbá az azokhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tevékenység fejlesztésével bízzák meg. Másképp fogalmazva: az AGVO-t az alapszabálya arra kötelezi, hogy vegyen részt a halárverések irányításában.

| (127) | Az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN között vannak olyan további kapcsolatok, amelyek tovább illusztrálják az AGVO és a leányvállalatai közötti szerves és funkcionális kapcsolatok létezését: az AGVO garantált kölcsönöket nyújt az EVO-nak; az AGVO épületeket bocsát az EVO és a PAKHUIZEN rendelkezésére, továbbá az AGVO éves beszámolója feltárja, hogy az AGVO rendszeresen nyújt kölcsönöket az EVO és a PAKHUIZEN részére. |
| --- | --- |

(127)

Az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN között vannak olyan további kapcsolatok, amelyek tovább illusztrálják az AGVO és a leányvállalatai közötti szerves és funkcionális kapcsolatok létezését: az AGVO garantált kölcsönöket nyújt az EVO-nak; az AGVO épületeket bocsát az EVO és a PAKHUIZEN rendelkezésére, továbbá az AGVO éves beszámolója feltárja, hogy az AGVO rendszeresen nyújt kölcsönöket az EVO és a PAKHUIZEN részére.

| (128) | Mindezek a tényezők lehetővé teszik az AGVO számára, hogy ellenőrzéshez kapcsolódó feladatokat, ugyanakkor az EVO és a PAKHUIZEN irányításhoz és pénzügyi támogatásához kapcsolódó feladatokat is ellásson. Ezen okokból kifolyólag az AGVO a versenyjog alkalmazásában vállalkozásnak tekintendő, különösen az EVO-ban és a PAKHUIZEN-ben való részvétele révén (19). |
| --- | --- |

(128)

Mindezek a tényezők lehetővé teszik az AGVO számára, hogy ellenőrzéshez kapcsolódó feladatokat, ugyanakkor az EVO és a PAKHUIZEN irányításhoz és pénzügyi támogatásához kapcsolódó feladatokat is ellásson. Ezen okokból kifolyólag az AGVO a versenyjog alkalmazásában vállalkozásnak tekintendő, különösen az EVO-ban és a PAKHUIZEN-ben való részvétele révén (19).

| (129) | A Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok elismerték azt, hogy az EVO és a PAKHUIZEN az AGVO operatív vállalkozásai, hogy az EVO-n keresztül az AGVO részt vesz kereskedelmi tevékenységekben, és hogy az AGVO-t előnyben részesítő intézkedések – az EVO közvetítésével – hatással lehetnek a piacra. Észrevételeikben és válaszaikban hajlamosak az AGVO-t, a PAKHUIZEN-t és az EVO-t egyetlen vállalkozásként kezelni, és explicit módon azt is állították, hogy az AGVO és az EVO egy jogalanynak tekintendő. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok elismerték azt, hogy az EVO és a PAKHUIZEN az AGVO operatív vállalkozásai, hogy az EVO-n keresztül az AGVO részt vesz kereskedelmi tevékenységekben, és hogy az AGVO-t előnyben részesítő intézkedések – az EVO közvetítésével – hatással lehetnek a piacra. Észrevételeikben és válaszaikban hajlamosak az AGVO-t, a PAKHUIZEN-t és az EVO-t egyetlen vállalkozásként kezelni, és explicit módon azt is állították, hogy az AGVO és az EVO egy jogalanynak tekintendő.

| (130) | Végezetül megjegyzendő, hogy az AGVO nem rendelkezik különálló elszámolásokkal gazdasági és nem gazdasági tevékenységei vonatkozásában, így nem zárhatók ki a kereszttámogatások. |
| --- | --- |

(130)

Végezetül megjegyzendő, hogy az AGVO nem rendelkezik különálló elszámolásokkal gazdasági és nem gazdasági tevékenységei vonatkozásában, így nem zárhatók ki a kereszttámogatások.

10.1.2.   AZ ÉRINTETT VÁLLALKOZÁSOK JAVÁRA BIZTOSÍTOTT ELŐNYÖK

10.1.2.1.   
  Az AGVO javára biztosított előnyök

10.1.2.1.1.   Induló tőke

| (131) | Az állami beruházások állami támogatásnak tekintendők, amennyiben nyilvánvaló, hogy egy olyan hatóság, amely tőkét juttat egy vállalatnak, nem csupán saját tőkét biztosít rendes piacgazdasági feltételek mellett. Ez a helyzet, amennyiben a vállalat pénzügyi helyzete – és különösen tartozásainak szerkezete és mennyisége – olyan, hogy a tőkebefektetéstől ésszerű időn belül nem várható rendes megtérülés (osztalék vagy tőkenyereség formájában). Szükséges tehát felmérni, hogy hasonló körülmények között egy, a közszférát irányító szervekéhez hasonló méretű magánbefektetőt – az adott vállalkozás szerkezetátalakításával összefüggésben – rá lehetett-e volna venni ugyanolyan nagyságrendű tőkejuttatások végrehajtására, vagy ahelyett inkább a vállalkozás felszámolása mellett döntött volna, tekintettel különösen a rendelkezésre álló információkra és az adott juttatások időpontjában várható fejleményekre (20). |
| --- | --- |

(131)

Az állami beruházások állami támogatásnak tekintendők, amennyiben nyilvánvaló, hogy egy olyan hatóság, amely tőkét juttat egy vállalatnak, nem csupán saját tőkét biztosít rendes piacgazdasági feltételek mellett. Ez a helyzet, amennyiben a vállalat pénzügyi helyzete – és különösen tartozásainak szerkezete és mennyisége – olyan, hogy a tőkebefektetéstől ésszerű időn belül nem várható rendes megtérülés (osztalék vagy tőkenyereség formájában). Szükséges tehát felmérni, hogy hasonló körülmények között egy, a közszférát irányító szervekéhez hasonló méretű magánbefektetőt – az adott vállalkozás szerkezetátalakításával összefüggésben – rá lehetett-e volna venni ugyanolyan nagyságrendű tőkejuttatások végrehajtására, vagy ahelyett inkább a vállalkozás felszámolása mellett döntött volna, tekintettel különösen a rendelkezésre álló információkra és az adott juttatások időpontjában várható fejleményekre (20).

| (132) | A belga hatóságok azzal érvelnek, hogy a város azon döntése, hogy 250 millió BEF (6 179 338 EUR) induló tőkét biztosítson az AGVO részére, gazdasági szempontból racionális döntés volt. Az árverések szerkezetátalakítására irányuló döntést egy pénzügyi és üzleti terv alapján hozták meg, amely feltárta, hogy az árverések – korlátozott befektetés mellett – nyolc év elteltével újra jövedelmezővé válhatnak, ha nem veszik át a múltbeli veszteségeket. A belga hatóságok azt állítják, hogy ugyanebben a helyzetben egy magánbefektető ugyanezt a döntést hozta volna. |
| --- | --- |

(132)

A belga hatóságok azzal érvelnek, hogy a város azon döntése, hogy 250 millió BEF (6 179 338 EUR) induló tőkét biztosítson az AGVO részére, gazdasági szempontból racionális döntés volt. Az árverések szerkezetátalakítására irányuló döntést egy pénzügyi és üzleti terv alapján hozták meg, amely feltárta, hogy az árverések – korlátozott befektetés mellett – nyolc év elteltével újra jövedelmezővé válhatnak, ha nem veszik át a múltbeli veszteségeket. A belga hatóságok azt állítják, hogy ugyanebben a helyzetben egy magánbefektető ugyanezt a döntést hozta volna.

| (133) | A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján nem tudja osztani ezt a véleményt. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján nem tudja osztani ezt a véleményt.

| (134) | Ahogyan a fentiekben ismertetésre került, az oostendei halárverések rosszul teljesítettek, piaci részesedésük pedig folyamatosan csökkent a szerkezetátalakítást megelőző években. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy rendes magánjogi szereplő hasonló helyzetben nem döntött volna amellett, hogy 6 millió EUR-t meghaladó induló tőkét biztosít pusztán egy „pozitív feltételezés” szerint a 2002–2010 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi előrejelzést tartalmazó pénzügyi terv és egy mindössze kétoldalas üzleti terv alapján. |
| --- | --- |

(134)

Ahogyan a fentiekben ismertetésre került, az oostendei halárverések rosszul teljesítettek, piaci részesedésük pedig folyamatosan csökkent a szerkezetátalakítást megelőző években. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy rendes magánjogi szereplő hasonló helyzetben nem döntött volna amellett, hogy 6 millió EUR-t meghaladó induló tőkét biztosít pusztán egy „pozitív feltételezés” szerint a 2002–2010 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi előrejelzést tartalmazó pénzügyi terv és egy mindössze kétoldalas üzleti terv alapján.

| (135) | Ez annál is inkább így van, mivel ahogyan azt a (259) preambulumbekezdés részletesebben kifejti, az AGVO – mint az oostendei halárverések jogutód vállalkozása – az induló tőke kiutalásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősül. Nehéz helyzetben lévő vállalattal szemben egy rendes magánjogi szereplő hajlandó lenne a vállalat jövőbeli kilátásaira vonatkozó megbízható biztosítékokat szerezni, és nem elégedett volna meg a város döntésének alapjául szolgáló dokumentumokkal. |
| --- | --- |

(135)

Ez annál is inkább így van, mivel ahogyan azt a (259) preambulumbekezdés részletesebben kifejti, az AGVO – mint az oostendei halárverések jogutód vállalkozása – az induló tőke kiutalásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősül. Nehéz helyzetben lévő vállalattal szemben egy rendes magánjogi szereplő hajlandó lenne a vállalat jövőbeli kilátásaira vonatkozó megbízható biztosítékokat szerezni, és nem elégedett volna meg a város döntésének alapjául szolgáló dokumentumokkal.

| (136) | A Bizottság egyrészt a befektetés jelentőségét, másrészt pedig az oostendei halárverések folyamatosan fennálló veszteségeivel (21) jellemzett hosszú távú helyzetet emeli ki. Különösen e tények, valamint azon tények fényében, hogy a vállalat igen kiélezett versennyel jellemzett, de szűkülő piacon működött, egy rendes magánjogi szereplő a döntését egy sokkal alaposabb, különböző feltevéseket és forgatókönyveket tartalmazó pénzügyi és üzleti tervre alapozta volna egy olyan pénzügyi terv figyelembevétele helyett, amely csak egyetlen – ráadásul „pozitívnak” minősített – feltevésen alapult. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság egyrészt a befektetés jelentőségét, másrészt pedig az oostendei halárverések folyamatosan fennálló veszteségeivel (21) jellemzett hosszú távú helyzetet emeli ki. Különösen e tények, valamint azon tények fényében, hogy a vállalat igen kiélezett versennyel jellemzett, de szűkülő piacon működött, egy rendes magánjogi szereplő a döntését egy sokkal alaposabb, különböző feltevéseket és forgatókönyveket tartalmazó pénzügyi és üzleti tervre alapozta volna egy olyan pénzügyi terv figyelembevétele helyett, amely csak egyetlen – ráadásul „pozitívnak” minősített – feltevésen alapult.

| (137) | Egy rendes magánjogi szereplő számára helyénvalónak tűnne az is, hogy – különösen – az ágazaton belül akkoriban rendelkezésre álló piaci szegmensre vonatkozóan a kirakodott mennyiségek létező értékein és a helyi keresleten alapuló tanulmányt kérjen; valamint az, hogy megköveteljen egy olyan tervet, amely kifejti, hogy a tevékenység szerkezetátalakítására hogyan kerülne sor, milyen intézkedéseket mérlegelnek a múltbeli jelentős veszteségek ismételt előfordulásának elkerülése és a termelékenység fellendítése érdekében (új befektetések, új marketingstratégia stb.). |
| --- | --- |

(137)

Egy rendes magánjogi szereplő számára helyénvalónak tűnne az is, hogy – különösen – az ágazaton belül akkoriban rendelkezésre álló piaci szegmensre vonatkozóan a kirakodott mennyiségek létező értékein és a helyi keresleten alapuló tanulmányt kérjen; valamint az, hogy megköveteljen egy olyan tervet, amely kifejti, hogy a tevékenység szerkezetátalakítására hogyan kerülne sor, milyen intézkedéseket mérlegelnek a múltbeli jelentős veszteségek ismételt előfordulásának elkerülése és a termelékenység fellendítése érdekében (új befektetések, új marketingstratégia stb.).

| (138) | Az üzleti terv azonban ezen információk egyikét sem tartalmazza. |
| --- | --- |

(138)

Az üzleti terv azonban ezen információk egyikét sem tartalmazza.

| (139) | Ezen túlmenően az üzleti terv számos olyan feltételezésen és ténybeli információn alapul, amelyeket természetesnek tekintenek, de amelyeket nem fejtenek ki, illetve nem indokolnak meg, és amelyek néha kifejezetten hipotetikusnak vagy valószínűtlennek tűnnek. Nehéz például elfogadni azt a feltételezést, hogy az árverési tevékenységek forgalma az elkövetkezendő öt évben 10 %-kal fog növekedni, annak ellenére, hogy a szerkezetátalakítás előtti időszakban a kirakodott mennyiségek és a forgalom fokozatosan csökkentek, a piac igen kiélezett versennyel jellemzetté vált, a halkvóták pedig csökkenő tendenciát mutattak. Ezen túlmenően nem magyarázzák meg a társadalmi és a kiszervezési költségek, valamint a víz- és az energiaköltségek kiszámítását. Az üzleti tervben ráadásul ezeket a költségeket úgy tüntetik fel, hogy tökéletesen állandóak maradnak az AGVO létrehozását követő kilenc év során. Ez azonban aligha tűnik lehetségesnek, különösen ha a forgalom várhatóan a kétszeresére növekszik ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(139)

Ezen túlmenően az üzleti terv számos olyan feltételezésen és ténybeli információn alapul, amelyeket természetesnek tekintenek, de amelyeket nem fejtenek ki, illetve nem indokolnak meg, és amelyek néha kifejezetten hipotetikusnak vagy valószínűtlennek tűnnek. Nehéz például elfogadni azt a feltételezést, hogy az árverési tevékenységek forgalma az elkövetkezendő öt évben 10 %-kal fog növekedni, annak ellenére, hogy a szerkezetátalakítás előtti időszakban a kirakodott mennyiségek és a forgalom fokozatosan csökkentek, a piac igen kiélezett versennyel jellemzetté vált, a halkvóták pedig csökkenő tendenciát mutattak. Ezen túlmenően nem magyarázzák meg a társadalmi és a kiszervezési költségek, valamint a víz- és az energiaköltségek kiszámítását. Az üzleti tervben ráadásul ezeket a költségeket úgy tüntetik fel, hogy tökéletesen állandóak maradnak az AGVO létrehozását követő kilenc év során. Ez azonban aligha tűnik lehetségesnek, különösen ha a forgalom várhatóan a kétszeresére növekszik ugyanebben az időszakban.

| (140) | Következésképp a pénzügyi terv és az üzleti terv nemcsak igen rövidnek és hiányosnak tűnik, hanem hiteltelenek is. Egy rendes magánbefektető nem hagyatkozott volna azokra, hogy 250 millió BEF összeget fektessen be egy veszteséges vállalkozásba egy szűkülő piacon (22). |
| --- | --- |

(140)

Következésképp a pénzügyi terv és az üzleti terv nemcsak igen rövidnek és hiányosnak tűnik, hanem hiteltelenek is. Egy rendes magánbefektető nem hagyatkozott volna azokra, hogy 250 millió BEF összeget fektessen be egy veszteséges vállalkozásba egy szűkülő piacon (22).

| (141) | Még abban az esetben is, ha elismerhető, hogy a pénzügyi és az üzleti terv teljes és megbízható volt, ami nem áll fenn, a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy egy magánbefektető még mindig nem ugyanazt az összeget fektette volna be, mint a város. A pénzügyi terv és az üzleti terv alapján úgy tűnik, hogy egy kisebb összegű tőke is elegendő lett volna. Tekintettel az alacsony tőkemegtérülésre, egy rendes magánjogi szereplő nem fektetett volna be ekkora összeget, ha az nem szükséges. |
| --- | --- |

(141)

Még abban az esetben is, ha elismerhető, hogy a pénzügyi és az üzleti terv teljes és megbízható volt, ami nem áll fenn, a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy egy magánbefektető még mindig nem ugyanazt az összeget fektette volna be, mint a város. A pénzügyi terv és az üzleti terv alapján úgy tűnik, hogy egy kisebb összegű tőke is elegendő lett volna. Tekintettel az alacsony tőkemegtérülésre, egy rendes magánjogi szereplő nem fektetett volna be ekkora összeget, ha az nem szükséges.

| (142) | A belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a folyamatban lévő halárverési tevékenységek folytatása ésszerűbb volt, mint a beszüntetés. |
| --- | --- |

(142)

A belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a folyamatban lévő halárverési tevékenységek folytatása ésszerűbb volt, mint a beszüntetés.

| (143) | A belga hatóságok azonban egyáltalán nem utalnak az e tevékenységek felszámolásához kapcsolódó költségekre és valójában nem fejtik ki, hogy a beszüntetés miért nem volt ésszerű döntés. |
| --- | --- |

(143)

A belga hatóságok azonban egyáltalán nem utalnak az e tevékenységek felszámolásához kapcsolódó költségekre és valójában nem fejtik ki, hogy a beszüntetés miért nem volt ésszerű döntés.

| (144) | A belga hatóságok továbbá a 250 millió BEF AGVO-nak juttatására vonatkozóan 2001-ben hozott döntés racionalitását a halárverések privatizálására vonatkozó döntéssel próbálják megindokolni. Azt állítják, hogy a jelenlegi privatizáció a 2001-ben eldöntött szerkezetátalakítási terv részét képezte, és hogy a halárveréseket a szerkezetátalakítás nélkül nem lehetett privatizálni. |
| --- | --- |

(144)

A belga hatóságok továbbá a 250 millió BEF AGVO-nak juttatására vonatkozóan 2001-ben hozott döntés racionalitását a halárverések privatizálására vonatkozó döntéssel próbálják megindokolni. Azt állítják, hogy a jelenlegi privatizáció a 2001-ben eldöntött szerkezetátalakítási terv részét képezte, és hogy a halárveréseket a szerkezetátalakítás nélkül nem lehetett privatizálni.

| (145) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat és joggyakorlat szerint annak vizsgálatához, hogy az állam elfogadta-e vagy sem egy piacgazdaságban működő, körültekintő befektető viselkedését – az állam viselkedése gazdasági racionalitásának értékelése érdekében, és ezáltal egy későbbi szimuláción alapuló bármely értékeléstől való tartózkodás érdekében – a pénzügyi támogatási intézkedések meghozatala időszakának összefüggésébe kell helyezkedni (23). |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat és joggyakorlat szerint annak vizsgálatához, hogy az állam elfogadta-e vagy sem egy piacgazdaságban működő, körültekintő befektető viselkedését – az állam viselkedése gazdasági racionalitásának értékelése érdekében, és ezáltal egy későbbi szimuláción alapuló bármely értékeléstől való tartózkodás érdekében – a pénzügyi támogatási intézkedések meghozatala időszakának összefüggésébe kell helyezkedni (23).

| (146) | A belga hatóságok azt állítják, hogy a jelenlegi privatizáció a 2001-es szerkezetátalakítási döntés részét képezi, és hogy a halárverések szerkezetátalakítására vonatkozó döntés racionalitását a privatizációs eljárás fényében kell értékelni. A belga hatóságok által benyújtott különböző dokumentumok azonban nem támasztják alá az állításukat. Különösen ezt a halárverések privatizációjára irányuló szándékot nem említi sem a halárverések szerkezetátalakítására vonatkozó határozat, sem az üzleti terv, sem pedig a pénzügyi terv. Az említett dokumentumokban semmi sem utal arra, hogy a 6 200 000 EUR halárverésekbe történő befektetésére vonatkozó határozat oka vagy indoka (többek között) az volt, hogy ez a befektetés egy bizonyos idő elteltével lehetővé tenné a halárverések privatizációját. Állításukat nehéz összeegyeztetni az AGVO alapszabályával is, amelyben az szerepel, hogy az AGVO határozatlan időre jön létre, hogy a város ellenőrizni szándékozik az AGVO-t, és hogy azokat a leányvállalatokat vagy vállalatokat, amelyekben az AGVO érdekeltségekkel rendelkezik, az AGVO-nak (és ennélfogva a városnak) kell ellenőriznie. |
| --- | --- |

(146)

A belga hatóságok azt állítják, hogy a jelenlegi privatizáció a 2001-es szerkezetátalakítási döntés részét képezi, és hogy a halárverések szerkezetátalakítására vonatkozó döntés racionalitását a privatizációs eljárás fényében kell értékelni. A belga hatóságok által benyújtott különböző dokumentumok azonban nem támasztják alá az állításukat. Különösen ezt a halárverések privatizációjára irányuló szándékot nem említi sem a halárverések szerkezetátalakítására vonatkozó határozat, sem az üzleti terv, sem pedig a pénzügyi terv. Az említett dokumentumokban semmi sem utal arra, hogy a 6 200 000 EUR halárverésekbe történő befektetésére vonatkozó határozat oka vagy indoka (többek között) az volt, hogy ez a befektetés egy bizonyos idő elteltével lehetővé tenné a halárverések privatizációját. Állításukat nehéz összeegyeztetni az AGVO alapszabályával is, amelyben az szerepel, hogy az AGVO határozatlan időre jön létre, hogy a város ellenőrizni szándékozik az AGVO-t, és hogy azokat a leányvállalatokat vagy vállalatokat, amelyekben az AGVO érdekeltségekkel rendelkezik, az AGVO-nak (és ennélfogva a városnak) kell ellenőriznie.

| (147) | Ezen túlmenően arra lehetne számítani, hogy a halárverések újbóli jövedelmezőségét követően a privatizációra vonatkozó döntés mérlegelés tárgyát képezné, annak érdekében, hogy a halárverésekért jobb árat szerezzenek, valójában egy olyan árat, amely lehetővé tenné legalább a kiegészítő 250 millió BEF befektetés visszafizettetését. Azonban nemcsak a privatizációt nem említették a pénzügyi és az üzleti tervben, hanem a privatizációra vonatkozó döntés meghozatalára sem olyan időpontban került sor, amikor a halárverések jövedelmezőek voltak. A döntést ezzel szemben – az AGVO és az EVO szintjén egyaránt – két év jelentős veszteség után hozták meg, és miután a Bizottság megindította a vizsgálatát. A privatizációs kilátás ennélfogva nem tűnik a város által 2001-ben hozott szerkezetátalakítási döntés részének. |
| --- | --- |

(147)

Ezen túlmenően arra lehetne számítani, hogy a halárverések újbóli jövedelmezőségét követően a privatizációra vonatkozó döntés mérlegelés tárgyát képezné, annak érdekében, hogy a halárverésekért jobb árat szerezzenek, valójában egy olyan árat, amely lehetővé tenné legalább a kiegészítő 250 millió BEF befektetés visszafizettetését. Azonban nemcsak a privatizációt nem említették a pénzügyi és az üzleti tervben, hanem a privatizációra vonatkozó döntés meghozatalára sem olyan időpontban került sor, amikor a halárverések jövedelmezőek voltak. A döntést ezzel szemben – az AGVO és az EVO szintjén egyaránt – két év jelentős veszteség után hozták meg, és miután a Bizottság megindította a vizsgálatát. A privatizációs kilátás ennélfogva nem tűnik a város által 2001-ben hozott szerkezetátalakítási döntés részének.

| (148) | Emellett a belga hatóságok azt jelezték, hogy a jövőbeli magánjogi partner át fogja venni az EVO üzleti és cégértékét, és kiválaszthatja az általa átvenni kívánt eszközöket (alkalmazottakat, gépeket, halrekeszeket stb.). Az EVO kötelezettségeit nem kell majd átvennie. Ilyen körülmények között nehezen érthető, hogy 2001/2002-ben miért nem tudtak hasonló megközelítést alkalmazni (további 2 500 000 BEF befektetése nélkül). |
| --- | --- |

(148)

Emellett a belga hatóságok azt jelezték, hogy a jövőbeli magánjogi partner át fogja venni az EVO üzleti és cégértékét, és kiválaszthatja az általa átvenni kívánt eszközöket (alkalmazottakat, gépeket, halrekeszeket stb.). Az EVO kötelezettségeit nem kell majd átvennie. Ilyen körülmények között nehezen érthető, hogy 2001/2002-ben miért nem tudtak hasonló megközelítést alkalmazni (további 2 500 000 BEF befektetése nélkül).

| (149) | Ezen túlmenően, ha mindez a halárverések 2002-es szerkezetátalakítási tervének részét képezte volna, egyetlen magánbefektető sem járult volna hozzá ahhoz, hogy 250 millió BEF összeget fektessen be a halárverésekbe azok későbbi újraértékesítése céljával, mivel az üzleti terv alapján ésszerűen nem számíthatott arra, hogy visszatarthatja ezt a befektetést pusztán az árverési vállalkozás üzleti és cégértékének néhány évvel későbbi eladásával. E tekintetben a Bíróság fenntartja, hogy egy – akár általános, akár ágazati – strukturális politikát folytató, és a hosszú távú életképesség kilátásaival vezérelt magánbefektető folyamatosan veszteséges éveket követően ésszerűen nem engedhette meg magának, hogy a vállalkozás eladásához kapcsolódóan olyan tőkejuttatást hajtson végre, amely kiiktat bármely, nyereséghez fűződő reményt, még hosszabb távon is (24). |
| --- | --- |

(149)

Ezen túlmenően, ha mindez a halárverések 2002-es szerkezetátalakítási tervének részét képezte volna, egyetlen magánbefektető sem járult volna hozzá ahhoz, hogy 250 millió BEF összeget fektessen be a halárverésekbe azok későbbi újraértékesítése céljával, mivel az üzleti terv alapján ésszerűen nem számíthatott arra, hogy visszatarthatja ezt a befektetést pusztán az árverési vállalkozás üzleti és cégértékének néhány évvel későbbi eladásával. E tekintetben a Bíróság fenntartja, hogy egy – akár általános, akár ágazati – strukturális politikát folytató, és a hosszú távú életképesség kilátásaival vezérelt magánbefektető folyamatosan veszteséges éveket követően ésszerűen nem engedhette meg magának, hogy a vállalkozás eladásához kapcsolódóan olyan tőkejuttatást hajtson végre, amely kiiktat bármely, nyereséghez fűződő reményt, még hosszabb távon is (24).

| (150) | A belga hatóságok hozzáteszik, hogy a privatizációval követett szerkezetátalakítás lehetővé fogja tenni, hogy a befektetéseket a halárverési épületekért kért bérleti díjból fizettessék vissza. |
| --- | --- |

(150)

A belga hatóságok hozzáteszik, hogy a privatizációval követett szerkezetátalakítás lehetővé fogja tenni, hogy a befektetéseket a halárverési épületekért kért bérleti díjból fizettessék vissza.

| (151) | Mindemellett ez az érv sem meggyőző. A pénzügyi terv azt jelezte, hogy az elkövetkezendő nyolc év során (a felhalmozódott múltbeli veszteségeken túl) a város 121 603 000 BEF összeget fog veszíteni, mielőtt vissza tudná fizettetni a 2001-ben eldöntött 250 millió BEF tőkeinjekció egy részét. A Bizottság megjegyzi, hogy a város már 2002-ben dönthetett volna arról, hogy a halárverési épületeket harmadik félnek bérbe adja. Elképzelhető, hogy ez lehetővé tette volna a város számára, hogy már 2002-től – az oostendei halárverések szerkezetátalakítását megelőzően – visszafizettesse az azokra költött jelentős pénzösszeg egy részét, vagy legalább fedezze a bankkölcsönök visszafizetésének pénzügyi terhét – ahelyett, hogy vállalta volna azt az igen magas kockázatot – különösen az árverések korábbi gyenge teljesítményének fényében –, hogy növeli azoknak a veszteségeknek az összegét, amelyeket egy későbbi szakaszban kellett volna visszafizettetni. |
| --- | --- |

(151)

Mindemellett ez az érv sem meggyőző. A pénzügyi terv azt jelezte, hogy az elkövetkezendő nyolc év során (a felhalmozódott múltbeli veszteségeken túl) a város 121 603 000 BEF összeget fog veszíteni, mielőtt vissza tudná fizettetni a 2001-ben eldöntött 250 millió BEF tőkeinjekció egy részét. A Bizottság megjegyzi, hogy a város már 2002-ben dönthetett volna arról, hogy a halárverési épületeket harmadik félnek bérbe adja. Elképzelhető, hogy ez lehetővé tette volna a város számára, hogy már 2002-től – az oostendei halárverések szerkezetátalakítását megelőzően – visszafizettesse az azokra költött jelentős pénzösszeg egy részét, vagy legalább fedezze a bankkölcsönök visszafizetésének pénzügyi terhét – ahelyett, hogy vállalta volna azt az igen magas kockázatot – különösen az árverések korábbi gyenge teljesítményének fényében –, hogy növeli azoknak a veszteségeknek az összegét, amelyeket egy későbbi szakaszban kellett volna visszafizettetni.

| (152) | A belga hatóságok hangsúlyozzák továbbá, hogy a halárverések szerkezetátalakítására vonatkozó döntést nem könnyelműen hozták meg, mivel azt először a várost felügyelő hatóság („toezichtautoriteit”) elutasította, mert nem volt elegendő kilátás a halárverések életképességére. Tulajdonképpen a Bizottsághoz benyújtott dokumentumok bemutatják, hogy az árverések szerkezetátalakítására vonatkozó határozatot először azért utasították el, mert egy első pénzügyi terv alapján öt év elteltével 190 000 000 BEF halmozott veszteségre kellett számítani. |
| --- | --- |

(152)

A belga hatóságok hangsúlyozzák továbbá, hogy a halárverések szerkezetátalakítására vonatkozó döntést nem könnyelműen hozták meg, mivel azt először a várost felügyelő hatóság („toezichtautoriteit”) elutasította, mert nem volt elegendő kilátás a halárverések életképességére. Tulajdonképpen a Bizottsághoz benyújtott dokumentumok bemutatják, hogy az árverések szerkezetátalakítására vonatkozó határozatot először azért utasították el, mert egy első pénzügyi terv alapján öt év elteltével 190 000 000 BEF halmozott veszteségre kellett számítani.

| (153) | Ez az információ – ahelyett, hogy a döntést ésszerűbbé tenné – azt tárja fel, hogy a halárverések szerkezetátalakítására irányuló szándék és azok új, kiegészítő tőkével való ellátása először is még azon az elgondoláson sem alapult, hogy a halárverések egy bizonyos idő elteltével újra jövedelmezővé válnak. Ezen túlmenően, ez a második pénzügyi tervet még hiányosabbnak és még kevésbé megbízhatónak tünteti fel, mivel nem fejti ki, hogy az első és a második tervben hogyan lehetett ilyen eltérő eredményekhez jutni. Így még kevésbé valószínű, hogy egy magánbefektető úgy döntött volna, hogy – ugyanilyen körülmények között – további 250 millió BEF összeget fektet be az árverésekbe. |
| --- | --- |

(153)

Ez az információ – ahelyett, hogy a döntést ésszerűbbé tenné – azt tárja fel, hogy a halárverések szerkezetátalakítására irányuló szándék és azok új, kiegészítő tőkével való ellátása először is még azon az elgondoláson sem alapult, hogy a halárverések egy bizonyos idő elteltével újra jövedelmezővé válnak. Ezen túlmenően, ez a második pénzügyi tervet még hiányosabbnak és még kevésbé megbízhatónak tünteti fel, mivel nem fejti ki, hogy az első és a második tervben hogyan lehetett ilyen eltérő eredményekhez jutni. Így még kevésbé valószínű, hogy egy magánbefektető úgy döntött volna, hogy – ugyanilyen körülmények között – további 250 millió BEF összeget fektet be az árverésekbe.

| (154) | A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy egy rendes magánbefektető ugyanilyen körülmények között a 250 millió BEF befektetésére vonatkozó döntést nem hozta volna meg. Ezt a Bizottsághoz benyújtott dokumentumok is megerősítik. Azt mutatják, hogy az árverések felszámolása helyett azok szerkezetátalakítására vonatkozó döntés meghozatalának egyik oka politikai és szociális természetű volt, mégpedig az, hogy a szerkezetátalakítás segítené a foglalkoztatást egy olyan városban, ahol a munkanélküliségi ráta meghaladta a 12 %-ot (25): ez egy olyan ok, amelyet egy magánbefektető nem vett volna figyelembe (26). |
| --- | --- |

(154)

A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy egy rendes magánbefektető ugyanilyen körülmények között a 250 millió BEF befektetésére vonatkozó döntést nem hozta volna meg. Ezt a Bizottsághoz benyújtott dokumentumok is megerősítik. Azt mutatják, hogy az árverések felszámolása helyett azok szerkezetátalakítására vonatkozó döntés meghozatalának egyik oka politikai és szociális természetű volt, mégpedig az, hogy a szerkezetátalakítás segítené a foglalkoztatást egy olyan városban, ahol a munkanélküliségi ráta meghaladta a 12 %-ot (25): ez egy olyan ok, amelyet egy magánbefektető nem vett volna figyelembe (26).

| (155) | Következésképp ez az intézkedés az AGVO javára a versenytársaihoz képest előnyt biztosít, és ennélfogva előnyben részesíti ezt a vállalkozást az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(155)

Következésképp ez az intézkedés az AGVO javára a versenytársaihoz képest előnyt biztosít, és ennélfogva előnyben részesíti ezt a vállalkozást az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

10.1.2.1.2.   Földterületek és épületek

| (156) | Alapszabályának 30. cikke szerint az AGVO-t a létrehozása óta az oostendei halászkikötő földterületeinek és épületeinek díjmentes használatára vonatkozó kizárólagos jog illeti meg. |
| --- | --- |

(156)

Alapszabályának 30. cikke szerint az AGVO-t a létrehozása óta az oostendei halászkikötő földterületeinek és épületeinek díjmentes használatára vonatkozó kizárólagos jog illeti meg.

| (157) | 2004-ben az oostendei halászkikötőben található, és a város akkori nyilvántartásai szerint 57 500 m2 alapterületű különböző épületeket és infrastruktúrákat átadták az AGVO-nak, 100 %-os tulajdonjogot biztosítva annak. Az önkormányzati elszámolások szerint ennek az ingatlannak akkor 14 891 524 EUR könyv szerinti értéke volt. A Bizottság nem kapott olyan információt, amely lehetővé tenné számára, hogy meghatározza az ingatlannak az AGVO-ra történő átruházásakor fennálló piaci értékét. |
| --- | --- |

(157)

2004-ben az oostendei halászkikötőben található, és a város akkori nyilvántartásai szerint 57 500 m2 alapterületű különböző épületeket és infrastruktúrákat átadták az AGVO-nak, 100 %-os tulajdonjogot biztosítva annak. Az önkormányzati elszámolások szerint ennek az ingatlannak akkor 14 891 524 EUR könyv szerinti értéke volt. A Bizottság nem kapott olyan információt, amely lehetővé tenné számára, hogy meghatározza az ingatlannak az AGVO-ra történő átruházásakor fennálló piaci értékét.

| (158) | A belga hatóságok azt állítják, hogy az ingatlan tulajdonjogának átruházására vonatkozó határozatot soha nem lehetett állami támogatásnak tekinteni, mivel az – tekintettel arra, hogy az AGVO nem működik közre kereskedelmi tevékenységekben – pusztán a két hatóság közötti ingatlanátruházásra vonatkozott. |
| --- | --- |

(158)

A belga hatóságok azt állítják, hogy az ingatlan tulajdonjogának átruházására vonatkozó határozatot soha nem lehetett állami támogatásnak tekinteni, mivel az – tekintettel arra, hogy az AGVO nem működik közre kereskedelmi tevékenységekben – pusztán a két hatóság közötti ingatlanátruházásra vonatkozott.

| (159) | Az e határozat 10.1.1. pontjában ismertetetteknek megfelelően azonban az AGVO leányvállalatai révén közvetlenül és közvetve közreműködik kereskedelmi tevékenységekben, és vállalkozásnak tekintendő. Az ingatlan tulajdonjogának az AGVO-ra történő átruházására vonatkozó döntés ezért nem tekinthető két hatóság közötti egyszerű ingatlanátruházásnak, különösen azért nem, mert az érintett ingatlant túlnyomórészt az érintett gazdasági tevékenységekhez (bérbeadási szolgáltatásokhoz, a halárverések lebonyolításához, a halászkikötő igazgatásához) használják. |
| --- | --- |

(159)

Az e határozat 10.1.1. pontjában ismertetetteknek megfelelően azonban az AGVO leányvállalatai révén közvetlenül és közvetve közreműködik kereskedelmi tevékenységekben, és vállalkozásnak tekintendő. Az ingatlan tulajdonjogának az AGVO-ra történő átruházására vonatkozó döntés ezért nem tekinthető két hatóság közötti egyszerű ingatlanátruházásnak, különösen azért nem, mert az érintett ingatlant túlnyomórészt az érintett gazdasági tevékenységekhez (bérbeadási szolgáltatásokhoz, a halárverések lebonyolításához, a halászkikötő igazgatásához) használják.

| (160) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy rendes magánjogi szereplő ésszerű ár elérése nélkül nem járulna hozzá ilyen értékű épületek tulajdonjogának átruházásába. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy rendes magánjogi szereplő ésszerű ár elérése nélkül nem járulna hozzá ilyen értékű épületek tulajdonjogának átruházásába.

| (161) | A belga hatóságok azt állították, hogy az épületek nagyon rossz állapotban voltak, és hogy ezért az épületek könyv szerinti értékét túlbecsülték. Ezen túlmenően a hatóságok azzal érveltek, hogy az AGVO által fizetendő felújítási költségek olyan nagyságrendűek voltak, hogy a tulajdonjog-átruházás nulla értékű műveletnek tekinthető. |
| --- | --- |

(161)

A belga hatóságok azt állították, hogy az épületek nagyon rossz állapotban voltak, és hogy ezért az épületek könyv szerinti értékét túlbecsülték. Ezen túlmenően a hatóságok azzal érveltek, hogy az AGVO által fizetendő felújítási költségek olyan nagyságrendűek voltak, hogy a tulajdonjog-átruházás nulla értékű műveletnek tekinthető.

| (162) | A belga hatóságok azonban nem szolgáltattak a Bizottságnak a szóban forgó eszközök könyv szerinti értékének túlbecslését igazoló bizonyítékot, és a Bizottság nem kapott azt igazoló bizonyítékot sem, hogy a felújítási költségek az érintett épületek tulajdonjogának tényleges értékével lennének egyenlőek. |
| --- | --- |

(162)

A belga hatóságok azonban nem szolgáltattak a Bizottságnak a szóban forgó eszközök könyv szerinti értékének túlbecslését igazoló bizonyítékot, és a Bizottság nem kapott azt igazoló bizonyítékot sem, hogy a felújítási költségek az érintett épületek tulajdonjogának tényleges értékével lennének egyenlőek.

| (163) | A Bizottság rendelkezésére álló információk ezzel szemben azt mutatják, hogy a belga hatóságok érve nem fogadható el. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság rendelkezésére álló információk ezzel szemben azt mutatják, hogy a belga hatóságok érve nem fogadható el.

| (164) | Először is rá kell mutatni, hogy a tulajdonjog-átruházást megelőzően és a létrehozása óta az AGVO-t kizárólagos jog illette meg arra, hogy a halászkikötő, azon belül a halárverések földterületeit és épületeit díjmentesen használja. Az alapszabály nem tartalmaz az AGVO által vállalt kötelező felújítási munkákra vonatkozó egyedi kötelezettséget. Az alapszabály 3. cikke szerint az AGVO – amennyiben úgy kívánja – jogosult arra, hogy az épületeken bármely karbantartási, felújítási, korszerűsítési munkát vállaljon (27), az alapszabály azonban nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az AGVO-t bizonyos épületek felújítására kötelezné. |
| --- | --- |

(164)

Először is rá kell mutatni, hogy a tulajdonjog-átruházást megelőzően és a létrehozása óta az AGVO-t kizárólagos jog illette meg arra, hogy a halászkikötő, azon belül a halárverések földterületeit és épületeit díjmentesen használja. Az alapszabály nem tartalmaz az AGVO által vállalt kötelező felújítási munkákra vonatkozó egyedi kötelezettséget. Az alapszabály 3. cikke szerint az AGVO – amennyiben úgy kívánja – jogosult arra, hogy az épületeken bármely karbantartási, felújítási, korszerűsítési munkát vállaljon (27), az alapszabály azonban nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az AGVO-t bizonyos épületek felújítására kötelezné.

| (165) | Az AGVO-nak tehát a létrehozása óta rendelkezésére álltak a halászkikötő földterületei és épületei, anélkül, hogy bérleti díjat vagy bármilyen más jellegű díjazást kellett volna fizetnie. Egy magánjogi szereplő nem járult volna hozzá ahhoz, hogy megfelelő ellenérték kézhezvétele nélkül kizárólagos használati jogokat biztosítson egy vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(165)

Az AGVO-nak tehát a létrehozása óta rendelkezésére álltak a halászkikötő földterületei és épületei, anélkül, hogy bérleti díjat vagy bármilyen más jellegű díjazást kellett volna fizetnie. Egy magánjogi szereplő nem járult volna hozzá ahhoz, hogy megfelelő ellenérték kézhezvétele nélkül kizárólagos használati jogokat biztosítson egy vállalkozásnak.

| (166) | Az ingatlan vagyontárgyak apportálásával történő átruházásról szóló, 2004. december 30-i okirat, amelynek útján az épületek tulajdonjogát a város az AGVO-ra ruházta át, nem tartalmaz különleges feltételeket vagy kötelezettségeket az AGVO számára konkrét felújítási munkákra vonatkozóan sem. Tulajdonképpen egy általános okiratra vonatkozik, amelynek útján a város az érintett épületek tekintetében felmerülő valamennyi jogot és kötelezettséget átadja az AGVO-nak. Úgy tűnik, hogy az okiratban az AGVO-ra rótt kötelezettségek természete nem indokolja, hogy az épületek tulajdonjogának átvétele ne tenne szükségessé fizetést. |
| --- | --- |

(166)

Az ingatlan vagyontárgyak apportálásával történő átruházásról szóló, 2004. december 30-i okirat, amelynek útján az épületek tulajdonjogát a város az AGVO-ra ruházta át, nem tartalmaz különleges feltételeket vagy kötelezettségeket az AGVO számára konkrét felújítási munkákra vonatkozóan sem. Tulajdonképpen egy általános okiratra vonatkozik, amelynek útján a város az érintett épületek tekintetében felmerülő valamennyi jogot és kötelezettséget átadja az AGVO-nak. Úgy tűnik, hogy az okiratban az AGVO-ra rótt kötelezettségek természete nem indokolja, hogy az épületek tulajdonjogának átvétele ne tenne szükségessé fizetést.

| (167) | Ezen túlmenően nem vitatott, hogy az AGVO jogosult arra is, hogy az épületeket bérleti díjért kínálja vagy engedményezési jogokat biztosítson. Az épületek – legalábbis azok egy része – kereskedelmi értékkel rendelkezik. A belga hatóságok elismerték, hogy az épületek egy részét közjogi és félig közjogi szervezeteknek, más részüket pedig magáncélokra adták bérbe (lásd e határozat (46) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(167)

Ezen túlmenően nem vitatott, hogy az AGVO jogosult arra is, hogy az épületeket bérleti díjért kínálja vagy engedményezési jogokat biztosítson. Az épületek – legalábbis azok egy része – kereskedelmi értékkel rendelkezik. A belga hatóságok elismerték, hogy az épületek egy részét közjogi és félig közjogi szervezeteknek, más részüket pedig magáncélokra adták bérbe (lásd e határozat (46) preambulumbekezdését).

| (168) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO további előnyben részesült az említett felújítási költségekkel kapcsolatban. A belga hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy jegyzéket azokról a garanciákról, amelyeket bizonyos kölcsönök esetében díjmentesen nyújtottak. A Bizottságnak átadott jegyzék szerint az említett garantált kölcsönök a felújítási költségek finanszírozását célozták. Ennélfogva azon a tényen túlmenően, hogy az AGVO nem volt köteles ilyen felújítást vállalni, az AGVO által végzett felújítások közül legalább néhány e garanciák révén csökkent. Ugyancsak ezen okból kifolyólag az az érv, miszerint a tulajdonjog-átruházásra díjmentesen, az AGVO által kötelezően elvégzendő felújítások különösen magas költségeinek egyfajta „ellentételezéseként” került sor, nem fogadható el. |
| --- | --- |

(168)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO további előnyben részesült az említett felújítási költségekkel kapcsolatban. A belga hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy jegyzéket azokról a garanciákról, amelyeket bizonyos kölcsönök esetében díjmentesen nyújtottak. A Bizottságnak átadott jegyzék szerint az említett garantált kölcsönök a felújítási költségek finanszírozását célozták. Ennélfogva azon a tényen túlmenően, hogy az AGVO nem volt köteles ilyen felújítást vállalni, az AGVO által végzett felújítások közül legalább néhány e garanciák révén csökkent. Ugyancsak ezen okból kifolyólag az az érv, miszerint a tulajdonjog-átruházásra díjmentesen, az AGVO által kötelezően elvégzendő felújítások különösen magas költségeinek egyfajta „ellentételezéseként” került sor, nem fogadható el.

| (169) | Még akkor is, ha a felújítási költségek különösen jelentősnek tekinthetők, és az épületek tulajdonjogának átruházásáért járó egyfajta ellenértéket képeznek, amit a belga hatóságok nem bizonyítottak be, az a tény, hogy az AGVO-t már a létrehozása óta megillette az oostendei halászkikötő földterületeinek és épületeinek díjmentes használatára való jog, még mindig állami támogatásnak minősítendő előnynek tekintendő. Tulajdonképpen azt a kérdést, hogy a város rendes magánbefektetőként járt-e el, a döntés meghozatala idején rendelkezésre álló információk fényében kell megvizsgálni (28). Ebben az ügyben a döntés meghozatalakor a városnak bizonyára tudomása volt arról, hogy előnyben részesíti az AGVO-t, mivel a HAMA Consult NV által 2001. november 9-én készített üzleti terv 11. pontja egyértelműen megemlíti, hogy a halárveréseket nemrég korszerűsítették, és hogy az elkövetkezendő tíz évben nem várhatók jelentős befektetések. |
| --- | --- |

(169)

Még akkor is, ha a felújítási költségek különösen jelentősnek tekinthetők, és az épületek tulajdonjogának átruházásáért járó egyfajta ellenértéket képeznek, amit a belga hatóságok nem bizonyítottak be, az a tény, hogy az AGVO-t már a létrehozása óta megillette az oostendei halászkikötő földterületeinek és épületeinek díjmentes használatára való jog, még mindig állami támogatásnak minősítendő előnynek tekintendő. Tulajdonképpen azt a kérdést, hogy a város rendes magánbefektetőként járt-e el, a döntés meghozatala idején rendelkezésre álló információk fényében kell megvizsgálni (28). Ebben az ügyben a döntés meghozatalakor a városnak bizonyára tudomása volt arról, hogy előnyben részesíti az AGVO-t, mivel a HAMA Consult NV által 2001. november 9-én készített üzleti terv 11. pontja egyértelműen megemlíti, hogy a halárveréseket nemrég korszerűsítették, és hogy az elkövetkezendő tíz évben nem várhatók jelentős befektetések.

| (170) | Ezen túlmenően, a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közlemény (29) szerint annak érdekében, hogy állami tulajdonban lévő épületek tulajdonjogának átruházása a piaci értéknek megfelelőnek tekinthető legyen, az értékesítést rendes körülmények között vagy feltételmentes pályázati eljárás útján, vagy független szakértői értékelést követően kell lebonyolítani. Ezen eljárások egyikét sem követték. Az épületek értékének, valamint az AGVO-nak biztosított kizárólagos használati jogért járó megfelelő ellenértéknek, majd a tulajdonjog-átruházásnak a szakértői értékelése ebben az esetben annál is inkább szükséges lett volna, mivel a belga hatóságok úgy ítélték meg, hogy a könyv szerinti érték nem felelt meg a tényleges értéknek. |
| --- | --- |

(170)

Ezen túlmenően, a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közlemény (29) szerint annak érdekében, hogy állami tulajdonban lévő épületek tulajdonjogának átruházása a piaci értéknek megfelelőnek tekinthető legyen, az értékesítést rendes körülmények között vagy feltételmentes pályázati eljárás útján, vagy független szakértői értékelést követően kell lebonyolítani. Ezen eljárások egyikét sem követték. Az épületek értékének, valamint az AGVO-nak biztosított kizárólagos használati jogért járó megfelelő ellenértéknek, majd a tulajdonjog-átruházásnak a szakértői értékelése ebben az esetben annál is inkább szükséges lett volna, mivel a belga hatóságok úgy ítélték meg, hogy a könyv szerinti érték nem felelt meg a tényleges értéknek.

| (171) | Következésképp úgy tűnik, hogy az, hogy a város díjmentesen biztosította, és azt követően átadta az épületeket az AGVO-nak, olyan cselekedet, amely nem tekinthető olyan rendes gazdasági normáknak megfelelőnek, amelyeket egy magánbefektető hasonló feltételek mellett vállalt volna. |
| --- | --- |

(171)

Következésképp úgy tűnik, hogy az, hogy a város díjmentesen biztosította, és azt követően átadta az épületeket az AGVO-nak, olyan cselekedet, amely nem tekinthető olyan rendes gazdasági normáknak megfelelőnek, amelyeket egy magánbefektető hasonló feltételek mellett vállalt volna.

| (172) | A belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy mivel az ingatlant (ellentételezés nélkül) visszaruházták a városra, a továbbiakban nem merül fel az állami támogatás kérdése. |
| --- | --- |

(172)

A belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy mivel az ingatlant (ellentételezés nélkül) visszaruházták a városra, a továbbiakban nem merül fel az állami támogatás kérdése.

| (173) | A Bizottság azonban nem tud egyetérteni ezzel az állásponttal. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság azonban nem tud egyetérteni ezzel az állásponttal.

| (174) | A Bizottság szeretne rámutatni arra, hogy az a tény, hogy az ingatlant visszaruházták a városra, nem befolyásolja azt a tényt, hogy 2002-től 2009-ig az AGVO-t megillette az érintett épületek díjmentes használatának kizárólagos joga, akár alapszabályának 30. cikke alapján, akár a 2004. december 30-i ingatlanátruházási okirat alapján. Különösen nem bizonyos, hogy az ingatlanvagyon értéke – mivel azt a közelmúltban visszaruházták – legalább egyenértékű az előző mondatban említett előnyök azon kamattal megnövelt értékével, amely az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében a jogellenes és összeegyeztethetetlen, visszafizettetendő támogatásért fizetendő. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság szeretne rámutatni arra, hogy az a tény, hogy az ingatlant visszaruházták a városra, nem befolyásolja azt a tényt, hogy 2002-től 2009-ig az AGVO-t megillette az érintett épületek díjmentes használatának kizárólagos joga, akár alapszabályának 30. cikke alapján, akár a 2004. december 30-i ingatlanátruházási okirat alapján. Különösen nem bizonyos, hogy az ingatlanvagyon értéke – mivel azt a közelmúltban visszaruházták – legalább egyenértékű az előző mondatban említett előnyök azon kamattal megnövelt értékével, amely az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében a jogellenes és összeegyeztethetetlen, visszafizettetendő támogatásért fizetendő.

| (175) | Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy amenynyiben az AGVO az ingatlanátruházást követően továbbra is díjmentesen vagy piaci ár alatti áron használná az említett épületeket, az AGVO továbbra is állami támogatásban részesülne (30). |
| --- | --- |

(175)

Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy amenynyiben az AGVO az ingatlanátruházást követően továbbra is díjmentesen vagy piaci ár alatti áron használná az említett épületeket, az AGVO továbbra is állami támogatásban részesülne (30).

10.1.2.1.3.   Ingyenes kölcsöngaranciák

| (176) | Tekintettel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) (31) 2.1.1. pontjára, valamely állami kezességvállalás akkor tekintendő egy bizonyos vállalkozást előnyben részesítőnek, ha lehetővé teszi a hitelfelvevő számára, hogy a hitelre nézve a pénzügyi piacokon általában fennálló pénzügyi feltételeknél kedvezőbb feltételekhez jusson, anélkül, hogy piaci díjat fizetne a kezességvállalásért. A szokásos piaci feltételek meghatározása érdekében a város magatartását olyan magánhitelezőével kellene összehasonlítani, aki ésszerű nyereség realizálása céljából jár el (32). |
| --- | --- |

(176)

Tekintettel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) (31) 2.1.1. pontjára, valamely állami kezességvállalás akkor tekintendő egy bizonyos vállalkozást előnyben részesítőnek, ha lehetővé teszi a hitelfelvevő számára, hogy a hitelre nézve a pénzügyi piacokon általában fennálló pénzügyi feltételeknél kedvezőbb feltételekhez jusson, anélkül, hogy piaci díjat fizetne a kezességvállalásért. A szokásos piaci feltételek meghatározása érdekében a város magatartását olyan magánhitelezőével kellene összehasonlítani, aki ésszerű nyereség realizálása céljából jár el (32).

| (177) | A kezességvállalásról szóló közlemény bizonyos számú utalást ad arra vonatkozóan, hogy hogyan történik a kezességvállalás értékelése az állami támogatásra vonatkozó szabályok hatályán belül. Megállapítja különösen azt, hogy ahhoz, hogy valamely kezességvállalás ne minősüljön állami támogatásnak, eleget kell tennie bizonyos feltételeknek. Ezek némelyike a jelenlegi ügyben problémákat vet fel. |
| --- | --- |

(177)

A kezességvállalásról szóló közlemény bizonyos számú utalást ad arra vonatkozóan, hogy hogyan történik a kezességvállalás értékelése az állami támogatásra vonatkozó szabályok hatályán belül. Megállapítja különösen azt, hogy ahhoz, hogy valamely kezességvállalás ne minősüljön állami támogatásnak, eleget kell tennie bizonyos feltételeknek. Ezek némelyike a jelenlegi ügyben problémákat vet fel.

| (178) | A garanciákért nem fizettek piaci árat, mivel a garanciák teljesen díjmentesek voltak. |
| --- | --- |

(178)

A garanciákért nem fizettek piaci árat, mivel a garanciák teljesen díjmentesek voltak.

| (179) | Ezen túlmenően a garanciák a fennmaradó kölcsönnek több mint 80 %-át fedezték, mivel teljes egészében fedezték a kölcsönt. Ez megerősíti a kapott előnyt, mert egy 100 %-os állami garancia esetében a kölcsönnyújtó számára nem létezik arra vonatkozó ösztönző, hogy megfelelően értékelje az AGVO hitelképességét, és ennélfogva megfelelően meghatározza a kölcsön pénzügyi feltételeit az AGVO kockázati profiljával összhangban (33). |
| --- | --- |

(179)

Ezen túlmenően a garanciák a fennmaradó kölcsönnek több mint 80 %-át fedezték, mivel teljes egészében fedezték a kölcsönt. Ez megerősíti a kapott előnyt, mert egy 100 %-os állami garancia esetében a kölcsönnyújtó számára nem létezik arra vonatkozó ösztönző, hogy megfelelően értékelje az AGVO hitelképességét, és ennélfogva megfelelően meghatározza a kölcsön pénzügyi feltételeit az AGVO kockázati profiljával összhangban (33).

| (180) | Ezért egyértelmű, hogy ezek a garanciák lehetővé tették az AGVO számára, hogy a kölcsönök vonatkozásában a pénzügyi piacokon szokásosan elérhetőeknél jobb pénzügyi feltételekhez jusson (34), különösen az AGVO-nak és leányvállalatainak gyenge és gyakran negatív eredményei fényében. |
| --- | --- |

(180)

Ezért egyértelmű, hogy ezek a garanciák lehetővé tették az AGVO számára, hogy a kölcsönök vonatkozásában a pénzügyi piacokon szokásosan elérhetőeknél jobb pénzügyi feltételekhez jusson (34), különösen az AGVO-nak és leányvállalatainak gyenge és gyakran negatív eredményei fényében.

| (181) | A belga hatóságok azt állítják, hogy természetes lenne, hogy egy részvényes az általa ellenőrzött vállalkozás javára díjmentesen nyújtson garanciát. Ezt az állítást azonban egyetlen bizonyíték vagy példa sem indokolja meg. Ráadásul ez különösen nehezen egyeztethető össze egy magánhitelező magatartásával. |
| --- | --- |

(181)

A belga hatóságok azt állítják, hogy természetes lenne, hogy egy részvényes az általa ellenőrzött vállalkozás javára díjmentesen nyújtson garanciát. Ezt az állítást azonban egyetlen bizonyíték vagy példa sem indokolja meg. Ráadásul ez különösen nehezen egyeztethető össze egy magánhitelező magatartásával.

| (182) | Valójában a város azon döntése, hogy pénzügyi intézmények számára díjmentesen nyújt garanciát az AGVO által felvett kölcsönökre, különösen szokatlan a pénzügyi piacokon fennálló szokásos feltételek mellett. Szokásos helyzetben egy ilyen garanciát még akkor is a garanciához kapcsolódó kockázatokat tükröző, megfelelő díjjal jutalmaznának (35), ha a kezes ellenőrzést biztosító többséggel rendelkező részvényes (36). Ezen túlmenően egy garanciát nyújtó szokásos magánhitelező annak odaítélése előtt bizonyos biztosítékokat hívna le, és előzetesen ellenőrizné a kölcsön feltételeit, az érintett kockázatot stb., míg a Belgium által adott tájékoztatás azt mutatja, hogy nem ez volt a helyzet (37). Ez még problematikusabb ebben az ügyben, tekintettel a halárverések pénzügyi helyzetére, amelyek visszatérő és jelentős veszteségeket szenvedtek az elmúlt években, és amelyek igen kiélezett versennyel jellemzett és szűkülő piacon működnek (38). |
| --- | --- |

(182)

Valójában a város azon döntése, hogy pénzügyi intézmények számára díjmentesen nyújt garanciát az AGVO által felvett kölcsönökre, különösen szokatlan a pénzügyi piacokon fennálló szokásos feltételek mellett. Szokásos helyzetben egy ilyen garanciát még akkor is a garanciához kapcsolódó kockázatokat tükröző, megfelelő díjjal jutalmaznának (35), ha a kezes ellenőrzést biztosító többséggel rendelkező részvényes (36). Ezen túlmenően egy garanciát nyújtó szokásos magánhitelező annak odaítélése előtt bizonyos biztosítékokat hívna le, és előzetesen ellenőrizné a kölcsön feltételeit, az érintett kockázatot stb., míg a Belgium által adott tájékoztatás azt mutatja, hogy nem ez volt a helyzet (37). Ez még problematikusabb ebben az ügyben, tekintettel a halárverések pénzügyi helyzetére, amelyek visszatérő és jelentős veszteségeket szenvedtek az elmúlt években, és amelyek igen kiélezett versennyel jellemzett és szűkülő piacon működnek (38).

| (183) | Ahogyan azt a (259) preambulumbekezdés részletesebben megállapítja, az AGVO-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében vett, pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatnak kellett tekinteni. A bevált gyakorlatnak megfelelően a nehéz helyzetben lévő vállalatoknak nyújtott garancia úgy tekintendő, hogy valószínűleg állami támogatást képez (39). |
| --- | --- |

(183)

Ahogyan azt a (259) preambulumbekezdés részletesebben megállapítja, az AGVO-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében vett, pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatnak kellett tekinteni. A bevált gyakorlatnak megfelelően a nehéz helyzetben lévő vállalatoknak nyújtott garancia úgy tekintendő, hogy valószínűleg állami támogatást képez (39).

| (184) | A belga hatóságok azzal érvelnek, hogy a garanciát közjogi és félig közjogi szerveknek bérbe adott épületeken végzendő felújítási munkákhoz kapcsolódó kölcsönökre nyújtották. Hozzáteszik, hogy mivel ez az AGVO közfeladatának részét képezi, a kezességvállalás az említett közfeladatban való részvételnek tekintendő, és következésképp nem tekinthető állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(184)

A belga hatóságok azzal érvelnek, hogy a garanciát közjogi és félig közjogi szerveknek bérbe adott épületeken végzendő felújítási munkákhoz kapcsolódó kölcsönökre nyújtották. Hozzáteszik, hogy mivel ez az AGVO közfeladatának részét képezi, a kezességvállalás az említett közfeladatban való részvételnek tekintendő, és következésképp nem tekinthető állami támogatásnak.

| (185) | Először is meg kell jegyezni, hogy nem bizonyos, hogy a garantált kölcsönöket tulajdonképpen a tervezett célra használták fel. Még akkor is, ha igaz az, hogy a Bizottságnak benyújtott tájékoztatás inkább azt jelzi, hogy a város a garanciát az AGVO azon szándéka alapján nyújtotta, hogy a kölcsönöket felújítási munkák finanszírozására használja fel, az is kitűnik, hogy a város az ingyenes garanciát nem kötötte a felújítási munkák megvalósításához és nem is vonta vissza az ingyenes garanciát, illetve nem kért ellenértéket akkor, amikor a későbbiekben megállapítást nyert, hogy a kölcsönöket tulajdonképpen más célokra használtk fel. |
| --- | --- |

(185)

Először is meg kell jegyezni, hogy nem bizonyos, hogy a garantált kölcsönöket tulajdonképpen a tervezett célra használták fel. Még akkor is, ha igaz az, hogy a Bizottságnak benyújtott tájékoztatás inkább azt jelzi, hogy a város a garanciát az AGVO azon szándéka alapján nyújtotta, hogy a kölcsönöket felújítási munkák finanszírozására használja fel, az is kitűnik, hogy a város az ingyenes garanciát nem kötötte a felújítási munkák megvalósításához és nem is vonta vissza az ingyenes garanciát, illetve nem kért ellenértéket akkor, amikor a későbbiekben megállapítást nyert, hogy a kölcsönöket tulajdonképpen más célokra használtk fel.

| (186) | A belga hatóságok kifejtették, hogy előfordult, hogy a kölcsönöket a bejelentett céltól eltérő célokra használták fel. A Fortis-kölcsönt, amelynek eredetileg az volt a célja, hogy a PAKHUIZEN részvényeinek vásárlását finanszírozza, végül nem az említett célra, hanem nyilvánvalóan felújítási munkákra használták fel. |
| --- | --- |

(186)

A belga hatóságok kifejtették, hogy előfordult, hogy a kölcsönöket a bejelentett céltól eltérő célokra használták fel. A Fortis-kölcsönt, amelynek eredetileg az volt a célja, hogy a PAKHUIZEN részvényeinek vásárlását finanszírozza, végül nem az említett célra, hanem nyilvánvalóan felújítási munkákra használták fel.

| (187) | A belga hatóságok elismerték továbbá, hogy az ING Bank által eredetileg felújítási munkákra nyújtott 550 000 EUR kölcsönt végül is az EVO támogatására használták fel. Vitathatatlan, hogy az e kölcsönért nyújtott ingyenes garancia nem tekinthető felújítási munkákhoz való hozzájárulásnak. Másképp fogalmazva: nem mondható el, hogy a város úgy járt el, ahogyan egy magánszektorbeli kezes (többek között az érintett vállalatot ellenőrző gazdasági szereplő) járt volna el, mégpedig oly módon, hogy először azt vizsgálta volna meg, hogy az a kölcsön, amelyre a garancia fedezetet biztosítana, minden valószínűség szerint visszafizetésre kerül, ezt követően pedig azt ellenőrizte volna, hogy a kölcsönt szigorúan az eredeti rendeltetése szerinti projekthez használják-e fel. |
| --- | --- |

(187)

A belga hatóságok elismerték továbbá, hogy az ING Bank által eredetileg felújítási munkákra nyújtott 550 000 EUR kölcsönt végül is az EVO támogatására használták fel. Vitathatatlan, hogy az e kölcsönért nyújtott ingyenes garancia nem tekinthető felújítási munkákhoz való hozzájárulásnak. Másképp fogalmazva: nem mondható el, hogy a város úgy járt el, ahogyan egy magánszektorbeli kezes (többek között az érintett vállalatot ellenőrző gazdasági szereplő) járt volna el, mégpedig oly módon, hogy először azt vizsgálta volna meg, hogy az a kölcsön, amelyre a garancia fedezetet biztosítana, minden valószínűség szerint visszafizetésre kerül, ezt követően pedig azt ellenőrizte volna, hogy a kölcsönt szigorúan az eredeti rendeltetése szerinti projekthez használják-e fel.

| (188) | Ami a valójában (teljes egészében vagy részben) felújítási munkák finanszírozására felhasznált garantált kölcsönöket illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az AGVO bérbeadási tevékenysége gazdasági tevékenység, és hogy az ingyenes garancia előnyben részesíti az AGVO-t a bérleti piacon. Ezen túlmenően az ingyenes garancia javítja az AGVO általános pénzügyi helyzetét azáltal, hogy lehetővé teszi számára azoknak a pénzügyi forrásoknak a felhasználását, amelyeket rendes körülmények között a közjogi vagy félig közjogi szerveknek bérbe adott épületek felújítási munkáitól eltérő célokra szánt díj kifizetésére kellett volna felhasználnia. |
| --- | --- |

(188)

Ami a valójában (teljes egészében vagy részben) felújítási munkák finanszírozására felhasznált garantált kölcsönöket illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az AGVO bérbeadási tevékenysége gazdasági tevékenység, és hogy az ingyenes garancia előnyben részesíti az AGVO-t a bérleti piacon. Ezen túlmenően az ingyenes garancia javítja az AGVO általános pénzügyi helyzetét azáltal, hogy lehetővé teszi számára azoknak a pénzügyi forrásoknak a felhasználását, amelyeket rendes körülmények között a közjogi vagy félig közjogi szerveknek bérbe adott épületek felújítási munkáitól eltérő célokra szánt díj kifizetésére kellett volna felhasználnia.

| (189) | Végezetül még akkor is, ha elfogadott volt, hogy az épületek közjogi és félig közjogi szerveknek történő bérbeadását olyan általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak lehetett tekinteni, amelyet az AGVO-ra lehetett volna bízni, az Altmark-ügyben megállapított feltételek nem teljesülnek, ezért azt a következtetést kell levonni, hogy az ingyenes garancia az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(189)

Végezetül még akkor is, ha elfogadott volt, hogy az épületek közjogi és félig közjogi szerveknek történő bérbeadását olyan általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak lehetett tekinteni, amelyet az AGVO-ra lehetett volna bízni, az Altmark-ügyben megállapított feltételek nem teljesülnek, ezért azt a következtetést kell levonni, hogy az ingyenes garancia az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (190) | Az Altmark-ügyben hozott ítéletében a Bíróság kijelentette, hogy a közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezés nem képez az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást, ha az eleget tesz a következő halmozott feltételeknek: „(...) Egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie (...); (...) Másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (...); (...) Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és (...) méltányos nyereségre, továbbá (...) Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.” |
| --- | --- |

(190)

Az Altmark-ügyben hozott ítéletében a Bíróság kijelentette, hogy a közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezés nem képez az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást, ha az eleget tesz a következő halmozott feltételeknek: „(...) Egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie (...); (...) Másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (...); (...) Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és (...) méltányos nyereségre, továbbá (...) Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.”

| (191) | Ezek a kritériumok ebben az esetben nem teljesülnek. Eltekintve attól a ténytől, hogy vitatható, hogy az AGVO-t megbízták-e közszolgáltatási kötelezettségekkel a közjogi vagy félig közjogi szervezeteknek történő épület-bérbeadással kapcsolatban, a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok kifejezetten megerősítették, hogy az ellentételezésre vonatkozó paraméterek megállapítására nem került sor. Ezen túlmenően az AGVO nem választott külön elszámolási rendszert, emellett semmi sem akadályozza meg a túlzott mértékű ellentételezést és az AGVO különböző tevékenységei közötti kereszttámogatásokat. Az AGVO-t ráadásul nem közbeszerzési eljárás alapján választották ki, és a belga hatóságok nem bizonyították be, hogy a szolgáltatásokat az önkormányzat számára legalacsonyabb költségen nyújtják. |
| --- | --- |

(191)

Ezek a kritériumok ebben az esetben nem teljesülnek. Eltekintve attól a ténytől, hogy vitatható, hogy az AGVO-t megbízták-e közszolgáltatási kötelezettségekkel a közjogi vagy félig közjogi szervezeteknek történő épület-bérbeadással kapcsolatban, a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok kifejezetten megerősítették, hogy az ellentételezésre vonatkozó paraméterek megállapítására nem került sor. Ezen túlmenően az AGVO nem választott külön elszámolási rendszert, emellett semmi sem akadályozza meg a túlzott mértékű ellentételezést és az AGVO különböző tevékenységei közötti kereszttámogatásokat. Az AGVO-t ráadásul nem közbeszerzési eljárás alapján választották ki, és a belga hatóságok nem bizonyították be, hogy a szolgáltatásokat az önkormányzat számára legalacsonyabb költségen nyújtják.

10.1.2.1.4.   Adók

| (192) | A város az AGVO számára biztosította azt a jogot, hogy kivesse és beszedje a halászkikötő és az árverések használatáért járó önkormányzati adókat. |
| --- | --- |

(192)

A város az AGVO számára biztosította azt a jogot, hogy kivesse és beszedje a halászkikötő és az árverések használatáért járó önkormányzati adókat.

| (193) | Úgy tűnik, hogy az AGVO által ily módon beszedett adók az állam rendelkezésére álló forrásokat képeznek, amelyeket részben (40) átutaltak az AGVO részére. Ezen túlmenően olyan előnyt képeznek, amelyben rendes körülmények között nem részesült volna, és következésképp az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyben részesíti ezt a vállalkozást. |
| --- | --- |

(193)

Úgy tűnik, hogy az AGVO által ily módon beszedett adók az állam rendelkezésére álló forrásokat képeznek, amelyeket részben (40) átutaltak az AGVO részére. Ezen túlmenően olyan előnyt képeznek, amelyben rendes körülmények között nem részesült volna, és következésképp az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyben részesíti ezt a vállalkozást.

| (194) | Ebben az esetben a belga hatóságok jelezték, hogy az illeték beszedése az AGVO-ra bízott közérdekű feladatokért – különösen a halászkikötő igazgatási feladatáért – kirótt díjazás része és tulajdonképpen díjazás. A hatóságok továbbra is úgy tartják, hogy a feladatok és az adóbeszedési jog átruházását az államon belüli egyszerű feladatelosztásnak kellene tekinteni, és hogy az nem minősülhet állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(194)

Ebben az esetben a belga hatóságok jelezték, hogy az illeték beszedése az AGVO-ra bízott közérdekű feladatokért – különösen a halászkikötő igazgatási feladatáért – kirótt díjazás része és tulajdonképpen díjazás. A hatóságok továbbra is úgy tartják, hogy a feladatok és az adóbeszedési jog átruházását az államon belüli egyszerű feladatelosztásnak kellene tekinteni, és hogy az nem minősülhet állami támogatásnak.

| (195) | Ahogyan azonban e határozat 10.1.1. pontjában már bizonyításra került, az AGVO az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül, amit a belga hatóságok is elismertek 2009. november 27-i levelükben. A (124) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a halászkikötő igazgatása gazdasági tevékenység. |
| --- | --- |

(195)

Ahogyan azonban e határozat 10.1.1. pontjában már bizonyításra került, az AGVO az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül, amit a belga hatóságok is elismertek 2009. november 27-i levelükben. A (124) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a halászkikötő igazgatása gazdasági tevékenység.

| (196) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az adóbeszedéshez és a bevétel felhasználásához fűződő jog minősülhet-e általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó ellentételezésnek, és hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet szerinti halmozott kritériumok teljesülnek-e. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az adóbeszedéshez és a bevétel felhasználásához fűződő jog minősülhet-e általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó ellentételezésnek, és hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet szerinti halmozott kritériumok teljesülnek-e.

| (197) | Ahogyan azonban e határozat (191) preambulumbekezdésében már megállapítást nyert, ezek a kritériumok nem teljesülnek, mivel például az ellentételezésre vonatkozóan nem állapítottak meg paramétereket. |
| --- | --- |

(197)

Ahogyan azonban e határozat (191) preambulumbekezdésében már megállapítást nyert, ezek a kritériumok nem teljesülnek, mivel például az ellentételezésre vonatkozóan nem állapítottak meg paramétereket.

| (198) | Végezetül még akkor is, ha elfogadott volt, hogy az adók beszedéséhez és az azokból származó bevételek felhasználásához fűződő jog közérdekű (nem gazdasági jellegű) feladatokért járó ellentételezésnek/díjazásnak tekintendő, továbbra is érvényes, hogy az AGVO kereskedelmi tevékenységeket is folytat, amit a belga hatóságok határozottan elismertek. Mivel a belga hatóságok azt is elismerték, hogy az AGVO nem rendelkezett különálló elszámolásokkal, és hogy az AGVO nem kereskedelmi feladataihoz kapcsolódó költségeket és bevételeket nem lehetett különválasztani, a kereszttámogatások nem kerülhetők el, az adókat pedig előnynek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(198)

Végezetül még akkor is, ha elfogadott volt, hogy az adók beszedéséhez és az azokból származó bevételek felhasználásához fűződő jog közérdekű (nem gazdasági jellegű) feladatokért járó ellentételezésnek/díjazásnak tekintendő, továbbra is érvényes, hogy az AGVO kereskedelmi tevékenységeket is folytat, amit a belga hatóságok határozottan elismertek. Mivel a belga hatóságok azt is elismerték, hogy az AGVO nem rendelkezett különálló elszámolásokkal, és hogy az AGVO nem kereskedelmi feladataihoz kapcsolódó költségeket és bevételeket nem lehetett különválasztani, a kereszttámogatások nem kerülhetők el, az adókat pedig előnynek kell tekinteni.

10.1.2.1.5.   Következtetés

| (199) | A fenti preambulumbekezdésekre tekintettel a 10.1.2.1.1–10.1.2.1.4. pontban említett intézkedések az AGVO-t az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyben részesítették. |
| --- | --- |

(199)

A fenti preambulumbekezdésekre tekintettel a 10.1.2.1.1–10.1.2.1.4. pontban említett intézkedések az AGVO-t az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyben részesítették.

10.1.2.2.   
  Az EVO javára biztosított előny

| (200) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EVO támogatásban részesült azáltal, hogy a város magánbankoktól felvett kölcsönökre ingyenes garanciát nyújtott, és az AGVO-n keresztül lehetővé tette számára, hogy 13 600 m2 alapterületen elhelyezkedő épületeket ingyen használjon, ingyenes garanciákat nyújtva magánbankoktól felvett kölcsönökre, továbbá induló tőkét és tőkeemeléseket biztosítva annak. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EVO támogatásban részesült azáltal, hogy a város magánbankoktól felvett kölcsönökre ingyenes garanciát nyújtott, és az AGVO-n keresztül lehetővé tette számára, hogy 13 600 m2 alapterületen elhelyezkedő épületeket ingyen használjon, ingyenes garanciákat nyújtva magánbankoktól felvett kölcsönökre, továbbá induló tőkét és tőkeemeléseket biztosítva annak.

10.1.2.2.1.   Ingyenes kölcsöngaranciák

| (201) | Ami a város és az AGVO által nyújtott garanciákat illeti, a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a garanciákért nem fizettek piaci árat, mivel a garanciák teljesen díjmentesek. Ezen túlmenően azok a fennmaradó kölcsön több mint 80 %-át fedezik. |
| --- | --- |

(201)

Ami a város és az AGVO által nyújtott garanciákat illeti, a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a garanciákért nem fizettek piaci árat, mivel a garanciák teljesen díjmentesek. Ezen túlmenően azok a fennmaradó kölcsön több mint 80 %-át fedezik.

| (202) | A belga hatóságok azt állítják, hogy természetes lenne, hogy egy olyan részvényes, amely valamely vállalatban ellenőrzést biztosító többséggel rendelkezik, díjmentesen nyújtson garanciát az általa ellenőrzött vállalat számára. Ezt az állítást azonban semmiféle bizonyítékkal nem indokolják meg. Ráadásul ez különösen nehezen egyeztethető össze egy magánbefektető magatartásával. Szokásos helyzetben egy ilyen garanciát még akkor is a garanciához kapcsolódó kockázatokat tükröző, megfelelő díjjal jutalmaznának (41), ha a kezes anyavállalat (42). Ezen túlmenően a Bíróság már úgy ítélkezett, hogy a kereskedelmi ügyleteket, még valamely vállalkozáscsoporton belül is szokásos piaci feltételek szerint kell díjazni (43). |
| --- | --- |

(202)

A belga hatóságok azt állítják, hogy természetes lenne, hogy egy olyan részvényes, amely valamely vállalatban ellenőrzést biztosító többséggel rendelkezik, díjmentesen nyújtson garanciát az általa ellenőrzött vállalat számára. Ezt az állítást azonban semmiféle bizonyítékkal nem indokolják meg. Ráadásul ez különösen nehezen egyeztethető össze egy magánbefektető magatartásával. Szokásos helyzetben egy ilyen garanciát még akkor is a garanciához kapcsolódó kockázatokat tükröző, megfelelő díjjal jutalmaznának (41), ha a kezes anyavállalat (42). Ezen túlmenően a Bíróság már úgy ítélkezett, hogy a kereskedelmi ügyleteket, még valamely vállalkozáscsoporton belül is szokásos piaci feltételek szerint kell díjazni (43).

| (203) | Megjegyzendő továbbá, hogy – amint azt a (306) preambulumbekezdés részletesebben megállapítja – az EVO-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás és a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás (44) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás) értelmében pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatnak kellett tekinteni. Pénzügyi helyzete a 2003–2008 közötti időszak során végig nehéz maradt. 2003 végén jegyzett tőkéjének több mint fele eltűnt, ez a helyzet a következő években a későbbi tőkeemelések ellenére sem változott. |
| --- | --- |

(203)

Megjegyzendő továbbá, hogy – amint azt a (306) preambulumbekezdés részletesebben megállapítja – az EVO-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás és a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás (44) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás) értelmében pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatnak kellett tekinteni. Pénzügyi helyzete a 2003–2008 közötti időszak során végig nehéz maradt. 2003 végén jegyzett tőkéjének több mint fele eltűnt, ez a helyzet a következő években a későbbi tőkeemelések ellenére sem változott.

| (204) | A bevált gyakorlat szerint a nehéz helyzetben lévő vállalatoknak nyújtott garanciák úgy tekintendők, hogy valószínűsíthetően állami támogatást képeznek (45). |
| --- | --- |

(204)

A bevált gyakorlat szerint a nehéz helyzetben lévő vállalatoknak nyújtott garanciák úgy tekintendők, hogy valószínűsíthetően állami támogatást képeznek (45).

| (205) | A belga hatóságok hozzátették, hogy a város által nyújtott ingyenes garancia nélkül az EVO nem tudta volna megszerezni a kölcsönöket. A Bizottság véleménye szerint ez az elismerés és az EVO folyamatosan rossz pénzügyi helyzete azt mutatja meg, hogy a magánbankok által a város (vagy az AGVO) biztosította ingyenes garancia alapján nyújtott kölcsönöket szintén nem szerezték volna meg az említett garancia nélkül. Ezért a garantált kölcsönök is előnyben részesítik az EVO-t (46). |
| --- | --- |

(205)

A belga hatóságok hozzátették, hogy a város által nyújtott ingyenes garancia nélkül az EVO nem tudta volna megszerezni a kölcsönöket. A Bizottság véleménye szerint ez az elismerés és az EVO folyamatosan rossz pénzügyi helyzete azt mutatja meg, hogy a magánbankok által a város (vagy az AGVO) biztosította ingyenes garancia alapján nyújtott kölcsönöket szintén nem szerezték volna meg az említett garancia nélkül. Ezért a garantált kölcsönök is előnyben részesítik az EVO-t (46).

| (206) | Végezetül a belga hatóságok azt állítják, hogy a garanciák a halárverések szerkezetátalakítása részének tekintendők. |
| --- | --- |

(206)

Végezetül a belga hatóságok azt állítják, hogy a garanciák a halárverések szerkezetátalakítása részének tekintendők.

| (207) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az üzleti terv nem tett említést sem az ingyenes garanciáról, sem azokról a befektetésekről, amelyekre a kölcsönöket nyilvánvalóan megszerezték. Ezen túlmenően a szóban forgó kölcsönöket és garanciákat (azaz amelyeket tulajdonképpen életbe léptettek) 2002-ben – az EVO létrehozásakor – nem, hanem később, 2004-ben és 2005-ben biztosították. A számos biztosított garancia azt is mutatja, hogy azokat kérésre minden olyan alkalommal biztosították, amikor az EVO-nak garanciára volt szüksége ahhoz, hogy valamely hitelintézettől kölcsönt szerezzen. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Fortis által nyújtott és a város által garantált egyik kölcsönt tulajdonképpen hajótulajdonosoknak szánt kölcsönök garantálására használták fel, és nehezen érthető, hogy ez hogyan tekinthető a halárverések szerkezetátalakítási, sőt jövőbeli privatizációs terve részének. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az üzleti terv nem tett említést sem az ingyenes garanciáról, sem azokról a befektetésekről, amelyekre a kölcsönöket nyilvánvalóan megszerezték. Ezen túlmenően a szóban forgó kölcsönöket és garanciákat (azaz amelyeket tulajdonképpen életbe léptettek) 2002-ben – az EVO létrehozásakor – nem, hanem később, 2004-ben és 2005-ben biztosították. A számos biztosított garancia azt is mutatja, hogy azokat kérésre minden olyan alkalommal biztosították, amikor az EVO-nak garanciára volt szüksége ahhoz, hogy valamely hitelintézettől kölcsönt szerezzen. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Fortis által nyújtott és a város által garantált egyik kölcsönt tulajdonképpen hajótulajdonosoknak szánt kölcsönök garantálására használták fel, és nehezen érthető, hogy ez hogyan tekinthető a halárverések szerkezetátalakítási, sőt jövőbeli privatizációs terve részének.

| (208) | Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a város és az AGVO által az EVO javára nyújtott ingyenes garanciák az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyt jelentettek az EVO számára. |
| --- | --- |

(208)

Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a város és az AGVO által az EVO javára nyújtott ingyenes garanciák az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyt jelentettek az EVO számára.

10.1.2.2.2.   Épületek

| (209) | A belga hatóságok azzal érveltek, hogy az AGVO azon döntése, hogy az EVO-nak biztosítja az épületeket ellenszolgáltatás nélküli használatának jogát, tekinthető úgy, hogy megfelel olyan szokásos piaci normáknak, amelyeket egy rendes magánbefektető hasonló feltételek mellett vállalt volna. |
| --- | --- |

(209)

A belga hatóságok azzal érveltek, hogy az AGVO azon döntése, hogy az EVO-nak biztosítja az épületeket ellenszolgáltatás nélküli használatának jogát, tekinthető úgy, hogy megfelel olyan szokásos piaci normáknak, amelyeket egy rendes magánbefektető hasonló feltételek mellett vállalt volna.

| (210) | A Bizottság egy ilyen állítást nem tud elfogadni. Ennek az állításnak már ellentmond az a tény, hogy a belga hatóságok közölték, hogy a jövőbeli stratégiai partnernek bérleti megállapodást kell majd kötnie a halárverési épületek használatára és bérleti díjat kell majd fizetnie. Ezen túlmenően nem lehet azzal is érvelni, hogy az AGVO – mint az EVO 100 %-os tulajdonosa (47) – arra számított, hogy az EVO nyeresége olyannyira jelentős lesz, hogy az általa így realizálandó tőkenyereség indokolta a bérleti díj felszámításának elmaradását. Végül is az árverések éves szinten magas átlagos veszteséggel működtek. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság egy ilyen állítást nem tud elfogadni. Ennek az állításnak már ellentmond az a tény, hogy a belga hatóságok közölték, hogy a jövőbeli stratégiai partnernek bérleti megállapodást kell majd kötnie a halárverési épületek használatára és bérleti díjat kell majd fizetnie. Ezen túlmenően nem lehet azzal is érvelni, hogy az AGVO – mint az EVO 100 %-os tulajdonosa (47) – arra számított, hogy az EVO nyeresége olyannyira jelentős lesz, hogy az általa így realizálandó tőkenyereség indokolta a bérleti díj felszámításának elmaradását. Végül is az árverések éves szinten magas átlagos veszteséggel működtek.

| (211) | A belga hatóságok azt állították, hogy a bérleti díj hiányát ellensúlyozta az a tény, hogy az EVO-nak a halárverésekhez kapcsolódóan felújítási és javítási költségeket kellett viselnie, amelyeket rendes körülmények között a tulajdonosnak kellett volna viselnie. A belga hatóságok szerint az EVO 2002 óta 182 377,31 EUR-t fizetett a halárverésekhez kapcsolódó felújítási és infrastrukturális munkákra. |
| --- | --- |

(211)

A belga hatóságok azt állították, hogy a bérleti díj hiányát ellensúlyozta az a tény, hogy az EVO-nak a halárverésekhez kapcsolódóan felújítási és javítási költségeket kellett viselnie, amelyeket rendes körülmények között a tulajdonosnak kellett volna viselnie. A belga hatóságok szerint az EVO 2002 óta 182 377,31 EUR-t fizetett a halárverésekhez kapcsolódó felújítási és infrastrukturális munkákra.

| (212) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy a belga hatóságok nem nyújtottak be azt megerősítő dokumentumokat, hogy az EVO köteles lett volna a halárverési épületek valamennyi felújítási költségét viselni, és nem nyújtottak be azt megerősítő dokumentumokat sem, hogy az EVO tulajdonképpen 182 377,31 EUR-t fizetett felújítási munkákra. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy a belga hatóságok nem nyújtottak be azt megerősítő dokumentumokat, hogy az EVO köteles lett volna a halárverési épületek valamennyi felújítási költségét viselni, és nem nyújtottak be azt megerősítő dokumentumokat sem, hogy az EVO tulajdonképpen 182 377,31 EUR-t fizetett felújítási munkákra.

| (213) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a belga hatóságok nem bizonyították be, hogy nagyon szokatlan lenne, hogy egy bérlő viseljen felújítási költségeket, vagy hogy amennyiben ez a helyzet, annak ne kelljen bérleti díjat fizetnie. Azt sem jelezték, hogy milyen jellegű munkákat vállaltak, ezért a Bizottság nem határozhatja meg, hogy az érintett munkák szokatlanok voltak-e a bérlő számára. Ezen túlmenően a beérkezett dokumentumból úgy tűnik, hogy 2004 és 2007 között az AGVO is vállalt a halárverésekhez kapcsolódó felújítási munkákat, 36 497,40 EUR összegért. Úgy tűnik, hogy ez nincs összhangban a belga hatóságok azon állításával, miszerint minden karbantartási és felújítási költséget az EVO-nak kellene viselnie. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a belga hatóságok nem bizonyították be, hogy nagyon szokatlan lenne, hogy egy bérlő viseljen felújítási költségeket, vagy hogy amennyiben ez a helyzet, annak ne kelljen bérleti díjat fizetnie. Azt sem jelezték, hogy milyen jellegű munkákat vállaltak, ezért a Bizottság nem határozhatja meg, hogy az érintett munkák szokatlanok voltak-e a bérlő számára. Ezen túlmenően a beérkezett dokumentumból úgy tűnik, hogy 2004 és 2007 között az AGVO is vállalt a halárverésekhez kapcsolódó felújítási munkákat, 36 497,40 EUR összegért. Úgy tűnik, hogy ez nincs összhangban a belga hatóságok azon állításával, miszerint minden karbantartási és felújítási költséget az EVO-nak kellene viselnie.

| (214) | Ezenkívül a belga hatóságok nem szolgáltattak azt igazoló bizonyítékot, hogy az EVO által állítólag felújítási munkákra fizetett 182 377,31 EUR megfelelne 13 600 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek használatáért több mint öt éven keresztül szokásos piaci feltételek mellett fizetendő bérleti díjnak. |
| --- | --- |

(214)

Ezenkívül a belga hatóságok nem szolgáltattak azt igazoló bizonyítékot, hogy az EVO által állítólag felújítási munkákra fizetett 182 377,31 EUR megfelelne 13 600 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek használatáért több mint öt éven keresztül szokásos piaci feltételek mellett fizetendő bérleti díjnak.

| (215) | Ezen túlmenően még akkor is, ha a felújítási költségek különösen jelentősnek és az épületek használatáért járó egyfajta ellenértéknek tekinthetők, amit a belga hatóságok nem bizonyítottak be, a 2001. november 21-i üzleti terv egyértelműen megemlítette, hogy mivel a halárveréseket a közelmúltban korszerűsítették, jelentős befektetésekre nem kell számítani az elkövetkezendő tíz évben. Következésképp, amikor az AGVO 2002-ben úgy döntött, hogy az épületeket díjmentesen bocsátja az EVO rendelkezésére, anélkül, hogy ésszerűen elvárta volna, hogy az azok karbantartásának finanszírozása tekintetében az EVO-t terhelő állítólagos kötelezettségből származó költségek legalább egyenlőek legyenek azzal a bérleti díjjal, amelyet valamely gazdasági szereplő hajlandó lenne azokért fizetni, az AGVO előnyt nyújtott az EVO (48) javára. Mivel azt a kérdést, hogy az AGVO rendes magánbefektetőként járt-e el, a döntés meghozatalának idején rendelkezésre álló információk fényében kell megvizsgálni, azt a következtetést kell levonni, hogy az EVO 2002-ben – azáltal, hogy biztosították számára 13 600 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek díjmentes használatát – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(215)

Ezen túlmenően még akkor is, ha a felújítási költségek különösen jelentősnek és az épületek használatáért járó egyfajta ellenértéknek tekinthetők, amit a belga hatóságok nem bizonyítottak be, a 2001. november 21-i üzleti terv egyértelműen megemlítette, hogy mivel a halárveréseket a közelmúltban korszerűsítették, jelentős befektetésekre nem kell számítani az elkövetkezendő tíz évben. Következésképp, amikor az AGVO 2002-ben úgy döntött, hogy az épületeket díjmentesen bocsátja az EVO rendelkezésére, anélkül, hogy ésszerűen elvárta volna, hogy az azok karbantartásának finanszírozása tekintetében az EVO-t terhelő állítólagos kötelezettségből származó költségek legalább egyenlőek legyenek azzal a bérleti díjjal, amelyet valamely gazdasági szereplő hajlandó lenne azokért fizetni, az AGVO előnyt nyújtott az EVO (48) javára. Mivel azt a kérdést, hogy az AGVO rendes magánbefektetőként járt-e el, a döntés meghozatalának idején rendelkezésre álló információk fényében kell megvizsgálni, azt a következtetést kell levonni, hogy az EVO 2002-ben – azáltal, hogy biztosították számára 13 600 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek díjmentes használatát – az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásban részesült.

10.1.2.2.3.   Induló tőke és későbbi tőkeemelések

| (216) | Ami az EVO-nak biztosított mintegy 370 000 EUR induló tőkét illeti, a Bizottság az e határozat 10.1.2.1.1. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik. A belga hatóságok tulajdonképpen megerősítették, hogy az EVO induló tőkéjét az AGVO induló tőkéjén keresztül finanszírozták. Ahogyan a Bizottság már észrevételezte, egy magánbefektető nem döntött volna amellett, hogy végrehajtja a halárverések szerkezetátalakítását és azokba 250 millió BEF összeget fektet be, annál is inkább nem döntött volna így és nem hozott volna létre egy 100 %-os leányvállalatot az új tőke egy részével. |
| --- | --- |

(216)

Ami az EVO-nak biztosított mintegy 370 000 EUR induló tőkét illeti, a Bizottság az e határozat 10.1.2.1.1. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik. A belga hatóságok tulajdonképpen megerősítették, hogy az EVO induló tőkéjét az AGVO induló tőkéjén keresztül finanszírozták. Ahogyan a Bizottság már észrevételezte, egy magánbefektető nem döntött volna amellett, hogy végrehajtja a halárverések szerkezetátalakítását és azokba 250 millió BEF összeget fektet be, annál is inkább nem döntött volna így és nem hozott volna létre egy 100 %-os leányvállalatot az új tőke egy részével.

| (217) | Ami a tartozásoknak az AGVO általi átvállalása útján megvalósított tőkeemeléseket illeti, a Bizottság hivatkozhat az e határozat 10.1.2.1.1. pontjában foglalt elemzésére is. A belga hatóságok tulajdonképpen megerősítették, hogy a tőkeemeléseket is (részben (49)) az AGVO induló tőkéjéből finanszírozták. |
| --- | --- |

(217)

Ami a tartozásoknak az AGVO általi átvállalása útján megvalósított tőkeemeléseket illeti, a Bizottság hivatkozhat az e határozat 10.1.2.1.1. pontjában foglalt elemzésére is. A belga hatóságok tulajdonképpen megerősítették, hogy a tőkeemeléseket is (részben (49)) az AGVO induló tőkéjéből finanszírozták.

| (218) | Ezen túlmenően vannak más okok, amelyek miatt úgy kell tekinteni, hogy az AGVO nem úgy járt el, ahogyan egy magánbefektető tette volna ugyanebben a helyzetben. |
| --- | --- |

(218)

Ezen túlmenően vannak más okok, amelyek miatt úgy kell tekinteni, hogy az AGVO nem úgy járt el, ahogyan egy magánbefektető tette volna ugyanebben a helyzetben.

| (219) | Az állami befektetések állami támogatásnak tekintendők, amennyiben nyilvánvaló, hogy az érintett vállalat pénzügyi helyzete és különösen a tartozásainak szerkezete és mennyisége olyan, hogy a tőkebefektetéstől ésszerű időn belül nem várható rendes megtérülés (osztalék vagy tőkenyereség formájában). |
| --- | --- |

(219)

Az állami befektetések állami támogatásnak tekintendők, amennyiben nyilvánvaló, hogy az érintett vállalat pénzügyi helyzete és különösen a tartozásainak szerkezete és mennyisége olyan, hogy a tőkebefektetéstől ésszerű időn belül nem várható rendes megtérülés (osztalék vagy tőkenyereség formájában).

| (220) | A Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a tartozások átvállalása útján megvalósított első tőkeemelésre 2004. december 31-én, az EVO csaknem másfél éves fennállását követően került sor. A tőkeemelést nyilvánvalóan olyan intézkedésnek tervezték, hogy ellensúlyozza az EVO komoly veszteségeit. Ugyanez mondható el a 2005-ben és 2007-ben végrehajtott tőkeemelésről is. Az intézkedéseket nyilvánvalóan nem azzal a céllal hozták meg, hogy rövid, vagy akár hosszú távon valamiféle megtérülést érjenek el, hanem pusztán múltbeli veszteségek ellensúlyozására. Egy magánbefektető soha nem döntött volna úgy, hogy odaítéli a tőkeemeléseket, különösen az utolsó kettőt nem. Az EVO nem volt jó pénzügyi és gazdasági pozícióban, a helyzet pedig egyértelműen nem az üzleti tervben bejelentetteknek megfelelően alakult, amelyben a veszteségek gyors növekedése helyett azok fokozatos csökkenését feltételezték. Tulajdonképpen már 2003 végén eltűnt az EVO jegyzett tőkéjének több mint fele, ez a helyzet a következő években a későbbi tőkeemelések ellenére sem változott. A jövőbeli tőkemegtérülés kilátása nélkül egy magánbefektető nem döntött volna amellett, hogy veszteségek ellensúlyozása érdekében emeli meg a vállalat tőkéjét (50). Ehelyett komolyan mérlegelt volna más, rendelkezésre álló lehetőségeket (beszüntetés, eladás stb.) és megkövetelt volna legalább néhány garanciát vagy szerkezetátalakítási intézkedést. A tőkeemelés különös formája (tartozások átvállalása) ugyancsak megerősíti, hogy az említett tőkeemelések nem tekinthetők a 2001-ben tervezett szerkezetátalakítás részének. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a tartozások átvállalása útján megvalósított első tőkeemelésre 2004. december 31-én, az EVO csaknem másfél éves fennállását követően került sor. A tőkeemelést nyilvánvalóan olyan intézkedésnek tervezték, hogy ellensúlyozza az EVO komoly veszteségeit. Ugyanez mondható el a 2005-ben és 2007-ben végrehajtott tőkeemelésről is. Az intézkedéseket nyilvánvalóan nem azzal a céllal hozták meg, hogy rövid, vagy akár hosszú távon valamiféle megtérülést érjenek el, hanem pusztán múltbeli veszteségek ellensúlyozására. Egy magánbefektető soha nem döntött volna úgy, hogy odaítéli a tőkeemeléseket, különösen az utolsó kettőt nem. Az EVO nem volt jó pénzügyi és gazdasági pozícióban, a helyzet pedig egyértelműen nem az üzleti tervben bejelentetteknek megfelelően alakult, amelyben a veszteségek gyors növekedése helyett azok fokozatos csökkenését feltételezték. Tulajdonképpen már 2003 végén eltűnt az EVO jegyzett tőkéjének több mint fele, ez a helyzet a következő években a későbbi tőkeemelések ellenére sem változott. A jövőbeli tőkemegtérülés kilátása nélkül egy magánbefektető nem döntött volna amellett, hogy veszteségek ellensúlyozása érdekében emeli meg a vállalat tőkéjét (50). Ehelyett komolyan mérlegelt volna más, rendelkezésre álló lehetőségeket (beszüntetés, eladás stb.) és megkövetelt volna legalább néhány garanciát vagy szerkezetátalakítási intézkedést. A tőkeemelés különös formája (tartozások átvállalása) ugyancsak megerősíti, hogy az említett tőkeemelések nem tekinthetők a 2001-ben tervezett szerkezetátalakítás részének.

| (221) | Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy az EVO-t pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatnak kell tekinteni (51). A bevált gyakorlat szerint a nehézségekkel küzdő vállalatoknak biztosított tőkeemelés úgy tekintendő, hogy állami támogatást képez (52). |
| --- | --- |

(221)

Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy az EVO-t pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatnak kell tekinteni (51). A bevált gyakorlat szerint a nehézségekkel küzdő vállalatoknak biztosított tőkeemelés úgy tekintendő, hogy állami támogatást képez (52).

| (222) | Következésképp a későbbi tőkeemelések az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyt biztosítottak az EVO számára. |
| --- | --- |

(222)

Következésképp a későbbi tőkeemelések az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyt biztosítottak az EVO számára.

10.1.2.3.   
  A PAKHUIZEN javára biztosított előny

| (223) | Ami az épülethasználatra vonatkozóan a PAKHUIZEN-nek szánt hosszú távú haszonbérleti szerződést illeti (53), a rendelkezésre álló információkra való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez előnyt biztosít. Először is az évi mindössze 25 EUR díj nem tekinthető rendes fizetésnek 14 754 m2 alapterületen elhelyezkedő épületekre vonatkozó, hosszú távú – 45 évre szóló – haszonbérletért, még akkor sem, ha azok igen rossz állapotban voltak és felújításra szorultak. Az a tény, hogy a PAKHUIZEN-től megkövetelték az épületek felújítását, nem változtat ezen. Tulajdonképpen a belga jog szerint (54) az épületek tulajdonosára nem vonatkozik az épületek felújításának kötelezettsége. Ezzel szemben a bérlő köteles jó állapotban fenntartani az épületeket és elvégezni bármely szokásos javítási munkát. A belga hatóságok nem bizonyították be, hogy azok a felújítási munkák, amelyeket a PAKHUIZEN a hosszú távú haszonbérleti szerződés értelmében köteles volt elvégezni, túlmutatnának a szokásos javítási munkákon. Ezen túlmenően a belga hatóságok semmiféle bizonyítékot nem szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az említett kötelezettségből fakadó költség megegyezne azzal a bérleti díjjal, amelyet szokásos piaci feltételek mellett lehetett volna megszerezni az épületekért. |
| --- | --- |

(223)

Ami az épülethasználatra vonatkozóan a PAKHUIZEN-nek szánt hosszú távú haszonbérleti szerződést illeti (53), a rendelkezésre álló információkra való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez előnyt biztosít. Először is az évi mindössze 25 EUR díj nem tekinthető rendes fizetésnek 14 754 m2 alapterületen elhelyezkedő épületekre vonatkozó, hosszú távú – 45 évre szóló – haszonbérletért, még akkor sem, ha azok igen rossz állapotban voltak és felújításra szorultak. Az a tény, hogy a PAKHUIZEN-től megkövetelték az épületek felújítását, nem változtat ezen. Tulajdonképpen a belga jog szerint (54) az épületek tulajdonosára nem vonatkozik az épületek felújításának kötelezettsége. Ezzel szemben a bérlő köteles jó állapotban fenntartani az épületeket és elvégezni bármely szokásos javítási munkát. A belga hatóságok nem bizonyították be, hogy azok a felújítási munkák, amelyeket a PAKHUIZEN a hosszú távú haszonbérleti szerződés értelmében köteles volt elvégezni, túlmutatnának a szokásos javítási munkákon. Ezen túlmenően a belga hatóságok semmiféle bizonyítékot nem szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az említett kötelezettségből fakadó költség megegyezne azzal a bérleti díjjal, amelyet szokásos piaci feltételek mellett lehetett volna megszerezni az épületekért.

| (224) | Ezenfelül a belga hatóságok elismerték, hogy a PAKHUIZEN nem teljesítette felújítási kötelezettségeit és nem tartotta tiszteletben az épületek rendeltetését. A város nyilvánvalóan nem hozott semmiféle intézkedést a PAKHUIZEN ellen a megállapodás végrehajtása érdekében, bár erre jogosult volt. Ezért ha még a felújítási költségekre való tekintettel is – az évi 25 EUR bérleti díjat a piaci árnak megfelelőnek lehetett volna tekinteni, amely helyzet nem állt fenn –, a PAKHUIZEN mindenesetre előnyben részesülhetett volna attól a pillanattól fogva, hogy nyilvánvalóvá vált, hogy a város lemondott a szerződés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(224)

Ezenfelül a belga hatóságok elismerték, hogy a PAKHUIZEN nem teljesítette felújítási kötelezettségeit és nem tartotta tiszteletben az épületek rendeltetését. A város nyilvánvalóan nem hozott semmiféle intézkedést a PAKHUIZEN ellen a megállapodás végrehajtása érdekében, bár erre jogosult volt. Ezért ha még a felújítási költségekre való tekintettel is – az évi 25 EUR bérleti díjat a piaci árnak megfelelőnek lehetett volna tekinteni, amely helyzet nem állt fenn –, a PAKHUIZEN mindenesetre előnyben részesülhetett volna attól a pillanattól fogva, hogy nyilvánvalóvá vált, hogy a város lemondott a szerződés végrehajtásáról.

| (225) | Ezen túlmenően, ami az épületeknek a PAKHUIZEN részére történő haszonbérbe adását illeti, az épületek karbantartásának és felújításának feltételeire is figyelemmel meg kell jegyezni, hogy a piacgazdasági befektető elve szerint és tekintettel a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közleményben megállapított feltételekre is tekintettel, úgy tekinthető, hogy a hatóság piacgazdasági szereplőként jár el, ha az a szerződéseit nyílt, átlátható és diszkriminációmentes ajánlati felhívás keretében a lehető legmagasabb áron kínálja a legmagasabb árat kínáló ajánlattevőnek, vagy a piaci érték független szakértő általi becslését követően. Úgy tűnik azonban, hogy nem ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

(225)

Ezen túlmenően, ami az épületeknek a PAKHUIZEN részére történő haszonbérbe adását illeti, az épületek karbantartásának és felújításának feltételeire is figyelemmel meg kell jegyezni, hogy a piacgazdasági befektető elve szerint és tekintettel a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közleményben megállapított feltételekre is tekintettel, úgy tekinthető, hogy a hatóság piacgazdasági szereplőként jár el, ha az a szerződéseit nyílt, átlátható és diszkriminációmentes ajánlati felhívás keretében a lehető legmagasabb áron kínálja a legmagasabb árat kínáló ajánlattevőnek, vagy a piaci érték független szakértő általi becslését követően. Úgy tűnik azonban, hogy nem ez volt a helyzet.

| (226) | Végezetül az a tény, hogy 27 év elteltével az épületek tulajdonosa (eredetileg a város, majd az AGVO) jogosult a PAKHUIZEN éves nyereségének felére, nem változtatja meg a fenti elemzést. Egy ilyen előny túlságosan távoli és bizonytalan ahhoz, hogy valódi jelenértéke legyen az épületek tulajdonosa számára. Ezen túlmenően, még akkor is, ha rendelkezik ilyen értékkel, a belga hatóságok nem mutatták be, hogy ez az érték – még az évi 25 EUR és a (nem szokásos) felújítási költségek összegével együtt számítva is – olyan magas, hogy az ingatlannak a PAKHUIZEN általi használatáért járó, piaci árnak megfelelő bérleti díjat teszi ki. |
| --- | --- |

(226)

Végezetül az a tény, hogy 27 év elteltével az épületek tulajdonosa (eredetileg a város, majd az AGVO) jogosult a PAKHUIZEN éves nyereségének felére, nem változtatja meg a fenti elemzést. Egy ilyen előny túlságosan távoli és bizonytalan ahhoz, hogy valódi jelenértéke legyen az épületek tulajdonosa számára. Ezen túlmenően, még akkor is, ha rendelkezik ilyen értékkel, a belga hatóságok nem mutatták be, hogy ez az érték – még az évi 25 EUR és a (nem szokásos) felújítási költségek összegével együtt számítva is – olyan magas, hogy az ingatlannak a PAKHUIZEN általi használatáért járó, piaci árnak megfelelő bérleti díjat teszi ki.

| (227) | Ennek következtében a PAKHUIZEN éves szinten előnyben részesül a működési költségei tekintetében, ami az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyt képez. |
| --- | --- |

(227)

Ennek következtében a PAKHUIZEN éves szinten előnyben részesül a működési költségei tekintetében, ami az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében előnyt képez.

| (228) | Ami a 2004. március 26. utáni, azon időpont utáni időszakot illeti, amikor az AGVO az érintett épületek tulajdonosává vált, a Bizottság megjegyzi, hogy a haszonbérleti szerződés a korábbiakkal megegyező feltételek mellett továbbra is alkalmazandó volt, és hogy a PAKHUIZEN javára biztosított előny ezért továbbra is fennállt. |
| --- | --- |

(228)

Ami a 2004. március 26. utáni, azon időpont utáni időszakot illeti, amikor az AGVO az érintett épületek tulajdonosává vált, a Bizottság megjegyzi, hogy a haszonbérleti szerződés a korábbiakkal megegyező feltételek mellett továbbra is alkalmazandó volt, és hogy a PAKHUIZEN javára biztosított előny ezért továbbra is fennállt.

10.1.2.4.   
  Az EVO és a PAKHUIZEN szolgáltatásait igénybe vevő halászati vállalkozások javára biztosított előny

| (229) | A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban a Bizottság észrevételezte, hogy az EVO, és lehet, hogy a PAKHUIZEN is valamely rendes magánjogi szereplő által esetlegesen kínált ár alatt kínálta szolgáltatásait az árveréseket igénybe vevő halászati vállalkozások számára. |
| --- | --- |

(229)

A hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatban a Bizottság észrevételezte, hogy az EVO, és lehet, hogy a PAKHUIZEN is valamely rendes magánjogi szereplő által esetlegesen kínált ár alatt kínálta szolgáltatásait az árveréseket igénybe vevő halászati vállalkozások számára.

| (230) | Úgy tűnik, hogy az EVO a különböző európai rendeltetési helyekről származó, Oostendében árverezendő halak konténeres szállítási költségeinek összességét vagy egy részét visszafizeti. Ezen túlmenően az EVO láthatóan piaci kamatlábak alatt nyújt kölcsönöket, azzal a feltétellel, hogy a kölcsönfelvevő vállalkozás az oostendei árveréseken adja el a fogásait. |
| --- | --- |

(230)

Úgy tűnik, hogy az EVO a különböző európai rendeltetési helyekről származó, Oostendében árverezendő halak konténeres szállítási költségeinek összességét vagy egy részét visszafizeti. Ezen túlmenően az EVO láthatóan piaci kamatlábak alatt nyújt kölcsönöket, azzal a feltétellel, hogy a kölcsönfelvevő vállalkozás az oostendei árveréseken adja el a fogásait.

| (231) | A harmadik felek által benyújtott észrevételek arra utalnak, hogy az EVO a piacon folytatott szokásos versenyt zavaró egyéb gyakorlatokat alkalmazott, a Bizottság azonban nem kapott olyan információkat, amelyek ezeket megerősítették volna. A belga hatóságok vitatták, hogy az EVO piaci feltételek mellett kínált szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(231)

A harmadik felek által benyújtott észrevételek arra utalnak, hogy az EVO a piacon folytatott szokásos versenyt zavaró egyéb gyakorlatokat alkalmazott, a Bizottság azonban nem kapott olyan információkat, amelyek ezeket megerősítették volna. A belga hatóságok vitatták, hogy az EVO piaci feltételek mellett kínált szolgáltatásokat.

| (232) | Bár a Bizottság kapott nagyon kevés bizonyítékot azokra a kereskedelmi feltételekre vonatkozóan, amelyek mellett az EVO a szolgáltatásait kínálta, nem zárható ki, hogy az oostendei halárveréseket igénybe vevő vállalkozások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyben részesülnek. Jelen pillanatban azonban a Bizottság lát némi érvényességet is a belga hatóságok azon érvében, miszerint az a tény, hogy az állami támogatásnak köszönhetően az EVO jobb feltételek mellett kínálhatta szolgáltatásait, mint ahogyan azt a támogatás nélkül tehette volna, nem feltétlenül jelenti azt, hogy állami támogatást juttattak a hajótulajdonosok és a halászati vállalkozások javára. |
| --- | --- |

(232)

Bár a Bizottság kapott nagyon kevés bizonyítékot azokra a kereskedelmi feltételekre vonatkozóan, amelyek mellett az EVO a szolgáltatásait kínálta, nem zárható ki, hogy az oostendei halárveréseket igénybe vevő vállalkozások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyben részesülnek. Jelen pillanatban azonban a Bizottság lát némi érvényességet is a belga hatóságok azon érvében, miszerint az a tény, hogy az állami támogatásnak köszönhetően az EVO jobb feltételek mellett kínálhatta szolgáltatásait, mint ahogyan azt a támogatás nélkül tehette volna, nem feltétlenül jelenti azt, hogy állami támogatást juttattak a hajótulajdonosok és a halászati vállalkozások javára.

| (233) | Ezen okokból kifolyólag a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem lehet bizonyossággal megállapítani, hogy a hajótulajdonosok előnyhöz jutottak. Ezen túlmenően valószínű, hogy mivel a Bizottság ebben a határozatban elrendeli az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN javára nyújtott támogatás megszüntetését és visszafizettetését, bármely említett előnyt meg fognak szüntetni vagy legalábbis erőteljesen csökkenteni fognak. Végezetül a támogatás legfőbb kedvezményezettjei mindenesetre az átalakított szerkezetű halárverések, amelyek arra használták fel a támogatást, hogy fennmaradjanak a piacon és növeljék piaci részesedésüket, veszteséggel kínálva szolgáltatásaikat, és ezáltal megzavarva a piac rendes működését. |
| --- | --- |

(233)

Ezen okokból kifolyólag a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem lehet bizonyossággal megállapítani, hogy a hajótulajdonosok előnyhöz jutottak. Ezen túlmenően valószínű, hogy mivel a Bizottság ebben a határozatban elrendeli az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN javára nyújtott támogatás megszüntetését és visszafizettetését, bármely említett előnyt meg fognak szüntetni vagy legalábbis erőteljesen csökkenteni fognak. Végezetül a támogatás legfőbb kedvezményezettjei mindenesetre az átalakított szerkezetű halárverések, amelyek arra használták fel a támogatást, hogy fennmaradjanak a piacon és növeljék piaci részesedésüket, veszteséggel kínálva szolgáltatásaikat, és ezáltal megzavarva a piac rendes működését.

10.1.3.   ÁLLAMI FORRÁSOK ÉS AZ ÁLLAMNAK TULAJDONÍTHATÓSÁGUK

| (234) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó tevékenységek magának a városnak az intézkedéseire, valamint állami forrásokból finanszírozott és az államnak tulajdonítható intézkedésekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó tevékenységek magának a városnak az intézkedéseire, valamint állami forrásokból finanszírozott és az államnak tulajdonítható intézkedésekre vonatkoznak.

10.1.3.1.   
  A hatóság által nyújtott támogatás

| (235) | Először is a város támogatást nyújtott az AGVO-nak azáltal, hogy annak a város költségvetéséből finanszírozott induló tőkét biztosított; azáltal, hogy az AGVO-nak ingyenes garanciákat nyújtott magánbankoktól felvett kölcsönökre; azáltal, hogy épületeinek tulajdonjogát a városra ruházta át, valamint azáltal, hogy felhatalmazta az AGVO-t önkormányzati adók kivetésére és beszedésére. A PAKHUIZEN javára is nyújtott támogatást az épületeinek használatára vonatkozó hosszú távú haszonbérleti szerződés útján, és azáltal, hogy annak ingyenes garanciákat nyújtott magánbankoktól felvett kölcsönökre. |
| --- | --- |

(235)

Először is a város támogatást nyújtott az AGVO-nak azáltal, hogy annak a város költségvetéséből finanszírozott induló tőkét biztosított; azáltal, hogy az AGVO-nak ingyenes garanciákat nyújtott magánbankoktól felvett kölcsönökre; azáltal, hogy épületeinek tulajdonjogát a városra ruházta át, valamint azáltal, hogy felhatalmazta az AGVO-t önkormányzati adók kivetésére és beszedésére. A PAKHUIZEN javára is nyújtott támogatást az épületeinek használatára vonatkozó hosszú távú haszonbérleti szerződés útján, és azáltal, hogy annak ingyenes garanciákat nyújtott magánbankoktól felvett kölcsönökre.

| (236) | Ezeket az intézkedéseket ennélfogva állami forrásokból és az államnak tulajdonítható forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(236)

Ezeket az intézkedéseket ennélfogva állami forrásokból és az államnak tulajdonítható forrásokból finanszírozzák.

10.1.3.2.   
  A hatóságnak tulajdonítható intézkedések

| (237) | Másodszor, ami az AGVO által az EVO-nak, valamint az AGVO által a PAKHUIZEN-nek biztosított előnyöket illeti, a Bizottság megjegyzi azt, hogy az alapszabály vonatkozó cikkei szerint az AGVO az EVO kizárólagos részvényese (Miroir úrtól eltekintve, aki a 15 000 részvényből 1 részvény tulajdonosa és tulajdonképpen a városi tanács tagja), valamint a PAKHUIZEN kizárólagos részvényese, továbbá azt, hogy az AGVO nevezi ki az említett vállalkozások igazgatótanácsának valamennyi tagját. A város az AGVO kizárólagos részvényese, és a városi tanács nevezi ki az AGVO igazgatótanácsának valamennyi tagját. Következésképp a város olyan helyzetben van, amelyben meghatározó befolyást gyakorolhat az AGVO felett. |
| --- | --- |

(237)

Másodszor, ami az AGVO által az EVO-nak, valamint az AGVO által a PAKHUIZEN-nek biztosított előnyöket illeti, a Bizottság megjegyzi azt, hogy az alapszabály vonatkozó cikkei szerint az AGVO az EVO kizárólagos részvényese (Miroir úrtól eltekintve, aki a 15 000 részvényből 1 részvény tulajdonosa és tulajdonképpen a városi tanács tagja), valamint a PAKHUIZEN kizárólagos részvényese, továbbá azt, hogy az AGVO nevezi ki az említett vállalkozások igazgatótanácsának valamennyi tagját. A város az AGVO kizárólagos részvényese, és a városi tanács nevezi ki az AGVO igazgatótanácsának valamennyi tagját. Következésképp a város olyan helyzetben van, amelyben meghatározó befolyást gyakorolhat az AGVO felett.

| (238) | Ezen túlmenően alapszabálya szerint az AGVO-t az oostendei halárverések és haldokk, valamint az ahhoz tartozó melléképületek kezelésével, fejlesztésével és hasznosításával, valamint az ezekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tevékenység fejlesztésével bízzák meg. Másképp fogalmazva: az AGVO-t az alapszabálya arra kötelezi, hogy bekapcsolódjon a halárverések kezelésébe. |
| --- | --- |

(238)

Ezen túlmenően alapszabálya szerint az AGVO-t az oostendei halárverések és haldokk, valamint az ahhoz tartozó melléképületek kezelésével, fejlesztésével és hasznosításával, valamint az ezekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi tevékenység fejlesztésével bízzák meg. Másképp fogalmazva: az AGVO-t az alapszabálya arra kötelezi, hogy bekapcsolódjon a halárverések kezelésébe.

| (239) | Ami kifejezetten az épületeknek a PAKHUIZEN részére történő, hosszú távú haszonbérbe adását illeti, ezt a haszonbérletet közvetlenül a város biztosította. |
| --- | --- |

(239)

Ami kifejezetten az épületeknek a PAKHUIZEN részére történő, hosszú távú haszonbérbe adását illeti, ezt a haszonbérletet közvetlenül a város biztosította.

| (240) | Ennélfogva a Stardust-ügy (55) fényében és tekintettel a fentiekben vázoltak szerint az említett vállalkozásoknak nyújtott állami segítségnyújtásra, az AGVO-t az állam által ellenőrzött szervnek kell tekinteni, az EVO-nak juttatott tőkeinjekciókra, az EVO-nak nyújtott ingyenes kölcsöngaranciákra, valamint az EVO díjmentes épülethasználati jogára vonatkozó döntéseit pedig állami forrásokból finanszírozott és a hatóságnak tulajdonítható döntéseknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(240)

Ennélfogva a Stardust-ügy (55) fényében és tekintettel a fentiekben vázoltak szerint az említett vállalkozásoknak nyújtott állami segítségnyújtásra, az AGVO-t az állam által ellenőrzött szervnek kell tekinteni, az EVO-nak juttatott tőkeinjekciókra, az EVO-nak nyújtott ingyenes kölcsöngaranciákra, valamint az EVO díjmentes épülethasználati jogára vonatkozó döntéseit pedig állami forrásokból finanszírozott és a hatóságnak tulajdonítható döntéseknek kell tekinteni.

| (241) | A belga hatóságok nem vitatták ezeket a megállapításokat. Épp ellenkezőleg, megerősítették, hogy a város az AGVO-n keresztül (56) ellenőrizte az EVO-t és a PAKHUIZEN-t. |
| --- | --- |

(241)

A belga hatóságok nem vitatták ezeket a megállapításokat. Épp ellenkezőleg, megerősítették, hogy a város az AGVO-n keresztül (56) ellenőrizte az EVO-t és a PAKHUIZEN-t.

10.1.4.   VERSENYTORZULÁS ÉS A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS

| (242) | A város tevékenységei előnyben részesítik az AGVO-t, az EVO-t és a PAKHUIZEN-t. Az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN a közös piacon működő, halárverést folytató és a halászati ágazat számára ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtó vállalatcsoportot alkotnak. |
| --- | --- |

(242)

A város tevékenységei előnyben részesítik az AGVO-t, az EVO-t és a PAKHUIZEN-t. Az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN a közös piacon működő, halárverést folytató és a halászati ágazat számára ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtó vállalatcsoportot alkotnak.

| (243) | A halárverések piacán igen kiélezett verseny folyik, ahol a szomszédos tagállamok árverései közvetlenül versengenek egymással különböző tagállamokból származó halászok vonzása érdekében. Következésképp az ezen a piacon lévő szereplőnek nyújtott bármely előny torzítaná az árverések közötti versenyt vagy a közöttük folytatott verseny torzulásával fenyegetne, és hatást gyakorolna a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(243)

A halárverések piacán igen kiélezett verseny folyik, ahol a szomszédos tagállamok árverései közvetlenül versengenek egymással különböző tagállamokból származó halászok vonzása érdekében. Következésképp az ezen a piacon lévő szereplőnek nyújtott bármely előny torzítaná az árverések közötti versenyt vagy a közöttük folytatott verseny torzulásával fenyegetne, és hatást gyakorolna a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (244) | Ezt megerősítik a harmadik felektől kapott észrevételek. Tulajdonképpen egyesült királysági, holland és más európai halárverések, illetve halárverési egyesületek is kinyilvánították az eljárás iránti érdeklődésüket, és szemléltették az állami támogatási intézkedések által – szerintük – az üzleti tevékenységükre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(244)

Ezt megerősítik a harmadik felektől kapott észrevételek. Tulajdonképpen egyesült királysági, holland és más európai halárverések, illetve halárverési egyesületek is kinyilvánították az eljárás iránti érdeklődésüket, és szemléltették az állami támogatási intézkedések által – szerintük – az üzleti tevékenységükre gyakorolt hatást.

| (245) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok jelezték, hogy nemcsak belga, hanem más tagállamok halárverései is kinyilvánították az oostendei halárverések megvásárlása iránti érdeklődésüket. |
| --- | --- |

(245)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok jelezték, hogy nemcsak belga, hanem más tagállamok halárverései is kinyilvánították az oostendei halárverések megvásárlása iránti érdeklődésüket.

| (246) | Ami a bérbeadási szolgáltatásokat illeti, az adott ágazatokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás torzíthatja a más halászkikötőkben – többek között más tagállamokban lévő halászkikötőkben – bérbeadási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal, valamint az oostendei halászkikötő közelében épületeket bérbeadásra kínáló (akár más tagállambeli) vállalkozásokkal folytatott versenyt. A támogatási intézkedések emellett segíthettek volna az AGVO és a PAKHUIZEN piaci pozíciójának fenntartásában vagy megerősítésében, amelyeknek a tevékenységét – a támogatás hiányában – másik vállalkozás átvette vagy átvehette volna. Emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az az egyszerű tény, hogy valamely vállalkozás más versengő vállalkozásokhoz viszonyított versenypozíciója úgy erősödik, hogy az olyan gazdasági előnyben részesül, amelyben egyébként nem részesült volna rendes üzletvitele során, lehetséges versenytorzulást jelez (57). |
| --- | --- |

(246)

Ami a bérbeadási szolgáltatásokat illeti, az adott ágazatokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás torzíthatja a más halászkikötőkben – többek között más tagállamokban lévő halászkikötőkben – bérbeadási szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal, valamint az oostendei halászkikötő közelében épületeket bérbeadásra kínáló (akár más tagállambeli) vállalkozásokkal folytatott versenyt. A támogatási intézkedések emellett segíthettek volna az AGVO és a PAKHUIZEN piaci pozíciójának fenntartásában vagy megerősítésében, amelyeknek a tevékenységét – a támogatás hiányában – másik vállalkozás átvette vagy átvehette volna. Emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az az egyszerű tény, hogy valamely vállalkozás más versengő vállalkozásokhoz viszonyított versenypozíciója úgy erősödik, hogy az olyan gazdasági előnyben részesül, amelyben egyébként nem részesült volna rendes üzletvitele során, lehetséges versenytorzulást jelez (57).

| (247) | Ami a halászkikötő-igazgatási tevékenységeket illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen vállalkozásoknak nyújtott támogatás torzíthatta az oostendei halászkikötővel versengő, más halászkikötőket igazgató vállalkozásokkal folytatott versenyt. Emellett a támogatási intézkedések segíthettek volna egy olyan vállalkozás piaci pozíciójának fenntartásában vagy megerősítésében, amelynek a tevékenységét – a támogatás hiányában – egy másik vállalkozás jóváhagyott vagy jóváhagyhatott volna (58). |
| --- | --- |

(247)

Ami a halászkikötő-igazgatási tevékenységeket illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ilyen vállalkozásoknak nyújtott támogatás torzíthatta az oostendei halászkikötővel versengő, más halászkikötőket igazgató vállalkozásokkal folytatott versenyt. Emellett a támogatási intézkedések segíthettek volna egy olyan vállalkozás piaci pozíciójának fenntartásában vagy megerősítésében, amelynek a tevékenységét – a támogatás hiányában – egy másik vállalkozás jóváhagyott vagy jóváhagyhatott volna (58).

| (248) | A Bizottság szeretné hozzátenni, hogy bár az AGVO és a PAKHUIZEN nem tevékenykednek közvetlenül a halárverési piacon, olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek kiegészítik az adott tevékenységet, és amelyek hatást gyakorolnak a halárverések vonzerejére. A Bizottság ezen túlmenően megjegyzi, hogy az AGVO közvetett módon – leányvállalatán, az EVO-n keresztül – tevékenykedik a halárverési piacon. Az AGVO és a PAKHUIZEN javára nyújtott támogatás ezért nemcsak azon a konkrét piacon zavarhatja meg a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet, ahol tevékenykednek (bérleti piac és halászkikötő-piac), hanem a halárverési piacon is. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság szeretné hozzátenni, hogy bár az AGVO és a PAKHUIZEN nem tevékenykednek közvetlenül a halárverési piacon, olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek kiegészítik az adott tevékenységet, és amelyek hatást gyakorolnak a halárverések vonzerejére. A Bizottság ezen túlmenően megjegyzi, hogy az AGVO közvetett módon – leányvállalatán, az EVO-n keresztül – tevékenykedik a halárverési piacon. Az AGVO és a PAKHUIZEN javára nyújtott támogatás ezért nemcsak azon a konkrét piacon zavarhatja meg a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet, ahol tevékenykednek (bérleti piac és halászkikötő-piac), hanem a halárverési piacon is.

10.1.5.   KÖVETKEZTETÉS

| (249) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a következő tevékenységeket úgy kell tekinteni, hogy teljesítik az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, és ennélfogva állami támogatásnak minősülnek:






  a) | Az AGVO javára a város következő döntései alapján biztosított előnyök:






  — | az AGVO javára 250 millió BEF (6 179 338 EUR) induló tőke biztosítása, |
| --- | --- | --- | --- |

(249)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a következő tevékenységeket úgy kell tekinteni, hogy teljesítik az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, és ennélfogva állami támogatásnak minősülnek:

a)

Az AGVO javára a város következő döntései alapján biztosított előnyök:

—

az AGVO javára 250 millió BEF (6 179 338 EUR) induló tőke biztosítása,

| — | az AGVO számára a halászkikötőn belül található földterületek és épületek használatára vonatkozó kizárólagos jog biztosítása, |
| --- | --- |

—

az AGVO számára a halászkikötőn belül található földterületek és épületek használatára vonatkozó kizárólagos jog biztosítása,

| — | épületek átadása az AGVO részére, |
| --- | --- |

—

épületek átadása az AGVO részére,

| — | ingyenes kölcsöngaranciák biztosítása az AGVO javára, valamint |
| --- | --- |

—

ingyenes kölcsöngaranciák biztosítása az AGVO javára, valamint

| — | az önkormányzati adók beszedésére és felhasználására vonatkozó jog biztosítása az AGVO számára. |
| --- | --- |

—

az önkormányzati adók beszedésére és felhasználására vonatkozó jog biztosítása az AGVO számára.

| b) | Az EVO javára a következő döntések révén biztosított előnyök:






  — | a város azon döntése, hogy ingyenes kölcsöngaranciákat biztosít az EVO-nak, |
| --- | --- | --- |

b)

Az EVO javára a következő döntések révén biztosított előnyök:

—

a város azon döntése, hogy ingyenes kölcsöngaranciákat biztosít az EVO-nak,

| — | az AGVO azon döntése, hogy épületeinek használatáért nem számít fel bérleti díjat az EVO-nak, valamint |
| --- | --- |

—

az AGVO azon döntése, hogy épületeinek használatáért nem számít fel bérleti díjat az EVO-nak, valamint

| — | az AGVO azon döntése, hogy 3 969 000 EUR összegben induló tőkét és tőkeemeléseket biztosít az EVO-nak. |
| --- | --- |

—

az AGVO azon döntése, hogy 3 969 000 EUR összegben induló tőkét és tőkeemeléseket biztosít az EVO-nak.

| c) | A város és/vagy később az AGVO által az épületei használatára vonatkozó hosszú távú haszonbérleti szerződés alapján a PAKHUIZEN-nek biztosított előnyök. |
| --- | --- |

c)

A város és/vagy később az AGVO által az épületei használatára vonatkozó hosszú távú haszonbérleti szerződés alapján a PAKHUIZEN-nek biztosított előnyök.

10.2.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

| (250) | Az állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha az megfelel az EUMSz.-ben említett kivételek egyikének. Az érintett vállalkozások túlnyomórészt a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozások. E vállalkozások a bérbeadási szolgáltatások piacán is tevékenykednek. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az AGVO – mint a halászkikötőt igazgató vállalkozás – és az EVO – mint a halárverések lebonyolítója – olyan vállalkozások, amelyek tevékenységeinek jelentős részét a halászati ágazat körébe tartozónak kell tekinteni. Ami a PAKHUIZEN-t illeti, kevésbé tűnik nyilvánvalónak, hogy ez a vállalkozás a halászati ágazatban tevékenykedőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(250)

Az állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha az megfelel az EUMSz.-ben említett kivételek egyikének. Az érintett vállalkozások túlnyomórészt a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozások. E vállalkozások a bérbeadási szolgáltatások piacán is tevékenykednek. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az AGVO – mint a halászkikötőt igazgató vállalkozás – és az EVO – mint a halárverések lebonyolítója – olyan vállalkozások, amelyek tevékenységeinek jelentős részét a halászati ágazat körébe tartozónak kell tekinteni. Ami a PAKHUIZEN-t illeti, kevésbé tűnik nyilvánvalónak, hogy ez a vállalkozás a halászati ágazatban tevékenykedőnek tekinthető.

| (251) | Ami a halászati ágazatnak nyújtott állami támogatást illeti, az állami támogatási intézkedések akkor tekintendők a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha megfelelnek a halászati iránymutatásban foglalt feltételeknek. A jelenleg hatályos iránymutatás 5.3. pontja szerint a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatást” a támogatást létrehozó közigazgatási aktus hatálybalépésekor alkalmazandó iránymutatásokkal összhangban fogják értékelni. Következésképpen a támogatást a 2001-es, a 2004-es és a 2008-as halászati iránymutatás alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(251)

Ami a halászati ágazatnak nyújtott állami támogatást illeti, az állami támogatási intézkedések akkor tekintendők a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha megfelelnek a halászati iránymutatásban foglalt feltételeknek. A jelenleg hatályos iránymutatás 5.3. pontja szerint a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatást” a támogatást létrehozó közigazgatási aktus hatálybalépésekor alkalmazandó iránymutatásokkal összhangban fogják értékelni. Következésképpen a támogatást a 2001-es, a 2004-es és a 2008-as halászati iránymutatás alapján kell értékelni.

| (252) | Annak kapcsán, hogy a PAKHUIZEN nem tekinthető halászati vállalkozásnak, a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás értékelésének a minden ágazatra alkalmazandó általános szabályokon és a támogatás célkitűzésein kellene alapulnia. |
| --- | --- |

(252)

Annak kapcsán, hogy a PAKHUIZEN nem tekinthető halászati vállalkozásnak, a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás értékelésének a minden ágazatra alkalmazandó általános szabályokon és a támogatás célkitűzésein kellene alapulnia.

| (253) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok nem vitatták a Bizottság összeegyeztethetőségre vonatkozó elemzését. |
| --- | --- |

(253)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a belga hatóságok nem vitatták a Bizottság összeegyeztethetőségre vonatkozó elemzését.

10.2.1.   AZ AGVO JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| (254) | Ami a város által az AGVO javára nyújtott állami támogatást illeti, az értékelésnek különbséget kell tennie a különböző intézkedések, valamint azok meghozatalának időpontjai között. |
| --- | --- |

(254)

Ami a város által az AGVO javára nyújtott állami támogatást illeti, az értékelésnek különbséget kell tennie a különböző intézkedések, valamint azok meghozatalának időpontjai között.

10.2.1.1.   
  Induló tőke

| (255) | A belga hatóságok azt állították, hogy az induló tőkét az oostendei halárverések szerkezetátalakítása keretében kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(255)

A belga hatóságok azt állították, hogy az induló tőkét az oostendei halárverések szerkezetátalakítása keretében kell figyelembe venni.

| (256) | A szerkezetátalakítás időpontjában alkalmazandó 2001-es halászati iránymutatás 2.2.4. pontja szerint a nehéz helyzetben lévő vállalatok szerkezetátalakítására nyújtott támogatást nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, a támogatás odaítélésekor alkalmazandó, azaz ebben az esetben az 1999-es iránymutatással összhangban kell értékelni, többek között akkor is, ha az a halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozásokra vonatkozik (59). |
| --- | --- |

(256)

A szerkezetátalakítás időpontjában alkalmazandó 2001-es halászati iránymutatás 2.2.4. pontja szerint a nehéz helyzetben lévő vállalatok szerkezetátalakítására nyújtott támogatást nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, a támogatás odaítélésekor alkalmazandó, azaz ebben az esetben az 1999-es iránymutatással összhangban kell értékelni, többek között akkor is, ha az a halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozásokra vonatkozik (59).

| (257) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 2.1. pontja szerint egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét. Egy vállalkozás nehéz helyzetének szokásos jelei a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló cash-flow, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték. |
| --- | --- |

(257)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 2.1. pontja szerint egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét. Egy vállalkozás nehéz helyzetének szokásos jelei a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló cash-flow, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.

| (258) | A Bizottság véleménye szerint nincs kétség afelől, hogy az oostendei halárverések 2001-ben egy „nehéz helyzetben lévő vállalkozás” valamennyi jelét felmutatták. Tulajdonképpen, ahogyan az a (17) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül, 1991 és 2001 között a belgiumi kikötőkbe beérkezett halak tekintetében a részesedésük megközelítőleg 37 %-ról 20 %-ra esett vissza. 1997 és 2001 között a forgalmuk 20 550 000 EUR-ról 13 440 000 EUR-ra esett vissza, és sok éven keresztül a város átlagosan 1 850 000 EUR éves veszteséget regisztrált. Következésképp 2001-ben a városnak döntenie kellett arról, hogy bezárja-e az árveréseket vagy végrehajtja azok szerkezetátalakítását. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az oostendei halárverések a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében vett „nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak” minősülnek. A belga hatóságok nem emeltek kifogást e következtetés ellen. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság véleménye szerint nincs kétség afelől, hogy az oostendei halárverések 2001-ben egy „nehéz helyzetben lévő vállalkozás” valamennyi jelét felmutatták. Tulajdonképpen, ahogyan az a (17) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül, 1991 és 2001 között a belgiumi kikötőkbe beérkezett halak tekintetében a részesedésük megközelítőleg 37 %-ról 20 %-ra esett vissza. 1997 és 2001 között a forgalmuk 20 550 000 EUR-ról 13 440 000 EUR-ra esett vissza, és sok éven keresztül a város átlagosan 1 850 000 EUR éves veszteséget regisztrált. Következésképp 2001-ben a városnak döntenie kellett arról, hogy bezárja-e az árveréseket vagy végrehajtja azok szerkezetátalakítását. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az oostendei halárverések a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében vett „nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak” minősülnek. A belga hatóságok nem emeltek kifogást e következtetés ellen.

| (259) | Bár az AGVO egy újonnan létrehozott jogalany, a Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO induló tőkéjének létrehozása az oostendei halárverések szerkezetátalakítási tervének részét képezték. Mivel az utóbbi nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt és az AGVO-t csak az oostendei halárverések szerkezetátalakítása céljából hozták létre, és mivel az AGVO nemcsak az oostendei halárverések eszközeit, hanem a különböző bankkölcsönök jelentette pénzügyi terhet is átvette, az AGVO az induló tőke odaítélése idején nehéz helyzetben lévő vállalatnak tekinthető. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy az induló tőke a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében vett szerkezetátalakítási támogatást képez (60). |
| --- | --- |

(259)

Bár az AGVO egy újonnan létrehozott jogalany, a Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO induló tőkéjének létrehozása az oostendei halárverések szerkezetátalakítási tervének részét képezték. Mivel az utóbbi nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt és az AGVO-t csak az oostendei halárverések szerkezetátalakítása céljából hozták létre, és mivel az AGVO nemcsak az oostendei halárverések eszközeit, hanem a különböző bankkölcsönök jelentette pénzügyi terhet is átvette, az AGVO az induló tőke odaítélése idején nehéz helyzetben lévő vállalatnak tekinthető. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy az induló tőke a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében vett szerkezetátalakítási támogatást képez (60).

| (260) | Bár az AGVO a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (30) pontja értelmében jogosult támogatásra, az árverések szerkezetátalakítására – az AGVO létrehozása útján, annak 250 millió BEF (6 179 338 EUR) kezdőtőkével való ellátása révén – nyújtott támogatás nem felel a belső piaccal való összeegyeztethetőség vonatkozásában az 1999-es iránymutatás 32. pontjában megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(260)

Bár az AGVO a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (30) pontja értelmében jogosult támogatásra, az árverések szerkezetátalakítására – az AGVO létrehozása útján, annak 250 millió BEF (6 179 338 EUR) kezdőtőkével való ellátása révén – nyújtott támogatás nem felel a belső piaccal való összeegyeztethetőség vonatkozásában az 1999-es iránymutatás 32. pontjában megállapított feltételeknek.

| (261) | Konkrétan az említett iránymutatás (32) pontja szerint „a szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján”. A Bizottság megítélése szerint a (19) preambulumbekezdésben említett szerkezetátalakítási terv nem felel meg ezeknek a feltételeknek. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a terv nem tartalmaz konkrét belső intézkedéseket az árverések lebonyolításának javítására és a veszteséges tevékenységek megszüntetésére. |
| --- | --- |

(261)

Konkrétan az említett iránymutatás (32) pontja szerint „a szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján”. A Bizottság megítélése szerint a (19) preambulumbekezdésben említett szerkezetátalakítási terv nem felel meg ezeknek a feltételeknek. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a terv nem tartalmaz konkrét belső intézkedéseket az árverések lebonyolításának javítására és a veszteséges tevékenységek megszüntetésére.

| (262) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (32) pontjában előírtakon túlmenően és azok ellenére úgy tűnik, hogy a szerkezetátalakítás nem a kínálat és a kereslet jövőbeli kilátásaira vonatkozó tájékoztatást, az érintett piac elemzését, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás I. mellékletében említett egyéb információkat tartalmazó piacfelmérésen alapult. |
| --- | --- |

(262)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (32) pontjában előírtakon túlmenően és azok ellenére úgy tűnik, hogy a szerkezetátalakítás nem a kínálat és a kereslet jövőbeli kilátásaira vonatkozó tájékoztatást, az érintett piac elemzését, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás I. mellékletében említett egyéb információkat tartalmazó piacfelmérésen alapult.

| (263) | A szerkezetátalakítási terv nem tartalmazza a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (33) pontjában említett információkat sem, azaz a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a vállalkozást, lehetővé téve annak elbírálását, hogy a javasolt intézkedések megfelelőek-e; az érintett termékpiacon uralkodó és a jövőben várható keresleti-kínálati viszonyokat, forgatókönyveket készítve a helyzet legkedvezőbb, illetve legkedvezőtlenebb alakulására, valamint egy köztes állapotra vonatkozó feltételezések alapján, és feltüntetve a vállalkozás erős, illetve gyenge vonásait. |
| --- | --- |

(263)

A szerkezetátalakítási terv nem tartalmazza a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (33) pontjában említett információkat sem, azaz a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a vállalkozást, lehetővé téve annak elbírálását, hogy a javasolt intézkedések megfelelőek-e; az érintett termékpiacon uralkodó és a jövőben várható keresleti-kínálati viszonyokat, forgatókönyveket készítve a helyzet legkedvezőbb, illetve legkedvezőtlenebb alakulására, valamint egy köztes állapotra vonatkozó feltételezések alapján, és feltüntetve a vállalkozás erős, illetve gyenge vonásait.

| (264) | Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a rendelkezésre álló információk nem tartalmaznak azt igazoló bizonyítékot, hogy a támogatás a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (40) pontjában előírt feltétlenül szükséges minimumra korlátozódott, vagy hogy a kedvezményezett számára előírták, hogy saját forrásaiból folyósítson bármiféle juttatást. E tekintetben azt is helyénvaló megjegyezni, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (41) pontja szerint a támogatást kizárólag a vállalkozás életképességének helyreállítására lehet fordítani, anélkül hogy a szerkezetátalakítási terv megvalósítása során lehetővé tennék a kedvezményezett termelőkapacitásának növelését. Ahogyan azonban a fentiekben megjegyzés tárgyát képezte, a 2001-ben szövegezett pénzügyi terv arra utal, hogy a halárverések nyolc év elteltével helyreállhattak volna anélkül, hogy teljes egészében szükség lett volna a 250 millió BEF-re. Az üzleti terv 10 %-os forgalomnövekedést is előirányoz a halárverések piaci működésének első öt évére, ami magában foglalhatta, hogy a halárverések terjeszkedni szándékoztak. Ennélfogva úgy tűnik, hogy a helyreállítási tervet nem arra a célra tervezték, hogy biztosítsa, hogy a támogatást csak a vállalkozás életképességének helyreállításához használják fel, emellett úgy tűnik, hogy a halárveréseket olyan helyzetbe juttatta, hogy a további likvid pénzeszközöket termelési kapacitásuknak, tevékenységeiknek bővítéséhez és/vagy agresszív piaci fellépéshez használja fel. A beérkezett információk alapján úgy tűnik, hogy a támogatást tulajdonképpen az árverések tevékenységeinek bővítéséhez (61) és agresszív, piactorzító tevékenységekhez (62) használták fel. |
| --- | --- |

(264)

Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a rendelkezésre álló információk nem tartalmaznak azt igazoló bizonyítékot, hogy a támogatás a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (40) pontjában előírt feltétlenül szükséges minimumra korlátozódott, vagy hogy a kedvezményezett számára előírták, hogy saját forrásaiból folyósítson bármiféle juttatást. E tekintetben azt is helyénvaló megjegyezni, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (41) pontja szerint a támogatást kizárólag a vállalkozás életképességének helyreállítására lehet fordítani, anélkül hogy a szerkezetátalakítási terv megvalósítása során lehetővé tennék a kedvezményezett termelőkapacitásának növelését. Ahogyan azonban a fentiekben megjegyzés tárgyát képezte, a 2001-ben szövegezett pénzügyi terv arra utal, hogy a halárverések nyolc év elteltével helyreállhattak volna anélkül, hogy teljes egészében szükség lett volna a 250 millió BEF-re. Az üzleti terv 10 %-os forgalomnövekedést is előirányoz a halárverések piaci működésének első öt évére, ami magában foglalhatta, hogy a halárverések terjeszkedni szándékoztak. Ennélfogva úgy tűnik, hogy a helyreállítási tervet nem arra a célra tervezték, hogy biztosítsa, hogy a támogatást csak a vállalkozás életképességének helyreállításához használják fel, emellett úgy tűnik, hogy a halárveréseket olyan helyzetbe juttatta, hogy a további likvid pénzeszközöket termelési kapacitásuknak, tevékenységeiknek bővítéséhez és/vagy agresszív piaci fellépéshez használja fel. A beérkezett információk alapján úgy tűnik, hogy a támogatást tulajdonképpen az árverések tevékenységeinek bővítéséhez (61) és agresszív, piactorzító tevékenységekhez (62) használták fel.

| (265) | A Bizottság továbbá azt az észrevételt teszi, hogy a szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a terv teljes körű végrehajtását és az abban foglalt valamennyi feltétel betartását. |
| --- | --- |

(265)

A Bizottság továbbá azt az észrevételt teszi, hogy a szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a terv teljes körű végrehajtását és az abban foglalt valamennyi feltétel betartását.

| (266) | Ezen túlmenően Belgium azt sem bizonyította be, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (35)–(39) pontjával összhangban kompenzációs intézkedéseket hozott, vagy hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (73)–(82) pontjában a mezőgazdaságra (beleértve a halászatot is) vonatkozóan megállapított egyedi (alternatív) feltételek teljesültek (63). Tulajdonképpen úgy tűnik, hogy a város – a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (35) pontjában előírtak ellenére – nem hozott intézkedéseket a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. Sőt, tekintettel a halárverések sajátos helyzetére, különösen az uniós szinten évente elfogadott, korlátozó jellegű védelmi intézkedések miatti korlátozott ellátás vonatkozásában igen valószínű, hogy a támogatás kedvezőtlenül befolyásolná a versenytárs árveréseket, és a városnak különös figyelmet kellene szentelnie ennek a kérdésnek. |
| --- | --- |

(266)

Ezen túlmenően Belgium azt sem bizonyította be, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (35)–(39) pontjával összhangban kompenzációs intézkedéseket hozott, vagy hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (73)–(82) pontjában a mezőgazdaságra (beleértve a halászatot is) vonatkozóan megállapított egyedi (alternatív) feltételek teljesültek (63). Tulajdonképpen úgy tűnik, hogy a város – a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (35) pontjában előírtak ellenére – nem hozott intézkedéseket a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. Sőt, tekintettel a halárverések sajátos helyzetére, különösen az uniós szinten évente elfogadott, korlátozó jellegű védelmi intézkedések miatti korlátozott ellátás vonatkozásában igen valószínű, hogy a támogatás kedvezőtlenül befolyásolná a versenytárs árveréseket, és a városnak különös figyelmet kellene szentelnie ennek a kérdésnek.

| (267) | Következésképp az AGVO javára a halárverések szerkezetátalakítására nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban foglalt feltételekkel, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásra hivatkozó 2001-es halászati iránymutatással is. |
| --- | --- |

(267)

Következésképp az AGVO javára a halárverések szerkezetátalakítására nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban foglalt feltételekkel, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásra hivatkozó 2001-es halászati iránymutatással is.

| (268) | Amennyiben a tőkejuttatás közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezésnek tekinthető, a Bizottság az e határozat 10.2.1.4. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik. |
| --- | --- |

(268)

Amennyiben a tőkejuttatás közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezésnek tekinthető, a Bizottság az e határozat 10.2.1.4. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik.

10.2.1.2.   
  Az épületek tulajdonjogának átruházása, valamint a földterületek és az épületek használatára vonatkozó kizárólagos jogok

| (269) | Ahogyan azt e határozat 10.1.2.2.2. pontja megállapítja, az épületek 2002. március 14-től történő díjmentes használatára vonatkozó kizárólagos jog odaítélésére, azt követően pedig 57 000 m2 alapterületen elhelyezkedő több épület tulajdonjogának a város általi átruházására anélkül került sor, hogy az AGVO számára hasonló értékű kötelezettségeket írtak volna elő. Ahogyan azt fentebb megjegyeztük, úgy tűnik, hogy sem az alapszabály, sem az átruházásról szóló okirat nem kapcsolódik bármely olyan egyedi vagy szokatlan feltételhez vagy kötelezettséghez, amely indokolná a bérleti díj vagy az ellenérték hiányát. |
| --- | --- |

(269)

Ahogyan azt e határozat 10.1.2.2.2. pontja megállapítja, az épületek 2002. március 14-től történő díjmentes használatára vonatkozó kizárólagos jog odaítélésére, azt követően pedig 57 000 m2 alapterületen elhelyezkedő több épület tulajdonjogának a város általi átruházására anélkül került sor, hogy az AGVO számára hasonló értékű kötelezettségeket írtak volna elő. Ahogyan azt fentebb megjegyeztük, úgy tűnik, hogy sem az alapszabály, sem az átruházásról szóló okirat nem kapcsolódik bármely olyan egyedi vagy szokatlan feltételhez vagy kötelezettséghez, amely indokolná a bérleti díj vagy az ellenérték hiányát.

| (270) | Egy ilyen intézkedést ezért a vállalkozás helyzetének javítását és üzleti likviditásának növelését célzó támogatásnak kell tekinteni, amelynek az a hatása, hogy csökkenti a kedvezményezett termelési költségeit. |
| --- | --- |

(270)

Egy ilyen intézkedést ezért a vállalkozás helyzetének javítását és üzleti likviditásának növelését célzó támogatásnak kell tekinteni, amelynek az a hatása, hogy csökkenti a kedvezményezett termelési költségeit.

| (271) | A Bizottság nem állapította meg, hogy ez a támogatás eleget tenne a 2001-es halászati iránymutatásban a belső piaccal való összeegyeztethetőség vonatkozásában előírt szabályok bármelyikének, és a belga hatóságok sem nyújtottak be erre vonatkozó információt. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság nem állapította meg, hogy ez a támogatás eleget tenne a 2001-es halászati iránymutatásban a belső piaccal való összeegyeztethetőség vonatkozásában előírt szabályok bármelyikének, és a belga hatóságok sem nyújtottak be erre vonatkozó információt.

| (272) | Annak kapcsán, hogy a kizárólagos használati jogokat és a díjmentes tulajdonjog-átruházást a halárverések szerkezetátalakítása keretében kell figyelembe venni, a Bizottság már e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdésében megállapította, hogy – bár az AGVO az intézkedések odaítélésekor jogosult lett volna szerkezetátalakítási támogatásra (ugyanis nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősült) – a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás feltételei nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(272)

Annak kapcsán, hogy a kizárólagos használati jogokat és a díjmentes tulajdonjog-átruházást a halárverések szerkezetátalakítása keretében kell figyelembe venni, a Bizottság már e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdésében megállapította, hogy – bár az AGVO az intézkedések odaítélésekor jogosult lett volna szerkezetátalakítási támogatásra (ugyanis nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősült) – a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás feltételei nem teljesülnek.

| (273) | Annak kapcsán, hogy a kizárólagos használati jogok és a tulajdonjog-átruházás közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezésnek tekinthetőek, a Bizottság az e határozat 10.2.1.4. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik. |
| --- | --- |

(273)

Annak kapcsán, hogy a kizárólagos használati jogok és a tulajdonjog-átruházás közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezésnek tekinthetőek, a Bizottság az e határozat 10.2.1.4. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik.

10.2.1.3.   
  Kölcsöngaranciák

| (274) | A belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy különbséget kell tenni a felújítási munkákra felhasznált és az EVO támogatására felhasznált kölcsönökért nyújtott ingyenes garanciák között. |
| --- | --- |

(274)

A belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy különbséget kell tenni a felújítási munkákra felhasznált és az EVO támogatására felhasznált kölcsönökért nyújtott ingyenes garanciák között.

| (275) | E tekintetben elismerték, hogy egy 550 000 EUR összegű kölcsönt az EVO támogatására használtak fel. |
| --- | --- |

(275)

E tekintetben elismerték, hogy egy 550 000 EUR összegű kölcsönt az EVO támogatására használtak fel.

| (276) | A belga hatóságok azt állították, hogy az EVO támogatására felhasznált kölcsönökre nyújtott ingyenes garanciákat a halárverések szerkezetátalakítása keretében kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(276)

A belga hatóságok azt állították, hogy az EVO támogatására felhasznált kölcsönökre nyújtott ingyenes garanciákat a halárverések szerkezetátalakítása keretében kell figyelembe venni.

| (277) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy – ahogyan azt e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdése megállapítja – bár az AGVO az intézkedések odaítélésekor jogosult lett volna szerkezetátalakítási támogatásra (ugyanis nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősült), a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban előírt összeegyeztethetőségi feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(277)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy – ahogyan azt e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdése megállapítja – bár az AGVO az intézkedések odaítélésekor jogosult lett volna szerkezetátalakítási támogatásra (ugyanis nehéz helyzetben lévő vállalatnak minősült), a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban előírt összeegyeztethetőségi feltételek nem teljesülnek.

| (278) | Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy az ingyenes garanciák a szerkezetátalakítási tervben nem említett támogatási intézkedések. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 3.2.3. pontja, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás (64) 3.3. pontja szerint szerkezetátalakítási támogatás csak egyszer nyújtható. Ezért még azt feltételezve is, hogy az eredeti támogatás, mégpedig az induló tőke és egyéb eszközök útján nyújtott támogatás megfelelt a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló, alkalmazandó iránymutatásnak – amely eset nem állt fenn –, az ingyenes garanciák nem felelnek meg az „először és utoljára” feltételnek. |
| --- | --- |

(278)

Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy az ingyenes garanciák a szerkezetátalakítási tervben nem említett támogatási intézkedések. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 3.2.3. pontja, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás (64) 3.3. pontja szerint szerkezetátalakítási támogatás csak egyszer nyújtható. Ezért még azt feltételezve is, hogy az eredeti támogatás, mégpedig az induló tőke és egyéb eszközök útján nyújtott támogatás megfelelt a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló, alkalmazandó iránymutatásnak – amely eset nem állt fenn –, az ingyenes garanciák nem felelnek meg az „először és utoljára” feltételnek.

| (279) | A belga hatóságok láthatóan úgy értik, hogy a város végül is az induló tőke további éves részleteinek kifizetése helyett ingyenes kölcsöngaranciák nyújtása mellett döntött. A Bizottság azonban azt az észrevételt teszi, hogy a szerkezetátalakítási tervet nem vizsgálták felül a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (52) pontjának és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatásnak megfelelően. Ezen túlmenően nem világos, hogy a támogatás összege emelkedett vagy csökkent-e, illetve az sem, hogy a támogatás formája módosult-e. Tulajdonképpen – bár az induló tőke nem minden részletét fizették évente, ahogyan azt eredetileg tervezték – továbbra is érvényes, hogy az AGVO törvényesen jogosult volt arra, hogy megkövetelje részvényesétől az induló tőke fennmaradó összegének kifizetését. Az AGVO valójában gyakorolta ezt a jogot 2006-ban és 2007-ben, amikor a részére további részleteket fizettek ki. |
| --- | --- |

(279)

A belga hatóságok láthatóan úgy értik, hogy a város végül is az induló tőke további éves részleteinek kifizetése helyett ingyenes kölcsöngaranciák nyújtása mellett döntött. A Bizottság azonban azt az észrevételt teszi, hogy a szerkezetátalakítási tervet nem vizsgálták felül a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (52) pontjának és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatásnak megfelelően. Ezen túlmenően nem világos, hogy a támogatás összege emelkedett vagy csökkent-e, illetve az sem, hogy a támogatás formája módosult-e. Tulajdonképpen – bár az induló tőke nem minden részletét fizették évente, ahogyan azt eredetileg tervezték – továbbra is érvényes, hogy az AGVO törvényesen jogosult volt arra, hogy megkövetelje részvényesétől az induló tőke fennmaradó összegének kifizetését. Az AGVO valójában gyakorolta ezt a jogot 2006-ban és 2007-ben, amikor a részére további részleteket fizettek ki.

| (280) | Következésképp a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az 550 000 EUR kölcsönre nyújtott ingyenes garancia összeegyeztethetetlen a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás feltételeivel, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásokra hivatkozó 2004-es halászati iránymutatással is. |
| --- | --- |

(280)

Következésképp a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az 550 000 EUR kölcsönre nyújtott ingyenes garancia összeegyeztethetetlen a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás feltételeivel, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásokra hivatkozó 2004-es halászati iránymutatással is.

| (281) | Ami a felújítási munkákhoz felhasznált kölcsönökre nyújtott garanciákat illeti, a Bizottság e határozat 10.2.1.4. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik. |
| --- | --- |

(281)

Ami a felújítási munkákhoz felhasznált kölcsönökre nyújtott garanciákat illeti, a Bizottság e határozat 10.2.1.4. pontjában foglalt elemzésére hivatkozik.

10.2.1.4.   
  Adók és közszolgáltatási ellentételezés

| (282) | A belga hatóságok azzal érveltek, hogy az induló tőke egy részét, az épületek egy részét és a garantált kölcsönök egy részét általános (gazdasági) érdekű szolgáltatások nyújtására – mégpedig a halászkikötő igazgatására, valamint közjogi és félig közjogi szervezeteknek történő épület-bérbeadásra – biztosították. Emellett úgy ítélték meg, hogy az adóknak a halászkikötő-használóktól történő beszedésére (és felhasználására) vonatkozó jogot az AGVO közfeladatai részének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(282)

A belga hatóságok azzal érveltek, hogy az induló tőke egy részét, az épületek egy részét és a garantált kölcsönök egy részét általános (gazdasági) érdekű szolgáltatások nyújtására – mégpedig a halászkikötő igazgatására, valamint közjogi és félig közjogi szervezeteknek történő épület-bérbeadásra – biztosították. Emellett úgy ítélték meg, hogy az adóknak a halászkikötő-használóktól történő beszedésére (és felhasználására) vonatkozó jogot az AGVO közfeladatai részének kell tekinteni.

| (283) | A belga hatóságok nem bizonyították be, hogy ezek az intézkedések az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése alapján összeegyeztethetőnek nyilváníthatók. Emlékeztetni kell arra is, hogy az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésére – mint a Szerződés alapvető szabályaitól való eltérésre – hivatkozó tagállamra hárul az említett rendelkezés alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülésének igazolása (65). A Bizottság mindenesetre megvizsgálta, hogy a támogatási intézkedések bizonyos mértékben tekinthetők-e az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően nyújtott közszolgáltatási ellentételezésnek. |
| --- | --- |

(283)

A belga hatóságok nem bizonyították be, hogy ezek az intézkedések az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése alapján összeegyeztethetőnek nyilváníthatók. Emlékeztetni kell arra is, hogy az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésére – mint a Szerződés alapvető szabályaitól való eltérésre – hivatkozó tagállamra hárul az említett rendelkezés alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülésének igazolása (65). A Bizottság mindenesetre megvizsgálta, hogy a támogatási intézkedések bizonyos mértékben tekinthetők-e az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően nyújtott közszolgáltatási ellentételezésnek.

| (284) | E tekintetben a Bizottság az „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című, 1996-os (66) és 2001-es (67) közleményében, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005-ös keretszabályban (68) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály) megállapította azokat a feltételeket, amelyek mellett az állami támogatás a 106. cikk (2) bekezdése értelmében összeegyeztethetőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(284)

E tekintetben a Bizottság az „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című, 1996-os (66) és 2001-es (67) közleményében, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005-ös keretszabályban (68) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló keretszabály) megállapította azokat a feltételeket, amelyek mellett az állami támogatás a 106. cikk (2) bekezdése értelmében összeegyeztethetőnek tekinthetők.

| (285) | Az egyik ilyen feltétel, hogy a támogatás kedvezményezettjét a tagállamnak kifejezetten meg kellett bíznia valamely adott, általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével. Az ilyen megbízási okiratnak vagy okiratoknak legalább az előírt közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellegét, hatályát és időtartamát és az érintett vállalkozás megnevezését kell meghatároznia vagy meghatározniuk. |
| --- | --- |

(285)

Az egyik ilyen feltétel, hogy a támogatás kedvezményezettjét a tagállamnak kifejezetten meg kellett bíznia valamely adott, általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével. Az ilyen megbízási okiratnak vagy okiratoknak legalább az előírt közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellegét, hatályát és időtartamát és az érintett vállalkozás megnevezését kell meghatároznia vagy meghatározniuk.

| (286) | A Bizottság egyet tudott érteni azzal, hogy az AGVO-t az alapító okirata útján megbízták a halászkikötő igazgatásával, és hogy ez a megbízás bizonyos egyedi kötelezettségeket foglal magában. |
| --- | --- |

(286)

A Bizottság egyet tudott érteni azzal, hogy az AGVO-t az alapító okirata útján megbízták a halászkikötő igazgatásával, és hogy ez a megbízás bizonyos egyedi kötelezettségeket foglal magában.

| (287) | Ami azonban az AGVO bérbeadási tevékenységeit illeti, a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy az AGVO számára előírt közszolgáltatási kötelezettségek nincsenek egyértelműen meghatározva. Különösen olyan rendelkezést nem talált, amely e tekintetben egyedi kötelezettségeket írt volna elő az AGVO számára, a belga hatóságok pedig nem nyújtottak be további információt ezzel a kérdéssel kapcsolatban. Úgy tűnik, hogy a belga hatóságok megítélése szerint az a tény, hogy az épületeket bérbeadó szervezetek közjogi vagy félig közjogi szervezetek, szükségképpen azzal jár, hogy az e szervezeteknek épületeket bérbeadó vállalkozások maguk közszolgáltatást teljesítenek. A Bizottság azonban nem érthet egyet egy ilyen állásponttal, mivel ez a tény önmagában nem foglalja magában a bármely magánszektorbeli bérbeadóra vonatkozó kötelezettségektől eltérő egyedi közszolgáltatási kötelezettségek megbízását vagy előírását. A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy Belgium nem bizonyította be, hogy az AGVO-t közszolgáltatási kötelezettségekkel bízták meg bérbeadási tevékenységeivel összefüggésben. |
| --- | --- |

(287)

Ami azonban az AGVO bérbeadási tevékenységeit illeti, a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy az AGVO számára előírt közszolgáltatási kötelezettségek nincsenek egyértelműen meghatározva. Különösen olyan rendelkezést nem talált, amely e tekintetben egyedi kötelezettségeket írt volna elő az AGVO számára, a belga hatóságok pedig nem nyújtottak be további információt ezzel a kérdéssel kapcsolatban. Úgy tűnik, hogy a belga hatóságok megítélése szerint az a tény, hogy az épületeket bérbeadó szervezetek közjogi vagy félig közjogi szervezetek, szükségképpen azzal jár, hogy az e szervezeteknek épületeket bérbeadó vállalkozások maguk közszolgáltatást teljesítenek. A Bizottság azonban nem érthet egyet egy ilyen állásponttal, mivel ez a tény önmagában nem foglalja magában a bármely magánszektorbeli bérbeadóra vonatkozó kötelezettségektől eltérő egyedi közszolgáltatási kötelezettségek megbízását vagy előírását. A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy Belgium nem bizonyította be, hogy az AGVO-t közszolgáltatási kötelezettségekkel bízták meg bérbeadási tevékenységeivel összefüggésben.

| (288) | Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az AGVO javára nyújtott támogatási intézkedések nem felelnek meg sem a szükségszerűség, sem az arányosság követelményének. |
| --- | --- |

(288)

Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az AGVO javára nyújtott támogatási intézkedések nem felelnek meg sem a szükségszerűség, sem az arányosság követelményének.

| (289) | Az ellentételezés szükségszerűségére és arányosságára vonatkozó követelmények meghatározása a következő (lásd a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2005. évi közösségi keretszabály 14., 15. és 17. pontját):






  — | Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget. |
| --- | --- | --- |

(289)

Az ellentételezés szükségszerűségére és arányosságára vonatkozó követelmények meghatározása a következő (lásd a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló, 2005. évi közösségi keretszabály 14., 15. és 17. pontját):

—

Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget.

| — | Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy állami forrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket – tekintet nélkül az EUMSz. 107. cikke alkalmazásában történő besorolásukra. |
| --- | --- |

—

Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy állami forrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket – tekintet nélkül az EUMSz. 107. cikke alkalmazásában történő besorolásukra.

| — | Az ellentételezés összegét az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez kell felhasználni. A más piacokon való működéshez felhasznált közszolgáltatási ellentételezés indokolatlan, és következésképp összeegyeztethetetlen állami támogatásnak számít. |
| --- | --- |

—

Az ellentételezés összegét az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez kell felhasználni. A más piacokon való működéshez felhasznált közszolgáltatási ellentételezés indokolatlan, és következésképp összeegyeztethetetlen állami támogatásnak számít.

| (290) | A Bizottság észrevételezi, hogy a szükségszerűségre és az arányosságra vonatkozó követelményeknek ebben az esetben nem tettek eleget. Belgium elismerte, hogy az ellentételezésre nem határoztak meg paramétereket. A belga hatóságok kifejtették továbbá, hogy nem lehetett meghatározni a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerült költségeket és az említett kötelezettségek teljesítéséért járó bevételeket. A Bizottság továbbá azt az észrevételt teszi, hogy az AGVO nem működtet külön elszámolásokat különböző tevékenységkategóriái esetén. Következésképp a közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezés felhasználható más piacokon való működésre. Az ügyirat számos eleme utal arra, hogy tulajdonképpen túlzott mértékű ellentételezés merült fel. Ami például az ingyenes kölcsöngaranciákat illeti, e határozat (186) és azt követő preambulumbekezdéseiben megállapítást nyert, hogy a garantált kölcsönöket felhasználhatták és felhasználták az eredeti céltól eltérő célokra. Ezen túlmenően, mivel az EVO-ba befektetett tőke összege (3 969 000 EUR) és a PAKHUIZEN részvényeinek megvásárlásáért fizetett ár (350 000 EUR) (összesen: 4 319 000 EUR) meghaladja az AGVO-nak ténylegesen fizetett tőke összegét (3 596 665,62 EUR), az AGVO szükségképpen ezek finanszírozására használt fel kölcsönöket és esetlegesen adókat. |
| --- | --- |

(290)

A Bizottság észrevételezi, hogy a szükségszerűségre és az arányosságra vonatkozó követelményeknek ebben az esetben nem tettek eleget. Belgium elismerte, hogy az ellentételezésre nem határoztak meg paramétereket. A belga hatóságok kifejtették továbbá, hogy nem lehetett meghatározni a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerült költségeket és az említett kötelezettségek teljesítéséért járó bevételeket. A Bizottság továbbá azt az észrevételt teszi, hogy az AGVO nem működtet külön elszámolásokat különböző tevékenységkategóriái esetén. Következésképp a közszolgáltatási kötelezettségekért járó ellentételezés felhasználható más piacokon való működésre. Az ügyirat számos eleme utal arra, hogy tulajdonképpen túlzott mértékű ellentételezés merült fel. Ami például az ingyenes kölcsöngaranciákat illeti, e határozat (186) és azt követő preambulumbekezdéseiben megállapítást nyert, hogy a garantált kölcsönöket felhasználhatták és felhasználták az eredeti céltól eltérő célokra. Ezen túlmenően, mivel az EVO-ba befektetett tőke összege (3 969 000 EUR) és a PAKHUIZEN részvényeinek megvásárlásáért fizetett ár (350 000 EUR) (összesen: 4 319 000 EUR) meghaladja az AGVO-nak ténylegesen fizetett tőke összegét (3 596 665,62 EUR), az AGVO szükségképpen ezek finanszírozására használt fel kölcsönöket és esetlegesen adókat.

| (291) | A fenti okokból kifolyólag a Bizottság nem ítélheti a támogatási intézkedéseket az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételekkel összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(291)

A fenti okokból kifolyólag a Bizottság nem ítélheti a támogatási intézkedéseket az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételekkel összeegyeztethetőnek.

10.2.2.   AZ EVO JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| (292) | Ami a város és az AGVO által az AVO javára nyújtott állami támogatást illeti, az értékelésnek különbséget kell tennie a különböző intézkedések és azok időpontja között. |
| --- | --- |

(292)

Ami a város és az AGVO által az AVO javára nyújtott állami támogatást illeti, az értékelésnek különbséget kell tennie a különböző intézkedések és azok időpontja között.

| (293) | A következő döntéseket a 2001-es iránymutatás alapján kell értékelni:






  — | a város által 2002. június 28-án, 2002. szeptember 27-én és 2004. április 23-án ingyenes kölcsöngarancia nyújtására vonatkozóan hozott döntések, |
| --- | --- | --- |

(293)

A következő döntéseket a 2001-es iránymutatás alapján kell értékelni:

—

a város által 2002. június 28-án, 2002. szeptember 27-én és 2004. április 23-án ingyenes kölcsöngarancia nyújtására vonatkozóan hozott döntések,

| — | az AGVO által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy az EVO-nak 2002. augusztus 8-tól kezdődően engedélyezze az AGVO tulajdonát képező, összesen 13 600 m2 alapterületűen elhelyezkedő épületek folyamatosan ingyenes használatát, |
| --- | --- |

—

az AGVO által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy az EVO-nak 2002. augusztus 8-tól kezdődően engedélyezze az AGVO tulajdonát képező, összesen 13 600 m2 alapterületűen elhelyezkedő épületek folyamatosan ingyenes használatát,

| — | az AGVO által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy az EVO 2002. augusztus 22-én371 840 EUR kezdőtőkében részesüljön. |
| --- | --- |

—

az AGVO által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy az EVO 2002. augusztus 22-én371 840 EUR kezdőtőkében részesüljön.

| (294) | A következő döntéseket a 2004-es iránymutatás alapján kell értékelni:






  — | a város által 2005. április 22-én ingyenes kölcsöngarancia nyújtására vonatkozóan hozott döntések, |
| --- | --- | --- |

(294)

A következő döntéseket a 2004-es iránymutatás alapján kell értékelni:

—

a város által 2005. április 22-én ingyenes kölcsöngarancia nyújtására vonatkozóan hozott döntések,

| — | az AGVO által az EVO tőkéjének 2004. december 31-én, 2005. december 31-én és 2007. december 21-én tartozásátvállalás útján történő emelésére vonatkozóan hozott döntések. |
| --- | --- |

—

az AGVO által az EVO tőkéjének 2004. december 31-én, 2005. december 31-én és 2007. december 21-én tartozásátvállalás útján történő emelésére vonatkozóan hozott döntések.

| (295) | A következő döntést a 2001-es és a 2004-es iránymutatás alapján is értékelni kell:






  — | az AGVO által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy 2002. augusztus 22. és 2006. augusztus 3. között 600 000 EUR kölcsönre ingyenes garanciákat nyújt. |
| --- | --- | --- |

(295)

A következő döntést a 2001-es és a 2004-es iránymutatás alapján is értékelni kell:

—

az AGVO által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy 2002. augusztus 22. és 2006. augusztus 3. között 600 000 EUR kölcsönre ingyenes garanciákat nyújt.

| (296) | A következő döntést a 2004-es és a 2008-as iránymutatás alapján is értékelni kell:






  — | a város által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy egy 78 000 EUR összegű kölcsönre 2007. szeptember 27. és 2008. szeptember 4. között ingyenes garanciát nyújt. |
| --- | --- | --- |

(296)

A következő döntést a 2004-es és a 2008-as iránymutatás alapján is értékelni kell:

—

a város által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy egy 78 000 EUR összegű kölcsönre 2007. szeptember 27. és 2008. szeptember 4. között ingyenes garanciát nyújt.

10.2.2.1.   
  Kölcsöngaranciák, a halárverések díjmentes használatára való jog

| (297) | A 2001-es halászati iránymutatás 1.2. pontja és a 2004-es halászati iránymutatás 3.7. pontja szerint a kedvezményezettek részére bármiféle kötelezettség előírása nélkül nyújtott, és a vállalkozások helyzetének javítására, valamint üzleti likviditásuk növelésére szánt, illetve az előállított vagy forgalomba hozott mennyiség, a termékárak, az előállított egységek vagy az előállítási eszközök alapján kiszámított állami támogatás, amelynek az a hatása, hogy – működési támogatásként – csökkenti a kedvezményezett termelési költségeit vagy fokozza annak bevételét, összeegyeztethetetlen a közös piaccal. A 2008-as halászati iránymutatás 3.4. pontja szerint a belső piaccal elvben összeegyeztethetetlen minden olyan működési támogatás, amely például növeli a kedvezményezett üzleti likviditását, illetve amelyet az előállított vagy forgalmazott mennyiség, a termékek árai, az előállított egységek vagy az előállítási eszközök alapján számítanak ki, és amely azzal a hatással jár, hogy a kedvezményezettnél csökkennek az előállítási költségek vagy nő a jövedelem. A támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha egyértelműen és határozottan hozzájárul a közös halászati politika célkitűzéseinek teljesüléséhez. |
| --- | --- |

(297)

A 2001-es halászati iránymutatás 1.2. pontja és a 2004-es halászati iránymutatás 3.7. pontja szerint a kedvezményezettek részére bármiféle kötelezettség előírása nélkül nyújtott, és a vállalkozások helyzetének javítására, valamint üzleti likviditásuk növelésére szánt, illetve az előállított vagy forgalomba hozott mennyiség, a termékárak, az előállított egységek vagy az előállítási eszközök alapján kiszámított állami támogatás, amelynek az a hatása, hogy – működési támogatásként – csökkenti a kedvezményezett termelési költségeit vagy fokozza annak bevételét, összeegyeztethetetlen a közös piaccal. A 2008-as halászati iránymutatás 3.4. pontja szerint a belső piaccal elvben összeegyeztethetetlen minden olyan működési támogatás, amely például növeli a kedvezményezett üzleti likviditását, illetve amelyet az előállított vagy forgalmazott mennyiség, a termékek árai, az előállított egységek vagy az előállítási eszközök alapján számítanak ki, és amely azzal a hatással jár, hogy a kedvezményezettnél csökkennek az előállítási költségek vagy nő a jövedelem. A támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha egyértelműen és határozottan hozzájárul a közös halászati politika célkitűzéseinek teljesüléséhez.

| (298) | A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy az ingyenes kölcsöngaranciákat és a halárverések díjmentes használatára vonatkozó jogot úgy ítélték oda, hogy az EVO számára nem írtak elő olyan különleges kötelezettséget, amely a támogatást a halászati iránymutatásban előírt feltételek bármelyikével összeegyeztethetővé tenné. |
| --- | --- |

(298)

A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy az ingyenes kölcsöngaranciákat és a halárverések díjmentes használatára vonatkozó jogot úgy ítélték oda, hogy az EVO számára nem írtak elő olyan különleges kötelezettséget, amely a támogatást a halászati iránymutatásban előírt feltételek bármelyikével összeegyeztethetővé tenné.

| (299) | Tulajdonképpen úgy tűnik, hogy az ingyenes kölcsöngaranciákat egyszerű kérésre odaítélték különböző célokat szolgáló kölcsönök esetében, és hogy azokra semmiféle különleges feltételek vagy kötelezettségek nem vonatkoztak. |
| --- | --- |

(299)

Tulajdonképpen úgy tűnik, hogy az ingyenes kölcsöngaranciákat egyszerű kérésre odaítélték különböző célokat szolgáló kölcsönök esetében, és hogy azokra semmiféle különleges feltételek vagy kötelezettségek nem vonatkoztak.

| (300) | A belga hatóságok által szolgáltatott információk ráadásul azt mutatják, hogy az a tény, hogy a garantált kölcsönt végül az eredetileg bejelentettől eltérő célra használták fel, a garancia kedvezményezettje számára nem eredményezett korlátozó intézkedést, illetve nem eredményezte a garancia érvénytelenítését. Úgy tűnik például, hogy – bár először azt jelentették be, hogy a Fortis által nyújtott 1 795 000 EUR összegű kölcsönt többek között további gépek és halrekeszek vásárlására és számos módosítási munka finanszírozására szánják –, azt (legalábbis egy részét) valójában a hajótulajdonosoknak szánt kölcsönnyújtásra használták fel. A garanciát nem vonták vissza, és még ennek a helyzetnek a bekövetkezése után is nyújtottak garanciákat anélkül, hogy nyilvánvalóan arra ösztönözték volna a várost, hogy feltételeket írjon elő az EVO-nak a garancia vonatkozásában. |
| --- | --- |

(300)

A belga hatóságok által szolgáltatott információk ráadásul azt mutatják, hogy az a tény, hogy a garantált kölcsönt végül az eredetileg bejelentettől eltérő célra használták fel, a garancia kedvezményezettje számára nem eredményezett korlátozó intézkedést, illetve nem eredményezte a garancia érvénytelenítését. Úgy tűnik például, hogy – bár először azt jelentették be, hogy a Fortis által nyújtott 1 795 000 EUR összegű kölcsönt többek között további gépek és halrekeszek vásárlására és számos módosítási munka finanszírozására szánják –, azt (legalábbis egy részét) valójában a hajótulajdonosoknak szánt kölcsönnyújtásra használták fel. A garanciát nem vonták vissza, és még ennek a helyzetnek a bekövetkezése után is nyújtottak garanciákat anélkül, hogy nyilvánvalóan arra ösztönözték volna a várost, hogy feltételeket írjon elő az EVO-nak a garancia vonatkozásában.

| (301) | Az ingyenes garanciák növelték az EVO üzleti likviditását, mivel annak nem kellett fizetnie a garanciáért, és mivel ráadásul úgy tűnik, hogy a garancia nélkül az EVO nem jutott volna hozzá a kölcsönökhöz. |
| --- | --- |

(301)

Az ingyenes garanciák növelték az EVO üzleti likviditását, mivel annak nem kellett fizetnie a garanciáért, és mivel ráadásul úgy tűnik, hogy a garancia nélkül az EVO nem jutott volna hozzá a kölcsönökhöz.

| (302) | Az árverési épület díjmentes használatára vonatkozó jog is növelte az EVO likvid pénzeszközeit, mivel az megtakarította azokat a bérleti költségeket, amelyeket egyébként ki kellett volna fizetnie piaci feltételek mellett. |
| --- | --- |

(302)

Az árverési épület díjmentes használatára vonatkozó jog is növelte az EVO likvid pénzeszközeit, mivel az megtakarította azokat a bérleti költségeket, amelyeket egyébként ki kellett volna fizetnie piaci feltételek mellett.

| (303) | A Bizottság nem érti, hogy az épületek használati jogáért – díjmentesen – biztosított ingyenes garanciák hogyan tekinthetők úgy, hogy hozzájárulnak a közös halászati politika célkitűzéseihez. A belga hatóságok erre vonatkozó információt nem nyújtottak be. |
| --- | --- |

(303)

A Bizottság nem érti, hogy az épületek használati jogáért – díjmentesen – biztosított ingyenes garanciák hogyan tekinthetők úgy, hogy hozzájárulnak a közös halászati politika célkitűzéseihez. A belga hatóságok erre vonatkozó információt nem nyújtottak be.

| (304) | A belga hatóságok azt állították, hogy az intézkedéseket a halárverések szerkezetátalakítása keretében kellett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(304)

A belga hatóságok azt állították, hogy az intézkedéseket a halárverések szerkezetátalakítása keretében kellett figyelembe venni.

| (305) | Először is értékelni kell, hogy az EVO a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások alapján támogatható lett volna-e. Az EVO-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es, illetve 2004-es iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak lehetett tekinteni. |
| --- | --- |

(305)

Először is értékelni kell, hogy az EVO a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások alapján támogatható lett volna-e. Az EVO-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es, illetve 2004-es iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak lehetett tekinteni.

| (306) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 8. pontja és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás 13. pontja szerint egy nagyobb csoporthoz tartozó társaság rendszerint nem jogosult megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Azonban támogatható, ha azt nehéz helyzetben lévő vállalkozás hozta létre. Az EVO-t az AGVO hozta létre, amely maga a 2001-ben szerkezetátalakított oostendei halárverések új jogi formája. Megjegyzendő, hogy az AGVO a korábbi – állami tulajdonban lévő és jogi személyiséggel nem rendelkező – oostendei halárverések jogutóda. Ahogyan azt e határozat (259) preambulumbekezdése említi, annak ellenére, hogy az AGVO-t újonnan hozták létre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében támogatható. Mivel az EVO-t az AGVO szerkezetátalakításával összefüggésben hozták létre, az EVO és az AGVO is tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásokról szóló iránymutatásokban megállapított feltételek mellett részesülhettek támogatásban. |
| --- | --- |

(306)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 8. pontja és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás 13. pontja szerint egy nagyobb csoporthoz tartozó társaság rendszerint nem jogosult megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Azonban támogatható, ha azt nehéz helyzetben lévő vállalkozás hozta létre. Az EVO-t az AGVO hozta létre, amely maga a 2001-ben szerkezetátalakított oostendei halárverések új jogi formája. Megjegyzendő, hogy az AGVO a korábbi – állami tulajdonban lévő és jogi személyiséggel nem rendelkező – oostendei halárverések jogutóda. Ahogyan azt e határozat (259) preambulumbekezdése említi, annak ellenére, hogy az AGVO-t újonnan hozták létre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás értelmében támogatható. Mivel az EVO-t az AGVO szerkezetátalakításával összefüggésben hozták létre, az EVO és az AGVO is tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásokról szóló iránymutatásokban megállapított feltételek mellett részesülhettek támogatásban.

| (307) | Azonban még akkor is, ha az EVO támogatható a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások értelmében, továbbra is érvényes, hogy e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdéseiben bizonyításra került, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban megállapított összeegyeztethetőségi feltételek nem teljesülnek. Ezen túlmenően, mivel az érintett támogatási intézkedéseket nem irányozták elő a szerkezetátalakítási tervben, az e határozat (278) és azt követő preambulumbekezdéseiben említettekkel megegyező aggodalmakat vetnek fel. |
| --- | --- |

(307)

Azonban még akkor is, ha az EVO támogatható a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások értelmében, továbbra is érvényes, hogy e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdéseiben bizonyításra került, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban megállapított összeegyeztethetőségi feltételek nem teljesülnek. Ezen túlmenően, mivel az érintett támogatási intézkedéseket nem irányozták elő a szerkezetátalakítási tervben, az e határozat (278) és azt követő preambulumbekezdéseiben említettekkel megegyező aggodalmakat vetnek fel.

| (308) | Az ingyenes kölcsöngaranciákat és a halárverések díjmentes igénybevételére vonatkozó jogot ezért a 2001-es, 2004-es és 2008-as halászati iránymutatás értelmében vett működési támogatásnak kell tekinteni, és azok nem járulnak hozzá a közös halászati politika célkitűzéseihez. Ennélfogva nem egyeztethetők össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(308)

Az ingyenes kölcsöngaranciákat és a halárverések díjmentes igénybevételére vonatkozó jogot ezért a 2001-es, 2004-es és 2008-as halászati iránymutatás értelmében vett működési támogatásnak kell tekinteni, és azok nem járulnak hozzá a közös halászati politika célkitűzéseihez. Ennélfogva nem egyeztethetők össze a belső piaccal.

10.2.2.2.   
  Induló tőke és későbbi tőkeemelések

| (309) | Az EVO-t az oostendei halárverések szerkezetátalakítása keretében hozták létre. A belga hatóságok ezen túlmenően megerősítették, hogy az AGVO induló tőkéjének egy részét (azaz 371 840 EUR-t) az EVO létrehozásához induló tőkeként, majd későbbi tőkeemelésekhez használták fel. |
| --- | --- |

(309)

Az EVO-t az oostendei halárverések szerkezetátalakítása keretében hozták létre. A belga hatóságok ezen túlmenően megerősítették, hogy az AGVO induló tőkéjének egy részét (azaz 371 840 EUR-t) az EVO létrehozásához induló tőkeként, majd későbbi tőkeemelésekhez használták fel.

| (310) | Ennélfogva értékelni kell, hogy az induló tőke és a későbbi tőkeemelések tekinthetők-e a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás, illetve a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás értelmében vett megmentési és szerkezetátalakítási támogatásnak. |
| --- | --- |

(310)

Ennélfogva értékelni kell, hogy az induló tőke és a későbbi tőkeemelések tekinthetők-e a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás, illetve a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás értelmében vett megmentési és szerkezetátalakítási támogatásnak.

| (311) | Az EVO és az AGVO – a 10.2.2.1. pontban ismertetetteknek megfelelően – a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás, illetve a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalatnak tekinthető. |
| --- | --- |

(311)

Az EVO és az AGVO – a 10.2.2.1. pontban ismertetetteknek megfelelően – a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás, illetve a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004-es iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalatnak tekinthető.

| (312) | Ahogyan azonban a fentiekben már e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdéseiben ismertetésre került, a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételek ebben az esetben nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(312)

Ahogyan azonban a fentiekben már e határozat (260) és azt követő preambulumbekezdéseiben ismertetésre került, a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételek ebben az esetben nem teljesülnek.

| (313) | Az induló tőke és a későbbi tőkeemelések tehát nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(313)

Az induló tőke és a későbbi tőkeemelések tehát nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

10.2.3.   A PAKHUIZEN JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| (314) | A város és a PAKHUIZEN közötti haszonbérleti szerződés feltételeinek az volt a hatása, hogy a PAKHUIZEN működési költségei éves szinten csökkenhettek. Ez a támogatástípus nem tartozik a halászati iránymutatásban említett egyik intézkedés hatálya alá sem, és nem tartozik az e vállalkozástípusra alkalmazható más horizontális vagy egyedi iránymutatás célkitűzései közé sem. Az ilyen támogatástípus – mind a vonatkozó halászati iránymutatás, mind az állami támogatásra vonatkozó horizontális szabályok értelmében – a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(314)

A város és a PAKHUIZEN közötti haszonbérleti szerződés feltételeinek az volt a hatása, hogy a PAKHUIZEN működési költségei éves szinten csökkenhettek. Ez a támogatástípus nem tartozik a halászati iránymutatásban említett egyik intézkedés hatálya alá sem, és nem tartozik az e vállalkozástípusra alkalmazható más horizontális vagy egyedi iránymutatás célkitűzései közé sem. Az ilyen támogatástípus – mind a vonatkozó halászati iránymutatás, mind az állami támogatásra vonatkozó horizontális szabályok értelmében – a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülne.

10.2.4.   KÖVETKEZTETÉS

| (315) | A fentiekre tekintettel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az e határozat 10.1.5. pontjában említett intézkedéseket állami támogatásnak kell tekinteni, azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal, és hogy azokat a 11. szakaszban ismertetett mértékben vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(315)

A fentiekre tekintettel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az e határozat 10.1.5. pontjában említett intézkedéseket állami támogatásnak kell tekinteni, azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal, és hogy azokat a 11. szakaszban ismertetett mértékben vissza kell fizettetni.

11.   VISSZAFIZETTETÉS

| (316) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettel történő visszafizettetésére. A cél megvalósul, miután a szóban forgó támogatást – adott esetben késedelmi kamattal együtt – a kedvezményezett, azaz más szóval az abból valójában részesülő vállalkozások visszafizették. |
| --- | --- |

(316)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettel történő visszafizettetésére. A cél megvalósul, miután a szóban forgó támogatást – adott esetben késedelmi kamattal együtt – a kedvezményezett, azaz más szóval az abból valójában részesülő vállalkozások visszafizették.

| (317) | A 659/1999/EK rendelet nem állapít meg jogvesztő határidőt az 1. cikkének f) bekezdése szerinti jogellenes támogatás, azaz azon támogatás vizsgálatára vonatkozóan, amelyet azt megelőzően vezettek be, hogy a Bizottság következtetésre juthatna annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. Az említett rendelet 15. cikke azonban előírja, hogy a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető, hogy a jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják, és hogy az említett jogvesztő határidőt a Bizottság által indított bármely kereset felfüggeszti. |
| --- | --- |

(317)

A 659/1999/EK rendelet nem állapít meg jogvesztő határidőt az 1. cikkének f) bekezdése szerinti jogellenes támogatás, azaz azon támogatás vizsgálatára vonatkozóan, amelyet azt megelőzően vezettek be, hogy a Bizottság következtetésre juthatna annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. Az említett rendelet 15. cikke azonban előírja, hogy a Bizottság támogatás-visszatéríttetésre vonatkozó hatásköre tízéves jogvesztő határidőn belül érvényesíthető, hogy a jogvesztő határidő azon a napon kezdődik, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettnek nyújtják, és hogy az említett jogvesztő határidőt a Bizottság által indított bármely kereset felfüggeszti.

| (318) | A jogvesztő határidőt a 2006. március 13-án Belgiumnak eljuttatott információnyújtási kérelemmel felfüggesztették. Ennek megfelelően a visszafizettetésnek az 1996. március 13. után kapott támogatásra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(318)

A jogvesztő határidőt a 2006. március 13-án Belgiumnak eljuttatott információnyújtási kérelemmel felfüggesztették. Ennek megfelelően a visszafizettetésnek az 1996. március 13. után kapott támogatásra kell korlátozódnia.

| (319) | Az AGVO-val, az EVO-val és a PAKHUIZEN-nel visszafizettetendő összegek meghatározása érdekében figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az AGVO-nak nyújtott támogatás egy részét átutalták az EVO-nak. Ahogyan arra a belga hatóságok rámutattak, ezt a támogatást csak egyszer kell visszafizettetni a tényleges kedvezményezettel. |
| --- | --- |

(319)

Az AGVO-val, az EVO-val és a PAKHUIZEN-nel visszafizettetendő összegek meghatározása érdekében figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az AGVO-nak nyújtott támogatás egy részét átutalták az EVO-nak. Ahogyan arra a belga hatóságok rámutattak, ezt a támogatást csak egyszer kell visszafizettetni a tényleges kedvezményezettel.

| (320) | Ezen okból kifolyólag azokban a helyzetekben, amikor a város által nyújtott támogatásnak végül az EVO volt a kedvezményezettje, az AGVO-val visszafizettetendő támogatás az EVO-nak át nem utalt támogatás része. |
| --- | --- |

(320)

Ezen okból kifolyólag azokban a helyzetekben, amikor a város által nyújtott támogatásnak végül az EVO volt a kedvezményezettje, az AGVO-val visszafizettetendő támogatás az EVO-nak át nem utalt támogatás része.

11.1.   VISSZAFIZETTETÉS AZ EVO-VAL

| (321) | Az EVO-val visszafizettetendő támogatás összetétele a következő:






  — | a 371 840 EUR összegű induló tőke, |
| --- | --- | --- |

(321)

Az EVO-val visszafizettetendő támogatás összetétele a következő:

—

a 371 840 EUR összegű induló tőke,

| — | az 1 387 044 EUR, a 710 000,75 EUR és az 1 500 114,96 EUR összegű későbbi tőkeemelések, |
| --- | --- |

—

az 1 387 044 EUR, a 710 000,75 EUR és az 1 500 114,96 EUR összegű későbbi tőkeemelések,

| — | az ingyenes kölcsöngaranciáknak köszönhetően kapott előny, valamint |
| --- | --- |

—

az ingyenes kölcsöngaranciáknak köszönhetően kapott előny, valamint

| — | a halárverések 2002. augusztus 22. és azon utolsó nap közötti ingyenes igénybevételéből származó előny, amikor a halárverések az EVO rendelkezésére álltak. |
| --- | --- |

—

a halárverések 2002. augusztus 22. és azon utolsó nap közötti ingyenes igénybevételéből származó előny, amikor a halárverések az EVO rendelkezésére álltak.

| (322) | Ami az ingyenes garanciák támogatási elemét illeti, az elvileg a garantált kölcsönök összege, kivéve, ha a belga hatóságok bizonyítékot szolgáltatnak arra, hogy az EVO szerezhetett volna ilyen garanciákat a piacon; abban az esetben a támogatási elem a garanciáért járó valószínű piaci díj lett volna. |
| --- | --- |

(322)

Ami az ingyenes garanciák támogatási elemét illeti, az elvileg a garantált kölcsönök összege, kivéve, ha a belga hatóságok bizonyítékot szolgáltatnak arra, hogy az EVO szerezhetett volna ilyen garanciákat a piacon; abban az esetben a támogatási elem a garanciáért járó valószínű piaci díj lett volna.

| (323) | A belga hatóságok kijelentették, hogy az EVO végül nem vette fel azt a két kölcsönt, amelyre 2002-ben garanciát nyújtottak. Ennek következtében – bár a támogatást odaítélték (az ingyenes garancia biztosításáról szóló határozatot elfogadták) – az EVO abból valójában nem részesült. A 2002. június 28-án és szeptember 27-én jóváhagyott ingyenes kölcsöngaranciákból fakadó támogatást ezért nem kell visszafizettetni. Következésképpen 4 284 995 EUR (3 606 995 + 78 000 + 600 000) összeget kell visszafizettetni. |
| --- | --- |

(323)

A belga hatóságok kijelentették, hogy az EVO végül nem vette fel azt a két kölcsönt, amelyre 2002-ben garanciát nyújtottak. Ennek következtében – bár a támogatást odaítélték (az ingyenes garancia biztosításáról szóló határozatot elfogadták) – az EVO abból valójában nem részesült. A 2002. június 28-án és szeptember 27-én jóváhagyott ingyenes kölcsöngaranciákból fakadó támogatást ezért nem kell visszafizettetni. Következésképpen 4 284 995 EUR (3 606 995 + 78 000 + 600 000) összeget kell visszafizettetni.

11.2.   VISSZAFIZETTETÉS A PAKHUIZENNEL

| (324) | A PAKHUIZEN-nel visszafizettetendő támogatás az azon tényből fakadó előnyből áll, hogy a hosszú távú haszonbérleti szerződést nem piaci áron kötötték meg. |
| --- | --- |

(324)

A PAKHUIZEN-nel visszafizettetendő támogatás az azon tényből fakadó előnyből áll, hogy a hosszú távú haszonbérleti szerződést nem piaci áron kötötték meg.

| (325) | A 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint a visszafizettetés a 2006. március 13-tól visszaszámított tízéves időszakra korlátozódik. |
| --- | --- |

(325)

A 659/1999/EK rendelet 15. cikke szerint a visszafizettetés a 2006. március 13-tól visszaszámított tízéves időszakra korlátozódik.

| (326) | Az előny a szokásos piaci feltételek mellett az épületekre vonatkozó hosszú távú haszonbérleti megállapodásra feltételesen fizetendő ellenérték (bérleti díj), valamint a) az évente fizetett 25 EUR; és b) bármely olyan felújítási költség különbségéből áll, amely a PAKHUIZEN számára felmerült, és amelyet nem kellett volna kifizetnie a belga jog rendes szabályai alapján (69). A szóban forgó időszak a visszafizettetés napjáig vagy – amennyiben a haszonbérleti megállapodást a visszafizettetés elrendelése előtt megszüntették – a haszonbérleti megállapodás megszüntetésének napjáig tart. |
| --- | --- |

(326)

Az előny a szokásos piaci feltételek mellett az épületekre vonatkozó hosszú távú haszonbérleti megállapodásra feltételesen fizetendő ellenérték (bérleti díj), valamint a) az évente fizetett 25 EUR; és b) bármely olyan felújítási költség különbségéből áll, amely a PAKHUIZEN számára felmerült, és amelyet nem kellett volna kifizetnie a belga jog rendes szabályai alapján (69). A szóban forgó időszak a visszafizettetés napjáig vagy – amennyiben a haszonbérleti megállapodást a visszafizettetés elrendelése előtt megszüntették – a haszonbérleti megállapodás megszüntetésének napjáig tart.

11.3.   VISSZAFIZETTETÉS AZ AGVO-VAL

| (327) | Az AGVO-val visszafizettetendő támogatás az induló tőkéből, az ingyenes kölcsöngaranciák nyújtásából származó előnyből, a földterületeknek és épületeknek az oostendei halászkikötőben – (a később az AGVO-ra átruházott épületek esetében) 2002. március 14. és 2004. március 25. között, valamint (azon fennmaradó épületek esetében, amelyek nem képezték a 2004. március 26-án megkötött ingatlanátruházási okirat részét) 2002. március 14. és a visszafizettetés napja között – történő kizárólagos használatából, továbbá az oostendei halászkikötőben található 57 000 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek tulajdonjogának 2004. március 26-i díjmentes átruházásából származó előnyből áll. |
| --- | --- |

(327)

Az AGVO-val visszafizettetendő támogatás az induló tőkéből, az ingyenes kölcsöngaranciák nyújtásából származó előnyből, a földterületeknek és épületeknek az oostendei halászkikötőben – (a később az AGVO-ra átruházott épületek esetében) 2002. március 14. és 2004. március 25. között, valamint (azon fennmaradó épületek esetében, amelyek nem képezték a 2004. március 26-án megkötött ingatlanátruházási okirat részét) 2002. március 14. és a visszafizettetés napja között – történő kizárólagos használatából, továbbá az oostendei halászkikötőben található 57 000 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek tulajdonjogának 2004. március 26-i díjmentes átruházásából származó előnyből áll.

| (328) | Ami az induló tőkét illeti, a Bizottságnak adott tájékoztatás arra utal, hogy – bár a támogatást 250 millió BEF (6 200 000 EUR) összegre nyújtották – azt még nem fizették ki teljes egészében. Ezért a visszafizettetésnek az AGVO részére ténylegesen kifizetett összegre kell korlátozódnia, azaz a Bizottságnak benyújtott legutóbbi információ szerint 3 596 665,62 EUR-ra. Ha ennél az összegnél többet fizettek az AGVO-nak, a többletet is vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(328)

Ami az induló tőkét illeti, a Bizottságnak adott tájékoztatás arra utal, hogy – bár a támogatást 250 millió BEF (6 200 000 EUR) összegre nyújtották – azt még nem fizették ki teljes egészében. Ezért a visszafizettetésnek az AGVO részére ténylegesen kifizetett összegre kell korlátozódnia, azaz a Bizottságnak benyújtott legutóbbi információ szerint 3 596 665,62 EUR-ra. Ha ennél az összegnél többet fizettek az AGVO-nak, a többletet is vissza kell fizettetni.

| (329) | Ami az ingyenes garanciák támogatási elemét illeti, ez elvileg a garantált kölcsönök összege, kivéve, ha a belga hatóságok bizonyítékot szolgáltatnak arra, hogy az AGVO szerezhetett volna ilyen garanciákat a piacon; abban az esetben a támogatási elem a garanciáért járó valószínű piaci díj lett volna a jóváhagyásuk időpontjában (2004. március 26-án, 2004. április 23-án és 2005. április 22-én). |
| --- | --- |

(329)

Ami az ingyenes garanciák támogatási elemét illeti, ez elvileg a garantált kölcsönök összege, kivéve, ha a belga hatóságok bizonyítékot szolgáltatnak arra, hogy az AGVO szerezhetett volna ilyen garanciákat a piacon; abban az esetben a támogatási elem a garanciáért járó valószínű piaci díj lett volna a jóváhagyásuk időpontjában (2004. március 26-án, 2004. április 23-án és 2005. április 22-én).

| (330) | Amennyiben a piac nem nyújt garanciákat az érintett ügylettípusra, a támogatási elemet ugyanolyan módon kell kiszámítani, mint valamely kedvezményes kölcsön támogatástartalmát, mégpedig az AGVO által a garancia nélkül feltehetőleg vállalt egyedi piaci kamatláb és az állami garancia révén megszerzett kamatláb különbségeként. Piaci kamatláb hiányában és amennyiben a tagállam a referencia-kamatlábat helyettesítő kamatlábként kívánja használni, a Bizottság hangsúlyozza, hogy egy egyéni garancia támogatási intenzitásának kiszámításához a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (70) megállapított feltételek érvényesek. Ez azt jelenti, hogy kellő figyelmet kell fordítani báziskamatlábhoz adandó kiegészítő kamatlábra, annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a fedezett művelethez kapcsolódó megfelelő kockázati profilt, a garanciában részesülő vállalkozást és a nyújtott biztosítékokat. |
| --- | --- |

(330)

Amennyiben a piac nem nyújt garanciákat az érintett ügylettípusra, a támogatási elemet ugyanolyan módon kell kiszámítani, mint valamely kedvezményes kölcsön támogatástartalmát, mégpedig az AGVO által a garancia nélkül feltehetőleg vállalt egyedi piaci kamatláb és az állami garancia révén megszerzett kamatláb különbségeként. Piaci kamatláb hiányában és amennyiben a tagállam a referencia-kamatlábat helyettesítő kamatlábként kívánja használni, a Bizottság hangsúlyozza, hogy egy egyéni garancia támogatási intenzitásának kiszámításához a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (70) megállapított feltételek érvényesek. Ez azt jelenti, hogy kellő figyelmet kell fordítani báziskamatlábhoz adandó kiegészítő kamatlábra, annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a fedezett művelethez kapcsolódó megfelelő kockázati profilt, a garanciában részesülő vállalkozást és a nyújtott biztosítékokat.

| (331) | Ami az oostendei halászkikötő földterületeinek és épületeinek – díjmentes – kizárólagos használatából származó előnyöket illeti, a támogatás összege az a bérleti díj, amelyet az AGVO-nak piaci feltételek mellett kellett volna fizetnie az oostendei halászkikötőben lévő földterületek és épületek kizárólagos használatáért 2002. március 14. és a visszafizettetés napja vagy azon utolsó nap között, amikor az AGVO – az alapszabálya, az épületek tulajdonjogának átruházásáról szóló okirat alapján vagy egyéb módon – díjmentesen volt jogosult az épületek használatára. |
| --- | --- |

(331)

Ami az oostendei halászkikötő földterületeinek és épületeinek – díjmentes – kizárólagos használatából származó előnyöket illeti, a támogatás összege az a bérleti díj, amelyet az AGVO-nak piaci feltételek mellett kellett volna fizetnie az oostendei halászkikötőben lévő földterületek és épületek kizárólagos használatáért 2002. március 14. és a visszafizettetés napja vagy azon utolsó nap között, amikor az AGVO – az alapszabálya, az épületek tulajdonjogának átruházásáról szóló okirat alapján vagy egyéb módon – díjmentesen volt jogosult az épületek használatára.

| (332) | A Bizottság tisztában van azzal a ténnyel, hogy a földterületek és az épületek egy részének korlátozott kereskedelmi értéke volt vagy nem volt kereskedelmi értéke (például az utaknak). A Bizottság azonban azt az észrevételt teszi, hogy a földterületek és az épületek egy részének egyértelmű kereskedelmi értéke volt (halárverések, irodák, raktárak), és hogy a földterületek és az épületek másik része (a halászkikötői infrastruktúra) lehetővé tették az AGVO számára, hogy szolgáltatásokat nyújtson hajótulajdonosoknak, az AGVO pedig jogosult volt díjat kivetni a nyújtott szolgáltatásokért cserébe. Ezeket az elemeket figyelembe kell venni a bérleti díj kiszámításához. |
| --- | --- |

(332)

A Bizottság tisztában van azzal a ténnyel, hogy a földterületek és az épületek egy részének korlátozott kereskedelmi értéke volt vagy nem volt kereskedelmi értéke (például az utaknak). A Bizottság azonban azt az észrevételt teszi, hogy a földterületek és az épületek egy részének egyértelmű kereskedelmi értéke volt (halárverések, irodák, raktárak), és hogy a földterületek és az épületek másik része (a halászkikötői infrastruktúra) lehetővé tették az AGVO számára, hogy szolgáltatásokat nyújtson hajótulajdonosoknak, az AGVO pedig jogosult volt díjat kivetni a nyújtott szolgáltatásokért cserébe. Ezeket az elemeket figyelembe kell venni a bérleti díj kiszámításához.

| (333) | Ami az adóbeszedésből származó előnyt illeti, a támogatás összege a beszedett adó a kivetésétől a visszafizettetésének napjáig vagy addig az utolsó napig, amikor az AGVO jogosult volt ezeknek az adóknak a beszedésére. |
| --- | --- |

(333)

Ami az adóbeszedésből származó előnyt illeti, a támogatás összege a beszedett adó a kivetésétől a visszafizettetésének napjáig vagy addig az utolsó napig, amikor az AGVO jogosult volt ezeknek az adóknak a beszedésére.

| (334) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO-val visszafizettetendő összeget az EVO-nak tőke (3 969 000 EUR) formájában átutalt, és a halárverések lebonyolítására szolgáló épületek ingyenes rendelkezése bocsátása útján nyújtott támogatás összegével kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(334)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az AGVO-val visszafizettetendő összeget az EVO-nak tőke (3 969 000 EUR) formájában átutalt, és a halárverések lebonyolítására szolgáló épületek ingyenes rendelkezése bocsátása útján nyújtott támogatás összegével kell csökkenteni.

| (335) | A Bizottság tisztában van azzal a ténnyel, hogy az AGVO-t megbízták néhány nem gazdasági jellegű közfeladattal (a fogyasztási célra kirakodott halak ellenőrzésével, a kirakodott fogás héa-követelmény hatálya alá tartozásának ellenőrzésével, PR-feladatokkal) és a halászkikötő igazgatásával. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az AGVO-val visszafizettetendő összeget csökkenteni kell azokkal a költségekkel, amelyek esetében bebizonyítható, hogy azok e feladatok teljesítése során keletkeztek. |
| --- | --- |

(335)

A Bizottság tisztában van azzal a ténnyel, hogy az AGVO-t megbízták néhány nem gazdasági jellegű közfeladattal (a fogyasztási célra kirakodott halak ellenőrzésével, a kirakodott fogás héa-követelmény hatálya alá tartozásának ellenőrzésével, PR-feladatokkal) és a halászkikötő igazgatásával. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az AGVO-val visszafizettetendő összeget csökkenteni kell azokkal a költségekkel, amelyek esetében bebizonyítható, hogy azok e feladatok teljesítése során keletkeztek.

11.4.   A HALÁRVERÉSEK SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁNAK HATÁSA A VISSZAFIZETTETÉS KÉRDÉSÉRE

| (336) | A belga hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a város és az AGVO tervezte a halárverések privatizálását. Azzal érveltek, hogy a privatizáció lezárulását követően már nem merülne fel állami támogatás kérdése és az eljárás tárgytalanná válna. |
| --- | --- |

(336)

A belga hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a város és az AGVO tervezte a halárverések privatizálását. Azzal érveltek, hogy a privatizáció lezárulását követően már nem merülne fel állami támogatás kérdése és az eljárás tárgytalanná válna.

| (337) | A Bizottság e tekintetben szeretne emlékeztetni arra, hogy a privatizáció ugyan véget vethet a szóban forgó támogatási intézkedéseknek, nem szünteti meg a támogatás kedvezményezettjei számára a támogatási intézkedések megszüntetése előtt biztosított előnyöket. A visszafizettetés pontosan a korábban fennálló helyzet visszaállításának célját szolgálja, a belső piacon belüli egyenlő feltételek biztosítása érdekében. E tekintetben a Bizottság felhívja a belga hatóságok figyelmét „A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény”-re (71), különösen az állami támogatásnak a felszámolás alatt álló vállalatokkal és fizetésképtelen kedvezményezettekkel történő visszafizettetésével foglalkozó 3.2.4. pontra. Az e határozat meghozatalának elhalasztására irányuló kérelem vonatkozásában (lásd a fenti (99) preambulumbekezdést), ez nem lenne megfelelő, mivel fontos, hogy a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás visszafizettetésére lehetőleg mielőbb sor kerüljön, |
| --- | --- |

(337)

A Bizottság e tekintetben szeretne emlékeztetni arra, hogy a privatizáció ugyan véget vethet a szóban forgó támogatási intézkedéseknek, nem szünteti meg a támogatás kedvezményezettjei számára a támogatási intézkedések megszüntetése előtt biztosított előnyöket. A visszafizettetés pontosan a korábban fennálló helyzet visszaállításának célját szolgálja, a belső piacon belüli egyenlő feltételek biztosítása érdekében. E tekintetben a Bizottság felhívja a belga hatóságok figyelmét „A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény”-re (71), különösen az állami támogatásnak a felszámolás alatt álló vállalatokkal és fizetésképtelen kedvezményezettekkel történő visszafizettetésével foglalkozó 3.2.4. pontra. Az e határozat meghozatalának elhalasztására irányuló kérelem vonatkozásában (lásd a fenti (99) preambulumbekezdést), ez nem lenne megfelelő, mivel fontos, hogy a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás visszafizettetésére lehetőleg mielőbb sor kerüljön,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az NV Exploitatie Vismijn Oostende (EVO) javára 3 969 000 EUR összegben, induló tőke és – később indulótőke-emelésekké átalakított – kölcsönök formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(2)   Az EVO javára 4 284 995 EUR összegben, ingyenes kölcsöngaranciák formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(3)   Az EVO javára az oostendei halászkikötőben található halárverési épületek díjmentes használatára vonatkozó jog formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

2. cikk

(1)   Az „Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende” (AGVO) javára, 6 200 000 EUR összegben, induló tőke formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(2)   Az AGVO javára ingyenes kölcsöngaranciák formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(3)   Az AGVO javára az oostendei halászkikötőben található földterületek és épületek – díjmentesen és/vagy piaci ár alatti áron történő – használatára vonatkozó jog formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(4)   Az AGVO javára az oostendei halászkikötőben található, 57 500 m2 alapterületen elhelyezkedő épületek tulajdonjogának 2004. március 26. és 2009. szeptember 4. közötti díjmentes átruházása formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(5)   Az AGVO javára 2002. március 14. óta adóbeszedési jog formájában nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

3. cikk

Az NV Pakhuizen (PAKHUIZEN) javára nyújtott és az Oostende városával 1989-ben kötött hosszú távú haszonbérleti megállapodásból következő támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

4. cikk

(1)   Belgium visszafizetteti a kedvezményezettekkel az 1. cikkben és a 2. cikk (2)–(5) bekezdésében említett támogatást.

(2)   Belgium a 2. cikk (1) bekezdésében említett támogatást az AGVO-nak már kifizetett mértékben fizetteti vissza (3 596 665,62 EUR).

(3)   Belgium a 3. cikkben említett támogatást az 1996. március 13. óta nyújtott mértékben fizetteti vissza.

(4)   A visszafizettetett összegeket a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásuk napjától kezdődően kamat terheli a tényleges visszafizettetésük napjáig vagy addig az utolsó napig, amikor azokat a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátották, amennyiben a támogatási intézkedések a visszafizettetés előtt megszűntek.

(5)   A kamat kiszámítása a 794/2004/EK bizottsági rendelet (72) V. fejezetével és a 794/2004/EK bizottsági rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (73) összhangban kamatoskamat-számítás alapján történik.

(6)   Belgium e határozat elfogadásának napjától kezdődő hatállyal érvényteleníti az 1., a 2. és a 3. cikkben említett támogatásnyújtás valamennyi fennmaradó kifizetését és/vagy más formáját.

5. cikk

(1)   Az 1., a 2. és a 3. cikkben említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges.

(2)   Belgium biztosítja, hogy ez a határozat az értesítésének dátumától számított négy hónapon belül végrehajtásra kerüljön.

6. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Belgium benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

| a) | az AGVO-val, az EVO-val és a PAKHUIZEN-nel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok); |
| --- | --- |

a)

az AGVO-val, az EVO-val és a PAKHUIZEN-nel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN számára elrendelték a támogatás visszafizetését. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy az AGVO, az EVO és a PAKHUIZEN számára elrendelték a támogatás visszafizetését.

(2)   Belgium az 1–3. cikkben említett támogatás visszafizettetésének lezárulásáig folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedésekről. A Bizottság egyszerű kérésére azonnal benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Részletes tájékoztatást ad az AGVO-val, az EVO-val és a PAKHUIZEN-nel már visszafizettetett támogatás és visszafizettetési kamat összegéről is.

7. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 27-én.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

1

(2)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

2

(3)  HL C 238., 2008.9.17., 12. o.

3

(4)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az EUMSz. 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSz. 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

4

(5)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

5

(6)  De Belgische Zeevisserij – Anvoer en Besomming 2007, Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij (http://www2.vlaanderen.be/landbouw/downloads/vis/aanvoer_besomming_2007.pdf), 12. o.

6

(7)  Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij, Jaaroverzicht Zeevisserij 1998, 1999, 2000 en 2001 (http://lv.vlaanderen.be/nlapps/docs/default.asp?fid = 122).

7

(8)  Az AGVO-t a város hozta létre 2001. november 23-án. A város e határozatát a flamand belügyminiszter 2002. március 14-én hagyta jóvá.

8

(9)  „De Stad Oostende kan aan het AG Vismijn Oostende de volle eigendom, respectievelijk de bestaande zakelijke rechten en beheersrechten overdragen van de goederen die zich bevinden binnen of behoren bij het in artikel 3.1 omschreven Visserhavengebied of die nodig en/of nuttig zijn voor de realisatie van de doelstellingen van het AG Vismijn Oostende (...). In afwachting van de overdracht van de onroerende goederen krijgt het AG Vismijn Oostende het uitsluitend recht deze goederen zonder vergoeding te gebruiken.”

9

(10)  Az ázsiai piacon történő eladás (kísérlete) céljával Norvégiában folytatandó rákhalászatra/-vásárlásra vonatkozó projekt.

10

(11)  Jaarrekening AGVO 2005, 26. o. (verslag van de Raad van Bestuur aan de aandeelhouders over de waardering van de aandelen in EVO): „Tenslotte is het niet onbelangrijk dat in deze fase de engagementen van de Stad Oostende een wezenlijke buffer vormen om op verantwoorde wijze een waardering in going concern toe te passen zodat de waardering zoals beschreven in art. 66§2 mag aangehouden worden en niet naar een waardering in discontinuïteit moet overgegangen worden.”

11

Tenslotte is het niet onbelangrijk dat in deze fase de engagementen van de Stad Oostende een wezenlijke buffer vormen om op verantwoorde wijze een waardering in going concern toe te passen zodat de waardering zoals beschreven in art. 66§2 mag aangehouden worden en niet naar een waardering in discontinuïteit moet overgegangen worden

(12)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

12

(13)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.; HL C 229., 2004.9.14., 5. o.; HL C 84., 2008.4.3., 10. o.

13

(14)  A C-280/00. sz., Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark-ügyben hozott ítélet (EBHT 2003, I- 7747. o.).

14

Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(15)  HL L 312., 2005.11.29., 67. o.

15

(16)  A C-41/90. sz., Höfner és Elser ügyben hozott ítélet (EBHT 1991, I- 1979, o.) 21. pontja; a C-264/01. sz., C-306/01. sz., C-354/01. sz. és C-355/01. sz., AOK Bundesverband egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2004, I-2493. o.) 46. pontja; a C-222/04. sz., Ministero dell’Economia kontra Cassa di Risparmio ügyben hozott ítélet (EBHT 2006, I-289. o.) 107–112. pontja.

16

Höfner és Elser

AOK Bundesverband

Ministero dell’Economia

Cassa di Risparmio

(17)  A Bíróság C-82/01 P. sz., Aéroports de Paris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EBHT 2002, I-9297. o.) 78. pontja és a T-128/98. sz., Aéroports de Paris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EBHT 2000, II-3929. o.) 122–124. pontja.

17

Aéroports de Paris

Bizottság

Aéroports de Paris

Bizottság

(18)  Az N 520/03. sz., flamand kikötőkre vonatkozó ügyben 2004. október 20-én hozott határozat; az N 60/06. sz., Mainportontwikkeling projektre vonatkozó ügyben 2007. április 24-én hozott határozat.

18

(19)  A C-222/04. sz., már hivatkozott ítélet 110–117. pontja.

19

(20)  A C-334/99. sz., Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2003, I-01139. o.) 133. pontja; a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine) ügyben hozott ítélet (EBHT 2002, I-4397. o.) 70. pontja; a C-261/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1990, I-4437. o.) 8. pontja; a C-278/92. sz. – C-280/92. sz., Sp6anyolország kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994, I-4103. o.) 21. pontja; és a C-42/93.sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1994, I-4175. o.) 13. pontja.

20

Németországi Szövetségi Köztársaság

Bizottság

Franciaország

Bizottság

Olaszország

Bizottság

Sp6anyolország

Bizottság

Spanyolország

Bizottság

(21)  Akkoriban a városnak évente átlagosan 1 850 000 EUR vesztesége volt.

21

(22)  A T-152/99. sz., HAMSA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002, II-3049. o.) 132. pontja; a C-328/99. sz. és C-399/00. sz., Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet EBHT 2003, I-4035. o.) 44. pontja; és a C-303/88. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1991, I-1433. o.) 18. és azt követő pontjai.

22

HAMSA

Bizottság

Olaszország és SIM 2 Multimedia

Bizottság

Olaszország

Bizottság

(23)  A C-482/99. sz., már hivatkozott ügyben hozott ítélet 71. pontja; a T-16/96. sz., Cityflyer Express kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998, II-757. o.) 76. pontja; a T-228/99. sz. és T-233/99. sz, Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003, II-435. o.) 246. pontja.

23

Cityflyer Express

Bizottság

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Bizottság

(24)  A T-129/95. sz., T-2/96. sz. és T-97/96. sz., Neue Maxhütte Stahlwerke kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1999, II-17. o.) 124. pontja; a C-278/92. sz., C-279/92. sz. és 280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság, már hivatkozott egyesített ügyekben hozott ítélet 26. pontja.

24

Neue Maxhütte Stahlwerke

Bizottság

Spanyolország

Bizottság

(25)  A belga hatóságok 2006. október 19-i válaszának 2. oldala: „De Stad koos voor deze laatste oplossing: (...) – de locale economie rondom de vismijn scheepsherstel, scheepsbenodigheden, opslag- en diepvriesbedrijven, ijsfabrieken, groot- en kleinhandels, toerisme ...) bleef behouden, wat in de naweeën van de sluiting (1997) van de plaatselijke (verlieslatende) Regie der Maritiem Transport (verlies van 1 700 arbeidsplaatsen) een belangrijke considerans was binnen een Stad met meer dan 12 % werkloosheid”. A belga hatóságok 2006. október 19-i válaszának 6. oldala: „Dit belet niet dat de gedelegeerd bestuurder van een bedrijf dat voor 100 % gehouden wordt door een lokale overheid ook oog heeft voor de maatschappelijke en sociale rol die de vismijn van Oostende binnen de regio kan vervullen en die de Stad anno 2001 heeft gemotiveerd om niet radicaal tot sluiting over te gaan.”

25

(26)  A C-328/99. sz. és C-399/00. sz., már hivatkozott, egyesített ügyekben hozott ítélet 44. pontja; a C-303/88. sz., már hivatkozott ügyben hozott ítélet 18. és azt követő pontjai.

26

,

(27)  „Het AG Vismijn Oostende beslist vrij over het aanleggen, het bouwen, het onderhouden, het herstellen, het verbeteren, het bedienen, het zelf exploiteren en het aan derden ter beschikking stellen van roerende en onroerende goederen”.

27

(28)  A C-482/99. sz., már hivatkozott ügyben hozott ítélet 71. pontja; a T-16/96 sz., már hivatkozott ügyben hozott ítélet 76. pontja; a T-228/99. sz. és T-233/99. sz., már hivatkozott, egyesített ügyben hozott ítélet 246. pontja.

28

(29)  HL C 209., 1997.7.10., 3. o.

29

(30)  Ezen okból kifolyólag e határozat rendelkező része ki fog terjedni arra az eshetőségre is, hogy az ingatlant jelenleg díj ellenében, de a piaci ár alatti árfolyamon bocsátják az AGVO rendelkezésére.

30

(31)  HL C 71., 2000.3.11., 14. o.

31

(32)  A C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999, I-2459. o.); a C-256/97. sz., DTM Transports SA ügyben hozott ítélet (EBHT 1999, I-3913. o.), valamint a T-152/99. sz., HAMSA kontra Bizottság, már hivatkozott ügyben hozott ítélet.

32

Spanyolország

Bizottság

DTM Transports SA

HAMSA

Bizottság,

(33)  A kezességvállalásról szóló közlemény 3.4. pontja.

33

(34)  A C 5/03 (korábbi NN 115/02) számú támogatásról szóló, 2003. január 21-i határozat – A MobilCom AG javára nyújtott támogatás (HL C 80., 2003.4.3., 5. o.).

34

(35)  A T-204/97. sz. és T-270/97. sz., EPAC kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000, II-2267. o.) 82. pontja.

35

EPAC

Bizottság

(36)  Az anyavállalat által nyújtott kezességvállalásra vonatkozó ügyért lásd a CDC által a leányvállalata, a CDC IXIS részére nyújtott kezességvállalást, 2003. január 21-i és 2003. április 30-i határozat, E 50/01 (HL C 154., 2003.7.2., 13. o.). A garanciára ellenértéket fizettek, de nem piaci feltételek mellett, és ezért arról megállapítást nyert, hogy állami támogatást tartalmaz.

36

(37)  A belga hatóságok elismerték, hogy a város még mindig nem rendelkezik a kölcsönhöz és a kezességvállaláshoz kapcsolódó szerződéses dokumentumok másolatával sem, lásd a 2007. november 27-i levél B. mellékletét.

37

(38)  A C-334/99. sz., Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Bizottság, már hivatkozott ügyben hozott ítélet 138. pontja; az 1999. július 8-i 1999/720/EK, ESZAK határozat – a Gröditzer Stahlwerke javára nyújtott támogatás (HL L 292., 1999.11.13., 27. o., (45) bekezdés).

38

Németországi Szövetségi Köztársaság

Bizottság

(39)  Lásd például a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 17. pontját.

39

(40)  Belgium több alkalommal hangsúlyozta, hogy a város fenntartotta azt a jogát, hogy adókat vessen ki és szedjen be a sólyaterek és a kikötői zsilipek használatáért.

40

(41)  A T-204/97. sz. és T-270/97. sz., EPAC kontra Bizottság, már hivatkozott, egyesített ügyekben hozott ítélet 82. pontja.

41

EPAC

Bizottság

(42)  Az anyavállalat által nyújtott kezességvállalásra vonatkozó ügyért lásd a CDC által a leányvállalata, a CDC IXIS részére nyújtott kezességvállalást, 2003. január 17-i határozat, 50/01. sz. támogatás. A garanciára díjazást fizettek, de nem piaci feltételek mellett, és ezért megállapítást nyert, hogy az állami támogatást tartalmaz.

42

(43)  A C-39/94. sz., SFEI kontra La Poste ügyben hozott ítélet (EBHT 1996, I-3547. o.) 61. pontja.

43

SFEI

La Poste

(44)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

44

(45)  Lásd például a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 17. pontját.

45

(46)  A Jadecost-ügyre vonatkozó 96/563/EK határozat (HL L 246., 1996.9.27.), amelyet megerősít a Bíróság által a C-288/96. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000, I-8237. o.) 41. pontja.

46

Németország

Bizottság

(47)  A tizenötezer részvényből egy kivételével.

47

(48)  A T-129/95. sz., T-2/96. sz. és T-97/96. sz., Neue Maxhütte Stahlwerke kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1999, II-17. o.) 124. pontja; a C-278/92. sz., C-279/92. sz. és 280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság, már hivatkozott egyesített ügyekben hozott ítélet 26. pontja.

48

Neue Maxhütte Stahlwerke

Bizottság

Spanyolország

Bizottság

(49)  Az EVO tőkéjét más eszközökkel is finanszírozták, mint az AGVO induló tőkéjével. Tulajdonképpen az EVO-nak juttatott tőke meghaladja az AGVO-ba befektetett tőke összegét.

49

(50)  Lásd a Hamburgische Landesbank – Girozentrale ügyre vonatkozó, 2004. október 20-i 2006/740/EK bizottsági határozat (HL L 307., 2006.11.7., 110. o.) (99) preambulumbekezdését.

50

(51)  Lásd e határozat (203) és (306) preambulumbekezdését.

51

(52)  Lásd például a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás 17. pontját.

52

(53)  Lásd e határozat (44) preambulumbekezdését.

53

(54)  Lásd az örökhaszonbérleti jogról szóló, 1824. január 10-i törvény 5. cikkét, Belga Hivatalos Közlöny, XIX. szám, 14. o.

54

(55)  A C 482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság, már hivatkozott ügyben hozott ítélet.

55

Franciaország

Bizottság

(56)  Lásd a belga hatóságok által 2006. október 19-én benyújtott válasz 3. oldalát: „zowel op het niveau van aandeelhouderschap als dat van de organen (bestuur) dient de Gemeente (achter AGVO) krachtens de wet de meerderheid te hebben in de stemrechten. Dit is hier het geval.”

56

(57)  Lásd a 730/79. sz., Philip Morris-ügyben hozott ítélet (EBHT 1980, 2671. o.) 11. és 12. pontját.

57

Philip Morris

(58)  Lásd a már hivatkozott Philip Morris-ítéletet.

58

Philip Morris

(59)  Lásd még a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (12) bekezdését, amely arról rendelkezik, hogy ez a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás a mezőgazdasági és a halászati ágazatra is vonatkozik.

59

(60)  Az Olaszország által az NGP javára nyújtott C 14/07 (korábbi NN 15/07) sz. állami támogatásról (szerkezetátalakítási támogatás) szóló, 2008. július 16-i 2008/849/EK bizottsági határozat (HL L 301., 2008.11.12., 14. o.).

60

(61)  A Pakhuizennek az AGVO általi megszerzése 2004-ben, valamint 51 %-os részvénytulajdon megszerzése az izlandi Haf Holding BO-ban 2006-ban. Az EVO több projektbe is bekapcsolódott, például a 2005-re vonatkozó éves beszámolóban említett Pollar Drift elnevezésű (királyrákra vonatkozó) projektbe és a Novafish-projektbe (HAF Holding). Lásd még a Grimsby Market által benyújtott észrevételeket, amelyek arra utalnak, hogy „az EVO 2005/2006 körül közvetlenül izlandi halászoktól kezdett halakat vásárolni (magas) rögzített árakon, és ezeket a halakat közvetlenül azután Oostendében árverezte el, gyakran alacsonyabb árakon”. A belga hatóságok a harmadik felek által benyújtott észrevételek egyikét sem vitatták. Ezen túlmenően a belga hatóságok által benyújtott ajánlattételi dokumentáció megerősíti, hogy az EVO 2007-ben külföldi tevékenységekbe kezdett, de azokat 2007-ben leállították (lásd a feljegyzés 39. oldalát).

61

„az EVO 2005/2006 körül közvetlenül izlandi halászoktól kezdett halakat vásárolni (magas) rögzített árakon, és ezeket a halakat közvetlenül azután Oostendében árverezte el, gyakran alacsonyabb árakon”

(62)  Olyan feltételhez kötött kölcsönök, hogy a kölcsönfelvevő a halait Oostendében árverezze el, (néha akár 100 %-os) beavatkozás a szállítási költségekbe, ha a halakat az oostendei halárveréseken árverezik el, garantált minimális árverési ár stb.

62

(63)  A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (70) pontja arról rendelkezik, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (35)–(39) pontja alkalmazandó a mezőgazdasági ágazat valamennyi vállalkozására, beleértve a kis- és középvállalkozásokat is. A mezőgazdasági ágazatban a kompenzációs intézkedések tekintetében a tagállamoknak lehetőségük van annak eldöntésére, hogy vagy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatás (35)–(39) pontjának vagy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 1999-es iránymutatásban a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan a (73)–(82) pontjában foglalt különös szabályoknak felelnek meg.

63

(64)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

64

(65)  A C-158/94. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1997, I-5789. o.) 54. pontja.

65

Bizottság

Olaszország

(66)  HL C 281., 1996.9.26., 3. o.

66

(67)  HL C 17., 2001.1.19., 4. o.

67

(68)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

68

(69)  Ahogyan arról már említés történt, annak a feltételnek a tényleges hatása, hogy 27 év elteltével a bérbeadó jogosult a PAKHUIZEN nyereségének felére, olyannyira bizonytalan, hogy ezen az alapon abból semmire sem lehet következtetni. Ezen túlmenően a haszonbérletet úgy szüntették meg, hogy ez a záradék sose legyen alkalmazható.

69

(70)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

70

(71)  HL C 272., 2007.11.15., 4. o.

71

(72)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

72

(73)  HL L 82., 2008.3.25., 1. o.

73

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 19.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/139 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/139

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. november 18.)

a Hollandia által az ING illikvid eszközökre képzett hitelkerete és szerkezetátalakítási terve tekintetében nyújtott, C 10/09 (korábbi N 138/09) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2009) 9000. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/608/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután e rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket (1), a Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől.

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2008. november 12-én a Bizottság az N 528/08 sz. ügyben sürgősségi feltőkésítést engedélyezett. A feltőkésítési intézkedés keretében Hollandia első csoportba tartozó alaptőkét (Core-Tier 1) képviselő értékpapírok ING általi kibocsátását jegyezte 10 milliárd EUR összegben. Az intézkedést hat hónapos időszakra engedélyezték, azzal a feltétellel, hogy e hat hónap során hiteles tervet nyújtanak be (2). A sürgősségi feltőkésítési intézkedés érvényességét a szerkezetátalakítási terv benyújtásakor automatikusan meghosszabbították a tervről szóló bizottsági határozat meghozataláig. |
| --- | --- |

(1)

2008. november 12-én a Bizottság az N 528/08 sz. ügyben sürgősségi feltőkésítést engedélyezett. A feltőkésítési intézkedés keretében Hollandia első csoportba tartozó alaptőkét (Core-Tier 1) képviselő értékpapírok ING általi kibocsátását jegyezte 10 milliárd EUR összegben. Az intézkedést hat hónapos időszakra engedélyezték, azzal a feltétellel, hogy e hat hónap során hiteles tervet nyújtanak be (2). A sürgősségi feltőkésítési intézkedés érvényességét a szerkezetátalakítási terv benyújtásakor automatikusan meghosszabbították a tervről szóló bizottsági határozat meghozataláig.

| (2) | 2009. március 31-én a C10/09 (korábbi N138/09) sz. ügyben a Bizottság hat hónapos időszakra szóló, értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedést (a továbbiakban: IA intézkedés) engedélyezett az ING javára az egyesült államokbeli, Alt-A kockázatú, lakáscélú jelzálogkölcsönnel fedezett értékpapírokból (residential mortgage backed securities, a továbbiakban: RMBS) álló portfólióra (3). A holland hatóságok ezen intézkedésre az „illikvid eszközökre képzett hitelkeretként” (Illiquid Assets Back-up Facility, a továbbiakban: IABF) hivatkoznak. Az IA intézkedés bizonyos aspektusainak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló bizottsági közleménynek (4) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) való megfelelésével kapcsolatban felmerült kételyek miatt a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárást. |
| --- | --- |

(2)

2009. március 31-én a C10/09 (korábbi N138/09) sz. ügyben a Bizottság hat hónapos időszakra szóló, értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedést (a továbbiakban: IA intézkedés) engedélyezett az ING javára az egyesült államokbeli, Alt-A kockázatú, lakáscélú jelzálogkölcsönnel fedezett értékpapírokból (residential mortgage backed securities, a továbbiakban: RMBS) álló portfólióra (3). A holland hatóságok ezen intézkedésre az „illikvid eszközökre képzett hitelkeretként” (Illiquid Assets Back-up Facility, a továbbiakban: IABF) hivatkoznak. Az IA intézkedés bizonyos aspektusainak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló bizottsági közleménynek (4) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) való megfelelésével kapcsolatban felmerült kételyek miatt a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárást.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására szólította fel. A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására szólította fel. A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott észrevételeket.

| (4) | Az IA intézkedés engedélyezését a 2009. szeptember 15-i bizottsági határozattal meghosszabbították (6). |
| --- | --- |

(4)

Az IA intézkedés engedélyezését a 2009. szeptember 15-i bizottsági határozattal meghosszabbították (6).

| (5) | Ezen túlmenően (az N 524/08 sz. ügyben hozott 2008. október 30-i bizottsági határozatban engedélyezett és az N 379/09 sz. ügyben (7) hozott 2009. július 7-i bizottsági határozatban meghosszabbított) holland hitelgarancia-program szerint Hollandia középtávú kötelezettségekre nyújtott garanciákat az ING-nek, amelyek összege i. 9 milliárd USD (amelyből 8,25 milliárd USD-t már kibocsátottak); és ii. 5 milliárd EUR (amelyből 4,15 milliárd EUR-t már kibocsátottak). |
| --- | --- |

(5)

Ezen túlmenően (az N 524/08 sz. ügyben hozott 2008. október 30-i bizottsági határozatban engedélyezett és az N 379/09 sz. ügyben (7) hozott 2009. július 7-i bizottsági határozatban meghosszabbított) holland hitelgarancia-program szerint Hollandia középtávú kötelezettségekre nyújtott garanciákat az ING-nek, amelyek összege i. 9 milliárd USD (amelyből 8,25 milliárd USD-t már kibocsátottak); és ii. 5 milliárd EUR (amelyből 4,15 milliárd EUR-t már kibocsátottak).

| (6) | A Bizottság 2008. november 25-én, 2009. április 8-án, 2009. május 18-án és 2009. november 9-én piaci szereplőktől kapott tájékoztatást, akik azt állították, hogy az ING Direct Europe rövid ideig hirdette a Hollandiától kapott tőkejuttatást, és úgy érzékelték, hogy agresszív kereskedelmi magatartást tanúsított. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2008. november 25-én, 2009. április 8-án, 2009. május 18-án és 2009. november 9-én piaci szereplőktől kapott tájékoztatást, akik azt állították, hogy az ING Direct Europe rövid ideig hirdette a Hollandiától kapott tőkejuttatást, és úgy érzékelték, hogy agresszív kereskedelmi magatartást tanúsított.

| (7) | A Bizottság és a holland hatóságok között több találkozóra, elektronikus levélváltásra és telefonkonferenciára került sor. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság és a holland hatóságok között több találkozóra, elektronikus levélváltásra és telefonkonferenciára került sor.

| (8) | Az IA intézkedés tekintetében alkalmazott eszközértékelési módszertanokkal kapcsolatos problémák tekintetében a Bizottság a vele szerződéses jogviszonyban álló külső szakértők (a Duff and Phelps, valamint Wim Schoutens professzor), továbbá az Európai Központi Bank szakértői által nyújtott szakmai segítségre támaszkodott. |
| --- | --- |

(8)

Az IA intézkedés tekintetében alkalmazott eszközértékelési módszertanokkal kapcsolatos problémák tekintetében a Bizottság a vele szerződéses jogviszonyban álló külső szakértők (a Duff and Phelps, valamint Wim Schoutens professzor), továbbá az Európai Központi Bank szakértői által nyújtott szakmai segítségre támaszkodott.

| (9) | 2009. május 12-én Hollandia az ING csoportra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyet további, 2009. július 7-én benyújtott információkkal egészítettek ki. A szerkezetátalakítási tervet 2009. október 22-én módosították (a továbbiakban bármely, szerkezetátalakítási tervre történő hivatkozás a szerkezetátalakítási terv e legutóbbi változatára vonatkozik). E módosítás a Hollandiától kapott tőkejuttatás visszafizetési feltételeinek módosítását is tartalmazta. |
| --- | --- |

(9)

2009. május 12-én Hollandia az ING csoportra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyet további, 2009. július 7-én benyújtott információkkal egészítettek ki. A szerkezetátalakítási tervet 2009. október 22-én módosították (a továbbiakban bármely, szerkezetátalakítási tervre történő hivatkozás a szerkezetátalakítási terv e legutóbbi változatára vonatkozik). E módosítás a Hollandiától kapott tőkejuttatás visszafizetési feltételeinek módosítását is tartalmazta.

| (10) | 2009. október 22-én Hollandia több kötelezettségvállalást tett a szerkezetátalakítási terv végrehajtása és az IA intézkedéssel kapcsolatos díjazás vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

2009. október 22-én Hollandia több kötelezettségvállalást tett a szerkezetátalakítási terv végrehajtása és az IA intézkedéssel kapcsolatos díjazás vonatkozásában.

| (11) | Hollandia tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy sürgősség okán kivételesen elfogadja, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el. |
| --- | --- |

(11)

Hollandia tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy sürgősség okán kivételesen elfogadja, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el.

2.   TÉNYÁLLÁS

2.1.   A kedvezményezett

| (12) | Az ING az ING Bank N.V.-t és az ING Verzekeringen N.V.-t 100 %-ban ellenőrző ING Groep N.V. (a továbbiakban: ING csoport) holding anyavállalatból, valamint két, a banki, illetve biztosítási leányvállalatokat ellenőrző alholdingból tevődik össze. Az ING csoport több mint 70 – körülbelül 50 országban tevékenykedő, több mint 2 500 jogalanyt magában foglaló – egyedi üzleti vállalkozásból áll. 2008 végén a csoport mérlegfőösszege 1 332 milliárd EUR-t tett ki, amelynek több mint 75 %-a az ING banki tevékenységeiből származott. |
| --- | --- |

(12)

Az ING az ING Bank N.V.-t és az ING Verzekeringen N.V.-t 100 %-ban ellenőrző ING Groep N.V. (a továbbiakban: ING csoport) holding anyavállalatból, valamint két, a banki, illetve biztosítási leányvállalatokat ellenőrző alholdingból tevődik össze. Az ING csoport több mint 70 – körülbelül 50 országban tevékenykedő, több mint 2 500 jogalanyt magában foglaló – egyedi üzleti vállalkozásból áll. 2008 végén a csoport mérlegfőösszege 1 332 milliárd EUR-t tett ki, amelynek több mint 75 %-a az ING banki tevékenységeiből származott.

| (13) | 2008 végén – és a feltőkésítési intézkedést beleszámítva – az ING tőkehányadai a bank tekintetében a következőkképpen alakultak: az első csoportba tartozó (Tier 1) tőke aránya 9,3 %, az első csoportba tartozó alaptőke (Core-Tier 1) aránya pedig 7,3 %. A biztosítások tekintetében a tőkefedezettség aránya 256,5 % volt. |
| --- | --- |

(13)

2008 végén – és a feltőkésítési intézkedést beleszámítva – az ING tőkehányadai a bank tekintetében a következőkképpen alakultak: az első csoportba tartozó (Tier 1) tőke aránya 9,3 %, az első csoportba tartozó alaptőke (Core-Tier 1) aránya pedig 7,3 %. A biztosítások tekintetében a tőkefedezettség aránya 256,5 % volt.

| (14) | Az ING csoport tőkestruktúrája továbbá úgynevezett alapadósságot is tartalmaz, azaz olyan, a csoport szintjén felvett előresorolt tartozást, amelyet aztán saját tőkeként fektetnek be az ING Bank és az ING Insurance holdingokba (úgynevezett dupla tőkeáttétel). Ezenkívül az ING Insurance holding maga is képezett úgynevezett alapadósságot 2,3 milliárd EUR összegben, amelyet saját tőkeként használhat fel biztosítási leányvállalataiban. |
| --- | --- |

(14)

Az ING csoport tőkestruktúrája továbbá úgynevezett alapadósságot is tartalmaz, azaz olyan, a csoport szintjén felvett előresorolt tartozást, amelyet aztán saját tőkeként fektetnek be az ING Bank és az ING Insurance holdingokba (úgynevezett dupla tőkeáttétel). Ezenkívül az ING Insurance holding maga is képezett úgynevezett alapadósságot 2,3 milliárd EUR összegben, amelyet saját tőkeként használhat fel biztosítási leányvállalataiban.

| (15) | Az ING befektetési portfóliója magában foglalta a nagyrészt az ING Direct US által vezetett Alt-A portfóliót. Az ING Direct US az Egyesült Államok jogszabályai szerint egyesült államokbeli takarékszövetkezeti (US Thrift institution) jogállással rendelkezett, és e jogállás alapján az ING Direct US köteles felhalmozott megtakarításai többségét egyesült államokbeli jelzálogkölcsönökbe vagy azokkal kapcsolatos befektetésekbe beruházni. Következésképpen az ING befektetési portfóliójából jelentős összeget allokált egyesült államokbeli Alt-A kockázatú RMBS-be. Az Alt-A portfólió a Hollandia által végrehajtott IA intézkedés hatálya alá tartozott (az alábbi, 2. szakaszban ismertetettek szerint). Az ING befektetési portfóliója jelentős arányban tartalmazott továbbá az IA intézkedés hatálya alá nem tartozó, kereskedelmi jelzálog-fedezetű értékpapírokat (commercial mortgage backed securities, a továbbiakban: CMBS), egyesült államokbeli RMBS-t és ingatlanbefektetéseket. |
| --- | --- |

(15)

Az ING befektetési portfóliója magában foglalta a nagyrészt az ING Direct US által vezetett Alt-A portfóliót. Az ING Direct US az Egyesült Államok jogszabályai szerint egyesült államokbeli takarékszövetkezeti (US Thrift institution) jogállással rendelkezett, és e jogállás alapján az ING Direct US köteles felhalmozott megtakarításai többségét egyesült államokbeli jelzálogkölcsönökbe vagy azokkal kapcsolatos befektetésekbe beruházni. Következésképpen az ING befektetési portfóliójából jelentős összeget allokált egyesült államokbeli Alt-A kockázatú RMBS-be. Az Alt-A portfólió a Hollandia által végrehajtott IA intézkedés hatálya alá tartozott (az alábbi, 2. szakaszban ismertetettek szerint). Az ING befektetési portfóliója jelentős arányban tartalmazott továbbá az IA intézkedés hatálya alá nem tartozó, kereskedelmi jelzálog-fedezetű értékpapírokat (commercial mortgage backed securities, a továbbiakban: CMBS), egyesült államokbeli RMBS-t és ingatlanbefektetéseket.

2.2.   Üzleti tevékenységek

| (16) | 2008 végén az ING hat üzletágban tevékenykedett. Az ING továbbá a vagyonkezelés területén is folytatott tevékenységeket, ami funkcionálisan az adott regionális befektetési üzleti egységek részét képezte. |
| --- | --- |

(16)

2008 végén az ING hat üzletágban tevékenykedett. Az ING továbbá a vagyonkezelés területén is folytatott tevékenységeket, ami funkcionálisan az adott regionális befektetési üzleti egységek részét képezte.

2.2.1.   Lakossági banki szolgáltatások

| (17) | Az ING Hollandiában, Belgiumban, Lengyelországban, Romániában, Törökországban, Indiában és Thaiföldön nyújt lakossági banki szolgáltatásokat (az ING Directen keresztül nyújtott lakossági banki szolgáltatásokat nem ebben, hanem a 2.2.2. szakaszban ismertetjük). Magánbanki szolgáltatásokat Hollandiában, Belgiumban, Luxemburgban, Svájcban, és különböző ázsiai, valamint közép- és kelet-európai országokban nyújtanak. A kis- és középvállalkozások és közepes méretű vállalatok részére nyújtott szolgáltatások az ING lakossági banki szolgáltatásainak részét képezik. |
| --- | --- |

(17)

Az ING Hollandiában, Belgiumban, Lengyelországban, Romániában, Törökországban, Indiában és Thaiföldön nyújt lakossági banki szolgáltatásokat (az ING Directen keresztül nyújtott lakossági banki szolgáltatásokat nem ebben, hanem a 2.2.2. szakaszban ismertetjük). Magánbanki szolgáltatásokat Hollandiában, Belgiumban, Luxemburgban, Svájcban, és különböző ázsiai, valamint közép- és kelet-európai országokban nyújtanak. A kis- és középvállalkozások és közepes méretű vállalatok részére nyújtott szolgáltatások az ING lakossági banki szolgáltatásainak részét képezik.

| (18) | A Hollandiában és Belgiumban végzett, lakossági banki szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységeiben az ING a közvetlen banki tevékenység modelljét ötvözi egy fiókhálózattal. Az ING folyószámla-szolgáltatásokat és fizetési rendszereket, takarékbetét-számlákat, jelzálogkölcsönöket, fogyasztói hiteleket, hitelkártya-szolgáltatásokat, valamint befektetési és biztosítási termékeket kínál. A jelzálogkölcsönöket közvetlen csatornán, elkötelezett ügynökök útján, valamint köztes csatornákon keresztül egyaránt nyújtják. Fiókhálózata révén az ING kereskedelmi banki termékek, valamint élet- és nem életbiztosítási termékek teljes körét kínálja. |
| --- | --- |

(18)

A Hollandiában és Belgiumban végzett, lakossági banki szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységeiben az ING a közvetlen banki tevékenység modelljét ötvözi egy fiókhálózattal. Az ING folyószámla-szolgáltatásokat és fizetési rendszereket, takarékbetét-számlákat, jelzálogkölcsönöket, fogyasztói hiteleket, hitelkártya-szolgáltatásokat, valamint befektetési és biztosítási termékeket kínál. A jelzálogkölcsönöket közvetlen csatornán, elkötelezett ügynökök útján, valamint köztes csatornákon keresztül egyaránt nyújtják. Fiókhálózata révén az ING kereskedelmi banki termékek, valamint élet- és nem életbiztosítási termékek teljes körét kínálja.

| (19) | Hollandiában a (magánszemélyek részére nyújtott) lakossági banki szolgáltatásokban piaci részesedése a fő banki kapcsolatok tekintetében 40–50 %-ot (8) tesz ki. Takarékbetét-számlák tekintetében piaci részesedése – azok értéke alapján – 30–40 %, azok száma alapján pedig 20–30 %. A fogyasztói hitelek értéke szerinti, valamint a jelzáloghitelek és magánbanki szolgáltatások terén fennálló piaci részesedése 10–20 %. |
| --- | --- |

(19)

Hollandiában a (magánszemélyek részére nyújtott) lakossági banki szolgáltatásokban piaci részesedése a fő banki kapcsolatok tekintetében 40–50 %-ot (8) tesz ki. Takarékbetét-számlák tekintetében piaci részesedése – azok értéke alapján – 30–40 %, azok száma alapján pedig 20–30 %. A fogyasztói hitelek értéke szerinti, valamint a jelzáloghitelek és magánbanki szolgáltatások terén fennálló piaci részesedése 10–20 %.

| (20) | Piaci részesedése Belgiumban [10–15] (9) % folyószámlák, [20–25] % fogyasztói hitelek, [15–20] % jelzálogkölcsönök, [10–15] % megtakarítások és [10–15] % kölcsönös befektetési alapok tekintetében. Lengyelországban piaci részesedése lakossági banki szolgáltatások terén összességében [5–10] %-ot, megtakarítások esetén pedig [5–10] %-ot tesz ki. Romániában az ING piaci részesedése az összes kötelezettség [0–5] %-át és az összes eszköz [0–5] %-át tartalmazza. Törökországban piaci részesedése a megtakarítások terén [0–5] %. |
| --- | --- |

(20)

Piaci részesedése Belgiumban [10–15] (9) % folyószámlák, [20–25] % fogyasztói hitelek, [15–20] % jelzálogkölcsönök, [10–15] % megtakarítások és [10–15] % kölcsönös befektetési alapok tekintetében. Lengyelországban piaci részesedése lakossági banki szolgáltatások terén összességében [5–10] %-ot, megtakarítások esetén pedig [5–10] %-ot tesz ki. Romániában az ING piaci részesedése az összes kötelezettség [0–5] %-át és az összes eszköz [0–5] %-át tartalmazza. Törökországban piaci részesedése a megtakarítások terén [0–5] %.

2.2.2.   ING Direct – lakossági banki szolgáltatások

| (21) | Az ING Direct közvetlen, internet-alapú lakossági banki szolgáltatásokat nyújt ügyfeleinek Ausztráliában, Ausztriában, az Egyesült Államokban, az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Kanadában, Németországban, Olaszországban és Spanyolországban. Elsődleges termékekei takarékbetét-számlák és jelzálogkölcsönök, továbbá egyre növekvő mértékben kölcsönös befektetési alapok és fizetési számlák. |
| --- | --- |

(21)

Az ING Direct közvetlen, internet-alapú lakossági banki szolgáltatásokat nyújt ügyfeleinek Ausztráliában, Ausztriában, az Egyesült Államokban, az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Kanadában, Németországban, Olaszországban és Spanyolországban. Elsődleges termékekei takarékbetét-számlák és jelzálogkölcsönök, továbbá egyre növekvő mértékben kölcsönös befektetési alapok és fizetési számlák.

| (22) | Megtakarítások esetén az ING Direct piaci részesedése Németországban [5–10] %, Olaszországban [0–5] %, Ausztráliában [0–5] %, Kanadában [0–5] %, Spanyolországban, az Egyesült Királyságban és Ausztriában körülbelül [0–5] %, az Egyesült Államokban és Franciaországban pedig hozzávetőlegesen [0–5] %. A lakáscélú jelzálogkölcsönök tekintetében piaci részesedése [0–5] %-ot tesz ki Ausztráliában, [0–5] %-ot Kanadában, [0–5] %-ot Olaszországban és [0–5] %-ot Spanyolországban. Az új lakáscélú jelzálogkölcsönök esetén piaci részesedése Németországban [0–5] %. Az ING Direct legfőbb Európán kívüli részét az egyesült államokbeli leányvállalata alkotja, ahol is lakossági jelzálogkölcsönök terén [0–5] %-os piaci részesedéssel rendelkezik, 2009 első negyedévében pedig mérlege [...] (10) milliárd USD volt. |
| --- | --- |

(22)

Megtakarítások esetén az ING Direct piaci részesedése Németországban [5–10] %, Olaszországban [0–5] %, Ausztráliában [0–5] %, Kanadában [0–5] %, Spanyolországban, az Egyesült Királyságban és Ausztriában körülbelül [0–5] %, az Egyesült Államokban és Franciaországban pedig hozzávetőlegesen [0–5] %. A lakáscélú jelzálogkölcsönök tekintetében piaci részesedése [0–5] %-ot tesz ki Ausztráliában, [0–5] %-ot Kanadában, [0–5] %-ot Olaszországban és [0–5] %-ot Spanyolországban. Az új lakáscélú jelzálogkölcsönök esetén piaci részesedése Németországban [0–5] %. Az ING Direct legfőbb Európán kívüli részét az egyesült államokbeli leányvállalata alkotja, ahol is lakossági jelzálogkölcsönök terén [0–5] %-os piaci részesedéssel rendelkezik, 2009 első negyedévében pedig mérlege [...] (10) milliárd USD volt.

2.2.3.   Vállalati banki szolgáltatások

| (23) | Vállalati banki szolgáltatásai elsősorban Hollandiára, Belgiumra, Lengyelországra és Romániára összpontosítanak, ahol is termékek teljes körét kínálja a pénzkezeléstől a vállalati pénzügyekig. Másutt szelektívebb megközelítést alkalmaz ügyfelei és termékei tekintetében. A vállalati banki szolgáltatásokat a következő hat üzleti egységen keresztül nyújtja: General Lending & Payments és Cash Management, Structured Finance, Leasing & Factoring, Financial Markets, Other Wholesale Products, és az ING Real Estate. |
| --- | --- |

(23)

Vállalati banki szolgáltatásai elsősorban Hollandiára, Belgiumra, Lengyelországra és Romániára összpontosítanak, ahol is termékek teljes körét kínálja a pénzkezeléstől a vállalati pénzügyekig. Másutt szelektívebb megközelítést alkalmaz ügyfelei és termékei tekintetében. A vállalati banki szolgáltatásokat a következő hat üzleti egységen keresztül nyújtja: General Lending & Payments és Cash Management, Structured Finance, Leasing & Factoring, Financial Markets, Other Wholesale Products, és az ING Real Estate.

| (24) | Vállalati ügyfelek tekintetében az ING piaci részesedése Hollandiában a fő banki kapcsolatok, akkreditívek, nemzetközi fizetések és nemzetközi fizetési szolgáltatások, hitelek és folyószámlák, valamint a faktoring terén [20–30] %. Magasabb, [30–40] %-os piaci részesedéssel a betétek/megtakarítások és belföldi fizetések terén rendelkezik. Az ING piaci részesedése társaságok tekintetében Belgiumban [25–30] % folyószámlák, [15–20] % hitelek, [15–25] % lízingügyletek és [20–30] % betétek esetén. |
| --- | --- |

(24)

Vállalati ügyfelek tekintetében az ING piaci részesedése Hollandiában a fő banki kapcsolatok, akkreditívek, nemzetközi fizetések és nemzetközi fizetési szolgáltatások, hitelek és folyószámlák, valamint a faktoring terén [20–30] %. Magasabb, [30–40] %-os piaci részesedéssel a betétek/megtakarítások és belföldi fizetések terén rendelkezik. Az ING piaci részesedése társaságok tekintetében Belgiumban [25–30] % folyószámlák, [15–20] % hitelek, [15–25] % lízingügyletek és [20–30] % betétek esetén.

2.2.4.   Biztosítási és vagyonkezelési tevékenységek Európában

| (25) | Az ING Európán belüli biztosítási tevékenységeit főként Hollandiában végzi (elsősorban az ING, a Nationale-Nederlanden és az RVS márkanevek alatt). Az ING az életbiztosítások terén [15–20] %-os, az életbiztosítás körén kívül eső biztosítások terén pedig [5–10] %-os piaci részesedéssel rendelkezik (a 2008-as bruttó díjbevétel vonatkozásában). A termékeket közvetlen értékesítési csatornákon (főként az ING és a 2009 eleje óta ING márkanéven működő Postbank fióktelepein) és alkuszokon keresztül értékesítik. Hollandián kívül az ING kizárólag Belgiumban tevékenykedik az életbiztosítás körén kívül eső biztosítások ágazatában (ahol is az életbiztosítás körén kívül eső biztosításokban [0–5] %-os piaci részesedéssel rendelkezik). |
| --- | --- |

(25)

Az ING Európán belüli biztosítási tevékenységeit főként Hollandiában végzi (elsősorban az ING, a Nationale-Nederlanden és az RVS márkanevek alatt). Az ING az életbiztosítások terén [15–20] %-os, az életbiztosítás körén kívül eső biztosítások terén pedig [5–10] %-os piaci részesedéssel rendelkezik (a 2008-as bruttó díjbevétel vonatkozásában). A termékeket közvetlen értékesítési csatornákon (főként az ING és a 2009 eleje óta ING márkanéven működő Postbank fióktelepein) és alkuszokon keresztül értékesítik. Hollandián kívül az ING kizárólag Belgiumban tevékenykedik az életbiztosítás körén kívül eső biztosítások ágazatában (ahol is az életbiztosítás körén kívül eső biztosításokban [0–5] %-os piaci részesedéssel rendelkezik).

| (26) | Az ING piaci részesedése az életbiztosítások terén Romániában [30–35] %, Magyarországon [20–25] %, a Csehországban és Görögországban egyaránt [10–15] %, Lengyelországban [5–10] %, a Szlovákiában [5–10] % és Belgiumban [5–10] %. Az ING ezen kívül – sokkal kisebb, [0–5] % alatti piaci részesedéssel – Spanyolországban, Bulgáriában és Törökországban is tevékenykedik. Tevékenységei részét képezi a nyugdíjalap-kezelés, beleértve a kötelező és az önkéntes nyugdíjalapokat. A kötelező nyugdíjalapok terén az ING Lengyelországban [20–25] %-os, Szlovákiában pedig [10–15] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Önkéntes nyugdíjalapok terén az ING piaci részesedése a Szlovákiában [35–40] %, Csehországban [10–15] %, Törökországban pedig [5–10] %. A kötelező és önkéntes nyugdíjalapok együttes piaci részesedése Romániában [35–40] %, Magyarországon [10–15] %, Bulgáriában pedig [5–10] %. |
| --- | --- |

(26)

Az ING piaci részesedése az életbiztosítások terén Romániában [30–35] %, Magyarországon [20–25] %, a Csehországban és Görögországban egyaránt [10–15] %, Lengyelországban [5–10] %, a Szlovákiában [5–10] % és Belgiumban [5–10] %. Az ING ezen kívül – sokkal kisebb, [0–5] % alatti piaci részesedéssel – Spanyolországban, Bulgáriában és Törökországban is tevékenykedik. Tevékenységei részét képezi a nyugdíjalap-kezelés, beleértve a kötelező és az önkéntes nyugdíjalapokat. A kötelező nyugdíjalapok terén az ING Lengyelországban [20–25] %-os, Szlovákiában pedig [10–15] %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Önkéntes nyugdíjalapok terén az ING piaci részesedése a Szlovákiában [35–40] %, Csehországban [10–15] %, Törökországban pedig [5–10] %. A kötelező és önkéntes nyugdíjalapok együttes piaci részesedése Romániában [35–40] %, Magyarországon [10–15] %, Bulgáriában pedig [5–10] %.

| (27) | 2008-ban az ING az egyes földrajzi övezeteken belül Hollandiában [...] milliárd EUR, Belgiumban (és Luxemburgban) [...] milliárd EUR, Közép- és Kelet-Európában pedig [...] milliárd EUR értékű eszközökkel rendelkezett. |
| --- | --- |

(27)

2008-ban az ING az egyes földrajzi övezeteken belül Hollandiában [...] milliárd EUR, Belgiumban (és Luxemburgban) [...] milliárd EUR, Közép- és Kelet-Európában pedig [...] milliárd EUR értékű eszközökkel rendelkezett.

2.2.5.   Biztosítási és vagyonkezelési tevékenységek az amerikai kontinenseken

| (28) | Az ING Insurance Americas két fő földrajzi térségben tevékenykedik: az Egyesült Államokban és Latin-Amerikában. Kanadai tevékenységeit 2009 elején eladta. Az ING Insurance Americas élet- és az életbiztosítás körén kívül eső biztosításokat, nyugdíjjal kapcsolatos szolgáltatásokat (főként meghatározott hozzájárulási programokat), életjáradékokat, kölcsönös befektetési alapokat, értékpapír-kereskedői és -forgalmazói szolgáltatásokat, továbbá intézményi termékeket – beleértve a csoporton belüli viszontbiztosítási, valamint intézményi vagyonkezelési termékeket és szolgáltatásokat – kínál. |
| --- | --- |

(28)

Az ING Insurance Americas két fő földrajzi térségben tevékenykedik: az Egyesült Államokban és Latin-Amerikában. Kanadai tevékenységeit 2009 elején eladta. Az ING Insurance Americas élet- és az életbiztosítás körén kívül eső biztosításokat, nyugdíjjal kapcsolatos szolgáltatásokat (főként meghatározott hozzájárulási programokat), életjáradékokat, kölcsönös befektetési alapokat, értékpapír-kereskedői és -forgalmazói szolgáltatásokat, továbbá intézményi termékeket – beleértve a csoporton belüli viszontbiztosítási, valamint intézményi vagyonkezelési termékeket és szolgáltatásokat – kínál.

| (29) | Az Egyesült Államokban piaci részesedése [5–10] % a változó életjáradékok üzletágában, [0-5] % az életbiztosítások, és körülbelül [0–5] % mind a rögzített életjáradékok, mind a csoportos életbiztosítások terén. Az ING nyugdíjtermékeket elsősorban Mexikóban, Chilében, Peruban, Kolumbiában és Uruguayban kínál. Nyugdíjalapok terén a legmagasabb piaci részesedéssel Peruban ([30–35] %), Chilében ([20–25] %) és Uruguayban ([15–20] %) rendelkezik. Életbiztosításokban a piaci részesedése Peruban ([15–20] %) és Chilében ([10–15] %) a legjelentősebb. 2008-ban az Egyesült Államokban [...] milliárd EUR, az amerikai kontinensek többi részén pedig [...] milliárd EUR értékű eszközökkel rendelkezett. |
| --- | --- |

(29)

Az Egyesült Államokban piaci részesedése [5–10] % a változó életjáradékok üzletágában, [0-5] % az életbiztosítások, és körülbelül [0–5] % mind a rögzített életjáradékok, mind a csoportos életbiztosítások terén. Az ING nyugdíjtermékeket elsősorban Mexikóban, Chilében, Peruban, Kolumbiában és Uruguayban kínál. Nyugdíjalapok terén a legmagasabb piaci részesedéssel Peruban ([30–35] %), Chilében ([20–25] %) és Uruguayban ([15–20] %) rendelkezik. Életbiztosításokban a piaci részesedése Peruban ([15–20] %) és Chilében ([10–15] %) a legjelentősebb. 2008-ban az Egyesült Államokban [...] milliárd EUR, az amerikai kontinensek többi részén pedig [...] milliárd EUR értékű eszközökkel rendelkezett.

2.2.6.   Életbiztosítás és vagyonkezelés az ázsiai és csendes-óceáni térségben

| (30) | Az Insurance Asia/Pacific életbiztosításokat, valamint vagyonkezelési termékeket és szolgáltatásokat nyújt Ázsiában és a csendes-óceáni térségben, életbiztosítási szolgáltatásokat kilenc országban nyújt (Ausztrália, Új-Zéland, Japán, Dél-Korea, Malajzia, Hongkong, Thaiföld, India és Kína), vagyonkezelési üzleti egységekkel pedig tizenkét országban rendelkezik (a fenti kilenc ország, továbbá Tajvan, a Fülöp-szigetek és Szingapúr). Az ING az egyik legnagyobb nemzetközi befektetési és vagyonkezelési társaság az ázsiai és csendes-óceáni térségben. E térségben [...] milliárd EUR összértékű eszközökkel rendelkezik. |
| --- | --- |

(30)

Az Insurance Asia/Pacific életbiztosításokat, valamint vagyonkezelési termékeket és szolgáltatásokat nyújt Ázsiában és a csendes-óceáni térségben, életbiztosítási szolgáltatásokat kilenc országban nyújt (Ausztrália, Új-Zéland, Japán, Dél-Korea, Malajzia, Hongkong, Thaiföld, India és Kína), vagyonkezelési üzleti egységekkel pedig tizenkét országban rendelkezik (a fenti kilenc ország, továbbá Tajvan, a Fülöp-szigetek és Szingapúr). Az ING az egyik legnagyobb nemzetközi befektetési és vagyonkezelési társaság az ázsiai és csendes-óceáni térségben. E térségben [...] milliárd EUR összértékű eszközökkel rendelkezik.

2.3.   A támogatási intézkedések

| (31) | Az ING javára Hollandia három támogatási intézkedést biztosított. |
| --- | --- |

(31)

Az ING javára Hollandia három támogatási intézkedést biztosított.

2.3.1.   Tőkejuttatás

| (32) | Az első intézkedés egy teljes mértékben Hollandia által jegyzett tőkejuttatás volt, amely révén az ING csoport képes volt első csoportba tartozó alaptőkéjét (Core-Tier 1) 10 milliárd EUR-val növelni (11). A Bizottság a megmentési támogatást jóváhagyó határozatában (N 528/08) megállapította, hogy az ING iránti piaci bizalom állami beavatkozást maga után vonó elvesztését az Alt-A portfólió toxikusként való érzékelése, a további értékcsökkenésekkel kapcsolatos piaci aggályok, az ING Insurance tőkeigényei, valamint az ING csoport adósság/saját tőke arányának romlása okozta. Hollandia szerint az ING a tőkejuttatás nélkül is életképes maradt volna, azonban további bizalomcsökkenéssel és megnövekedett likviditási kockázattal kellett volna szembenéznie. |
| --- | --- |

(32)

Az első intézkedés egy teljes mértékben Hollandia által jegyzett tőkejuttatás volt, amely révén az ING csoport képes volt első csoportba tartozó alaptőkéjét (Core-Tier 1) 10 milliárd EUR-val növelni (11). A Bizottság a megmentési támogatást jóváhagyó határozatában (N 528/08) megállapította, hogy az ING iránti piaci bizalom állami beavatkozást maga után vonó elvesztését az Alt-A portfólió toxikusként való érzékelése, a további értékcsökkenésekkel kapcsolatos piaci aggályok, az ING Insurance tőkeigényei, valamint az ING csoport adósság/saját tőke arányának romlása okozta. Hollandia szerint az ING a tőkejuttatás nélkül is életképes maradt volna, azonban további bizalomcsökkenéssel és megnövekedett likviditási kockázattal kellett volna szembenéznie.

| (33) | A 10 milliárd EUR összegű Core-Tier 1 tőkejuttatás kibocsátási ára értékpapíronként 10 EUR volt. Az ING kezdeményezésére az értékpapírok vagy visszavásárolhatók 15 EUR értékpapíronkénti áron (a kibocsátási árhoz képest 50 % visszavásárlási felárral), vagy három év után egy az egyhez alapon átválthatók rendes részvényekké. Amennyiben az ING az átváltási lehetőséget kezdeményezi, Hollandiának lehetősége van az értékpapírok felhalmozódott kamatokkal növelt, értékpapíronkénti 10 EUR áron történő alternatív visszavásárlása mellett döntenie. Osztalékszelvényt csak akkor fizetnek ki Hollandia részére, ha a rendes részvényekre osztalékot fizetnek. |
| --- | --- |

(33)

A 10 milliárd EUR összegű Core-Tier 1 tőkejuttatás kibocsátási ára értékpapíronként 10 EUR volt. Az ING kezdeményezésére az értékpapírok vagy visszavásárolhatók 15 EUR értékpapíronkénti áron (a kibocsátási árhoz képest 50 % visszavásárlási felárral), vagy három év után egy az egyhez alapon átválthatók rendes részvényekké. Amennyiben az ING az átváltási lehetőséget kezdeményezi, Hollandiának lehetősége van az értékpapírok felhalmozódott kamatokkal növelt, értékpapíronkénti 10 EUR áron történő alternatív visszavásárlása mellett döntenie. Osztalékszelvényt csak akkor fizetnek ki Hollandia részére, ha a rendes részvényekre osztalékot fizetnek.

| (34) | A szerkezetátalakítási terv keretében Hollandia módosítást nyújtott be a Tier 1 értékpapírok ING általi visszafizetéséről szóló megállapodáshoz. A módosított feltételek szerint az ING visszavásárolhatja a Core-Tier 1 értékpapírok legfeljebb 50 %-át a következő áron: a 8,5 %-os éves szelvény vonatkozásában felhalmozódott kamattal (körülbelül 253 millió EUR) és – abban az esetben, ha az ING-részvények árfolyama 10 EUR felett van – a korai visszafizetés büntetőkamatával növelt kibocsátási ár (10 EUR). A korai visszavásárlás büntetőkamata az ING-részvények árfolyamával nő. A korai visszavásárlási felár kiszámítása céljából a részvényárak növekedésének felső határát 12,45 EUR-ban határozták meg (12). Ezen a szinten a büntetőkamat évi 13 %. A korai visszavásárlás büntetőkamata elérheti a 705 millió EUR maximális összeget, feltéve, hogy az 5 milliárd EUR-t 400 nappal a kibocsátás időpontja után fizetik vissza. Ezen túlmenően a büntetőfelár alsó határa 340 millió EUR, amely legalább 15 %-os belső megtérülési rátát biztosít Hollandia számára. Más szóval, tekintve, hogy az ING-nek normális esetben 2,5 milliárd EUR visszavásárlási felárat kellene fizetnie, e módosítás további, az ING részvényeinek piaci árfolyamától függően 1,79 és 2,2 milliárd EUR közötti előnyhöz juttatná az ING-t. Hollandia magyarázata szerint a módosítás oka az volt, hogy az ING számára hasonló kilépési feltételeket biztosítsanak, mint amilyeneket az SNS
   (13) és az Aegon
   (14) számára biztosítottak a Hollandia által azok részére nyújtott tőkejuttatások esetén. Ezek a korai fizetésre vonatkozó feltételek kizárólag az 5 milliárd EUR (azaz az eredeti tőkejuttatás 50 %-ának) visszafizetésére alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(34)

A szerkezetátalakítási terv keretében Hollandia módosítást nyújtott be a Tier 1 értékpapírok ING általi visszafizetéséről szóló megállapodáshoz. A módosított feltételek szerint az ING visszavásárolhatja a Core-Tier 1 értékpapírok legfeljebb 50 %-át a következő áron: a 8,5 %-os éves szelvény vonatkozásában felhalmozódott kamattal (körülbelül 253 millió EUR) és – abban az esetben, ha az ING-részvények árfolyama 10 EUR felett van – a korai visszafizetés büntetőkamatával növelt kibocsátási ár (10 EUR). A korai visszavásárlás büntetőkamata az ING-részvények árfolyamával nő. A korai visszavásárlási felár kiszámítása céljából a részvényárak növekedésének felső határát 12,45 EUR-ban határozták meg (12). Ezen a szinten a büntetőkamat évi 13 %. A korai visszavásárlás büntetőkamata elérheti a 705 millió EUR maximális összeget, feltéve, hogy az 5 milliárd EUR-t 400 nappal a kibocsátás időpontja után fizetik vissza. Ezen túlmenően a büntetőfelár alsó határa 340 millió EUR, amely legalább 15 %-os belső megtérülési rátát biztosít Hollandia számára. Más szóval, tekintve, hogy az ING-nek normális esetben 2,5 milliárd EUR visszavásárlási felárat kellene fizetnie, e módosítás további, az ING részvényeinek piaci árfolyamától függően 1,79 és 2,2 milliárd EUR közötti előnyhöz juttatná az ING-t. Hollandia magyarázata szerint a módosítás oka az volt, hogy az ING számára hasonló kilépési feltételeket biztosítsanak, mint amilyeneket az SNS
   (13) és az Aegon
   (14) számára biztosítottak a Hollandia által azok részére nyújtott tőkejuttatások esetén. Ezek a korai fizetésre vonatkozó feltételek kizárólag az 5 milliárd EUR (azaz az eredeti tőkejuttatás 50 %-ának) visszafizetésére alkalmazhatók.

| (35) | Az ING dönthet úgy, hogy 2010. január 31. előtt él a visszavásárlási lehetőséggel, azonban e határidőt – Hollandiával történő megállapodás után – rendkívüli piaci körülmények miatt 2010. április 1-jéig meghoszszabbíthatják, amennyiben az ING bizonyítani tudja, hogy gazdasági szempontból nem volt megvalósítható az 5 milliárd EUR visszavásárlásához elegendő Core Tier 1 tőke előteremtése. Ez a meghosszabbítás ezután a Bizottság jóváhagyásától függ. Az ING 2010. január 1. előtt szándékozik élni a visszavásárlási lehetőséggel. A fennmaradó 50 %-ra vonatkozó visszafizetési és átváltási lehetőségek változatlanok. |
| --- | --- |

(35)

Az ING dönthet úgy, hogy 2010. január 31. előtt él a visszavásárlási lehetőséggel, azonban e határidőt – Hollandiával történő megállapodás után – rendkívüli piaci körülmények miatt 2010. április 1-jéig meghoszszabbíthatják, amennyiben az ING bizonyítani tudja, hogy gazdasági szempontból nem volt megvalósítható az 5 milliárd EUR visszavásárlásához elegendő Core Tier 1 tőke előteremtése. Ez a meghosszabbítás ezután a Bizottság jóváhagyásától függ. Az ING 2010. január 1. előtt szándékozik élni a visszavásárlási lehetőséggel. A fennmaradó 50 %-ra vonatkozó visszafizetési és átváltási lehetőségek változatlanok.

2.3.2.   Az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés

| (36) | A második támogatási intézkedés az Alt-A portfólióra vonatkozó IA intézkedés volt, amelynek értéke lényegesen csökkent, megterhelve a negatív újraértékelési alapot. A holland hatóságok kérték, hogy az intézkedést a pénzügyi stabilitás okán 2009. március 31. előtt fogadják el. Ezen túlmenően, ha az intézkedést bármilyen, a jelentéktelentől eltérő módon módosították volna, nagy összegű számviteli veszteség keletkezett volna az ING-nél. |
| --- | --- |

(36)

A második támogatási intézkedés az Alt-A portfólióra vonatkozó IA intézkedés volt, amelynek értéke lényegesen csökkent, megterhelve a negatív újraértékelési alapot. A holland hatóságok kérték, hogy az intézkedést a pénzügyi stabilitás okán 2009. március 31. előtt fogadják el. Ezen túlmenően, ha az intézkedést bármilyen, a jelentéktelentől eltérő módon módosították volna, nagy összegű számviteli veszteség keletkezett volna az ING-nél.

| (37) | Az eljárás megindításáról szóló 2009. március 31-i határozat tartalmazta az IA intézkedés részletes ismertetését. Az alábbiakban az intézkedés struktúráját csak röviden mutatjuk be a díjazás és a díjak struktúrája változásainak magyarázata előtt. |
| --- | --- |

(37)

Az eljárás megindításáról szóló 2009. március 31-i határozat tartalmazta az IA intézkedés részletes ismertetését. Az alábbiakban az intézkedés struktúráját csak röviden mutatjuk be a díjazás és a díjak struktúrája változásainak magyarázata előtt.

| (38) | 2009. január 26. óta Hollandia egy értékvesztett, egyesült államokbeli Alt-A kockázatú RMBS portfólió (a továbbiakban: portfólió) összes pénzforgalmának 80 %-át kapta meg az ING-től (az alábbi grafikonon „Flow 4”-ként szerepel, a „Flow 5”-ként jelölt kezességvállalási díjjal együtt). Az ING viszont az alábbi, kockázatmentes pénzforgalomhoz jut Hollandiától:






  — | A portfólió 80 %-a 90 %-ának (a vételár vagy átvételi ár), azaz a portfólió 72 %-ának megfelelő, 28 milliárd USD összértékű tőkefizetések pénzforgalmát képviselő garantált érték (Flow 1). E pénzforgalmakat havonta, a portfólió élettartamán keresztül fizetik, |
| --- | --- | --- |

(38)

2009. január 26. óta Hollandia egy értékvesztett, egyesült államokbeli Alt-A kockázatú RMBS portfólió (a továbbiakban: portfólió) összes pénzforgalmának 80 %-át kapta meg az ING-től (az alábbi grafikonon „Flow 4”-ként szerepel, a „Flow 5”-ként jelölt kezességvállalási díjjal együtt). Az ING viszont az alábbi, kockázatmentes pénzforgalomhoz jut Hollandiától:

—

A portfólió 80 %-a 90 %-ának (a vételár vagy átvételi ár), azaz a portfólió 72 %-ának megfelelő, 28 milliárd USD összértékű tőkefizetések pénzforgalmát képviselő garantált érték (Flow 1). E pénzforgalmakat havonta, a portfólió élettartamán keresztül fizetik,

| — | Finanszírozási díj (Flow 2), |
| --- | --- |

—

Finanszírozási díj (Flow 2),

| — | Kezelési díj (Flow 3). |
| --- | --- |

—

Kezelési díj (Flow 3).

| (39) | A portfólió fennmaradó 20 %-ából származó pénzforgalmat az ING megtartja, és az nem tartozik a pénzforgalmi swapügylet hatálya alá. |
| --- | --- |

(39)

A portfólió fennmaradó 20 %-ából származó pénzforgalmat az ING megtartja, és az nem tartozik a pénzforgalmi swapügylet hatálya alá.

| (40) | Az ING vállalta, hogy további fizetések sorozatát teljesíti Hollandia felé, amelyek a gyakorlatban jelentős növekedést eredményeznek az állam IA intézkedésért való díjazása tekintetében a díjak (41), (42) és (43) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazításai révén: |
| --- | --- |

(40)

Az ING vállalta, hogy további fizetések sorozatát teljesíti Hollandia felé, amelyek a gyakorlatban jelentős növekedést eredményeznek az állam IA intézkedésért való díjazása tekintetében a díjak (41), (42) és (43) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazításai révén:

Image

| (41) | Először is, 2009. október 25-től Hollandia a portfólió 72 %-a 57 %-ának (rögzített kamatozású értékpapírok) finanszírozási díját évi 50 bázisponttal, évi 3,5 %-ról (15) évi 3 %-ra, továbbá a portfólió 72 %-a 43 %-ának (változó kamatozású értékpapírok) finanszírozási díját évi 50 bázisponttal, LIBOR + évi 50 bázispont összegről LIBOR átalányra csökkenti. |
| --- | --- |

(41)

Először is, 2009. október 25-től Hollandia a portfólió 72 %-a 57 %-ának (rögzített kamatozású értékpapírok) finanszírozási díját évi 50 bázisponttal, évi 3,5 %-ról (15) évi 3 %-ra, továbbá a portfólió 72 %-a 43 %-ának (változó kamatozású értékpapírok) finanszírozási díját évi 50 bázisponttal, LIBOR + évi 50 bázispont összegről LIBOR átalányra csökkenti.

| (42) | Másodszor, a portfólió nyitott egyenlegének 80 %-a utáni, (a Hollandia által az ING részére fizetett) 25 bázispontos kezelési díjat 15 bázisponttal, 10 bázispontra csökkentik a kezességvállalási díj (az alábbi, (43) preambulumbekezdés szerinti) növelése révén. |
| --- | --- |

(42)

Másodszor, a portfólió nyitott egyenlegének 80 %-a utáni, (a Hollandia által az ING részére fizetett) 25 bázispontos kezelési díjat 15 bázisponttal, 10 bázispontra csökkentik a kezességvállalási díj (az alábbi, (43) preambulumbekezdés szerinti) növelése révén.

| (43) | Harmadszor, 2009. október 25-től az ING az átruházott portfólió nyitott egyenlege utáni, évi 55 bázispontos kezességvállalási díjat évi további 82,6 bázisponttal fogja növelni, 137,6 bázispontra növelve ezzel a teljes kezességvállalási díjat. A 82,6 bázispontos növekedésből 67 bázispont a (Hollandia által az ING részére fizetett) kezelési díj 15 bázispontnyi csökkenésének, valamint a portfólió átruházási ára (az átruházási ár 90 %-ról 87 %-ra történő csökkenésének megfelelő) 52 bázispontnyi módosításának kiegyenlítésére szolgál. 15,6 bázispont képviseli a 2009. január 26-tól (az eredeti intézkedés kezdete) 2009. október 25-ig tartó időszakra vonatkozó visszakövetelési kiigazítást (16). |
| --- | --- |

(43)

Harmadszor, 2009. október 25-től az ING az átruházott portfólió nyitott egyenlege utáni, évi 55 bázispontos kezességvállalási díjat évi további 82,6 bázisponttal fogja növelni, 137,6 bázispontra növelve ezzel a teljes kezességvállalási díjat. A 82,6 bázispontos növekedésből 67 bázispont a (Hollandia által az ING részére fizetett) kezelési díj 15 bázispontnyi csökkenésének, valamint a portfólió átruházási ára (az átruházási ár 90 %-ról 87 %-ra történő csökkenésének megfelelő) 52 bázispontnyi módosításának kiegyenlítésére szolgál. 15,6 bázispont képviseli a 2009. január 26-tól (az eredeti intézkedés kezdete) 2009. október 25-ig tartó időszakra vonatkozó visszakövetelési kiigazítást (16).

| (44) | Amennyiben a Hollandia és az ING közötti eredeti intézkedést felszámolják (17), a 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó, ki nem fizetett utólagos fizetés (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispont) mindazonáltal fizetendő lesz. Amennyiben az eredeti intézkedést részben számolják fel, ezt az összeget arányosan kell fizetni. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben a Hollandia és az ING közötti eredeti intézkedést felszámolják (17), a 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó, ki nem fizetett utólagos fizetés (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispont) mindazonáltal fizetendő lesz. Amennyiben az eredeti intézkedést részben számolják fel, ezt az összeget arányosan kell fizetni.

| (45) | Ezeket a 2009 októberében bevezetett módosításokat az ING és Hollandia közötti, különálló megállapodás útján hajtják végre annak érdekében, hogy az eredeti intézkedés változatlan maradjon. Hollandia vállalja, hogy az eredeti intézkedés bármely, idő előtt bekövetkező teljes vagy részleges felszámolásáról értesíti a Bizottságot. |
| --- | --- |

(45)

Ezeket a 2009 októberében bevezetett módosításokat az ING és Hollandia közötti, különálló megállapodás útján hajtják végre annak érdekében, hogy az eredeti intézkedés változatlan maradjon. Hollandia vállalja, hogy az eredeti intézkedés bármely, idő előtt bekövetkező teljes vagy részleges felszámolásáról értesíti a Bizottságot.

2.3.3.   A garanciák

| (46) | A holland hitelgarancia-program (N 524/08 sz. ügy) szerint Hollandia középtávú kötelezettségekre is nyújtott garanciákat az ING-nek, amelyek összege (i.) 9 milliárd USD (amelyből 8,25 milliárd USD-t már kibocsátottak) és (ii.) 5 milliárd EUR (amelyből 4,15 milliárd EUR-t már kibocsátottak). Az ING átlagosan 84 bázispontnyi kezességvállalási díjat fizet a garantált összeg után. |
| --- | --- |

(46)

A holland hitelgarancia-program (N 524/08 sz. ügy) szerint Hollandia középtávú kötelezettségekre is nyújtott garanciákat az ING-nek, amelyek összege (i.) 9 milliárd USD (amelyből 8,25 milliárd USD-t már kibocsátottak) és (ii.) 5 milliárd EUR (amelyből 4,15 milliárd EUR-t már kibocsátottak). Az ING átlagosan 84 bázispontnyi kezességvállalási díjat fizet a garantált összeg után.

| (47) | Hollandia megerősíti, hogy az ING részére biztosított bármilyen további garanciákról külön-külön küld értesítést. Az (55) és (85) preambulumbekezdésekben ismertetett, Hollandia által a Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadvies finanszírozására irányuló szerkezetátalakítási terv végrehajtásának összefüggésében vállalt, [...] milliárd EUR összegig terjedő garanciáról szintén külön értesítik a Bizottságot. Ezek a [...] milliárd EUR összegig terjedő garanciák azon szerkezetátalakítási terv szerves részét képezik, amelyre e határozat vonatkozik, azonban Hollandiának mindazonáltal meg kell határoznia e garanciák szükségességét és díjazását, és azokat a Bizottság külön határozatban fogja értékelni, amint az intézkedésről külön értesítették. |
| --- | --- |

(47)

Hollandia megerősíti, hogy az ING részére biztosított bármilyen további garanciákról külön-külön küld értesítést. Az (55) és (85) preambulumbekezdésekben ismertetett, Hollandia által a Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadvies finanszírozására irányuló szerkezetátalakítási terv végrehajtásának összefüggésében vállalt, [...] milliárd EUR összegig terjedő garanciáról szintén külön értesítik a Bizottságot. Ezek a [...] milliárd EUR összegig terjedő garanciák azon szerkezetátalakítási terv szerves részét képezik, amelyre e határozat vonatkozik, azonban Hollandiának mindazonáltal meg kell határoznia e garanciák szükségességét és díjazását, és azokat a Bizottság külön határozatban fogja értékelni, amint az intézkedésről külön értesítették.

3.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

3.1.   A tervben előirányozott intézkedések

| (48) | Az ING a csoport szerkezetének egyszerűsítését, a költségek csökkentését, a kockázatok csökkentését és számos értékesítést, fenntartható díjazási politika kidolgozását, tőkestruktúrája kiigazítását, új tőkearány-célkitűzések bevezetését, valamint a nem betétszámlák terén történő hosszú távú finanszírozás kiterjesztését tervezi. A szerkezetátalakítási terv ötéves időtartamon belül hajtandó végre. |
| --- | --- |

(48)

Az ING a csoport szerkezetének egyszerűsítését, a költségek csökkentését, a kockázatok csökkentését és számos értékesítést, fenntartható díjazási politika kidolgozását, tőkestruktúrája kiigazítását, új tőkearány-célkitűzések bevezetését, valamint a nem betétszámlák terén történő hosszú távú finanszírozás kiterjesztését tervezi. A szerkezetátalakítási terv ötéves időtartamon belül hajtandó végre.

| (49) | A csoport egyszerűsítése érdekében az ING hat üzletágát két osztállyá, egy banki és egy biztosítási osztállyá csoportosította át. Mindegyik osztály a saját stratégia-végrehajtásáért és mérlegkezeléséért vált felelőssé. A szerkezetátalakítási terv előirányozza, hogy az ING kizárólag banki tevékenységeket fog folytatni, míg a biztosítási tevékenységeket idővel értékesíteni fogja. |
| --- | --- |

(49)

A csoport egyszerűsítése érdekében az ING hat üzletágát két osztállyá, egy banki és egy biztosítási osztállyá csoportosította át. Mindegyik osztály a saját stratégia-végrehajtásáért és mérlegkezeléséért vált felelőssé. A szerkezetátalakítási terv előirányozza, hogy az ING kizárólag banki tevékenységeket fog folytatni, míg a biztosítási tevékenységeket idővel értékesíteni fogja.

| (50) | Banki tevékenységei túlnyomórészt Európára fognak összpontosítani, míg a világ más részein szelektív növekedési lehetőségek kihasználására fog törekedni. Az ING úgy tervezi, hogy stratégiailag az érett piacokon nyújtott, stabil nyereséget képező lakossági banki szolgáltatásokra, kiválasztott, közép- és kelet-európai lakossági banki növekedési lehetőségekre, valamint egy lakossági bankkal és egy szakosodott pénzügyi üzletággal összehangolt, európaiakat megcélzó kereskedelmi banki tevékenységre fog összpontosítani. A bank szabványosított termékek és nagyfokú automatizáltság alapján fog működni. Befektetések – például eszközökkel fedezett értékpapírok (asset backed securities, a továbbiakban: ABS) – vásárlása helyett a csoport egyre nagyobb mértékben fog saját eszközöket képezni. |
| --- | --- |

(50)

Banki tevékenységei túlnyomórészt Európára fognak összpontosítani, míg a világ más részein szelektív növekedési lehetőségek kihasználására fog törekedni. Az ING úgy tervezi, hogy stratégiailag az érett piacokon nyújtott, stabil nyereséget képező lakossági banki szolgáltatásokra, kiválasztott, közép- és kelet-európai lakossági banki növekedési lehetőségekre, valamint egy lakossági bankkal és egy szakosodott pénzügyi üzletággal összehangolt, európaiakat megcélzó kereskedelmi banki tevékenységre fog összpontosítani. A bank szabványosított termékek és nagyfokú automatizáltság alapján fog működni. Befektetések – például eszközökkel fedezett értékpapírok (asset backed securities, a továbbiakban: ABS) – vásárlása helyett a csoport egyre nagyobb mértékben fog saját eszközöket képezni.

| (51) | 2009-re a költségek 1,3 milliárd EUR-s csökkentését tervezik. A költségcsökkentés 35 %-a a teljes idejű egyenértékesekkel (full time equivalents, a továbbiakban: FTE) kapcsolatos költségek csökkentése, 65 %-a pedig egyéb kiadások – például a külső személyzetre, a marketingtevékenységekre és a Forma-1-es versenyekre fordított kiadások – csökkentése révén érendő el. A központi iroda hozzájárul a költségek csökkentéséhez. 2009 augusztusától a költségek több mint 800 millió EUR-s csökkentését már megvalósították. E költségcsökkentés elérése érdekében az ING körülbelül 450 millió EUR adózás utáni összegű szerkezetátalakítási céltartalékot hozott létre. |
| --- | --- |

(51)

2009-re a költségek 1,3 milliárd EUR-s csökkentését tervezik. A költségcsökkentés 35 %-a a teljes idejű egyenértékesekkel (full time equivalents, a továbbiakban: FTE) kapcsolatos költségek csökkentése, 65 %-a pedig egyéb kiadások – például a külső személyzetre, a marketingtevékenységekre és a Forma-1-es versenyekre fordított kiadások – csökkentése révén érendő el. A központi iroda hozzájárul a költségek csökkentéséhez. 2009 augusztusától a költségek több mint 800 millió EUR-s csökkentését már megvalósították. E költségcsökkentés elérése érdekében az ING körülbelül 450 millió EUR adózás utáni összegű szerkezetátalakítási céltartalékot hozott létre.

| (52) | Az ING ezen túlmenően több kockázatcsökkentési intézkedést is tervez, például fedezeti programokat, a kockázatos pozíciók csökkentését, bezárását és eladását, valamint a közvetlen részvénykitettség csökkentését. Befektetési portfóliója tekintetében az ING az Alt-A IA intézkedés formájában eszközvédelmi intézkedésben részesült Hollandiától. Az ING által végrehajtott, további intézkedések között szerepel több ABS-ének az eladásra hozzáférhető kategóriából a lejáratig megvásárolt kategóriába való átsorolása, amely révén korlátozták a negatív újraértékelési alap változékonyságát. Az ING csökkenteni fogja az egyesült államokbeli CMBS-eken és az egyesült államokbeli RMBS-eken belüli, magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségét. Az ING ezen túlmenően nem fog új, közvetlen ingatlanpiaci kitettségének növelésére irányuló kezdeményezéseket indítani. |
| --- | --- |

(52)

Az ING ezen túlmenően több kockázatcsökkentési intézkedést is tervez, például fedezeti programokat, a kockázatos pozíciók csökkentését, bezárását és eladását, valamint a közvetlen részvénykitettség csökkentését. Befektetési portfóliója tekintetében az ING az Alt-A IA intézkedés formájában eszközvédelmi intézkedésben részesült Hollandiától. Az ING által végrehajtott, további intézkedések között szerepel több ABS-ének az eladásra hozzáférhető kategóriából a lejáratig megvásárolt kategóriába való átsorolása, amely révén korlátozták a negatív újraértékelési alap változékonyságát. Az ING csökkenteni fogja az egyesült államokbeli CMBS-eken és az egyesült államokbeli RMBS-eken belüli, magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségét. Az ING ezen túlmenően nem fog új, közvetlen ingatlanpiaci kitettségének növelésére irányuló kezdeményezéseket indítani.

| (53) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy az ING – különösen az ING Direct tekintetében – [körültekintő] üzleti stratégiát fog elfogadni, tekintve, hogy az ING az üzleti tevékenységeit [...] a tisztességes árképzésre kívánja alapozni [...] (18) és nem fog árdiktáló magatartást tanúsítani. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy az ING – különösen az ING Direct tekintetében – [körültekintő] üzleti stratégiát fog elfogadni, tekintve, hogy az ING az üzleti tevékenységeit [...] a tisztességes árképzésre kívánja alapozni [...] (18) és nem fog árdiktáló magatartást tanúsítani.

| (54) | Az ING – új üzleti stratégiáját követve – jelenleg számos értékesítést hajt végre, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a mérlegére. Az ING módosított szerkezetátalakítási tervében ismertetett szerkezetátalakítási intézkedések várhatóan a mérleg 616 milliárd EUR csökkenését fogják eredményezni az egységek 2008. szeptember 30-i mérete alapján. A mérleg 616 milliárd EUR csökkentése a banki tőkeáttétel csökkentésére és a mérleg integrálására irányuló kezdeményezéseket (körülbelül [...] milliárd EUR), bankok értékesítését (körülbelül [...] milliárd EUR) és az ING Insurance teljes körű értékesítését (körülbelül [...] milliárd EUR) foglalja magában. Jóllehet a banki üzletágénál kisebb mérleggel rendelkezett, a biztosítási üzletág az ING válság előtti jövedelmének körülbelül 50 %-át tette ki. (19) A 2008. harmadik negyedévi mérleggel (azaz 1,376 milliárd EUR-val) összehasonlítva a mérleg összesen körülbelül 45 %-kal csökken. |
| --- | --- |

(54)

Az ING – új üzleti stratégiáját követve – jelenleg számos értékesítést hajt végre, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a mérlegére. Az ING módosított szerkezetátalakítási tervében ismertetett szerkezetátalakítási intézkedések várhatóan a mérleg 616 milliárd EUR csökkenését fogják eredményezni az egységek 2008. szeptember 30-i mérete alapján. A mérleg 616 milliárd EUR csökkentése a banki tőkeáttétel csökkentésére és a mérleg integrálására irányuló kezdeményezéseket (körülbelül [...] milliárd EUR), bankok értékesítését (körülbelül [...] milliárd EUR) és az ING Insurance teljes körű értékesítését (körülbelül [...] milliárd EUR) foglalja magában. Jóllehet a banki üzletágénál kisebb mérleggel rendelkezett, a biztosítási üzletág az ING válság előtti jövedelmének körülbelül 50 %-át tette ki. (19) A 2008. harmadik negyedévi mérleggel (azaz 1,376 milliárd EUR-val) összehasonlítva a mérleg összesen körülbelül 45 %-kal csökken.

| (55) | Az értékesítések részeként a szerkezetátalakítási terv egy teljesen működőképes és értékesíthető, lakossági banki szolgáltatásokkal foglalkozó társaság ING általi kimetszését irányozza elő (részleteket lásd az alábbi, (85) preambulumbekezdésben), amely a jelenlegi Interadviesből (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank és Nationale Nederlanden Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten) fog állni, amelyhez hozzácsatolják az egykori Postbank fogyasztóihitel-portfólióját. Az ING arra fog törekedni, hogy az Interadvies üzleti egység (a továbbiakban: WUH/Interadvies) kimetszését [részletes ütemterv alapján] hajtsa végre. A jogalany mérlegfőösszege körülbelül [25–50] milliárd EUR-t fog kitenni. |
| --- | --- |

(55)

Az értékesítések részeként a szerkezetátalakítási terv egy teljesen működőképes és értékesíthető, lakossági banki szolgáltatásokkal foglalkozó társaság ING általi kimetszését irányozza elő (részleteket lásd az alábbi, (85) preambulumbekezdésben), amely a jelenlegi Interadviesből (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank és Nationale Nederlanden Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten) fog állni, amelyhez hozzácsatolják az egykori Postbank fogyasztóihitel-portfólióját. Az ING arra fog törekedni, hogy az Interadvies üzleti egység (a továbbiakban: WUH/Interadvies) kimetszését [részletes ütemterv alapján] hajtsa végre. A jogalany mérlegfőösszege körülbelül [25–50] milliárd EUR-t fog kitenni.

| (56) | [...] a WUH/Interadvies értékesítése tekintetében nem merültek fel a pénzügyi stabilitással kapcsolatos problémák, a holland hatóságok a holland lakossági banki szolgáltatások piacáról független szakértő által készített tanulmányt biztosítottak, amely azt mutatta, hogy a folyószámlák – bár azokat általában a lakossági banki szolgáltatások piacán történő keresztértékesítés horgonytermékének tekintik – Hollandiában és különösen az ING esetén nem elengedhetetlenek a jelzálogkölcsönök és egyéb banki termékek forgalmazásában. Ezen túlmenően a tanulmány rámutat az Internet mint terjesztési csatorna fontosságára Hollandiában, amely csökkenti a fiókhálózat fenntartásának szükségességét a banki termékek forgalmazásában. A holland hatóságok szerint a WUH/Interadvies által forgalmazott termékekhez egyéb termékek csatolhatók. Különösen az átruházott fogyasztóihitel-portfólió szolgálhat belépési pontként egyéb piaci termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(56)

[...] a WUH/Interadvies értékesítése tekintetében nem merültek fel a pénzügyi stabilitással kapcsolatos problémák, a holland hatóságok a holland lakossági banki szolgáltatások piacáról független szakértő által készített tanulmányt biztosítottak, amely azt mutatta, hogy a folyószámlák – bár azokat általában a lakossági banki szolgáltatások piacán történő keresztértékesítés horgonytermékének tekintik – Hollandiában és különösen az ING esetén nem elengedhetetlenek a jelzálogkölcsönök és egyéb banki termékek forgalmazásában. Ezen túlmenően a tanulmány rámutat az Internet mint terjesztési csatorna fontosságára Hollandiában, amely csökkenti a fiókhálózat fenntartásának szükségességét a banki termékek forgalmazásában. A holland hatóságok szerint a WUH/Interadvies által forgalmazott termékekhez egyéb termékek csatolhatók. Különösen az átruházott fogyasztóihitel-portfólió szolgálhat belépési pontként egyéb piaci termékek tekintetében.

| (57) | Az ING részletesen a következő üzleti egységek, tevékenységek vagy termékek eladását vagy értékesítését tervezi:






  — | ING LIFE Taiwan (befejeződött), |
| --- | --- | --- |

(57)

Az ING részletesen a következő üzleti egységek, tevékenységek vagy termékek eladását vagy értékesítését tervezi:

—

ING LIFE Taiwan (befejeződött),

| — | Az egyszeri biztosítási díjas változó életjáradékok (Single Premium Variable Annuities, a továbbiakban: SPVA) Japánban történő értékesítésének beszüntetése (befejeződött), |
| --- | --- |

—

Az egyszeri biztosítási díjas változó életjáradékok (Single Premium Variable Annuities, a továbbiakban: SPVA) Japánban történő értékesítésének beszüntetése (befejeződött),

| — | A meglévő változó életjáradékok eladása az Egyesült Államokban, |
| --- | --- |

—

A meglévő változó életjáradékok eladása az Egyesült Államokban,

| — | A Financial Products üzletág eladása az Egyesült Államokban, |
| --- | --- |

—

A Financial Products üzletág eladása az Egyesült Államokban,

| — | Az ING Direct Japan tervezett elindításának leállítása (befejeződött), |
| --- | --- |

—

Az ING Direct Japan tervezett elindításának leállítása (befejeződött),

| — | A Non-life Insurance Canada értékesítése (befejeződött), |
| --- | --- |

—

A Non-life Insurance Canada értékesítése (befejeződött),

| — | Az Annuity and Motgage Businesses üzletág értékesítése Chilében (befejeződött), |
| --- | --- |

—

Az Annuity and Motgage Businesses üzletág értékesítése Chilében (befejeződött),

| — | Az Insurance Russia — Non State Pension Fund értékesítése (befejeződött), |
| --- | --- |

—

Az Insurance Russia — Non State Pension Fund értékesítése (befejeződött),

| — | Az Insurance Argentina — Origines Seg. értékesítése De Retiro (befejeződött), |
| --- | --- |

—

Az Insurance Argentina — Origines Seg. értékesítése De Retiro (befejeződött),

| — | Az Insurance Asia — HK platform services értékesítése (befejeződött), |
| --- | --- |

—

Az Insurance Asia — HK platform services értékesítése (befejeződött),

| — | A Private Banking Asia és Switzerland értékesítése (aláírták), |
| --- | --- |

—

A Private Banking Asia és Switzerland értékesítése (aláírták),

| — | A US Group Re Insurance értékesítése (aláírták), |
| --- | --- |

—

A US Group Re Insurance értékesítése (aláírták),

| — | Az Insurance Asia/Pacific (Ausztrália (aláírták), Új-Zéland (aláírták) Japán, Korea, Hongkong, India, Thaiföld, Malajzia) értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Insurance Asia/Pacific (Ausztrália (aláírták), Új-Zéland (aláírták) Japán, Korea, Hongkong, India, Thaiföld, Malajzia) értékesítése,

| — | Az Asset Management Asia/Pacific értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Asset Management Asia/Pacific értékesítése,

| — | A US Employee Benefits értékesítése, |
| --- | --- |

—

A US Employee Benefits értékesítése,

| — | Az Insurance US (US Retirement Services, US FA, Traditional LIFE) értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Insurance US (US Retirement Services, US FA, Traditional LIFE) értékesítése,

| — | Az Asset Management US értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Asset Management US értékesítése,

| — | Az ING Direct US értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az ING Direct US értékesítése,

| — | Az Insurance Latin America értékesítése (Brazília, Chile, Kolumbia, Mexikó, Peru, Uruguay), |
| --- | --- |

—

Az Insurance Latin America értékesítése (Brazília, Chile, Kolumbia, Mexikó, Peru, Uruguay),

| — | Az Asset Management Latin America értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Asset Management Latin America értékesítése,

| — | Az Insurance Central Europe értékesítése (Bulgária, Csehország, Görögország, Lengyelország, Magyarország, Románia, Spanyolország Szlovákia), |
| --- | --- |

—

Az Insurance Central Europe értékesítése (Bulgária, Csehország, Görögország, Lengyelország, Magyarország, Románia, Spanyolország Szlovákia),

| — | Az Asset Management Europe értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Asset Management Europe értékesítése,

| — | Az Insurance Benelux (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands [korábban Postbank Insurance], Insurance Belgium, Insurance Luxembourg) értékesítése, |
| --- | --- |

—

Az Insurance Benelux (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands [korábban Postbank Insurance], Insurance Belgium, Insurance Luxembourg) értékesítése,

| — | Az Interadvies üzleti tevékenységeinek értékesítése (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), beleértve a korábbi Postbank fogyasztóihitel-portfólióját (a további részleteket lásd Hollandia kötelezettségvállalásai alatt). |
| --- | --- |

—

Az Interadvies üzleti tevékenységeinek értékesítése (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), beleértve a korábbi Postbank fogyasztóihitel-portfólióját (a további részleteket lásd Hollandia kötelezettségvállalásai alatt).

| (58) | Az ING a bank tekintetében körülbelül évi [...] %-os organikus mérlegnövekedést jelez előre a [...] szerkezetátalakítási időszakra. Az ING e növekedés túlnyomó részét a reálgazdaságnak (háztartások és társaságok) történő hitelezés útján tervezi megvalósítani. |
| --- | --- |

(58)

Az ING a bank tekintetében körülbelül évi [...] %-os organikus mérlegnövekedést jelez előre a [...] szerkezetátalakítási időszakra. Az ING e növekedés túlnyomó részét a reálgazdaságnak (háztartások és társaságok) történő hitelezés útján tervezi megvalósítani.

| (59) | Az ING ezen kívül új díjazási politikát vezet be, amelynek keretében az ING felügyelőbizottsága vállalja, hogy fenntartható díjazási politikát dolgoz ki az igazgatótanács és a felső vezetés tekintetében. Ezen ösztönzőrendszereket hosszú távú értékteremtéssel fogják összekapcsolni, figyelembe véve a kockázatokat és a „sikertelenség díjazása” lehetőségének korlátozását. |
| --- | --- |

(59)

Az ING ezen kívül új díjazási politikát vezet be, amelynek keretében az ING felügyelőbizottsága vállalja, hogy fenntartható díjazási politikát dolgoz ki az igazgatótanács és a felső vezetés tekintetében. Ezen ösztönzőrendszereket hosszú távú értékteremtéssel fogják összekapcsolni, figyelembe véve a kockázatokat és a „sikertelenség díjazása” lehetőségének korlátozását.

| (60) | Az ING elkötelezi magát amellett, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb [...]-ig megszűnteti a dupla tőkeáttételt. |
| --- | --- |

(60)

Az ING elkötelezi magát amellett, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb [...]-ig megszűnteti a dupla tőkeáttételt.

3.2.   Az életképesség elérésének képessége alap- és stresszhelyzeti forgatókönyvek szerint

| (61) | Az ING egy alap- és egy stresszhelyzeti forgatókönyvet nyújtott be annak bizonyítása céljából, hogy képes hosszú távú életképességet elérni. |
| --- | --- |

(61)

Az ING egy alap- és egy stresszhelyzeti forgatókönyvet nyújtott be annak bizonyítása céljából, hogy képes hosszú távú életképességet elérni.

| (62) | Az alaphelyzetben az ING [...]. Feltételezik továbbá, hogy a részvénypiacok [...]. |
| --- | --- |

(62)

Az alaphelyzetben az ING [...]. Feltételezik továbbá, hogy a részvénypiacok [...].

| (63) | Az előrevetített alaphelyzeti forgatókönyv szerint a csoport nettó bevétele [...]. A csoport össznyeresége [...]. A sajáttőke-arányos nyereség (return on equity, a továbbiakban: RoE) [...] lenne. Az ING biztosítási üzletága [...]. |
| --- | --- |

(63)

Az előrevetített alaphelyzeti forgatókönyv szerint a csoport nettó bevétele [...]. A csoport össznyeresége [...]. A sajáttőke-arányos nyereség (return on equity, a továbbiakban: RoE) [...] lenne. Az ING biztosítási üzletága [...].

| (64) | A bank tekintetében az ING a kockázattal súlyozott eszközök (risk weighted assets, a továbbiakban: RWA) évi körülbelül [...] (értékesítések előtti) növekedését feltételezi, részben [...] miatt. A bevétel (a méltányos érték változásait és romlásait figyelmen kívül hagyva) várhatóan [...], a vállalati banki tevékenységek várhatóan [...], a lakossági banki tevékenységek pedig várhatóan [...]. |
| --- | --- |

(64)

A bank tekintetében az ING a kockázattal súlyozott eszközök (risk weighted assets, a továbbiakban: RWA) évi körülbelül [...] (értékesítések előtti) növekedését feltételezi, részben [...] miatt. A bevétel (a méltányos érték változásait és romlásait figyelmen kívül hagyva) várhatóan [...], a vállalati banki tevékenységek várhatóan [...], a lakossági banki tevékenységek pedig várhatóan [...].

| (65) | Az ING Bank arra számít, hogy az előrevetített időszak során mindvégig teljesíteni tudja belső tőkecélkitűzéseit. Az ING új, a bank Tier 1 tőkehányada tekintetében [...] %-os, Core-Tier 1 tőkehányada tekintetében pedig [...] %-os belső tőkecélkitűzéseket határozott meg. Az ING Insurance esetén a tőkefedezettségi aránnyal kapcsolatos célkitűzés változatlanul 150 %. |
| --- | --- |

(65)

Az ING Bank arra számít, hogy az előrevetített időszak során mindvégig teljesíteni tudja belső tőkecélkitűzéseit. Az ING új, a bank Tier 1 tőkehányada tekintetében [...] %-os, Core-Tier 1 tőkehányada tekintetében pedig [...] %-os belső tőkecélkitűzéseket határozott meg. Az ING Insurance esetén a tőkefedezettségi aránnyal kapcsolatos célkitűzés változatlanul 150 %.

| (66) | Az alaphelyzeti forgatókönyv szerint összes sajáttőke-hányada (az összes tőke RWA-hoz viszonyított hányada) körülbelül [...] lenne a teljes szerkezetátalakítási időszak során, a legalacsonyabb pontok ebben az esetben [...] lennének. |
| --- | --- |

(66)

Az alaphelyzeti forgatókönyv szerint összes sajáttőke-hányada (az összes tőke RWA-hoz viszonyított hányada) körülbelül [...] lenne a teljes szerkezetátalakítási időszak során, a legalacsonyabb pontok ebben az esetben [...] lennének.

| (67) | Az ING Insurance-t a szerkezetátalakítási időszak során értékesíteni fogják [...]. Az alaphelyzetben az értékesítések a feltételezések szerint [...] EUR összegű nettó bevételt fognak generálni. |
| --- | --- |

(67)

Az ING Insurance-t a szerkezetátalakítási időszak során értékesíteni fogják [...]. Az alaphelyzetben az értékesítések a feltételezések szerint [...] EUR összegű nettó bevételt fognak generálni.

| (68) | Olyan alternatív forgatókönyv szerint, amely esetén a biztosítási tevékenységeket értékesítik [...], az ING ennek megfelelően magasabb nettó bevételekre számítana [...]. |
| --- | --- |

(68)

Olyan alternatív forgatókönyv szerint, amely esetén a biztosítási tevékenységeket értékesítik [...], az ING ennek megfelelően magasabb nettó bevételekre számítana [...].

| (69) | Az ING stresszhelyzeti forgatókönyvet is benyújtott [...]. |
| --- | --- |

(69)

Az ING stresszhelyzeti forgatókönyvet is benyújtott [...].

| (70) | [...]. Ezen kívül a fizetésképtelensége valószínűségének jelentős növekedését is feltételezik. Az ING továbbá a nemteljesítéskori veszteségráták (loss given default, a továbbiakban: LGD) növekedését is feltételezi. |
| --- | --- |

(70)

[...]. Ezen kívül a fizetésképtelensége valószínűségének jelentős növekedését is feltételezik. Az ING továbbá a nemteljesítéskori veszteségráták (loss given default, a továbbiakban: LGD) növekedését is feltételezi.

| (71) | E stresszhelyzeti forgatókönyv szerint az ING csoport mögöttes kereskedelmi eredménye [...]. |
| --- | --- |

(71)

E stresszhelyzeti forgatókönyv szerint az ING csoport mögöttes kereskedelmi eredménye [...].

| (72) | E stresszhelyzeti feltételezések ellenére az ING tőkésítése elegendő maradna, mivel továbbra is megfelel a szabályozói követelményeknek. [...]. |
| --- | --- |

(72)

E stresszhelyzeti feltételezések ellenére az ING tőkésítése elegendő maradna, mivel továbbra is megfelel a szabályozói követelményeknek. [...].

| (73) | Hollandia e tekintetben kijelenti, hogy az ING a stresszhelyzeti forgatókönyvekben a hitelportfóliói LGD-inek kiszámításához a pénzügyi felügyeleti hatóság – a De Nederlandsche Bank (a holland központi bank, a továbbiakban: DNB) – által jóváhagyott LGD-modelleket alkalmazott [...]. |
| --- | --- |

(73)

Hollandia e tekintetben kijelenti, hogy az ING a stresszhelyzeti forgatókönyvekben a hitelportfóliói LGD-inek kiszámításához a pénzügyi felügyeleti hatóság – a De Nederlandsche Bank (a holland központi bank, a továbbiakban: DNB) – által jóváhagyott LGD-modelleket alkalmazott [...].

| (74) | Ezen túlmenően az ING további, súlyosabb stresszhelyzeti feltételezéseket is alkalmazott, amelyek jelentősen túlmutatnak a holland kereskedelmi forgalmú jelzálogkölcsönök tekintetében bemutatott stresszhelyzeten. (20) [...]. Az ING tőkésítése e feltételezések mellett is elegendő marad, mivel továbbra is megfelel a szabályozói követelményeknek, sőt jelentős további tőkepuffer megtartására is képes. |
| --- | --- |

(74)

Ezen túlmenően az ING további, súlyosabb stresszhelyzeti feltételezéseket is alkalmazott, amelyek jelentősen túlmutatnak a holland kereskedelmi forgalmú jelzálogkölcsönök tekintetében bemutatott stresszhelyzeten. (20) [...]. Az ING tőkésítése e feltételezések mellett is elegendő marad, mivel továbbra is megfelel a szabályozói követelményeknek, sőt jelentős további tőkepuffer megtartására is képes.

| (75) | Hollandia kijelenti, hogy a bank fizetőképesség tekintetében a felügyelője által végzett minden stresszteszten megfelelt. [...]. |
| --- | --- |

(75)

Hollandia kijelenti, hogy a bank fizetőképesség tekintetében a felügyelője által végzett minden stresszteszten megfelelt. [...].

3.3.   Kilépési stratégia

| (76) | A ING szerkezetátalakítási tervre vonatkozó alaphelyzeti forgatókönyve szerint az ING a következő alapon vásárolja vissza a Core-Tier 1 értékpapírokat:






  a) | 2009. december 17. körül 5,0 milliárd EUR elvi összegű első részlet visszavásárlását tervezik 5,75 milliárd EUR minimális áron. Ez a feltételezett ár 15 %-os belső megtérülési rátát (BMR) biztosít Hollandiának, és a 8,5 %-os alapmegtérülés mellett további, legalább 340 millió EUR és legfeljebb 705 millió EUR (21) összegű prémiumot is tartalmaz, amely az ING részvényárfolyamai felértékelődésének bizonyos mértékű lehetőségét tükrözi. A pontos visszavásárlási ár az ING részvényeinek árfolyamától függ majd. |
| --- | --- | --- |

(76)

A ING szerkezetátalakítási tervre vonatkozó alaphelyzeti forgatókönyve szerint az ING a következő alapon vásárolja vissza a Core-Tier 1 értékpapírokat:

a)

2009. december 17. körül 5,0 milliárd EUR elvi összegű első részlet visszavásárlását tervezik 5,75 milliárd EUR minimális áron. Ez a feltételezett ár 15 %-os belső megtérülési rátát (BMR) biztosít Hollandiának, és a 8,5 %-os alapmegtérülés mellett további, legalább 340 millió EUR és legfeljebb 705 millió EUR (21) összegű prémiumot is tartalmaz, amely az ING részvényárfolyamai felértékelődésének bizonyos mértékű lehetőségét tükrözi. A pontos visszavásárlási ár az ING részvényeinek árfolyamától függ majd.

| b) | A [...] milliárd EUR elvi összegű [fennmaradó] részletet [...]-ban, [...] milliárd EUR feltételezett áron fogják visszavásárolni. Ez az ár a Core-Tier 1 értékpapírokról szóló megállapodás eredeti feltételeivel összhangban a névérték 150 %-ának (részvényenként 15 EUR) egy évre szóló, 8,5 % felhalmozódott kamattal növelt összegén történő visszavásárlást feltételez. Alternatívaként az ING 2011 [után] [...] visszavásárolhatja e részletet, majd ezután élhet átváltási lehetőségével, amely révén Hollandia vagy [...] millió rendes ING részvényhez, vagy körülbelül [...] millió EUR felhalmozódott kamattal növelt [...] milliárd EUR összegű készpénzhez jutna. |
| --- | --- |

b)

A [...] milliárd EUR elvi összegű [fennmaradó] részletet [...]-ban, [...] milliárd EUR feltételezett áron fogják visszavásárolni. Ez az ár a Core-Tier 1 értékpapírokról szóló megállapodás eredeti feltételeivel összhangban a névérték 150 %-ának (részvényenként 15 EUR) egy évre szóló, 8,5 % felhalmozódott kamattal növelt összegén történő visszavásárlást feltételez. Alternatívaként az ING 2011 [után] [...] visszavásárolhatja e részletet, majd ezután élhet átváltási lehetőségével, amely révén Hollandia vagy [...] millió rendes ING részvényhez, vagy körülbelül [...] millió EUR felhalmozódott kamattal növelt [...] milliárd EUR összegű készpénzhez jutna.

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| (77) | Összesítve a [...] ügyletek tájékoztató jelleggel [15–25] % BMR-t biztosítanak Hollandia számára. Hollandia köteles a Bizottságot az értékpapírok visszavásárlásáról szóló megállapodás bármilyen módosításáról értesíteni. |
| --- | --- |

(77)

Összesítve a [...] ügyletek tájékoztató jelleggel [15–25] % BMR-t biztosítanak Hollandia számára. Hollandia köteles a Bizottságot az értékpapírok visszavásárlásáról szóló megállapodás bármilyen módosításáról értesíteni.

| (78) | Az ING a mai napig nem halasztotta el semmilyen, hibrid Tier 1 eszközre szóló osztalékjegy kifizetését. |
| --- | --- |

(78)

Az ING a mai napig nem halasztotta el semmilyen, hibrid Tier 1 eszközre szóló osztalékjegy kifizetését.

| (79) | 2009. október 14-én az ING vételi opciót gyakorolt egy alsóbb, Tier 2 csoportba tartozó kötvényre. Az ING sajnálatát fejezte ki a Bizottság felé és kijelentette, hogy félreértés történt [...]. Ezen túlmenően Hollandia megismétli, hogy tisztában van azzal, hogy a Bizottság elvben nem tekinti megfelelőnek szerkezetátalakítás alatt lévő bankok esetén a Tier 1/Tier 2 tőkeeszközök vételét, és vállalja, hogy az effajta vételeket a jövőben eseti alapon megvitatják és azok a Bizottság jóváhagyásától fognak függni, az e határozat elfogadásától számított három évig vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a kapcsolódó, Core-Tier 1 osztalékjegyekre felhalmozódott kamatot, valamint a kilépési prémiumdíjakat) az ING által a holland államnak történő teljes visszafizetése időpontjáig, attól függően, hogy melyik következik be előbb. |
| --- | --- |

(79)

2009. október 14-én az ING vételi opciót gyakorolt egy alsóbb, Tier 2 csoportba tartozó kötvényre. Az ING sajnálatát fejezte ki a Bizottság felé és kijelentette, hogy félreértés történt [...]. Ezen túlmenően Hollandia megismétli, hogy tisztában van azzal, hogy a Bizottság elvben nem tekinti megfelelőnek szerkezetátalakítás alatt lévő bankok esetén a Tier 1/Tier 2 tőkeeszközök vételét, és vállalja, hogy az effajta vételeket a jövőben eseti alapon megvitatják és azok a Bizottság jóváhagyásától fognak függni, az e határozat elfogadásától számított három évig vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a kapcsolódó, Core-Tier 1 osztalékjegyekre felhalmozódott kamatot, valamint a kilépési prémiumdíjakat) az ING által a holland államnak történő teljes visszafizetése időpontjáig, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

| (80) | Az IA intézkedés tekintetében nem irányoznak elő egyoldalú kilépést, és Hollandia vállalja, hogy az IA intézkedés bármilyen, megállapodás útján történő megszűnéséről tájékoztatja a Bizottságot. A szerkezetátalakítási terv azonban az alaphelyzetben azt feltételezi, hogy az intézkedés 2013 utánig érvényben marad. |
| --- | --- |

(80)

Az IA intézkedés tekintetében nem irányoznak elő egyoldalú kilépést, és Hollandia vállalja, hogy az IA intézkedés bármilyen, megállapodás útján történő megszűnéséről tájékoztatja a Bizottságot. A szerkezetátalakítási terv azonban az alaphelyzetben azt feltételezi, hogy az intézkedés 2013 utánig érvényben marad.

3.4.   Hollandia kötelezettségvállalásai

| (81) | Az IA intézkedések (azaz az illikvid eszközökre képzett hitelkeret, a továbbiakban: IABF) tekintetében Hollandia a következőket vállalja:






  — | 2009. október 25-től kezdődően az ING csoport további kifizetéseket fog teljesíteni Hollandia felé, amelyek az ING által kapott finanszírozási díjra vonatkozó Alt-A díjazás -50 bázispontnyi, és az ING által fizetett kezességvállalási díj + 82,6 bázispontnyi kiigazításának felelnek meg. A kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazítás tartalmazza a2009. január 26-tól — az IABF (22) (azaz az IA intézkedés) kezdete — 2009. október 25-ig tartó időszakra vonatkozó, 15,6 bázispontnyi kiigazítást. Az utólagos fizetéseket az IABF megállapodás érvényessége szerinti mértékben és időtartamban alkalmazzák. |
| --- | --- | --- |

(81)

Az IA intézkedések (azaz az illikvid eszközökre képzett hitelkeret, a továbbiakban: IABF) tekintetében Hollandia a következőket vállalja:

—

2009. október 25-től kezdődően az ING csoport további kifizetéseket fog teljesíteni Hollandia felé, amelyek az ING által kapott finanszírozási díjra vonatkozó Alt-A díjazás -50 bázispontnyi, és az ING által fizetett kezességvállalási díj + 82,6 bázispontnyi kiigazításának felelnek meg. A kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazítás tartalmazza a2009. január 26-tól — az IABF (22) (azaz az IA intézkedés) kezdete — 2009. október 25-ig tartó időszakra vonatkozó, 15,6 bázispontnyi kiigazítást. Az utólagos fizetéseket az IABF megállapodás érvényessége szerinti mértékben és időtartamban alkalmazzák.

| — | Az utólagos fizetéseket az ING csoport és Hollandia közötti, különálló megállapodás formájában hajtják végre annak érdekében, hogy az eredeti IABF változatlan maradjon. |
| --- | --- |

—

Az utólagos fizetéseket az ING csoport és Hollandia közötti, különálló megállapodás formájában hajtják végre annak érdekében, hogy az eredeti IABF változatlan maradjon.

| — | Az utólagos fizetéseknek – kivéve a 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó részt (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispontot) – nincs maradéktörlesztése az IABF idő előtti felszámolása esetén. A ki nem fizetett utólagos fizetések 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó összege (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispont) az eredeti ügylet részleges vagy teljes felszámolása esetén lesznek fizetendők. Amennyiben az IABF-et részlegesen felszámolják, e korai visszavásárlási fizetést arányosan alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

Az utólagos fizetéseknek – kivéve a 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó részt (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispontot) – nincs maradéktörlesztése az IABF idő előtti felszámolása esetén. A ki nem fizetett utólagos fizetések 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó összege (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispont) az eredeti ügylet részleges vagy teljes felszámolása esetén lesznek fizetendők. Amennyiben az IABF-et részlegesen felszámolják, e korai visszavásárlási fizetést arányosan alkalmazzák.

| — | Hollandia vállalja, hogy a Bizottságot az IA intézkedés bármilyen, idő előtti teljes vagy részleges felszámolására irányuló intézkedésről értesíti. |
| --- | --- |

—

Hollandia vállalja, hogy a Bizottságot az IA intézkedés bármilyen, idő előtti teljes vagy részleges felszámolására irányuló intézkedésről értesíti.

| (82) | A mérlegcsökkentés, valamint a biztosítási tevékenységek, az ING Direct US és más, 2013 előtt értékesítendő üzleti egységek értékesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalás tekintetében Hollandia a következőket vállalja:






  — | Az ING 2013 végéig a 2008. szeptember 30-i hoz képest 45 %-kal csökkenti a mérlegét, továbbá értékesíti az (57) preambulumbekezdésben felsorolt üzleti egységeket, különösen a biztosítási üzletágat és az ING Direct US-t [...]. |
| --- | --- | --- |

(82)

A mérlegcsökkentés, valamint a biztosítási tevékenységek, az ING Direct US és más, 2013 előtt értékesítendő üzleti egységek értékesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalás tekintetében Hollandia a következőket vállalja:

—

Az ING 2013 végéig a 2008. szeptember 30-i hoz képest 45 %-kal csökkenti a mérlegét, továbbá értékesíti az (57) preambulumbekezdésben felsorolt üzleti egységeket, különösen a biztosítási üzletágat és az ING Direct US-t [...].

| — | Ezek az adatok olyan előrejelzésekre hivatkoznak, amelyek nem veszik figyelembe az organikus növekedés lehetséges hatását, és figyelmen kívül hagyják a lehetséges, új szabályozói követelményekből adódó további növekedéseket, például abban az esetben, ha a bankoknak az Unió-szerte alkalmazott (új) szabályozások miatt jelentősen nagyobb fizetőképességi puffereket kell fenntartaniuk. Az effajta követelmények a mérleget jóval a jelenlegi, organikus növekedéssel kapcsolatos előrejelzések fölé növelhetik. |
| --- | --- |

—

Ezek az adatok olyan előrejelzésekre hivatkoznak, amelyek nem veszik figyelembe az organikus növekedés lehetséges hatását, és figyelmen kívül hagyják a lehetséges, új szabályozói követelményekből adódó további növekedéseket, például abban az esetben, ha a bankoknak az Unió-szerte alkalmazott (új) szabályozások miatt jelentősen nagyobb fizetőképességi puffereket kell fenntartaniuk. Az effajta követelmények a mérleget jóval a jelenlegi, organikus növekedéssel kapcsolatos előrejelzések fölé növelhetik.

| — | Az ING nem fogja korlátozni üzleti egységei mérlegének organikus (azaz nem a felvásárlásokkal kapcsolatos) növekedését. [...]. A jövőben az ING általános politikát fog alkalmazni arra nézve, hogy az ügyfelei által rábízott alapokban történő növekedést főként a reálgazdaságnak (társaságok és fogyasztók) való hitelezés területén történő növekedés, valamint az egyesült államokbeli CMBS-eken és egyesült államokbeli RMBS-eken belüli, magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségének csökkentésére használja fel. [...] (23). |
| --- | --- |

—

Az ING nem fogja korlátozni üzleti egységei mérlegének organikus (azaz nem a felvásárlásokkal kapcsolatos) növekedését. [...]. A jövőben az ING általános politikát fog alkalmazni arra nézve, hogy az ügyfelei által rábízott alapokban történő növekedést főként a reálgazdaságnak (társaságok és fogyasztók) való hitelezés területén történő növekedés, valamint az egyesült államokbeli CMBS-eken és egyesült államokbeli RMBS-eken belüli, magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségének csökkentésére használja fel. [...] (23).

| — | Azon (az (57) preambulumbekezdésben felsorolt) egységek tekintetében, amelyek eladását az ING vállalja, amennyiben bármely ilyen egység értékesítése 2013. december 31-ig (például végleges, kötelező erejű eladási megállapodás aláírásából adódóan) nem megy végbe, a Bizottság adott esetben vagy rendkívüli körülmények miatt Hollandia kérésére meghosszabbíthatja ezen időszakot (24). A Bizottság ilyen esetekben ezen kívül i. felkérheti Hollandiát, hogy nevezzen ki egy vagy több, az ING által előzetesen kiválasztott (és a Bizottság jóváhagyásától függő) (értékesítési) ügygondnokot, (25) [...]. |
| --- | --- |

—

Azon (az (57) preambulumbekezdésben felsorolt) egységek tekintetében, amelyek eladását az ING vállalja, amennyiben bármely ilyen egység értékesítése 2013. december 31-ig (például végleges, kötelező erejű eladási megállapodás aláírásából adódóan) nem megy végbe, a Bizottság adott esetben vagy rendkívüli körülmények miatt Hollandia kérésére meghosszabbíthatja ezen időszakot (24). A Bizottság ilyen esetekben ezen kívül i. felkérheti Hollandiát, hogy nevezzen ki egy vagy több, az ING által előzetesen kiválasztott (és a Bizottság jóváhagyásától függő) (értékesítési) ügygondnokot, (25) [...].

| — | Bármely esetben, amelyben Hollandia egy időszak meghosszabbítását kéri, legkésőbb egy hónappal ezen időszak lejárta előtt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz és megfelelő indokot mutat fel. Rendkívüli körülmények esetén Hollandia jogosult az időszak utolsó hónapján belül kérni a meghosszabbítást. |
| --- | --- |

—

Bármely esetben, amelyben Hollandia egy időszak meghosszabbítását kéri, legkésőbb egy hónappal ezen időszak lejárta előtt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz és megfelelő indokot mutat fel. Rendkívüli körülmények esetén Hollandia jogosult az időszak utolsó hónapján belül kérni a meghosszabbítást.

| (83) | Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani a felvásárlások tilalmát:






  — | Az ING bizonyos ideig tartózkodni fog pénzügyi intézmények felvásárlásától. E kötelezettségvállalások a bizottsági határozat időpontjától kezdődő rövidebb, három éves időtartamra, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékjegyek és kilépési prémiumdíjak vonatkozó felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig alkalmazandók. Az ING ugyanezen időtartamon belül tartózkodni fog továbbá bármilyen (egyéb) üzleti egységek felvásárlásától, amelyek lassítanák a Core-Tier 1 értékpapírok Hollandiának történő visszafizetését. |
| --- | --- | --- |

(83)

Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani a felvásárlások tilalmát:

—

Az ING bizonyos ideig tartózkodni fog pénzügyi intézmények felvásárlásától. E kötelezettségvállalások a bizottsági határozat időpontjától kezdődő rövidebb, három éves időtartamra, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékjegyek és kilépési prémiumdíjak vonatkozó felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig alkalmazandók. Az ING ugyanezen időtartamon belül tartózkodni fog továbbá bármilyen (egyéb) üzleti egységek felvásárlásától, amelyek lassítanák a Core-Tier 1 értékpapírok Hollandiának történő visszafizetését.

| — | E tilalom ellenére az ING a Bizottság jóváhagyásával vásárolhat fel üzleti egységeket, különösen akkor, ha ez elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás vagy a verseny az érintett piacokon történő megvédéséhez. |
| --- | --- |

—

E tilalom ellenére az ING a Bizottság jóváhagyásával vásárolhat fel üzleti egységeket, különösen akkor, ha ez elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás vagy a verseny az érintett piacokon történő megvédéséhez.

| (84) | Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani az árdiktálás tilalmát:






  — | Az ING az olyan Uniós piacok vonatkozásában, amelyeken 5 %-nál nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, kizárólag a Bizottság előzetes jóváhagyásával nyújthat a három, legkedvezőbb árakat nyújtó közvetlen versenytársáénál kedvezőbb árakat szabványosított ING termékekre (az alábbiakban meghatározott piacokon). |
| --- | --- | --- |

(84)

Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani az árdiktálás tilalmát:

—

Az ING az olyan Uniós piacok vonatkozásában, amelyeken 5 %-nál nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, kizárólag a Bizottság előzetes jóváhagyásával nyújthat a három, legkedvezőbb árakat nyújtó közvetlen versenytársáénál kedvezőbb árakat szabványosított ING termékekre (az alábbiakban meghatározott piacokon).

| — | E feltétel az ING alábbi termékpiacokon forgalmazott szabványosított termékeire korlátozódik: i. a lakossági megtakarítások piaca; ii. a lakossági jelzálogkölcsönök piaca; iii. magánbanki szolgáltatások, amennyiben azok jelzálogtermékekkel vagy megtakarítási termékekkel kapcsolatosak; vagy iv. KKV-k betétjei (a KKV-t a szokásosan/jelenleg az ING által, annak az érintett országban található üzleti egysége által működtetettként meghatározó fogalommeghatározás szerint). Amint az ING tudomást szerez arról, hogy a három, legjobb árakat nyújtó versenytársáénál kedvezőbb árakon kínálja termékeit, a lehető leghamarabb, késedelem nélkül az e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki az árat. |
| --- | --- |

—

E feltétel az ING alábbi termékpiacokon forgalmazott szabványosított termékeire korlátozódik: i. a lakossági megtakarítások piaca; ii. a lakossági jelzálogkölcsönök piaca; iii. magánbanki szolgáltatások, amennyiben azok jelzálogtermékekkel vagy megtakarítási termékekkel kapcsolatosak; vagy iv. KKV-k betétjei (a KKV-t a szokásosan/jelenleg az ING által, annak az érintett országban található üzleti egysége által működtetettként meghatározó fogalommeghatározás szerint). Amint az ING tudomást szerez arról, hogy a három, legjobb árakat nyújtó versenytársáénál kedvezőbb árakon kínálja termékeit, a lehető leghamarabb, késedelem nélkül az e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki az árat.

| — | E feltétel jelen határozat időpontjától számított három évig vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a CT1 osztalékjegyek és kilépési prémiumdíjak vonatkozó felhalmozódott kamatát) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig alkalmazandó, attól függően, hogy melyik időtartam rövidebb. E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

E feltétel jelen határozat időpontjától számított három évig vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a CT1 osztalékjegyek és kilépési prémiumdíjak vonatkozó felhalmozódott kamatát) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig alkalmazandó, attól függően, hogy melyik időtartam rövidebb. E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| — | Ezen túlmenően az ING hosszú távú életképességének támogatása érdekében az ING Direct a Bizottság előzetes engedélye nélkül a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig tartózkodni fog az árak diktálásától a szabványosított ING termékek tekintetében az Unión belüli lakossági jelzálogkölcsön- és lakossági megtakarítási piacokon. Amint az ING tudomást szerez arról, hogy árdiktáló szerephez jutott egy uniós lakossági jelzálog- vagy lakossági megtakarítási piacon, a lehető leghamarabb, haladéktalanul e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki árat. |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően az ING hosszú távú életképességének támogatása érdekében az ING Direct a Bizottság előzetes engedélye nélkül a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig tartózkodni fog az árak diktálásától a szabványosított ING termékek tekintetében az Unión belüli lakossági jelzálogkölcsön- és lakossági megtakarítási piacokon. Amint az ING tudomást szerez arról, hogy árdiktáló szerephez jutott egy uniós lakossági jelzálog- vagy lakossági megtakarítási piacon, a lehető leghamarabb, haladéktalanul e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki árat.

| — | E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| (85) | Hollandia több, részletes rendelkezéssel kapcsolatban vállal kötelezettséget a WUH/Interadvies kimetszése tekintetében:






  — | Az ING új, értékesítendő társaságot fog létrehozni Hollandiában, amelyet a jelenlegi holland lakossági banki üzletágából fog kimetszeni. Az eredménynek annak kell lennie, hogy e kimetszett új társaság önálló, és az ING által megtartott üzletágtól különálló, a megfelelő vevőre átruházható, életképes és versenyképes üzleti egység legyen. Ezen új társaság magában foglalja majd a jelenleg a holland biztosítási műveletek részét képező WUH/Interadvies banki osztályának üzletágait, továbbá az ING Bank fogyasztóihitel-portfólióját. A WUH/Interadvies az ING Nationale Nederlanden Insurance üzleti egységének keretein belüli üzleti egysége. E bank (főként) jelzálogkölcsönökkel foglalkozik, és saját bankengedélyei alapján működik. Életképes, „önálló” piaci szereplő, mivel ügyfélszolgálat céljából saját értékesítési csoporttal rendelkezik, és stabil mögöttes bevétellel rendelkező, független szervezete van. A kimetszést a nyomonkövetési ügygondnok felügyelete mellett, az elkülönítésért felelős vezetővel együttműködve hajtják végre. Ebben az összefüggésben a nyomonkövetési ügygondnok a kimetszési időszak során az ING számára (az értékesítendő üzleti egységgel kapcsolatos) tárgyi és immateriális eszközöknek az értékesítendő üzleti egységbe való belefoglalását javasolhatja, amennyiben azokat objektíven szükségesnek ítéli ahhoz, hogy az ING teljes mértékben megfeleljen a fent említett, célorientált kötelezettségvállalásainak és különösen az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének. Amennyiben az ING nem ért egyet a nyomonkövetési ügygondnokkal e tárgyi és immateriális eszközök belefoglalásának az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének biztosításához való objektív szükségességével, az ING írásban tájékoztatja a nyomonkövetési ügygondnokot. Ilyen esetben az ING ügyvezetősége és a nyomonkövetési ügygondnok [...] belül konszenzus elérése céljából ülést tart. Amennyiben nem jutnak konszenzusra, az ING és a nyomonkövetési ügygondnok indokolatlan késedelem nélkül közösen kinevez egy független, a pénzügyi szektorral kapcsolatos szakértelemmel rendelkező harmadik felet (a továbbiakban: a szakértő), hogy meghallgassa a felek érveit és közvetítsen a megoldás elérésében. Amennyiben nem érnek el ilyen megoldást, a szakértő a kinevezésétől számított [...] belül dönt a vonatkozó tárgyi és immateriális eszközök az értékesítendő üzleti egységbe annak életképessége és versenyképessége biztosításának céljából történő belefoglalásának objektív szükségességéről, a felek pedig elfogadják a szakértő e tekintetben hozott döntését és annak megfelelően járnak el. A nézeteltérésekkel kapcsolatos problémákat a nyomonkövetési ügygondnok megemlíti a Bizottságnak tett jelentésében. |
| --- | --- | --- |

(85)

Hollandia több, részletes rendelkezéssel kapcsolatban vállal kötelezettséget a WUH/Interadvies kimetszése tekintetében:

—

Az ING új, értékesítendő társaságot fog létrehozni Hollandiában, amelyet a jelenlegi holland lakossági banki üzletágából fog kimetszeni. Az eredménynek annak kell lennie, hogy e kimetszett új társaság önálló, és az ING által megtartott üzletágtól különálló, a megfelelő vevőre átruházható, életképes és versenyképes üzleti egység legyen. Ezen új társaság magában foglalja majd a jelenleg a holland biztosítási műveletek részét képező WUH/Interadvies banki osztályának üzletágait, továbbá az ING Bank fogyasztóihitel-portfólióját. A WUH/Interadvies az ING Nationale Nederlanden Insurance üzleti egységének keretein belüli üzleti egysége. E bank (főként) jelzálogkölcsönökkel foglalkozik, és saját bankengedélyei alapján működik. Életképes, „önálló” piaci szereplő, mivel ügyfélszolgálat céljából saját értékesítési csoporttal rendelkezik, és stabil mögöttes bevétellel rendelkező, független szervezete van. A kimetszést a nyomonkövetési ügygondnok felügyelete mellett, az elkülönítésért felelős vezetővel együttműködve hajtják végre. Ebben az összefüggésben a nyomonkövetési ügygondnok a kimetszési időszak során az ING számára (az értékesítendő üzleti egységgel kapcsolatos) tárgyi és immateriális eszközöknek az értékesítendő üzleti egységbe való belefoglalását javasolhatja, amennyiben azokat objektíven szükségesnek ítéli ahhoz, hogy az ING teljes mértékben megfeleljen a fent említett, célorientált kötelezettségvállalásainak és különösen az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének. Amennyiben az ING nem ért egyet a nyomonkövetési ügygondnokkal e tárgyi és immateriális eszközök belefoglalásának az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének biztosításához való objektív szükségességével, az ING írásban tájékoztatja a nyomonkövetési ügygondnokot. Ilyen esetben az ING ügyvezetősége és a nyomonkövetési ügygondnok [...] belül konszenzus elérése céljából ülést tart. Amennyiben nem jutnak konszenzusra, az ING és a nyomonkövetési ügygondnok indokolatlan késedelem nélkül közösen kinevez egy független, a pénzügyi szektorral kapcsolatos szakértelemmel rendelkező harmadik felet (a továbbiakban: a szakértő), hogy meghallgassa a felek érveit és közvetítsen a megoldás elérésében. Amennyiben nem érnek el ilyen megoldást, a szakértő a kinevezésétől számított [...] belül dönt a vonatkozó tárgyi és immateriális eszközök az értékesítendő üzleti egységbe annak életképessége és versenyképessége biztosításának céljából történő belefoglalásának objektív szükségességéről, a felek pedig elfogadják a szakértő e tekintetben hozott döntését és annak megfelelően járnak el. A nézeteltérésekkel kapcsolatos problémákat a nyomonkövetési ügygondnok megemlíti a Bizottságnak tett jelentésében.

| — | Az ING elkötelezi magát amellett, hogy optimális értékesítési feltételeket biztosít azáltal, hogy a kimetszett jogalany számára üzleti tervet dolgoz ki, internetes felültetet hoz létre és eladási lehetőségeket bocsát rendelkezésére. Ezen kívül (üzleti alapon) fizetési lehetőséget tesz elérhetővé, amennyiben a vásárló ezt kéri. Ezen túlmenően az ING kincstári funkció létrehozásában is segítséget nyújt, és biztosítja az értékesítés utáni két évig való finanszírozást, mialatt az ING finanszírozási támogatása e két év alatt fokozatosan csökkenni fog. Az ING által a WUH üzleti egységnek nyújtott finanszírozási támogatás belső finanszírozási transzferárakon fog alapulni. Az ING Hollandiától [...] EUR összegig terjedő, állam által garantált finanszírozást [...] megpályázni a WUH üzletág finanszírozására. Ebben az esetben a holland hatóságok vállalják, hogy ezen intézkedésről külön küldenek értesítést. |
| --- | --- |

—

Az ING elkötelezi magát amellett, hogy optimális értékesítési feltételeket biztosít azáltal, hogy a kimetszett jogalany számára üzleti tervet dolgoz ki, internetes felültetet hoz létre és eladási lehetőségeket bocsát rendelkezésére. Ezen kívül (üzleti alapon) fizetési lehetőséget tesz elérhetővé, amennyiben a vásárló ezt kéri. Ezen túlmenően az ING kincstári funkció létrehozásában is segítséget nyújt, és biztosítja az értékesítés utáni két évig való finanszírozást, mialatt az ING finanszírozási támogatása e két év alatt fokozatosan csökkenni fog. Az ING által a WUH üzleti egységnek nyújtott finanszírozási támogatás belső finanszírozási transzferárakon fog alapulni. Az ING Hollandiától [...] EUR összegig terjedő, állam által garantált finanszírozást [...] megpályázni a WUH üzletág finanszírozására. Ebben az esetben a holland hatóságok vállalják, hogy ezen intézkedésről külön küldenek értesítést.

| — | Az ING ezen túlmenően tartózkodni fog attól, hogy a [...] átmeneti időszak során aktívan olyan termékeket kínáljon a WUH üzleti egység ügyfeleinek, amelyeket a WUH üzleti egység e határozat elfogadásának időpontjában ezen ügyfeleknek biztosít. |
| --- | --- |

—

Az ING ezen túlmenően tartózkodni fog attól, hogy a [...] átmeneti időszak során aktívan olyan termékeket kínáljon a WUH üzleti egység ügyfeleinek, amelyeket a WUH üzleti egység e határozat elfogadásának időpontjában ezen ügyfeleknek biztosít.

| — | Az ING arra fog törekedni, hogy a WUH üzleti egységet [...] belül metssze ki. A [...] kimetszési időszak után az ING elkülöníti a WUH üzleti egységet, és annak értékesítésére törekszik [...] (26). |
| --- | --- |

—

Az ING arra fog törekedni, hogy a WUH üzleti egységet [...] belül metssze ki. A [...] kimetszési időszak után az ING elkülöníti a WUH üzleti egységet, és annak értékesítésére törekszik [...] (26).

| — | Jelen bizottsági határozat időpontjától számított [...] belül egy nyomonkövetési ügygondnokot és egy elkülönítésért felelős vezetőt neveznek ki, továbbá értékesítési ügygondnokot neveznek ki [...]. Mindegyik ügygondnokot Hollandia nevezi ki, miután azokat az ING általi előzetesen kiválasztotta és javasolta. Az ügygondnokokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

Jelen bizottsági határozat időpontjától számított [...] belül egy nyomonkövetési ügygondnokot és egy elkülönítésért felelős vezetőt neveznek ki, továbbá értékesítési ügygondnokot neveznek ki [...]. Mindegyik ügygondnokot Hollandia nevezi ki, miután azokat az ING általi előzetesen kiválasztotta és javasolta. Az ügygondnokokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| (86) | A szerkezetátalakítási folyamat során kinevezett minden ügygondnok költségeit az ING viseli. |
| --- | --- |

(86)

A szerkezetátalakítási folyamat során kinevezett minden ügygondnok költségeit az ING viseli.

| (87) | Az életképesség helyreállítása érdekében Hollandia vállalja, hogy az ING be fogja tartani a következőket:






  — | Az ING vállalja, hogy mihelyt kevésbé megterhelő piaci körülmények állnak vissza, a nem betétszámlákra irányuló finanszírozását hosszabb távú finanszírozás felé fogja orientálni azáltal, hogy több egy évnél hosszabb lejáratú adósságpapírt bocsát ki. [...] |
| --- | --- | --- |

(87)

Az életképesség helyreállítása érdekében Hollandia vállalja, hogy az ING be fogja tartani a következőket:

—

Az ING vállalja, hogy mihelyt kevésbé megterhelő piaci körülmények állnak vissza, a nem betétszámlákra irányuló finanszírozását hosszabb távú finanszírozás felé fogja orientálni azáltal, hogy több egy évnél hosszabb lejáratú adósságpapírt bocsát ki. [...]

| — | Az ING arra törekszik, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse dupla tőkeáttételét (az alapadósságnak leányvállalataiban saját tőkeként való felhasználását) és vállalja, hogy ezt legkésőbb [...]-ig teljesíti. A dupla tőkeáttétel automatikusan megszűnik, amennyiben az ING csoport ismét szabályozott bankká válik. |
| --- | --- |

—

Az ING arra törekszik, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse dupla tőkeáttételét (az alapadósságnak leányvállalataiban saját tőkeként való felhasználását) és vállalja, hogy ezt legkésőbb [...]-ig teljesíti. A dupla tőkeáttétel automatikusan megszűnik, amennyiben az ING csoport ismét szabályozott bankká válik.

| (88) | Az osztalékszelvények halasztása és a Tier 1 és Tier 2 értékpapírokkal kapcsolatos vételi opciók tekintetében Hollandia vállalja, hogy az ING betartja a következőket:






  — | Amennyiben a Core Tier 1 értékpapírok – beleértve a vonatkozó felhalmozódott kamatot és a kilépési prémiumdíjat – 50 %-a visszafizetéséhez nagyobb részvényesi opció szükséges, az ING nem lesz köteles elhalasztani a hibridekre vonatozó osztalékszelvények 2009. december 8-i és 15-i (27) kifizetését és bármely azutáni osztalékszelvény-fizetést. |
| --- | --- | --- |

(88)

Az osztalékszelvények halasztása és a Tier 1 és Tier 2 értékpapírokkal kapcsolatos vételi opciók tekintetében Hollandia vállalja, hogy az ING betartja a következőket:

—

Amennyiben a Core Tier 1 értékpapírok – beleértve a vonatkozó felhalmozódott kamatot és a kilépési prémiumdíjat – 50 %-a visszafizetéséhez nagyobb részvényesi opció szükséges, az ING nem lesz köteles elhalasztani a hibridekre vonatozó osztalékszelvények 2009. december 8-i és 15-i (27) kifizetését és bármely azutáni osztalékszelvény-fizetést.

| — | Ha nem kerül sor effajta részvényesi opcióra és az ING az előző évben veszteséges volt, az ING köteles lesz elhalasztani az osztalékszelvényeket – amennyiben az ING-nek jogában áll mérlegelni – a jelen határozat időpontjától számított három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb. |
| --- | --- |

—

Ha nem kerül sor effajta részvényesi opcióra és az ING az előző évben veszteséges volt, az ING köteles lesz elhalasztani az osztalékszelvényeket – amennyiben az ING-nek jogában áll mérlegelni – a jelen határozat időpontjától számított három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb.

| — | A holland hatóságok tudomásul veszik, hogy a Bizottság ellenzi, ha állami támogatásban részesülők a saját alapjaikat (saját tőke és másodrangú tartozások) ellentételezik, ha tevékenységeik nem generálnak elegendő nyereséget (28), továbbá azt, hogy a Bizottság ebben az összefüggésben elviekben ellenzi a Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét. Az ING sajnálja az alacsonyabb, Tier 2 csoportba tartozó kötvény vételével kapcsolatos, 2009. október 14-én történt félreértést. A Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét a jövőben a Bizottságnak eseti alapon terjesztik elő jóváhagyásra, a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig. |
| --- | --- |

—

A holland hatóságok tudomásul veszik, hogy a Bizottság ellenzi, ha állami támogatásban részesülők a saját alapjaikat (saját tőke és másodrangú tartozások) ellentételezik, ha tevékenységeik nem generálnak elegendő nyereséget (28), továbbá azt, hogy a Bizottság ebben az összefüggésben elviekben ellenzi a Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét. Az ING sajnálja az alacsonyabb, Tier 2 csoportba tartozó kötvény vételével kapcsolatos, 2009. október 14-én történt félreértést. A Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét a jövőben a Bizottságnak eseti alapon terjesztik elő jóváhagyásra, a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig.

| (89) | Hollandia vállalja, hogy az ING tartózkodni fog a feltőkésítési intézkedést versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól. |
| --- | --- |

(89)

Hollandia vállalja, hogy az ING tartózkodni fog a feltőkésítési intézkedést versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól.

| (90) | Hollandia vállalja, hogy az ING fenntartja a díjazási politikáira és marketingtevékenységeire vonatkozó korlátozásokat a Core Tier 1 értékpapírokról és az illikvid eszközökre képzett hitelkeretről szóló megállapodásokban korábban vállaltak szerint. |
| --- | --- |

(90)

Hollandia vállalja, hogy az ING fenntartja a díjazási politikáira és marketingtevékenységeire vonatkozó korlátozásokat a Core Tier 1 értékpapírokról és az illikvid eszközökre képzett hitelkeretről szóló megállapodásokban korábban vállaltak szerint.

| (91) | Az ING és Hollandia vállalja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról készült időközi jelentést a jelen határozat időpontjától kezdődően hathónaponként nyújtja be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(91)

Az ING és Hollandia vállalja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról készült időközi jelentést a jelen határozat időpontjától kezdődően hathónaponként nyújtja be a Bizottsághoz.

| (92) | A holland hatóságok vállalják, hogy az ING szerkezetátalakításának teljes végrehajtása 2013 vége előtt befejeződik. |
| --- | --- |

(92)

A holland hatóságok vállalják, hogy az ING szerkezetátalakításának teljes végrehajtása 2013 vége előtt befejeződik.

4.   A VIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

| (93) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki az eredeti intézkedés az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek való megfelelésével kapcsolatban, különös tekintettel az értékelésre és a tehermegosztásra. A Bizottság azonban úgy találta, hogy az intézkedés megfelelt a támogatható eszközök, az eszközkezelési rendelkezések, az átláthatóság és a közzététel, valamint az értékvesztett eszközökről szóló közleményekben meghatározott kezességvállalási díj feltételeinek. |
| --- | --- |

(93)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki az eredeti intézkedés az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek való megfelelésével kapcsolatban, különös tekintettel az értékelésre és a tehermegosztásra. A Bizottság azonban úgy találta, hogy az intézkedés megfelelt a támogatható eszközök, az eszközkezelési rendelkezések, az átláthatóság és a közzététel, valamint az értékvesztett eszközökről szóló közleményekben meghatározott kezességvállalási díj feltételeinek.

| (94) | Az értékelés tekintetében a portfólió valós gazdasági értéke (Real Economic Value, a továbbiakban: REV) Hollandia állítása szerint az alaphelyzeti forgatókönyv szerint a névérték 97,3 %-a, a stresszhelyzeti forgatókönyv szerint pedig a névérték 88,8 %-a. Ennek alapján a portfóliót a névérték 90 %-áért ruházták át Hollandiára. A Bizottság kételyeit fejezte ki a REV értékelésével kapcsolatban, különösen a leszámítolási ráta megválasztása, az ingatlanárakra vonatkozó feltételezések, a hitelminőség-javítás szintjei, valamint egyéb értékelési kérdések tekintetében. |
| --- | --- |

(94)

Az értékelés tekintetében a portfólió valós gazdasági értéke (Real Economic Value, a továbbiakban: REV) Hollandia állítása szerint az alaphelyzeti forgatókönyv szerint a névérték 97,3 %-a, a stresszhelyzeti forgatókönyv szerint pedig a névérték 88,8 %-a. Ennek alapján a portfóliót a névérték 90 %-áért ruházták át Hollandiára. A Bizottság kételyeit fejezte ki a REV értékelésével kapcsolatban, különösen a leszámítolási ráta megválasztása, az ingatlanárakra vonatkozó feltételezések, a hitelminőség-javítás szintjei, valamint egyéb értékelési kérdések tekintetében.

| (95) | A tehermegosztás tekintetében a Bizottság kételyeit fejezte ki a finanszírozási díj szintje és a Hollandia által az ING részére fizetett kezelési díj megfelelőségével kapcsolatban. Ezen túlmenően, tekintettel arra, hogy a Bizottságnak kételyei vannak a portfólió értékelésével kapcsolatban, az értékelés felülvizsgálatával kapcsolatban tett bármilyen negatív következtetés közvetlen hatással lehet a kezességvállalási díj értékelésére. |
| --- | --- |

(95)

A tehermegosztás tekintetében a Bizottság kételyeit fejezte ki a finanszírozási díj szintje és a Hollandia által az ING részére fizetett kezelési díj megfelelőségével kapcsolatban. Ezen túlmenően, tekintettel arra, hogy a Bizottságnak kételyei vannak a portfólió értékelésével kapcsolatban, az értékelés felülvizsgálatával kapcsolatban tett bármilyen negatív következtetés közvetlen hatással lehet a kezességvállalási díj értékelésére.

5.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   A támogatás megléte

| (96) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(96)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (97) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban már megállapította, hogy az ING feltőkésítése a tőkejuttatás összegét, azaz 10 milliárd EUR-t kitevő állami támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban már megállapította, hogy az ING feltőkésítése a tőkejuttatás összegét, azaz 10 milliárd EUR-t kitevő állami támogatásnak tekinthető.

| (98) | A visszavásárlási felár módosítása szintén állami támogatásnak tekinthető, amennyiben az állam lemond bevételszerzéshez való jogáról. Mivel az ING már vállalt egy 150 %-os visszavásárlási felárat, bármilyen csökkentés valójában elmaradt bevétel. A holland tőkejuttatás visszafizetése feltételeinek módosítása további előnyhöz juttatja az ING-t. Ez további, körülbelül 2 milliárd EUR támogatást képvisel a fenti, (34) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint. |
| --- | --- |

(98)

A visszavásárlási felár módosítása szintén állami támogatásnak tekinthető, amennyiben az állam lemond bevételszerzéshez való jogáról. Mivel az ING már vállalt egy 150 %-os visszavásárlási felárat, bármilyen csökkentés valójában elmaradt bevétel. A holland tőkejuttatás visszafizetése feltételeinek módosítása további előnyhöz juttatja az ING-t. Ez további, körülbelül 2 milliárd EUR támogatást képvisel a fenti, (34) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint.

| (99) | Az IA intézkedés tekintetében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban úgy találta, hogy az intézkedés támogatásnak tekinthető. Az IA intézkedésből származó támogatás összegét a (valós gazdasági érték alapján számított) átruházási ár és az átruházott portfólió piaci ára közötti különbségként számítják. A holland hatóságok által benyújtott információk szerint az Alt-A portfólió teljes névértéke 2008. december 31-én 39 milliárd USD volt. A portfólió 80 %-át a névérték 87 %-át (a módosított intézkedés alapján) kitevő 27,1 milliárd USD-ért átruházták Hollandiára. A holland hatóságok által benyújtott információk szerint az Alt-A portfólió teljes piaci értéke 2008. december 31-én 25,8 milliárd USD volt, amelynek 80 %-át (20,6 milliárd USD) átruházták Hollandiára. Az átruházott portfólió átruházási ára és piaci ára között keletkezett különbség 6,5 milliárd USD, amely 5,0 milliárd EUR-nak felel meg (29). Az IA intézkedésből származó támogatás összegét ezért 5 milliárd EUR-nak tekintik. |
| --- | --- |

(99)

Az IA intézkedés tekintetében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban úgy találta, hogy az intézkedés támogatásnak tekinthető. Az IA intézkedésből származó támogatás összegét a (valós gazdasági érték alapján számított) átruházási ár és az átruházott portfólió piaci ára közötti különbségként számítják. A holland hatóságok által benyújtott információk szerint az Alt-A portfólió teljes névértéke 2008. december 31-én 39 milliárd USD volt. A portfólió 80 %-át a névérték 87 %-át (a módosított intézkedés alapján) kitevő 27,1 milliárd USD-ért átruházták Hollandiára. A holland hatóságok által benyújtott információk szerint az Alt-A portfólió teljes piaci értéke 2008. december 31-én 25,8 milliárd USD volt, amelynek 80 %-át (20,6 milliárd USD) átruházták Hollandiára. Az átruházott portfólió átruházási ára és piaci ára között keletkezett különbség 6,5 milliárd USD, amely 5,0 milliárd EUR-nak felel meg (29). Az IA intézkedésből származó támogatás összegét ezért 5 milliárd EUR-nak tekintik.

| (100) | A 10 milliárd EUR összegű tőkejuttatást eredetileg a következőképpen osztották fel a csoporton belül: 5 milliárd EUR az ING Bank részére, 4 milliárd EUR az ING Insurance részére és 1 milliárd EUR a holding szintjén. Az ING-nek bármikor lehetősége van átcsoportosítani a tőkejuttatás összegét az ING Bank, az ING Insurance és a holding szintje között. |
| --- | --- |

(100)

A 10 milliárd EUR összegű tőkejuttatást eredetileg a következőképpen osztották fel a csoporton belül: 5 milliárd EUR az ING Bank részére, 4 milliárd EUR az ING Insurance részére és 1 milliárd EUR a holding szintjén. Az ING-nek bármikor lehetősége van átcsoportosítani a tőkejuttatás összegét az ING Bank, az ING Insurance és a holding szintje között.

| (101) | Ezen túlmenően a Hollandia részére az IA intézkedés szerint átruházott pénzforgalom 85 %-a az ING Bank eszközeit, 15 %-a pedig az ING Insurance eszközeit fedezte. Az IA intézkedésből származó támogatás teljes összegéből (5 milliárd EUR) ezért 4,25 milliárd EUR-t az ING Banknak, 0,75 milliárd EUR-t pedig az ING Insurance-nek kell jóváírni. |
| --- | --- |

(101)

Ezen túlmenően a Hollandia részére az IA intézkedés szerint átruházott pénzforgalom 85 %-a az ING Bank eszközeit, 15 %-a pedig az ING Insurance eszközeit fedezte. Az IA intézkedésből származó támogatás teljes összegéből (5 milliárd EUR) ezért 4,25 milliárd EUR-t az ING Banknak, 0,75 milliárd EUR-t pedig az ING Insurance-nek kell jóváírni.

| (102) | Ennek eredményeként a támogatás teljes összege az ING Bank szintjén 9,25 milliárd EUR (az ING Bank RWA-jának 2,7 %-a (30)), a támogatás teljes összege az ING Insurance szintjén 4,75 milliárd EUR (az ING szavatolótőke-követelményeinek 50 %-a (31)), és a holding szintjén a fennmaradó 1 milliárd EUR. |
| --- | --- |

(102)

Ennek eredményeként a támogatás teljes összege az ING Bank szintjén 9,25 milliárd EUR (az ING Bank RWA-jának 2,7 %-a (30)), a támogatás teljes összege az ING Insurance szintjén 4,75 milliárd EUR (az ING szavatolótőke-követelményeinek 50 %-a (31)), és a holding szintjén a fennmaradó 1 milliárd EUR.

| (103) | Az egyszerűség kedvéért és az értékvesztett eszközökről szóló közleményben használt feltételekkel való következetesség miatt a támogatás teljes összege csak az ING Bank RWA-iként is kifejezhető. Ebben az esetben a két intézkedés együttes értékének a 2 milliárd EUR-s visszavásárlási felár csökkentéséből származó további támogatással megnövelt összege körülbelül 17 milliárd EUR-s támogatási elemet eredményez, amely körülbelül az ING bank kockázattal súlyozott eszközei 5 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(103)

Az egyszerűség kedvéért és az értékvesztett eszközökről szóló közleményben használt feltételekkel való következetesség miatt a támogatás teljes összege csak az ING Bank RWA-iként is kifejezhető. Ebben az esetben a két intézkedés együttes értékének a 2 milliárd EUR-s visszavásárlási felár csökkentéséből származó további támogatással megnövelt összege körülbelül 17 milliárd EUR-s támogatási elemet eredményez, amely körülbelül az ING bank kockázattal súlyozott eszközei 5 %-ának felel meg.

| (104) | Ezen túlmenően az ING 5 milliárd EUR és 9 milliárd USD támogatásban részesült a holland hitelgarancia-programból. Az ezen intézkedések nyújtásának időpontjában érvényes, 1,3-as EUR/USD átváltási árfolyam alapján a nyújtott garanciák összege körülbelül 12 milliárd EUR, amely a csoport mérlegfőösszegének körülbelül 1 %-át teszi ki. A garanciákat olyan időszakban nyújtották, amikor a piaci körülmények romlottak és a bankok nehezen jutottak finanszírozáshoz. Ezért e garanciákat piaci befektető nem nyújtotta volna, és azok további, lehetségesen a névértékig terjedő támogatásnak minősülnek (32). |
| --- | --- |

(104)

Ezen túlmenően az ING 5 milliárd EUR és 9 milliárd USD támogatásban részesült a holland hitelgarancia-programból. Az ezen intézkedések nyújtásának időpontjában érvényes, 1,3-as EUR/USD átváltási árfolyam alapján a nyújtott garanciák összege körülbelül 12 milliárd EUR, amely a csoport mérlegfőösszegének körülbelül 1 %-át teszi ki. A garanciákat olyan időszakban nyújtották, amikor a piaci körülmények romlottak és a bankok nehezen jutottak finanszírozáshoz. Ezért e garanciákat piaci befektető nem nyújtotta volna, és azok további, lehetségesen a névértékig terjedő támogatásnak minősülnek (32).

| (105) | Ezen túlmenően Hollandia kitart amellett, hogy az ING további [...] milliárd EUR garanciát [...] Hollandiától a WUH/Interadvies lakossági banki tevékenységekkel foglalkozó jogalany kimetszéséhez, amelyet még nem bocsátottak rendelkezésre, és amelynek szükségességét még meg kell határozni. Hollandia ezt a kedvezményezett részére nyújtott további szerkezetátalakítási támogatásnak tekinti, amelyről egy későbbi szakaszban küldenek értesítést. A Bizottság elviekben nem ellenzi az effajta támogatást, amíg az az ING szerkezetátalakításához szükséges minimumra korlátozódik (33) és amíg azt megfelelően ellentételezik. |
| --- | --- |

(105)

Ezen túlmenően Hollandia kitart amellett, hogy az ING további [...] milliárd EUR garanciát [...] Hollandiától a WUH/Interadvies lakossági banki tevékenységekkel foglalkozó jogalany kimetszéséhez, amelyet még nem bocsátottak rendelkezésre, és amelynek szükségességét még meg kell határozni. Hollandia ezt a kedvezményezett részére nyújtott további szerkezetátalakítási támogatásnak tekinti, amelyről egy későbbi szakaszban küldenek értesítést. A Bizottság elviekben nem ellenzi az effajta támogatást, amíg az az ING szerkezetátalakításához szükséges minimumra korlátozódik (33) és amíg azt megfelelően ellentételezik.

| (106) | Ezért az ING összesen [12–22] milliárd EUR-ig terjedő szerkezetátalakítási támogatásban fog részesülni, továbbá 17 milliárd EUR egyéb támogatásban, amely a bank RWA-jának körülbelül 5 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(106)

Ezért az ING összesen [12–22] milliárd EUR-ig terjedő szerkezetátalakítási támogatásban fog részesülni, továbbá 17 milliárd EUR egyéb támogatásban, amely a bank RWA-jának körülbelül 5 %-át teszi ki.

5.2.   Összeegyeztethetőség

5.2.1.   A Szerződés 87. Cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása

| (107) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy eldöntse, egy támogatás akkor egyeztethető össze a közös piaccal, ha „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” irányul. A Bizottság a holland hitelgarancia-program meghosszabbításának elfogadásakor (34) elismerte, hogy a holland gazdaságban bekövetkezett komoly zavar fenyegetése összességében továbbra is fennáll, és ezek a bankokat támogató intézkedések megfelelőek e fenyegetés kezelésére. |
| --- | --- |

(107)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy eldöntse, egy támogatás akkor egyeztethető össze a közös piaccal, ha „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” irányul. A Bizottság a holland hitelgarancia-program meghosszabbításának elfogadásakor (34) elismerte, hogy a holland gazdaságban bekövetkezett komoly zavar fenyegetése összességében továbbra is fennáll, és ezek a bankokat támogató intézkedések megfelelőek e fenyegetés kezelésére.

| (108) | Tekintettel hitelezési tevékenységeinek egyedi regionális piacok szempontjából való fontosságára, határokon átnyúló jelenlétére, és más bankokkal való integráltságára és együttműködésére, a Bizottság elfogadja, hogy az ING rendszerszintű fontossággal bíró bank. [...]. Ezért azt a következtetést vonják le, hogy egy effajta csőd súlyos következményekkel járna a holland pénzügyi ágazatra és a reálgazdaságra nézve. A támogatást ezért a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(108)

Tekintettel hitelezési tevékenységeinek egyedi regionális piacok szempontjából való fontosságára, határokon átnyúló jelenlétére, és más bankokkal való integráltságára és együttműködésére, a Bizottság elfogadja, hogy az ING rendszerszintű fontossággal bíró bank. [...]. Ezért azt a következtetést vonják le, hogy egy effajta csőd súlyos következményekkel járna a holland pénzügyi ágazatra és a reálgazdaságra nézve. A támogatást ezért a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint kell értékelni.

5.2.2.   Az IA intézkedés összeegyeztethetősége

| (109) | Az eszközátvételi intézkedések tagállamok általi, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti kezelését az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján értékelik. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény minden eszközátvételi intézkedés által követendő elveket állapít meg. |
| --- | --- |

(109)

Az eszközátvételi intézkedések tagállamok általi, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti kezelését az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján értékelik. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény minden eszközátvételi intézkedés által követendő elveket állapít meg.

| (110) | Eloszlottak az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott azon kételyek, amelyek szerint az IA intézkedés nem felel meg az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított, az eszközátvétel összeegyeztethetőségére vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(110)

Eloszlottak az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott azon kételyek, amelyek szerint az IA intézkedés nem felel meg az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított, az eszközátvétel összeegyeztethetőségére vonatkozó feltételeknek.

| (111) | A holland hatóságok vállalták, hogy az ING által Hollandiának fizetendő kezességvállalási díj évi 82,6 (35) bázispontos növelésével módosítják az intézkedést, amely révén mind az intézkedés így keletkezett átruházási ára, mind a díjak struktúrája megváltozott. Ezen túlmenően a finanszírozási díjat évi 50 bázisponttal csökkentették. |
| --- | --- |

(111)

A holland hatóságok vállalták, hogy az ING által Hollandiának fizetendő kezességvállalási díj évi 82,6 (35) bázispontos növelésével módosítják az intézkedést, amely révén mind az intézkedés így keletkezett átruházási ára, mind a díjak struktúrája megváltozott. Ezen túlmenően a finanszírozási díjat évi 50 bázisponttal csökkentették.

| (112) | Először is a kezességvállalási díj évi 82,6 bázispontos növekedéséből évi 52 bázispont a portfólió eszközeinek átruházási árának a névérték 90 %-áról a névérték 87 %-ára történő csökkentésére irányul. A átruházási ár módosítása az átruházási árat összhangba hozza a portfólióra vonatkozó, ésszerű feltételezéseket alkalmazásából következő REV becslésekkel. Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően a holland hatóságok a portfólió módosított értékeléseit nyújtották be. Miután a Bizottság kételyeit fejezte ki a portfólió a Dynamic Credit Partners által végzett eredeti értékelésében alkalmazott, ingatlanárakra vonatkozó feltételezésekkel és a leszámítolási rátával kapcsolatban, a holland hatóságok ugyanazon értékelési módszertanra alapuló, de óvatosabb ingatlanárakkal és leszámítolási rátákkal kapcsolatos feltételezéseken alapuló értékelési eredményeket bocsátottak a Bizottság rendelkezésére. A Bizottság a külső szakértőivel folytatott egyeztetés után az eredményeket további tényezők tekintetében igazította ki. Ezen elemzés alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a 87 % körül becsült REV az értékvesztett eszközökről szóló közlemény az eljárás megindításáról szóló határozatban vázolt értékelési módszertannal és megfontolt feltételezésekkel kapcsolatos követelményei tekintetében elfogadható. A REV 87 %-ra történő kiigazításával ezért a Bizottság kezdeti kételyei eloszlottak. |
| --- | --- |

(112)

Először is a kezességvállalási díj évi 82,6 bázispontos növekedéséből évi 52 bázispont a portfólió eszközeinek átruházási árának a névérték 90 %-áról a névérték 87 %-ára történő csökkentésére irányul. A átruházási ár módosítása az átruházási árat összhangba hozza a portfólióra vonatkozó, ésszerű feltételezéseket alkalmazásából következő REV becslésekkel. Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően a holland hatóságok a portfólió módosított értékeléseit nyújtották be. Miután a Bizottság kételyeit fejezte ki a portfólió a Dynamic Credit Partners által végzett eredeti értékelésében alkalmazott, ingatlanárakra vonatkozó feltételezésekkel és a leszámítolási rátával kapcsolatban, a holland hatóságok ugyanazon értékelési módszertanra alapuló, de óvatosabb ingatlanárakkal és leszámítolási rátákkal kapcsolatos feltételezéseken alapuló értékelési eredményeket bocsátottak a Bizottság rendelkezésére. A Bizottság a külső szakértőivel folytatott egyeztetés után az eredményeket további tényezők tekintetében igazította ki. Ezen elemzés alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a 87 % körül becsült REV az értékvesztett eszközökről szóló közlemény az eljárás megindításáról szóló határozatban vázolt értékelési módszertannal és megfontolt feltételezésekkel kapcsolatos követelményei tekintetében elfogadható. A REV 87 %-ra történő kiigazításával ezért a Bizottság kezdeti kételyei eloszlottak.

| (113) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eredetileg évi 25 bázisponton megállapított kezelési díjjal kapcsolatban. A kezességvállalási díj évi 15,6 bázisponttal való növelése révén (az értékelési kiigazításra vonatkozó évi 52 bázispont és az időkiigazításra vonatkozó évi 15,6 bázisponton túlmenően) a kezelési díjat évi 10 bázispontra csökkentik, ami a kezelt portfólió méretét tekintve elfogadható szint. Ezen túlmenően a Bizottság a finanszírozási díjjal kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezett kételyeivel szintén foglalkoztak oly mértékben, hogy a finanszírozási díjat évi 50 bázisponttal csökkentették. Ily módon a finanszírozási díjat összhangba hozták Hollandia a holland hatóságok által a Bizottságnak benyújtott finanszírozási költségével (36). Ezért a Bizottság kezelési és a finanszírozási díjjal kapcsolatos kezdeti kételyei eloszlottak. |
| --- | --- |

(113)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eredetileg évi 25 bázisponton megállapított kezelési díjjal kapcsolatban. A kezességvállalási díj évi 15,6 bázisponttal való növelése révén (az értékelési kiigazításra vonatkozó évi 52 bázispont és az időkiigazításra vonatkozó évi 15,6 bázisponton túlmenően) a kezelési díjat évi 10 bázispontra csökkentik, ami a kezelt portfólió méretét tekintve elfogadható szint. Ezen túlmenően a Bizottság a finanszírozási díjjal kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezett kételyeivel szintén foglalkoztak oly mértékben, hogy a finanszírozási díjat évi 50 bázisponttal csökkentették. Ily módon a finanszírozási díjat összhangba hozták Hollandia a holland hatóságok által a Bizottságnak benyújtott finanszírozási költségével (36). Ezért a Bizottság kezelési és a finanszírozási díjjal kapcsolatos kezdeti kételyei eloszlottak.

| (114) | A terhek megosztása tekintetében az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. pontja kimondja azt az általános elvet, miszerint a bankoknak az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos veszteségeket maximális mértékig viselniük kell. A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő szintű tehermegosztás csak akkor érhető el, ha az értékvesztett eszközöket átruházzák az államra a REV-t nem meghaladó átruházási áron (37). A Bizottságot ezen álláspontjában megerősítette a fenti, (112) preambulumbekezdésben feltüntetett, módosított átruházási ár. |
| --- | --- |

(114)

A terhek megosztása tekintetében az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. pontja kimondja azt az általános elvet, miszerint a bankoknak az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos veszteségeket maximális mértékig viselniük kell. A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő szintű tehermegosztás csak akkor érhető el, ha az értékvesztett eszközöket átruházzák az államra a REV-t nem meghaladó átruházási áron (37). A Bizottságot ezen álláspontjában megerősítette a fenti, (112) preambulumbekezdésben feltüntetett, módosított átruházási ár.

| (115) | Az átruházási ár kiigazítását ebben az esetben a kezességvállalási díj évi 52 bázispontnyi növelésével érik el, amely nettó jelenérték tekintetében egyenértékű a névérték 90 %-a és 87 %-a közötti különbséggel. Ez összhangban van az eljárás megindításáról szóló határozattal, amelyben a Bizottság elfogadta a pénzforgalmi swapügyletet és úgy tartotta, hogy az értékelés kiigazítását a kezességvállalási díj módosítása útján érnék el. Az IA intézkedés ezért eleget tesz a megfelelő tehermegosztásra vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(115)

Az átruházási ár kiigazítását ebben az esetben a kezességvállalási díj évi 52 bázispontnyi növelésével érik el, amely nettó jelenérték tekintetében egyenértékű a névérték 90 %-a és 87 %-a közötti különbséggel. Ez összhangban van az eljárás megindításáról szóló határozattal, amelyben a Bizottság elfogadta a pénzforgalmi swapügyletet és úgy tartotta, hogy az értékelés kiigazítását a kezességvállalási díj módosítása útján érnék el. Az IA intézkedés ezért eleget tesz a megfelelő tehermegosztásra vonatkozó feltételeknek.

| (116) | Végül, a módosított IA intézkedés 2009. október 25-én lép hatályba, míg a fizetéseket az ING számára kedvezőbb, eredeti tranzakciós díjstruktúra szerint 2009. január 26-tól2009. október 25-ig teljesítettek. Annak érdekében, hogy az ING az állam részére ezen időszak során elengedett fizetéseit kiegyenlítsék, a kezességvállalási díjat évi további 15,6 bázisponttal növelték. E módosítás szükséges ahhoz, hogy az intézkedést összeegyeztethetőnek tekinthessék az értékvesztett eszközökről szóló 2009. január 26-i közleménnyel. A növekedés azonban nem növeli a portfólió értékelését vagy fokozza a tehermegosztást, mivel csak az IA intézkedés hatálybalépésétől – azaz visszamenőleges hatállyal – biztosítja az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazását. |
| --- | --- |

(116)

Végül, a módosított IA intézkedés 2009. október 25-én lép hatályba, míg a fizetéseket az ING számára kedvezőbb, eredeti tranzakciós díjstruktúra szerint 2009. január 26-tól2009. október 25-ig teljesítettek. Annak érdekében, hogy az ING az állam részére ezen időszak során elengedett fizetéseit kiegyenlítsék, a kezességvállalási díjat évi további 15,6 bázisponttal növelték. E módosítás szükséges ahhoz, hogy az intézkedést összeegyeztethetőnek tekinthessék az értékvesztett eszközökről szóló 2009. január 26-i közleménnyel. A növekedés azonban nem növeli a portfólió értékelését vagy fokozza a tehermegosztást, mivel csak az IA intézkedés hatálybalépésétől – azaz visszamenőleges hatállyal – biztosítja az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazását.

5.2.3.   A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége

| (117) | A Bizottságnak értékelnie kell minden korábbi sürgősségi támogatási intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként való továbbműködését. A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakítási terv alapján vizsgálják a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló bizottsági közlemény (38) („a szerkezetátalakításról szóló közlemény”) összefüggésében. Még ha korábbi határozatok hivatkoztak is a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásra (39), a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közlemény 49. pontjában egyértelművé tette, hogy minden, a Bizottságnak 2009. december 31. előtt bejelentett támogatást bankoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatásként értékelnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás helyett a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottságnak értékelnie kell minden korábbi sürgősségi támogatási intézkedés szerkezetátalakítási támogatásként való továbbműködését. A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakítási terv alapján vizsgálják a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló bizottsági közlemény (38) („a szerkezetátalakításról szóló közlemény”) összefüggésében. Még ha korábbi határozatok hivatkoztak is a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásra (39), a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közlemény 49. pontjában egyértelművé tette, hogy minden, a Bizottságnak 2009. december 31. előtt bejelentett támogatást bankoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatásként értékelnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás helyett a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerint.

| (118) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény nem határozza meg azokat a feltételeket, amelyek mellett egy banknak szüksége lehet szerkezetátalakítási terv benyújtására, hanem korábbi közleményekre hagyatkozik. |
| --- | --- |

(118)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény nem határozza meg azokat a feltételeket, amelyek mellett egy banknak szüksége lehet szerkezetátalakítási terv benyújtására, hanem korábbi közleményekre hagyatkozik.

| (119) | A Bizottság úgy tekinti, hogy az ING-nek alapos szerkezetátalakításon kell átesnie, különösen mivel a kedvezményezett már részesült a bank RWA-jának 2 %-át meghaladó veszteségek fedezéséhez vagy elkerüléséhez hozzájáruló állami támogatásban. Ez az álláspont összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4., valamint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 55. pontjával, továbbá az ING korábbi kötelezettségvállalásaival (40). |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság úgy tekinti, hogy az ING-nek alapos szerkezetátalakításon kell átesnie, különösen mivel a kedvezményezett már részesült a bank RWA-jának 2 %-át meghaladó veszteségek fedezéséhez vagy elkerüléséhez hozzájáruló állami támogatásban. Ez az álláspont összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4., valamint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 55. pontjával, továbbá az ING korábbi kötelezettségvállalásaival (40).

| (120) | Szerkezetátalakítási terv értékelésekor a Bizottság meggyőződik arról, hogy a bank képes-e állami támogatás nélkül helyreállítani hosszú távú életképességét (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). |
| --- | --- |

(120)

Szerkezetátalakítási terv értékelésekor a Bizottság meggyőződik arról, hogy a bank képes-e állami támogatás nélkül helyreállítani hosszú távú életképességét (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza).

| (121) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény ezen összefüggésben emlékeztet arra, hogy kormányok tőkésítettek már fel bankokat főként a pénzügyi stabilitás, és nem az életképességhez való visszatérés céljából kiválasztott feltételek mellett. A hosszú távú életképességhez ezért arra van szükség, hogy a kapott állami támogatást vagy idővel visszafizessék, ahogy arra a támogatás nyújtásának időpontjában számítanak, vagy a rendes piaci körülmények szerint ellentételezzék, ezáltal biztosítva, hogy bármilyen formájú további állami támogatást megszüntessenek. A szerkezetátalakítási terv a holland tőke visszafizetése tekintetében meggyőző stratégiát határoz meg, amelyet már jelen határozat kibocsátása előtt megindítanak. |
| --- | --- |

(121)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény ezen összefüggésben emlékeztet arra, hogy kormányok tőkésítettek már fel bankokat főként a pénzügyi stabilitás, és nem az életképességhez való visszatérés céljából kiválasztott feltételek mellett. A hosszú távú életképességhez ezért arra van szükség, hogy a kapott állami támogatást vagy idővel visszafizessék, ahogy arra a támogatás nyújtásának időpontjában számítanak, vagy a rendes piaci körülmények szerint ellentételezzék, ezáltal biztosítva, hogy bármilyen formájú további állami támogatást megszüntessenek. A szerkezetátalakítási terv a holland tőke visszafizetése tekintetében meggyőző stratégiát határoz meg, amelyet már jelen határozat kibocsátása előtt megindítanak.

| (122) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény megmagyarázza, hogy egy bank akkor ér el hosszú távú életképességet, ha képes valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő RoE-t termel. A (65) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a szerkezetátalakítási terv bizonyítja, hogy az ING valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezéséhez megfelelő nyereségességet fog elérni, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő RoE-t fog termelni. |
| --- | --- |

(122)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény megmagyarázza, hogy egy bank akkor ér el hosszú távú életképességet, ha képes valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő RoE-t termel. A (65) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a szerkezetátalakítási terv bizonyítja, hogy az ING valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezéséhez megfelelő nyereségességet fog elérni, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő RoE-t fog termelni.

| (123) | A szerkezetátalakítási terv bizonyítja, hogy az ING ezen kívül a szerkezetátalakítási közlemény 13. pontjában megköveteltek szerint még elhúzódó globális recesszióval járó stresszhelyzetekben is képes megfelelni a vonatkozó szabályozói követelményeknek. A holland hatóságok által benyújtott információk arra engednek következtetni, hogy az ING még a Bizottság által felülvizsgált, óvatos feltételezéseket alkalmazó stresszhelyzeti forgatókönyvek szerint is életképes lenne. A Bizottság megállapítja, hogy a holland jelzálog-értékesítési portfólió LGD-szintjeihez az ING által használt modelleket a holland felügyeleti hatóság, a DNB jóváhagyta. Az ING holland jelzálogkölcsön-portfóliójának minősége tekintetében a holland jelzálogkölcsön-piaccal kapcsolatban további, súlyos stresszhelyzeti feltételezéseket alkalmaztak. A további stresszhelyzeti feltételezések mellett az ING a holland hatóságok által biztosított információk szerint továbbra is teljesítené a tőkével kapcsolatos követelményeket. |
| --- | --- |

(123)

A szerkezetátalakítási terv bizonyítja, hogy az ING ezen kívül a szerkezetátalakítási közlemény 13. pontjában megköveteltek szerint még elhúzódó globális recesszióval járó stresszhelyzetekben is képes megfelelni a vonatkozó szabályozói követelményeknek. A holland hatóságok által benyújtott információk arra engednek következtetni, hogy az ING még a Bizottság által felülvizsgált, óvatos feltételezéseket alkalmazó stresszhelyzeti forgatókönyvek szerint is életképes lenne. A Bizottság megállapítja, hogy a holland jelzálog-értékesítési portfólió LGD-szintjeihez az ING által használt modelleket a holland felügyeleti hatóság, a DNB jóváhagyta. Az ING holland jelzálogkölcsön-portfóliójának minősége tekintetében a holland jelzálogkölcsön-piaccal kapcsolatban további, súlyos stresszhelyzeti feltételezéseket alkalmaztak. A további stresszhelyzeti feltételezések mellett az ING a holland hatóságok által biztosított információk szerint továbbra is teljesítené a tőkével kapcsolatos követelményeket.

| (124) | A tervezett értékesítés idővel tőketöbbletet fog generálni, amely tovább kell hogy erősítse az ING tőkealapját. |
| --- | --- |

(124)

A tervezett értékesítés idővel tőketöbbletet fog generálni, amely tovább kell hogy erősítse az ING tőkealapját.

| (125) | Másodszor, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 10. pontjával összhangban a terv meghatározza a bank nehézségeinek forrását, valamint annak gyengeségeit, és felvázolja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések miként fogják orvosolni a korábbi problémákat. Ennek elérése érdekében a szerkezetátalakítási terv kijelenti, hogy a kedvezményezett javítani fogja tőkestruktúráját azáltal, hogy megszünteti a dupla tőkeáttételt és növeli alaptőkehányadát. Ezért az ING még a Hollandiától kapott tőke visszafizetése után is jobb helyzetben lesz a lehetséges kedvezőtlen gazdasági fejleményekkel való szembenézés és a váratlan veszteségek elnyelése szempontjából. |
| --- | --- |

(125)

Másodszor, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 10. pontjával összhangban a terv meghatározza a bank nehézségeinek forrását, valamint annak gyengeségeit, és felvázolja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések miként fogják orvosolni a korábbi problémákat. Ennek elérése érdekében a szerkezetátalakítási terv kijelenti, hogy a kedvezményezett javítani fogja tőkestruktúráját azáltal, hogy megszünteti a dupla tőkeáttételt és növeli alaptőkehányadát. Ezért az ING még a Hollandiától kapott tőke visszafizetése után is jobb helyzetben lesz a lehetséges kedvezőtlen gazdasági fejleményekkel való szembenézés és a váratlan veszteségek elnyelése szempontjából.

| (126) | Az állami támogatás ismételt szükségességének fő okaként az Alt-A portfóliót határozták meg. A feltőkésítési intézkedés legfőbb kiváltó okai az Alt-A portfólióra történő lehetséges leírásokkal kapcsolatos piaci aggodalmak voltak, mielőtt azokat az IA intézkedés lefedte volna. Az efféle piaci aggodalmakat az IA intézkedés eloszlatta. [...]. E tekintetben az ING Direct US a szerkezetátalakítási tervben benyújtott, előirányozott értékesítése elhárítja az állami beavatkozásig elvezető nehézségek fő forrását. |
| --- | --- |

(126)

Az állami támogatás ismételt szükségességének fő okaként az Alt-A portfóliót határozták meg. A feltőkésítési intézkedés legfőbb kiváltó okai az Alt-A portfólióra történő lehetséges leírásokkal kapcsolatos piaci aggodalmak voltak, mielőtt azokat az IA intézkedés lefedte volna. Az efféle piaci aggodalmakat az IA intézkedés eloszlatta. [...]. E tekintetben az ING Direct US a szerkezetátalakítási tervben benyújtott, előirányozott értékesítése elhárítja az állami beavatkozásig elvezető nehézségek fő forrását.

| (127) | Az ING tovább fogja csökkeni a magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségét és nem fog az ingatlanpiaci kitettségének növelésére törekedni. Az ING ezen kívül el fogja adni kockázatos üzletágait és eszközeit vagy csökkenteni fogja az azoknak való kitettségét. |
| --- | --- |

(127)

Az ING tovább fogja csökkeni a magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségét és nem fog az ingatlanpiaci kitettségének növelésére törekedni. Az ING ezen kívül el fogja adni kockázatos üzletágait és eszközeit vagy csökkenteni fogja az azoknak való kitettségét.

| (128) | Ezen túlmenően az ING szélesebb körű „kockázatmentesítést” (azaz a kockázatok csökkentésére irányuló politikát) és költségcsökkentési programot indított, amely a csoport komplexitását is kezeli azáltal, hogy először banki és biztosítási osztályokat hoz létre, majd később a teljes biztosítási üzletágat értékesíti. A tervből az derül ki, hogy különösen az ING Direct fog [megfontolt] üzleti stratégiát elfogadni, és tartózkodni a [...] árképzéstől, amit az (53) és (84) preambulumbekezdésben ismertetett árdiktálási tilalom is hangsúlyoz. |
| --- | --- |

(128)

Ezen túlmenően az ING szélesebb körű „kockázatmentesítést” (azaz a kockázatok csökkentésére irányuló politikát) és költségcsökkentési programot indított, amely a csoport komplexitását is kezeli azáltal, hogy először banki és biztosítási osztályokat hoz létre, majd később a teljes biztosítási üzletágat értékesíti. A tervből az derül ki, hogy különösen az ING Direct fog [megfontolt] üzleti stratégiát elfogadni, és tartózkodni a [...] árképzéstől, amit az (53) és (84) preambulumbekezdésben ismertetett árdiktálási tilalom is hangsúlyoz.

| (129) | Ezen túlmenően a terv azt is bemutatja, hogy az ING a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel összhangban alkalmazkodik a válság során szerzett tapasztalatokhoz. A terv kifejti például, hogy az ING módosítani kívánja díjazási politikáját, hogy a bankot inkább a hosszú távú eredmények felé orientálja és ezáltal elkerülje a sikertelenség díjazását. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Ezen túlmenően a terv azt is bemutatja, hogy az ING a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel összhangban alkalmazkodik a válság során szerzett tapasztalatokhoz. A terv kifejti például, hogy az ING módosítani kívánja díjazási politikáját, hogy a bankot inkább a hosszú távú eredmények felé orientálja és ezáltal elkerülje a sikertelenség díjazását. [...].

| (130) | Ezért azt a következtetést vonják le, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas a hosszú távú életképesség helyreállítására. |
| --- | --- |

(130)

Ezért azt a következtetést vonják le, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas a hosszú távú életképesség helyreállítására.

| (131) | A szerkezetátalakítási terv ezen kívül a szerkezetátalakítás költségeihez való megfelelő saját hozzájárulást ír elő (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 3. szakasza). A szerkezetátalakítási terv bizonyítja, hogy az ING a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel összhangban a terhek megfelelő megosztását biztosítja, ami fontos az erkölcsi kockázat kezelése tekintetében. |
| --- | --- |

(131)

A szerkezetátalakítási terv ezen kívül a szerkezetátalakítás költségeihez való megfelelő saját hozzájárulást ír elő (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 3. szakasza). A szerkezetátalakítási terv bizonyítja, hogy az ING a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel összhangban a terhek megfelelő megosztását biztosítja, ami fontos az erkölcsi kockázat kezelése tekintetében.

| (132) | Először is Hollandia vállalta, hogy kiigazítja az IA intézkedés feltételeit, ami összhangba hozza azt az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(132)

Először is Hollandia vállalta, hogy kiigazítja az IA intézkedés feltételeit, ami összhangba hozza azt az értékvesztett eszközökről szóló közleményben megállapított követelményekkel.

| (133) | Másodszor, az ING a tőkejuttatásért „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című közleménnyel (41) („a feltőkésítésről szóló közlemény”) összhangban lévő, megfelelő ellentételezést fog fizetni. Ezen értékelést a visszafizetés feltételeinek módosítása nem változtatja meg, mivel azok korai visszavásárlási felárnak minősülnek. Az efféle korai visszavásárlási felár a feltőkésítési határozat módosításának minősül. Ez elfogadható, mivel a Bizottság ösztönzi a korai visszafizetést. Az efféle visszavásárlási ösztönzőket az indokolja, hogy a visszafizetés eltávolítja az állami támogatások folyamatban lévő hatásait a bankról. Ezt alkalmazták a feltőkésítésről szóló közleményt követően – például az SNS és Aegon ügyekben (vö. (33) preambulumbekezdés) – hozott bizottsági határozatokban, és itt értelemszerűen kell alkalmazni. Ezen túlmenően azon tény tekintetében, hogy a tőkejuttatás Hollandia számára 15 %-os BMR-t fog biztosítani, a visszavásárlási felár csökkentése önmagában szintén indokoltnak tűnik, mivel ez a BMR megfelelő ellentételezést jelent a feltőkésítésről szóló közlemény szerint. Következésképpen a visszavásárlási felár csökkentését összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(133)

Másodszor, az ING a tőkejuttatásért „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című közleménnyel (41) („a feltőkésítésről szóló közlemény”) összhangban lévő, megfelelő ellentételezést fog fizetni. Ezen értékelést a visszafizetés feltételeinek módosítása nem változtatja meg, mivel azok korai visszavásárlási felárnak minősülnek. Az efféle korai visszavásárlási felár a feltőkésítési határozat módosításának minősül. Ez elfogadható, mivel a Bizottság ösztönzi a korai visszafizetést. Az efféle visszavásárlási ösztönzőket az indokolja, hogy a visszafizetés eltávolítja az állami támogatások folyamatban lévő hatásait a bankról. Ezt alkalmazták a feltőkésítésről szóló közleményt követően – például az SNS és Aegon ügyekben (vö. (33) preambulumbekezdés) – hozott bizottsági határozatokban, és itt értelemszerűen kell alkalmazni. Ezen túlmenően azon tény tekintetében, hogy a tőkejuttatás Hollandia számára 15 %-os BMR-t fog biztosítani, a visszavásárlási felár csökkentése önmagában szintén indokoltnak tűnik, mivel ez a BMR megfelelő ellentételezést jelent a feltőkésítésről szóló közlemény szerint. Következésképpen a visszavásárlási felár csökkentését összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak kell tekinteni.

| (134) | Harmadszor, az ING megfelelő ellentételezést fog fizetni a középtávú kötelezettségekre kapott garanciái után a holland hitelgarancia-programmal összhangban, amely maga is összhangban van „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című közleménynyel (42). |
| --- | --- |

(134)

Harmadszor, az ING megfelelő ellentételezést fog fizetni a középtávú kötelezettségekre kapott garanciái után a holland hitelgarancia-programmal összhangban, amely maga is összhangban van „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című közleménynyel (42).

| (135) | Hollandia továbbá nagy számú tervezett értékesítést vállalt az ING globális biztosítási tevékenységei, vagyonkezelési üzletága és magánbanki tevékenységei tekintetében Svájcban és Európán kívül, amelyek hozzájárulnak a szerkezetátalakítás költségeinek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(135)

Hollandia továbbá nagy számú tervezett értékesítést vállalt az ING globális biztosítási tevékenységei, vagyonkezelési üzletága és magánbanki tevékenységei tekintetében Svájcban és Európán kívül, amelyek hozzájárulnak a szerkezetátalakítás költségeinek fedezéséhez.

| (136) | Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási terv előirányozza, hogy az ING 2009-ben részvénykibocsátás útján 5 milliárd EUR összegű tőkét teremtsen elő, amely a meglévő részvényesi jogok felhígulásához fog vezetni. Ez a meglévő tőkenyújtók részéről történő jelentős saját hozzájárulásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(136)

Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási terv előirányozza, hogy az ING 2009-ben részvénykibocsátás útján 5 milliárd EUR összegű tőkét teremtsen elő, amely a meglévő részvényesi jogok felhígulásához fog vezetni. Ez a meglévő tőkenyújtók részéről történő jelentős saját hozzájárulásnak tekinthető.

| (137. | A támogatás szükséges minimális szintre való korlátozását Hollandia azon kötelezettségvállalása is biztosítja, amely szerint a kedvezményezett nem vásárol fel általában más pénzügyi intézményeket vagy egyéb üzletágakat, ha ez lassítja a Hollandia által biztosított tőke visszafizetését. Ez biztosítja, hogy a bank tartózkodjon bármilyen felvásárlástól [...]. |
| --- | --- |

(137.

A támogatás szükséges minimális szintre való korlátozását Hollandia azon kötelezettségvállalása is biztosítja, amely szerint a kedvezményezett nem vásárol fel általában más pénzügyi intézményeket vagy egyéb üzletágakat, ha ez lassítja a Hollandia által biztosított tőke visszafizetését. Ez biztosítja, hogy a bank tartózkodjon bármilyen felvásárlástól [...].

| (138) | Az ING a múltban azonban nem felelt meg a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjában meghatározott, Tier 1 és Tier 2 tőkeeszközökre vonatkozó politikájának (43). A Bizottság abban az esetben egyértelművé tette, hogy szerkezetátalakítás összefüggésében elviekben nem egyeztethető össze a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank mérlegelése szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést és a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott osztalékszelvények kifizetését. A Bizottság tudomásul veszi ugyan, hogy az ING többé nem fog a Bizottság hivatalos jóváhagyása nélkül vételi opciót gyakorolni Tier 1 és Tier 2 eszközökre, a 2009. október 14-i vételi opció nem tartotta tiszteletben ezen elvet és azt a verseny torzulását enyhítő további intézkedésekkel ki kell egyenlíteni. |
| --- | --- |

(138)

Az ING a múltban azonban nem felelt meg a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjában meghatározott, Tier 1 és Tier 2 tőkeeszközökre vonatkozó politikájának (43). A Bizottság abban az esetben egyértelművé tette, hogy szerkezetátalakítás összefüggésében elviekben nem egyeztethető össze a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank mérlegelése szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést és a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott osztalékszelvények kifizetését. A Bizottság tudomásul veszi ugyan, hogy az ING többé nem fog a Bizottság hivatalos jóváhagyása nélkül vételi opciót gyakorolni Tier 1 és Tier 2 eszközökre, a 2009. október 14-i vételi opció nem tartotta tiszteletben ezen elvet és azt a verseny torzulását enyhítő további intézkedésekkel ki kell egyenlíteni.

| (139) | Hasonlóképpen sajnálatos, hogy az ING 2009-ben bármilyen megfelelő indokolás nélkül, saját mérlegelése szerint osztalékszelvény-kifizetéseket tett, annak ellenére, hogy 2008-ban veszteséges volt. Jóllehet a Bizottság elviekben úgy véli, hogy az ING esetében az osztalékszelvények tilalmára is szükség van, úgy véli, hogy ez esetben már nem lesz szükség effajta tilalomra, feltéve, hogy az ING 2010. január 31. előtt 5 milliárd EUR összeget fizet vissza. Ez magában foglalná a 2009. december 8-i és 15-i osztalékszelvény-kifizetéseket. A kapott állami támogatás jelentős részének Hollandia felé történő korai visszafizetése foglalkozik a Bizottság azon meglévő aggodalmaival, amelyek szerint ezek az osztalékszelvény-kifizetések hátráltatják az ING-t abban, hogy állami támogatás nélkül érjen el hosszú távú életképességet. Amenynyiben egy bank képes ilyen jelentős mennyiségű tőke előteremtésére a piacról, és középtávon egyértelmű stratégiával rendelkezik, nem szabad azt tovább korlátozni tőkéje felhasználásában azokban az esetekben, amelyekben ez nem veszélyezteti a szerkezetátalakítási terv végrehajtását. Ezt a szerkezetátalakítási tervben bizonyították. |
| --- | --- |

(139)

Hasonlóképpen sajnálatos, hogy az ING 2009-ben bármilyen megfelelő indokolás nélkül, saját mérlegelése szerint osztalékszelvény-kifizetéseket tett, annak ellenére, hogy 2008-ban veszteséges volt. Jóllehet a Bizottság elviekben úgy véli, hogy az ING esetében az osztalékszelvények tilalmára is szükség van, úgy véli, hogy ez esetben már nem lesz szükség effajta tilalomra, feltéve, hogy az ING 2010. január 31. előtt 5 milliárd EUR összeget fizet vissza. Ez magában foglalná a 2009. december 8-i és 15-i osztalékszelvény-kifizetéseket. A kapott állami támogatás jelentős részének Hollandia felé történő korai visszafizetése foglalkozik a Bizottság azon meglévő aggodalmaival, amelyek szerint ezek az osztalékszelvény-kifizetések hátráltatják az ING-t abban, hogy állami támogatás nélkül érjen el hosszú távú életképességet. Amenynyiben egy bank képes ilyen jelentős mennyiségű tőke előteremtésére a piacról, és középtávon egyértelmű stratégiával rendelkezik, nem szabad azt tovább korlátozni tőkéje felhasználásában azokban az esetekben, amelyekben ez nem veszélyezteti a szerkezetátalakítási terv végrehajtását. Ezt a szerkezetátalakítási tervben bizonyították.

| (140) | A szerkezetátalakítási terv elegendő, a verseny torzulásának kezelésére irányuló strukturális és magatartási intézkedéseket is magában foglal. A szerkezetátalakításról szóló közlemény megmagyarázza, hogy a verseny torzulása azokban az esetekben következhet be, amelyekben egyes bankok termékeik és szolgáltatásaik teljesítménye tekintetében állnak versenyben, míg mások túlzott kockázatot vállalnak, illetve fenntarthatatlan üzleti modellt alkalmaznak. Az állami támogatás a kedvezményezettek jelenlétének mesterséges úton történő támogatása által hosszabbítja meg a verseny effajta torzulásait. Ezáltal erkölcsi kockázatot hozhat létre a bankrendszeren belül, és egyúttal gyengítheti a kedvezményezettek versengésre, befektetésre és újításra irányuló ösztönzőit. Az állami támogatás ezen kívül hátrányosan befolyásolhatja az egységes piacot azáltal, hogy belépési korlátokat hoz létre és hátrányosan befolyásolja a határon átnyúló tevékenységek ösztönzőit. |
| --- | --- |

(140)

A szerkezetátalakítási terv elegendő, a verseny torzulásának kezelésére irányuló strukturális és magatartási intézkedéseket is magában foglal. A szerkezetátalakításról szóló közlemény megmagyarázza, hogy a verseny torzulása azokban az esetekben következhet be, amelyekben egyes bankok termékeik és szolgáltatásaik teljesítménye tekintetében állnak versenyben, míg mások túlzott kockázatot vállalnak, illetve fenntarthatatlan üzleti modellt alkalmaznak. Az állami támogatás a kedvezményezettek jelenlétének mesterséges úton történő támogatása által hosszabbítja meg a verseny effajta torzulásait. Ezáltal erkölcsi kockázatot hozhat létre a bankrendszeren belül, és egyúttal gyengítheti a kedvezményezettek versengésre, befektetésre és újításra irányuló ösztönzőit. Az állami támogatás ezen kívül hátrányosan befolyásolhatja az egységes piacot azáltal, hogy belépési korlátokat hoz létre és hátrányosan befolyásolja a határon átnyúló tevékenységek ösztönzőit.

| (141) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összege és az abból következő torzulások értékelésekor a Bizottságnak mind az abszolút, mind a relatív összeget figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás tekintetében. E tekintetben az ING jelentős összegű támogatásban részesült, amely az ING Bank RWA-jában kifejezve az RWA 5 %-át képviseli. Ez a szint jóval az RWA 2 %-ánál lévő „küszöbszint” felett van (44). Ezen túlmenően az ING jelentős mennyiségű garanciára tett szert, amelyeknek azonban nem kell a verseny torzulásának a szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja szerinti enyhítéséhez vezetniük, mivel az ING-nek nem finanszírozási problémái voltak (amelyek garanciák segítségével rendszerint leküzdhetőek), hanem Hollandia ösztönözte a garanciák elfogadására annak érdekében, hogy a reálgazdaság számára nyújtson kölcsönöket. Ezen túlmenően nem tűnik úgy, hogy bármilyen ok lenne arra, hogy a szerkezetátalakítási tervben a WUH/Interadvies kimetszésre előirányozott további garanciák ebben a szakaszban további, a verseny torzulásainak enyhítésére irányuló intézkedéseket igényeljenek. Ez az intézkedés önmagában is a piac torzulása kezelésének elősegítésére irányuló intézkedés, mivel kizárólag a WUH/Interadvies kimetszésének lehetővé tételére irányozzák elő. |
| --- | --- |

(141)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összege és az abból következő torzulások értékelésekor a Bizottságnak mind az abszolút, mind a relatív összeget figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás tekintetében. E tekintetben az ING jelentős összegű támogatásban részesült, amely az ING Bank RWA-jában kifejezve az RWA 5 %-át képviseli. Ez a szint jóval az RWA 2 %-ánál lévő „küszöbszint” felett van (44). Ezen túlmenően az ING jelentős mennyiségű garanciára tett szert, amelyeknek azonban nem kell a verseny torzulásának a szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja szerinti enyhítéséhez vezetniük, mivel az ING-nek nem finanszírozási problémái voltak (amelyek garanciák segítségével rendszerint leküzdhetőek), hanem Hollandia ösztönözte a garanciák elfogadására annak érdekében, hogy a reálgazdaság számára nyújtson kölcsönöket. Ezen túlmenően nem tűnik úgy, hogy bármilyen ok lenne arra, hogy a szerkezetátalakítási tervben a WUH/Interadvies kimetszésre előirányozott további garanciák ebben a szakaszban további, a verseny torzulásainak enyhítésére irányuló intézkedéseket igényeljenek. Ez az intézkedés önmagában is a piac torzulása kezelésének elősegítésére irányuló intézkedés, mivel kizárólag a WUH/Interadvies kimetszésének lehetővé tételére irányozzák elő.

| (142) | Ezért azt a következtetést vonják le, hogy a kedvezményezett részére biztosított támogatás nagy összegű. Következésképpen jelentős intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy orvosolják a verseny torzulásait. Az enyhítő intézkedéseket a szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja értelmében a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjában megállapított és jelen határozat (138) és az azt követő preambulumbekezdéseiben részletesebben megmagyarázott, Tier-1 és Tier-2 tőkeeszközökre vonatkozó politikájának való meg nem felelésből adódó jelentéktelen tehermegosztás miatt fokozni kell (45). |
| --- | --- |

(142)

Ezért azt a következtetést vonják le, hogy a kedvezményezett részére biztosított támogatás nagy összegű. Következésképpen jelentős intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy orvosolják a verseny torzulásait. Az enyhítő intézkedéseket a szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja értelmében a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjában megállapított és jelen határozat (138) és az azt követő preambulumbekezdéseiben részletesebben megmagyarázott, Tier-1 és Tier-2 tőkeeszközökre vonatkozó politikájának való meg nem felelésből adódó jelentéktelen tehermegosztás miatt fokozni kell (45).

| (143) | A Bizottság úgy véli, hogy az ING megtette a szükséges lépéseket a verseny igen nagy mértékű torzulásainak kezelésére, mivel a szerkezetátalakítási terv több, a kedvezményezett piaci jelenlétét csökkentő értékesítést irányoz elő. E tekintetben a kedvezményezett 2013 végéig a 2008. szeptember 30-i mérlegéhez képest 45 %-kal fogja csökkenteni mérlegét. Ezek az intézkedések csupán nagyon korlátozott mértékben következnek a tőkeáttétel csökkentéséből, és főként az ING teljes biztosítási és vagyonkezelési üzletágának, valamint hollandiai lakossági banki tevékenységeinek, svájci magánbanki tevékenységeinek és Európán kívüli egyéb banki tevékenységeinek értékesítését foglalják magukban. A javasolt értékesítések mértéke a (138) és (139) preambulumbekezdésekben említett, súlyosbító körülményeket figyelembe véve is megfelelő a verseny torzulásainak enyhítéséhez. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság úgy véli, hogy az ING megtette a szükséges lépéseket a verseny igen nagy mértékű torzulásainak kezelésére, mivel a szerkezetátalakítási terv több, a kedvezményezett piaci jelenlétét csökkentő értékesítést irányoz elő. E tekintetben a kedvezményezett 2013 végéig a 2008. szeptember 30-i mérlegéhez képest 45 %-kal fogja csökkenteni mérlegét. Ezek az intézkedések csupán nagyon korlátozott mértékben következnek a tőkeáttétel csökkentéséből, és főként az ING teljes biztosítási és vagyonkezelési üzletágának, valamint hollandiai lakossági banki tevékenységeinek, svájci magánbanki tevékenységeinek és Európán kívüli egyéb banki tevékenységeinek értékesítését foglalják magukban. A javasolt értékesítések mértéke a (138) és (139) preambulumbekezdésekben említett, súlyosbító körülményeket figyelembe véve is megfelelő a verseny torzulásainak enyhítéséhez.

| (144) | Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási terv egy jogalany az ING holland lakossági banki üzletágából való kimetszése révén a hatékony versenyt is előmozdítja és megakadályozza a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti piaci erőfölény és a határokon átnyúló tevékenységek előtt álló akadályok kialakulását. A Bizottság különösen Hollandiában határozott meg olyan piaci körülményeket, amelyek esetén a lakossági banki szolgáltatások piaca nagymértékben koncentrált, és az ING azon vezető piaci szereplők egyike, amelyek az állami támogatás segítségével képesek fenntartani magas piaci részesedésüket. A WUH/Interadvies üzleti egység megfelelő, mivel megvan a képessége, hogy a jövőben életképes, a hollandiai lakossági banki üzletágban versenyképes üzleti egységgé váljon. |
| --- | --- |

(144)

Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási terv egy jogalany az ING holland lakossági banki üzletágából való kimetszése révén a hatékony versenyt is előmozdítja és megakadályozza a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti piaci erőfölény és a határokon átnyúló tevékenységek előtt álló akadályok kialakulását. A Bizottság különösen Hollandiában határozott meg olyan piaci körülményeket, amelyek esetén a lakossági banki szolgáltatások piaca nagymértékben koncentrált, és az ING azon vezető piaci szereplők egyike, amelyek az állami támogatás segítségével képesek fenntartani magas piaci részesedésüket. A WUH/Interadvies üzleti egység megfelelő, mivel megvan a képessége, hogy a jövőben életképes, a hollandiai lakossági banki üzletágban versenyképes üzleti egységgé váljon.

| (145) | Hollandia szerint a kimetszés valószínűleg képes lesz fokozni a versenyt ezen a nagymértékben koncentrált piacon, mivel jó piaci részesedést testesít meg a jelzálogkölcsönök, a fogyasztói hitelek és egyes megtakarítási tevékenységek területén. Ezen túlmenően a jogalany jól felszerelt háttérirodai szolgáltatásokkal, valamint fizetési rendszerrel ellátott, önálló internetes felülettel rendelkező, az ING által finanszírozott önálló banki üzleti egység lesz. A legtöbb tagállamban egy banki üzleti egység számára rendszerint elengedhetetlen fiókhálózat hiányát legalábbis részben pótolják az internetes banki szolgáltatások, amelyek szintén fontos értékesítési csatornát képviselnek Hollandiában a banki termékek terén. A WUH/Interadvies-hez a kapott internetes felülete révén betétek kapcsolhatók. Tekintettel továbbá a rendelkezésére bocsátott know-how-ra és humánerőforrásokra, az új jogalany olyan helyzetben lesz, amelyben továbbfejlesztheti meglévő üzleti tevékenységeit és esetlegesen fiókokat hozhat létre. |
| --- | --- |

(145)

Hollandia szerint a kimetszés valószínűleg képes lesz fokozni a versenyt ezen a nagymértékben koncentrált piacon, mivel jó piaci részesedést testesít meg a jelzálogkölcsönök, a fogyasztói hitelek és egyes megtakarítási tevékenységek területén. Ezen túlmenően a jogalany jól felszerelt háttérirodai szolgáltatásokkal, valamint fizetési rendszerrel ellátott, önálló internetes felülettel rendelkező, az ING által finanszírozott önálló banki üzleti egység lesz. A legtöbb tagállamban egy banki üzleti egység számára rendszerint elengedhetetlen fiókhálózat hiányát legalábbis részben pótolják az internetes banki szolgáltatások, amelyek szintén fontos értékesítési csatornát képviselnek Hollandiában a banki termékek terén. A WUH/Interadvies-hez a kapott internetes felülete révén betétek kapcsolhatók. Tekintettel továbbá a rendelkezésére bocsátott know-how-ra és humánerőforrásokra, az új jogalany olyan helyzetben lesz, amelyben továbbfejlesztheti meglévő üzleti tevékenységeit és esetlegesen fiókokat hozhat létre.

| (146) | A Bizottság ezen túlmenően tudomásul veszi a holland hatóságok (56) preambulumbekezdésben említett, a folyószámlatermékek Hollandiában más lakossági banki termékek keresztértékesítésében betöltött viszonylag kisebb jelentőségével kapcsolatos érvelését. E tekintetben, és ennek ellenkezőjére utaló jelek hiányában a Bizottság elfogadja, hogy Hollandiában a folyószámlatermékeknek viszonylag kis jelentőségük lehet más banki termékek keresztértékesítésében. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság ezen túlmenően tudomásul veszi a holland hatóságok (56) preambulumbekezdésben említett, a folyószámlatermékek Hollandiában más lakossági banki termékek keresztértékesítésében betöltött viszonylag kisebb jelentőségével kapcsolatos érvelését. E tekintetben, és ennek ellenkezőjére utaló jelek hiányában a Bizottság elfogadja, hogy Hollandiában a folyószámlatermékeknek viszonylag kis jelentőségük lehet más banki termékek keresztértékesítésében.

| (147) | Végül a Bizottság tudomásul veszi, hogy az ING számos kötelezettségvállalást tett annak biztosítása érdekében, hogy az üzleti egység életképes legyen, ilyen például az elkülönítésért felelős vezető és a nyomonkövetési ügygondok. Mindkettőnek a (kimetszendő) üzleti egység jogainak és egyéb tárgyi és immateriális eszközeinek az ING-vel szembeni megóvását, védelmét és megőrzését kell biztosítania. Továbbá az érvényben lévő választott bírósági eljárás – amely azt követeli meg, hogy az új jogalanyba belefoglaljanak mindent, ami életképessége biztosításához szükséges – biztosítani fogja azt, hogy az ING betartsa e határozat szerint vállalt kötelezettségeit. Az ING ezen kívül még akkor sem célozza meg a kimetszett jogalany ügyfeleit a WUH/Interadvies-re átruházott termékek tekintetében, ha az ING még rendelkezik meglévő ügyfélkapcsolatokkal. Ezen túlmenően az ING a WUH/Interadvies részére finanszírozást fog biztosítani a befektetés után [...]-ig, jóllehet a finanszírozás összege ezen időszak folyamán fokozatosan csökkenni fog. A Bizottság továbbá [...] biztosítani fogja, hogy az üzleti egységet értékesítési ügygondnok segítségével eladják [...]. Mindezen elemek biztosítják azt, hogy a jogalany életképes legyen, és ezáltal fokozza a versenyt a holland lakossági banki piacon. A Bizottság ezért elfogadja, hogy a WUH/Interadvies értékesítése lehetővé teheti egy új versenytárs számára, hogy üzleti tevékenységet alakítson ki a hollandiai lakossági banki piacon, és új hajtóerőt adhat a versenynek e piacon. |
| --- | --- |

(147)

Végül a Bizottság tudomásul veszi, hogy az ING számos kötelezettségvállalást tett annak biztosítása érdekében, hogy az üzleti egység életképes legyen, ilyen például az elkülönítésért felelős vezető és a nyomonkövetési ügygondok. Mindkettőnek a (kimetszendő) üzleti egység jogainak és egyéb tárgyi és immateriális eszközeinek az ING-vel szembeni megóvását, védelmét és megőrzését kell biztosítania. Továbbá az érvényben lévő választott bírósági eljárás – amely azt követeli meg, hogy az új jogalanyba belefoglaljanak mindent, ami életképessége biztosításához szükséges – biztosítani fogja azt, hogy az ING betartsa e határozat szerint vállalt kötelezettségeit. Az ING ezen kívül még akkor sem célozza meg a kimetszett jogalany ügyfeleit a WUH/Interadvies-re átruházott termékek tekintetében, ha az ING még rendelkezik meglévő ügyfélkapcsolatokkal. Ezen túlmenően az ING a WUH/Interadvies részére finanszírozást fog biztosítani a befektetés után [...]-ig, jóllehet a finanszírozás összege ezen időszak folyamán fokozatosan csökkenni fog. A Bizottság továbbá [...] biztosítani fogja, hogy az üzleti egységet értékesítési ügygondnok segítségével eladják [...]. Mindezen elemek biztosítják azt, hogy a jogalany életképes legyen, és ezáltal fokozza a versenyt a holland lakossági banki piacon. A Bizottság ezért elfogadja, hogy a WUH/Interadvies értékesítése lehetővé teheti egy új versenytárs számára, hogy üzleti tevékenységet alakítson ki a hollandiai lakossági banki piacon, és új hajtóerőt adhat a versenynek e piacon.

| (148) | Ezen túlmenően Hollandia a felvásárlások tilalma mellett is elkötelezte magát, ami megakadályozza az ING-t abban, hogy olyan vonzó üzleti egységeket vásároljon fel, amelyek valószínűleg a pénzügyi cégek és a teljes szektor általános szerkezetátalakítása miatt meg fognak jelenni a piacon (46). Ez megakadályozza az ING nem organikus növekedését, és lehetővé teszi más, állami támogatásban nem részesült cégek számára ezen üzleti egységek megvásárlását. |
| --- | --- |

(148)

Ezen túlmenően Hollandia a felvásárlások tilalma mellett is elkötelezte magát, ami megakadályozza az ING-t abban, hogy olyan vonzó üzleti egységeket vásároljon fel, amelyek valószínűleg a pénzügyi cégek és a teljes szektor általános szerkezetátalakítása miatt meg fognak jelenni a piacon (46). Ez megakadályozza az ING nem organikus növekedését, és lehetővé teszi más, állami támogatásban nem részesült cégek számára ezen üzleti egységek megvásárlását.

| (149) | A Bizottság ezen kívül fontolóra veszi az árdiktálás a szerkezetátalakításról szóló közlemény követelményeivel összhangban levő tilalmával kapcsolatos kötelezettségvállalást annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatást ne használhassák fel olyan feltételek nyújtására, amelyekkel állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem képesek lépést tartani ((44) preambulumbekezdés). A szerkezetátalakításról szóló közlemény 32. pontjával összhangban árdiktálással kapcsolatos kötelezettségvállalásra nem feltétlenül van szükség olyan piacokon, amelyeken jelentős strukturális kötelezettségvállalásokat tettek. Az egyedi esetek sajátosságaitól függően a tilalom eltérő formákat ölthet, amelyek célja a támogatással kapcsolatos torzulások egyedi kezelése és a versenyképes piaci feltételek közötti legmegfelelőbb egyensúly elérése (47). |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság ezen kívül fontolóra veszi az árdiktálás a szerkezetátalakításról szóló közlemény követelményeivel összhangban levő tilalmával kapcsolatos kötelezettségvállalást annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatást ne használhassák fel olyan feltételek nyújtására, amelyekkel állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem képesek lépést tartani ((44) preambulumbekezdés). A szerkezetátalakításról szóló közlemény 32. pontjával összhangban árdiktálással kapcsolatos kötelezettségvállalásra nem feltétlenül van szükség olyan piacokon, amelyeken jelentős strukturális kötelezettségvállalásokat tettek. Az egyedi esetek sajátosságaitól függően a tilalom eltérő formákat ölthet, amelyek célja a támogatással kapcsolatos torzulások egyedi kezelése és a versenyképes piaci feltételek közötti legmegfelelőbb egyensúly elérése (47).

| (150) | Hollandia úgy döntött, hogy általános árdiktálási tilalmat tart fenn az ING tekintetében, amely révén az ING nem fog kedvezőbb árakat nyújtani három, legkedvezőbb árakat nyújtó versenytársánál. E kötelezettségvállalás megfelelő, mivel minden olyan piacot megcéloz, amelyen a bank legalább 5 %-os piaci részesedésű, stabil jelenléttel rendelkezik (48). Ezen kívül az ING és a holland hatóságok az ING Direct Europe tekintetében piaci részesedéstől független árdiktálási tilalom mellett kötelezték el magukat. Ez a Bizottsághoz benyújtott, agresszív kereskedelmi magatartásra utaló információk miatt indokolt. A tilalom hatásának annak kell lennie, hogy [...] az ING főként termékei és szolgáltatásai minősége alapján vegyen részt a versenyben. Ez el kell, hogy oszlassa az e tekintetben a Bizottságnak címzett, a fenti, (6) preambulumbekezdésben megjelölt információkban kifejtett aggodalmakat. |
| --- | --- |

(150)

Hollandia úgy döntött, hogy általános árdiktálási tilalmat tart fenn az ING tekintetében, amely révén az ING nem fog kedvezőbb árakat nyújtani három, legkedvezőbb árakat nyújtó versenytársánál. E kötelezettségvállalás megfelelő, mivel minden olyan piacot megcéloz, amelyen a bank legalább 5 %-os piaci részesedésű, stabil jelenléttel rendelkezik (48). Ezen kívül az ING és a holland hatóságok az ING Direct Europe tekintetében piaci részesedéstől független árdiktálási tilalom mellett kötelezték el magukat. Ez a Bizottsághoz benyújtott, agresszív kereskedelmi magatartásra utaló információk miatt indokolt. A tilalom hatásának annak kell lennie, hogy [...] az ING főként termékei és szolgáltatásai minősége alapján vegyen részt a versenyben. Ez el kell, hogy oszlassa az e tekintetben a Bizottságnak címzett, a fenti, (6) preambulumbekezdésben megjelölt információkban kifejtett aggodalmakat.

| (151) | Végül Hollandia vállalja, hogy az ING tartózkodni fog az állami támogatást versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól. |
| --- | --- |

(151)

Végül Hollandia vállalja, hogy az ING tartózkodni fog az állami támogatást versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól.

| (152) | A szerkezetátalakításról szóló közleménnyel összhangban azonban nincs már ok arra, hogy ragaszkodjanak az N 528/2008 sz. határozatban elrendelt átmeneti mérlegcsökkentéshez. |
| --- | --- |

(152)

A szerkezetátalakításról szóló közleménnyel összhangban azonban nincs már ok arra, hogy ragaszkodjanak az N 528/2008 sz. határozatban elrendelt átmeneti mérlegcsökkentéshez.

5.2.4.   Nyomon követés

| (153) | A Hollandia által előterjesztett szerkezetátalakítási tervet megfelelően végre kell hajtani. A megfelelő végrehajtás biztosítása érdekében Hollandia kétéves nyomonkövetési jelentést nyújt be a Bizottsághoz. A Hollandia által biztosított szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások ezen kívül több ügygondnokot irányoznak elő, akik támogatni fogják a Bizottságot a szerkezetátalakítási terv és annak különböző rendelkezései végrehajtásának nyomon követésében. |
| --- | --- |

(153)

A Hollandia által előterjesztett szerkezetátalakítási tervet megfelelően végre kell hajtani. A megfelelő végrehajtás biztosítása érdekében Hollandia kétéves nyomonkövetési jelentést nyújt be a Bizottsághoz. A Hollandia által biztosított szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások ezen kívül több ügygondnokot irányoznak elő, akik támogatni fogják a Bizottságot a szerkezetátalakítási terv és annak különböző rendelkezései végrehajtásának nyomon követésében.

| (154) | A Bizottság számára általános gyakorlat megengedni, hogy egy tagállam rendkívüli körülmények esetén kiigazítsa a kötelezettségvállalásokat (49). A Bizottság ezért indokolt esetben, Hollandia megfelelő indokolással ellátott kérésére reagálva vagy i. a Hollandia által e határozatban vállalt intézkedések időtartamának meghosszabbítására; vagy ii. Hollandia által e határozatban tett bármely kötelezettségvállalás egy vagy több aspektusa alól való felmentésre, azok módosítására vagy helyettesítésére irányuló módosításokat fog tenni. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság számára általános gyakorlat megengedni, hogy egy tagállam rendkívüli körülmények esetén kiigazítsa a kötelezettségvállalásokat (49). A Bizottság ezért indokolt esetben, Hollandia megfelelő indokolással ellátott kérésére reagálva vagy i. a Hollandia által e határozatban vállalt intézkedések időtartamának meghosszabbítására; vagy ii. Hollandia által e határozatban tett bármely kötelezettségvállalás egy vagy több aspektusa alól való felmentésre, azok módosítására vagy helyettesítésére irányuló módosításokat fog tenni.

6.   KÖZVETKEZTETÉS

| (155) | Először is a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Hollandia által 2009. október 20-án előterjesztett módosítások alapján az IA intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, és ezért azt a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(155)

Először is a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Hollandia által 2009. október 20-án előterjesztett módosítások alapján az IA intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, és ezért azt a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

| (156) | Másodszor, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések lehetővé teszik az ING számára, hogy helyreállítsa hosszú távú életképességét, továbbá azok tehermegosztás tekintetében elégségesek, valamint megfelelőek és arányosak a szóban forgó támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak kiegyenlítésére. A benyújtott szerkezetátalakítási terv teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumait, és ezért azt a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. A már nyújtott tőkejuttatási intézkedések és garanciák ezért a szerkezetátalakítási tervvel összhangban meghosszabbíthatók. Az N 528/08 sz. határozatban elrendelt átmeneti mérlegcsökkentési korlátozásokat azonban meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(156)

Másodszor, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések lehetővé teszik az ING számára, hogy helyreállítsa hosszú távú életképességét, továbbá azok tehermegosztás tekintetében elégségesek, valamint megfelelőek és arányosak a szóban forgó támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak kiegyenlítésére. A benyújtott szerkezetátalakítási terv teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumait, és ezért azt a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. A már nyújtott tőkejuttatási intézkedések és garanciák ezért a szerkezetátalakítási tervvel összhangban meghosszabbíthatók. Az N 528/08 sz. határozatban elrendelt átmeneti mérlegcsökkentési korlátozásokat azonban meg kell szüntetni.

| (157) | Harmadszor, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében előterjesztett további támogatási intézkedéseket, azaz a Core Tier 1 értékpapírok Hollandiától való visszavásárlása feltételeinek módosítását és az előirányozott, kötelezettségekkel kapcsolatos garanciákat szintén összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint, tekintettel annak mértékére, ahogyan az intézkedések képesek kezelni a szerkezetátalakítási tervben ismertetett piaci torzulásokat, valamint arra, hogy a támogatás segít a kedvezményezettnek fokozni életképességét. Ez a Hollandia által nyújtott tőke visszafizetésére vonatkozó rendelkezések feltételeinek módosításából származó támogatást is érinti, |
| --- | --- |

(157)

Harmadszor, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében előterjesztett további támogatási intézkedéseket, azaz a Core Tier 1 értékpapírok Hollandiától való visszavásárlása feltételeinek módosítását és az előirányozott, kötelezettségekkel kapcsolatos garanciákat szintén összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint, tekintettel annak mértékére, ahogyan az intézkedések képesek kezelni a szerkezetátalakítási tervben ismertetett piaci torzulásokat, valamint arra, hogy a támogatás segít a kedvezményezettnek fokozni életképességét. Ez a Hollandia által nyújtott tőke visszafizetésére vonatkozó rendelkezések feltételeinek módosításából származó támogatást is érinti,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Hollandia által az ING úgynevezett Alt-A portfóliójához nyújtott, értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

A támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, az I. mellékletben megállapított kötelezettségvállalásokra is figyelemmel.

2. cikk

A Hollandia által az ING részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatás a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

A támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, a II. mellékletben megállapított kötelezettségvállalásokra is figyelemmel.

Az ING részére nyújtott feltőkésítési intézkedésről szóló, 2008. november 12-i bizottsági határozatban megállapított, mérlegnövekedésre vonatkozó ideiglenes korlátozást feloldják.

3. cikk

E határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 18-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  A C 10/09 (korábbi N 138/09) sz., ING ügyben hozott bizottsági határozat, HL C 158., 2009.7.11., 13. o.

1

ING

(2)  Az N 528/08 sz., ING ügyben hozott bizottsági határozat, HL C 328., 2008.12.23., 10. o.

2

ING

(3)  A C 10/09 (korábbi N 138/09) sz., ING ügyben hozott bizottsági határozat, HL C 158., 2009.7.11., 13. o.

3

ING

(4)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

4

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

6

(7)  Az N 379/09 és NN 16/09 sz. ügyben hozott 2009. július 7-i bizottsági határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

7

(8)  A 19 és 24 preambulumbekezdésekben található, a holland piacra vonatkozó piaci részesedések a Comp/M.4844 sz., Fortis/ABN Amro Assets ügyben hozott bizottsági határozatban szereplő, nyilvános adatokon alapulnak. Ez a piaci részesedés kis mértékben eltér a Hollandia által biztosított, frissebb adatoktól. Mivel azonban az eltérések a határozat szempontjából nem jelentősek, a Bizottság a következetesség miatt a hitelesített adatokat közli.

8

Fortis/ABN Amro Assets

(9)  E szöveg egyes részeit csillaggal helyettesítettük be annak biztosítása érdekében, hogy bizalmas információk ne kerüljenek közzétételre. A behelyettesített részek szögletes zárójelben szerepelnek.

9

(10)  E szöveg egyes részeit töröltük annak érdekében, hogy bizalmas információk ne kerüljenek közzétételre. A törölt szövegrészeket szögletes zárójelbe tett három pont jelzi és két csillag jelöli.

10

(11)  Az intézkedés részletes ismertetését a N 528/08 sz. 2008. november 12-i bizottsági határozat tartalmazza.

11

(12)  A korai visszafizetés büntetőkamatának számítása a következőképpen történik: 650 000 000 EUR * (visszavásárolt értékpapírok száma/500 000 000) * (kibocsátás óta eltelt napok száma)/365) * (jelenlegi piaci ár – 10)/(12,5 –10), ahol a jelenlegi piaci ár a piaci ár átlaga a visszafizetés előtt 5 nappal, amely nagyobb vagy egyenlő, mint 11,20 EUR és kisebb vagy egyenlő, mint 12,45 EUR.

12

(13)  Az N 611/08 sz. ügyben hozott bizottsági határozat (HL C 247., 2009.10.15., 2. o.)

13

(14)  Az N 569/09 sz. ügyben hozott bizottsági határozat (HL C 9., 2009.1.14., 3. o.)

14

(15)  A finanszírozási díj 3 % (a holland állam USD-ben számított állítólagos finanszírozási költsége) és egy 0,5 %-os különbözet összege.

15

(16)  A megnövelt díj kizárólag 2009. október 25-től alkalmazandó. A kiigazítás szükséges volt, és azt a fizetés 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti elmulasztásának kiegyenlítése céljából 15,6 bázispontra értékelték. E kiigazítás mind az (ING által a holland államtól kapott) finanszírozási díj 50 bázispontos csökkenését, mind az (ING által a holland állam részére fizetett) kezességvállalási díj 67 bázispontos növekedését fedezi.

16

(17)  Ez abban az esetben következne be, ha az ING teljes egészében vagy részben visszavásárolná a portfóliót a holland államtól.

17

(18)  [...]

18

(19)  A 2004–2007 közötti időszakban a csoport adózás előtti bevételének átlagosan 52 %-a biztosításokból származott.

19

(20)  [...]

20

(21)  A kibocsátástól számított 400 napon belüli visszafizetést feltételezve.

21

(22)  Illiquid Assets Backup Facility (illikvid eszközökre képzett hitelkeret, IABF).

22

(23)  [...]

23

(24)  A Bizottság (a holland állammal, az ING-vel és az ügygondnokkal egyeztetve) különösen bármely olyan esetben fogja aktívan fontolóra venni, hogy több időt biztosítson a jogalanynak a fennmaradó részvények elhelyezésére, amelyben már megkezdődött IPO folyamat során hajtanak végre értékesítést, és az értékesítési időszak vége előtt jelentős (30 % vagy annál nagyobb) részvényelhelyezést végeztek.

24

(25)  Elfogadják, hogy különböző régiók, illetve üzleti egységek tekintetében más-más ügygondnokokat nevezhetnek ki.

25

(26)  [...]

26

(27)  Feltéve, hogy egyértelmű, hogy a részvényesi opció bevételének egy részét osztalékszelvények kifizetésére fogják használni.

27

(28)  Lásd a Bizottság a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló közleményének 26. bekezdését. HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

28

(29)  Az EUR és az USD közötti 1,3-as átváltási árfolyamot feltételezve.

29

(30)  Az ING Bank RWA-jának összege 2008 végén 343 milliárd EUR volt.

30

(31)  A 2008 végi szavatolótőke-követelményeket figyelembe véve.

31

(32)  C 9/08 sz., SachsenLB ügyben hozott 2008. július 4-i bizottsági határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), az N 264/09 sz., a HSH Nordbank AG részére nyújtott megmentési támogatás ügyében hozott 2009. május 29-i bizottsági határozat (HL C 179., 2009.8.1., 1. o.), az N 244/09 sz., Commerzbank ügyben hozott 2009. május 7-i bizottsági határozat (HL C 147., 2009.6.27., 4. o.)

32

SachsenLB

HSH Nordbank AG

Commerzbank

(33)  Lásd a szerkezetátalakításról szóló közlemény utolsó preambulumbekezdésének 7. pontja, valamint 27. pontja.

33

(34)  Az N 379/09 és NN 16-09 sz. ügyekben hozott 2009. július 7-i bizottsági határozat, a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

34

(35)  Az értékelésre évi 52 bázispont, a kezelési díjra évi 15 bázispont és az állam által a 2009. január 26-tól és október 25-től kezdődő időszakban elengedett fizetésekre évi 15,6 bázispont kiigazítást tartalmaz.

35

(36)  A holland állam becslése szerint finanszírozásának költsége USD-ben a portfólió súlyozott átlagélettartamának megfelelő 5–7 év lejáratra körülbelül 3 %.

36

(37)  Megfelelő díjazást feltételezve; ezt jelen időpontban biztosították.

37

(38)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

38

(39)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A 42. pontban kifejezetten a bankokról szóló közleményre hivatkoztak.

39

(40)  Lásd az értékvesztett eszközökről szóló 2009. március 30-i határozat 83. pontjával.

40

(41)  HL C 10., 2009.1.15., 2. o.

41

(42)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

42

(43)  MEMO/09/441, 2009. október 8. — a Bizottság emlékeztet a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos vizsgálat alatt álló bankok számára a Tier 1 és Tier 2 tőkeügyletekre vonatkozó szabályokra.

43

(44)  Csak a támogatás biztosításra fordított összegét figyelembe véve ez az ING Insurance szavatolótőke-követelményeinek 50 %-át képviseli. Ez egy bank RWA-ja 4 %-ának felelne meg, mivel a jogalany működéséhez minimálisan szükséges tőke felét teszi ki.

44

(45)  Úgy tűnik, ugyanez igaz a feltőkésítési intézkedés hirdetése tilalmának az ING általi betartására, amelyet Olaszországban és Spanyolországban a támogatás nyújtása után több napig nem tartott tiszteletben.

45

(46)  Hasonló: az N 244/09 sz., Commerzbank részére nyújtott tőkejuttatás ügyében hozott 2009. május 7-i bizottsági határozat, HL C 147., 2009.6.27., 4. o., (111) bekezdés 111.

46

(47)  Az N 244/09 sz., Commerzbank ügyben hozott 2009. május 7-i bizottsági határozatban (HL C 147., 2009.6.27., 4. o.) a Bizottság tilalmat fogadott el a három, legkedvezőbb árakat nyújtó versenytárs tekintetében. A C 18/09 sz., KBC ügyben hozott 2009. november 18-i bizottsági határozatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) a Bizottság árdiktálási tilalmat fogadott el, amely esetén a KBC vállalta, hogy nem biztosít kedvezőbb árakat a tíz, az érintett piacon fenntartott piaci részesedés tekintetében legjobb piaci szereplő közé tartozó, legjobb árakat nyújtó versenytársánál.

47

Commerzbank

KBC

(48)  Az N 244/09 sz., Commerzbank ügyben hozott 2009. május 7-i bizottsági határozatban (HL C 147., 2009.6.27., 4. o.) és a C 18/09 sz., KBC ügyben hozott 2009. november 18-i bizottsági határozatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) a Bizottság megfelelőnek tartotta a tilalom olyan piacokra való korlátozását, amelyeken a bank számottevő, ezen árdiktálási tilalom céljából 5 %-os piaci részesedésben meghatározott jelenléttel rendelkezik.

48

Commerzbank

KBC

(49)  C 10/08 sz., IKB ügyben hozott 2008. október 22-i bizottsági határozat, HL L 278., 2009.10.23., 32. o.

49

IKB

---

I. MELLÉKLET

Az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés tekintetében a következő kötelezettségvállalásokat kell tiszteletben tartani:

| — | 2009. október 25-től kezdődően az ING csoport további kifizetéseket fog teljesíteni Hollandia felé, amelyek az ING által kapott finanszírozási díjra vonatkozó Alt-A díjazás – 50 bázispontnyi, és az ING által fizetett kezességvállalási díj + 82,6 bázispontnyi kiigazításának felelnek meg. A kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazítás tartalmazza a 2009. január 26-tól – az IABF (azaz az IA intézkedés) kezdete – 2009. október 25-ig tartó időszakra vonatkozó, 15,6 bázispontnyi kiigazítást. Az utólagos fizetéseket az IABF megállapodás érvényessége szerinti mértékben és időtartamban alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

2009. október 25-től kezdődően az ING csoport további kifizetéseket fog teljesíteni Hollandia felé, amelyek az ING által kapott finanszírozási díjra vonatkozó Alt-A díjazás – 50 bázispontnyi, és az ING által fizetett kezességvállalási díj + 82,6 bázispontnyi kiigazításának felelnek meg. A kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazítás tartalmazza a 2009. január 26-tól – az IABF (azaz az IA intézkedés) kezdete – 2009. október 25-ig tartó időszakra vonatkozó, 15,6 bázispontnyi kiigazítást. Az utólagos fizetéseket az IABF megállapodás érvényessége szerinti mértékben és időtartamban alkalmazzák.

| — | Az utólagos fizetéseket az ING csoport és Hollandia közötti, különálló megállapodás formájában hajtják végre annak érdekében, hogy az eredeti IABF változatlan maradjon. |
| --- | --- |

—

Az utólagos fizetéseket az ING csoport és Hollandia közötti, különálló megállapodás formájában hajtják végre annak érdekében, hogy az eredeti IABF változatlan maradjon.

| — | Az utólagos fizetéseknek – kivéve a 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó részt (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispontot) – nincs maradéktörlesztése az IABF idő előtti felszmolása esetén. A ki nem fizetett utólagos fizetések 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó összege (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispont) az eredeti ügylet részleges vagy teljes felszámolása esetén lesznek fizetendők. Amennyiben az IABF-et részlegesen felszámolják, e korai visszavásárlási fizetést arányosan alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

Az utólagos fizetéseknek – kivéve a 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó részt (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispontot) – nincs maradéktörlesztése az IABF idő előtti felszmolása esetén. A ki nem fizetett utólagos fizetések 2009. január 26. és 2009. október 25. közötti időszakra vonatkozó összege (azaz a kezességvállalási díjjal kapcsolatos kiigazításba belefoglalt 15,6 bázispont) az eredeti ügylet részleges vagy teljes felszámolása esetén lesznek fizetendők. Amennyiben az IABF-et részlegesen felszámolják, e korai visszavásárlási fizetést arányosan alkalmazzák.

| — | Hollandia vállalja, hogy a Bizottságot az IA intézkedés bármilyen, idő előtti teljes vagy részleges felszámolására irányuló intézkedésről értesíti. |
| --- | --- |

—

Hollandia vállalja, hogy a Bizottságot az IA intézkedés bármilyen, idő előtti teljes vagy részleges felszámolására irányuló intézkedésről értesíti.

---

II. MELLÉKLET

A szerkezetátalakítási támogatás tekintetében a következő kötelezettségvállalásokat kell tiszteletben tartani:

| a) | A mérlegcsökkentés, valamint a biztosítási tevékenységek, az ING Direct US és más, 2013 előtt értékesítendő üzleti egységek értékesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalás tekintetében:






  — | Az ING 2013 végéig a 2008. szeptember 30-i hoz képest 45 %-kal csökkenti a mérlegét, továbbá értékesíti az (57) preambulumbekezdésben felsorolt üzleti egységeket, különösen a biztosítási üzletágat és az ING Direct US-t [...]. |
| --- | --- | --- |

a)

A mérlegcsökkentés, valamint a biztosítási tevékenységek, az ING Direct US és más, 2013 előtt értékesítendő üzleti egységek értékesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalás tekintetében:

—

Az ING 2013 végéig a 2008. szeptember 30-i hoz képest 45 %-kal csökkenti a mérlegét, továbbá értékesíti az (57) preambulumbekezdésben felsorolt üzleti egységeket, különösen a biztosítási üzletágat és az ING Direct US-t [...].

| — | Ezek az adatok olyan előrejelzésekre hivatkoznak, amelyek nem veszik figyelembe az organikus növekedés lehetséges hatását, és figyelmen kívül hagyják a lehetséges, új szabályozói követelményekből adódó további növekedéseket, például abban az esetben, ha a bankoknak az Unió-szerte alkalmazott új szabályozások miatt jelentősen nagyobb fizetőképességi puffereket kell fenntartaniuk. Az effajta követelmények a mérleget jóval a jelenlegi, organikus növekedéssel kapcsolatos előrejelzések fölé növelhetik. |
| --- | --- |

—

Ezek az adatok olyan előrejelzésekre hivatkoznak, amelyek nem veszik figyelembe az organikus növekedés lehetséges hatását, és figyelmen kívül hagyják a lehetséges, új szabályozói követelményekből adódó további növekedéseket, például abban az esetben, ha a bankoknak az Unió-szerte alkalmazott új szabályozások miatt jelentősen nagyobb fizetőképességi puffereket kell fenntartaniuk. Az effajta követelmények a mérleget jóval a jelenlegi, organikus növekedéssel kapcsolatos előrejelzések fölé növelhetik.

| — | Az ING nem fogja korlátozni üzleti egységei mérlegének organikus (azaz nem a felvásárlásokkal kapcsolatos) növekedését. [...]. A jövőben az ING általános politikát fog alkalmazni arra nézve, hogy az ügyfelei által rábízott alapokban történő növekedést főként arra használja fel, hogy a reálgazdaságnak (társaságok és fogyasztók) való hitelezés területén növekedjen, valamint csökkentse az egyesült államokbeli CMBS-eken és egyesült államokbeli RMBS-eken belüli, magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségét. [...] (1). |
| --- | --- |

—

Az ING nem fogja korlátozni üzleti egységei mérlegének organikus (azaz nem a felvásárlásokkal kapcsolatos) növekedését. [...]. A jövőben az ING általános politikát fog alkalmazni arra nézve, hogy az ügyfelei által rábízott alapokban történő növekedést főként arra használja fel, hogy a reálgazdaságnak (társaságok és fogyasztók) való hitelezés területén növekedjen, valamint csökkentse az egyesült államokbeli CMBS-eken és egyesült államokbeli RMBS-eken belüli, magasabb kockázatú eszközosztályoknak való kitettségét. [...] (1).

| — | Azon (az (57) preambulumbekezdésben felsorolt) egységek tekintetében, amelyek eladását az ING vállalja, amenynyiben bármely ilyen egység értékesítése 2013. december 31-i g (például végleges, kötelező erejű eladási megállapodás aláírásából adódóan) nem megy végbe, a Bizottság adott esetben vagy rendkívüli körülmények miatt Hollandia kérésére meghosszabbíthatja ezen időszakot (2). A Bizottság ilyen esetekben ezen kívül i. felkérheti Hollandiát, hogy nevezzen ki egy vagy több, az ING által előzetesen kiválasztott (és a Bizottság jóváhagyásától függő) (értékesítési) ügygondnokot (3), [...]. |
| --- | --- |

—

Azon (az (57) preambulumbekezdésben felsorolt) egységek tekintetében, amelyek eladását az ING vállalja, amenynyiben bármely ilyen egység értékesítése 2013. december 31-i g (például végleges, kötelező erejű eladási megállapodás aláírásából adódóan) nem megy végbe, a Bizottság adott esetben vagy rendkívüli körülmények miatt Hollandia kérésére meghosszabbíthatja ezen időszakot (2). A Bizottság ilyen esetekben ezen kívül i. felkérheti Hollandiát, hogy nevezzen ki egy vagy több, az ING által előzetesen kiválasztott (és a Bizottság jóváhagyásától függő) (értékesítési) ügygondnokot (3), [...].

| — | Bármely esetben, amelyben Hollandia egy időszak meghosszabbítását kéri, legkésőbb egy hónappal ezen időszak lejárta előtt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz és megfelelő indokot mutat fel. Rendkívüli körülmények esetén Hollandia jogosult az időszak utolsó hónapján belül kérni a meghosszabbítást. |
| --- | --- |

—

Bármely esetben, amelyben Hollandia egy időszak meghosszabbítását kéri, legkésőbb egy hónappal ezen időszak lejárta előtt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz és megfelelő indokot mutat fel. Rendkívüli körülmények esetén Hollandia jogosult az időszak utolsó hónapján belül kérni a meghosszabbítást.

| b) | Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani a felvásárlások tilalmát:






  — | Az ING bizonyos ideig tartózkodni fog pénzügyi intézmények felvásárlásától. E kötelezettségvállalások a bizottsági határozat időpontjától kezdődő rövidebb, három éves időtartamra, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának teljes mértékben történő visszafizetéséig alkalmazandók. Az ING ugyanezen időtartamon belül tartózkodni fog továbbá bármilyen (egyéb) üzleti egységek felvásárlásától, amelyek lassítanák a Core-Tier 1 értékpapírok a holland államnak történő visszafizetését. |
| --- | --- | --- |

b)

Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani a felvásárlások tilalmát:

—

Az ING bizonyos ideig tartózkodni fog pénzügyi intézmények felvásárlásától. E kötelezettségvállalások a bizottsági határozat időpontjától kezdődő rövidebb, három éves időtartamra, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának teljes mértékben történő visszafizetéséig alkalmazandók. Az ING ugyanezen időtartamon belül tartózkodni fog továbbá bármilyen (egyéb) üzleti egységek felvásárlásától, amelyek lassítanák a Core-Tier 1 értékpapírok a holland államnak történő visszafizetését.

| — | E tilalom ellenére az ING a Bizottság jóváhagyásával vásárolhat fel üzleti egységeket, különösen akkor, ha ez elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás vagy a verseny az érintett piacokon történő megvédéséhez. |
| --- | --- |

—

E tilalom ellenére az ING a Bizottság jóváhagyásával vásárolhat fel üzleti egységeket, különösen akkor, ha ez elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás vagy a verseny az érintett piacokon történő megvédéséhez.

| c) | Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani az árdiktálás tilalmát:






  — | Az ING az olyan Uniós piacok vonatkozásában, amelyeken 5 %-nál nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, kizárólag a Bizottság előzetes jóváhagyásával nyújthat a három, legkedvezőbb árakat nyújtó közvetlen versenytársáénál kedvezőbb árakat szabványosított ING termékekre (az alábbiakban meghatározott piacokon). |
| --- | --- | --- |

c)

Hollandia vállalja továbbá, hogy az ING be fogja tartani az árdiktálás tilalmát:

—

Az ING az olyan Uniós piacok vonatkozásában, amelyeken 5 %-nál nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, kizárólag a Bizottság előzetes jóváhagyásával nyújthat a három, legkedvezőbb árakat nyújtó közvetlen versenytársáénál kedvezőbb árakat szabványosított ING termékekre (az alábbiakban meghatározott piacokon).

| — | E feltétel az ING alábbi termékpiacokon forgalmazott szabványosított termékeire korlátozódik: i. a lakossági megtakarítások piaca; ii. a lakossági jelzálogkölcsönök piaca; iii. magánbanki szolgáltatások, olyan mértékben, amennyiben azok jelzálogtermékekkel vagy megtakarítási termékekkel kapcsolatosak; vagy iv. KKV-k betétjei (a KKV-t a szokásosan/jelenleg az ING által, annak az érintett országban található üzleti egysége által működtetettként meghatározó fogalommeghatározás szerint). Amint az ING tudomást szerez arról, hogy a három, legjobb árakat nyújtó versenytársáénál kedvezőbb árakon kínálja termékeit, a lehető leghamarabb, késedelem nélkül az e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki az árat. |
| --- | --- |

—

E feltétel az ING alábbi termékpiacokon forgalmazott szabványosított termékeire korlátozódik: i. a lakossági megtakarítások piaca; ii. a lakossági jelzálogkölcsönök piaca; iii. magánbanki szolgáltatások, olyan mértékben, amennyiben azok jelzálogtermékekkel vagy megtakarítási termékekkel kapcsolatosak; vagy iv. KKV-k betétjei (a KKV-t a szokásosan/jelenleg az ING által, annak az érintett országban található üzleti egysége által működtetettként meghatározó fogalommeghatározás szerint). Amint az ING tudomást szerez arról, hogy a három, legjobb árakat nyújtó versenytársáénál kedvezőbb árakon kínálja termékeit, a lehető leghamarabb, késedelem nélkül az e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki az árat.

| — | E feltétel jelen határozat időpontjától számított három évig vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) ING által Hollandiának teljes mértékben történő visszafizetéséig alkalmazandó, attól függően, hogy melyik időtartam rövidebb. E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

E feltétel jelen határozat időpontjától számított három évig vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) ING által Hollandiának teljes mértékben történő visszafizetéséig alkalmazandó, attól függően, hogy melyik időtartam rövidebb. E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| — | Ezen túlmenően az ING hosszú távú életképességének támogatása érdekében az ING Direct a Bizottság előzetes engedélye nélkül a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig tartózkodni fog az árak diktálásától a szabványosított ING termékek tekintetében az Unión belüli lakossági jelzálogkölcsön- és lakossági megtakarítási piacokon. Amint az ING tudomást szerez arról, hogy árdiktáló szerephez jutott egy, az Unión belüli lakossági jelzálog vagy lakossági megtakarítási piacon, az ING amint lehetséges, haladéktalanul e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki árat. |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően az ING hosszú távú életképességének támogatása érdekében az ING Direct a Bizottság előzetes engedélye nélkül a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig tartózkodni fog az árak diktálásától a szabványosított ING termékek tekintetében az Unión belüli lakossági jelzálogkölcsön- és lakossági megtakarítási piacokon. Amint az ING tudomást szerez arról, hogy árdiktáló szerephez jutott egy, az Unión belüli lakossági jelzálog vagy lakossági megtakarítási piacon, az ING amint lehetséges, haladéktalanul e kötelezettségvállalással összhangban lévő szintre igazítja ki árat.

| — | E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

E feltétel nyomon követésére Hollandia az ING által előre kiválasztott és javasolt nyomonkövetési ügygondnokot nevez ki. A nyomonkövetési ügygondnokot a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| d) | Hollandia több, részletes rendelkezéssel kapcsolatban vállal kötelezettséget a WUH/Interadvies kimetszése tekintetében:






  — | Az ING új, értékesítendő társaságot fog létrehozni Hollandiában, amelyet a jelenlegi holland lakossági banki üzletágából fog kimetszeni. Az eredménynek annak kell lennie, hogy e kimetszett új társaság önálló, és az ING által megtartott üzletágtól különálló, a megfelelő vevőre átruházható, életképes és versenyképes üzleti egység legyen. Ezen új társaság magában foglalja majd a jelenleg a holland biztosítási műveletek részét képező WUH/Interadvies banki osztályának üzletágait, továbbá az ING Bank fogyasztóihitel-portfólióját. A WUH/Interadvies az ING Nationale Nederlanden Insurance üzleti egységének keretein belüli üzleti egysége. E bank (főként) jelzálogkölcsönökkel foglalkozik, és saját bankengedélyei alapján működik. Életképes, „önálló” piaci szereplő, mivel ügyfélszolgálat céljából saját értékesítési csoporttal rendelkezik, és stabil mögöttes bevétellel rendelkező, független szervezete van. A kimetszést a nyomonkövetési ügygondnok felügyelete mellett, az elkülönítésért felelős vezetővel együttműködve hajtják végre. Ebben az összefüggésben a nyomonkövetési ügygondnok a kimetszési időszak során az ING számára (az értékesítendő üzleti egységgel kapcsolatos) tárgyi és immateriális eszközöknek az értékesítendő üzleti egységbe való belefoglalását javasolhatja, amennyiben azokat objektíven szükségesnek ítéli ahhoz, hogy az ING teljes mértékben megfeleljen a fent említett, célorientált kötelezettségvállalásainak és különösen az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének. Amennyiben az ING nem ért egyet a nyomonkövetési ügygondnokkal e tárgyi és immateriális eszközök belefoglalásának az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének biztosításához való objektív szükségességével, az ING írásban tájékoztatja a nyomonkövetési ügygondnokot. Ilyen esetben az ING ügyvezetősége és a nyomonkövetési ügygondnok [...] belül konszenzus elérése céljából ülést tart. Amennyiben nem jutnak konszenzusra, az ING és a nyomonkövetési ügygondnok indokolatlan késedelem nélkül közösen kinevez egy független, a pénzügyi szektorral kapcsolatos szakértelemmel rendelkező harmadik felet (a továbbiakban: a szakértő), hogy meghallgassa a felek érveit és közvetítsen a megoldás elérésében. Amennyiben nem érnek el ilyen megoldást, a szakértő a kinevezésétől számított [...] belül dönt a vonatkozó tárgyi és immateriális eszközök az értékesítendő üzleti egységbe annak életképessége és versenyképessége biztosításának céljából történő belefoglalásának objektív szükségességéről, a felek pedig elfogadják a szakértő e tekintetben hozott döntését és annak megfelelően járnak el. A nézeteltérésekkel kapcsolatos problémákat a nyomonkövetési ügygondnok megemlíti a Bizottságnak tett jelentésében. |
| --- | --- | --- |

d)

Hollandia több, részletes rendelkezéssel kapcsolatban vállal kötelezettséget a WUH/Interadvies kimetszése tekintetében:

—

Az ING új, értékesítendő társaságot fog létrehozni Hollandiában, amelyet a jelenlegi holland lakossági banki üzletágából fog kimetszeni. Az eredménynek annak kell lennie, hogy e kimetszett új társaság önálló, és az ING által megtartott üzletágtól különálló, a megfelelő vevőre átruházható, életképes és versenyképes üzleti egység legyen. Ezen új társaság magában foglalja majd a jelenleg a holland biztosítási műveletek részét képező WUH/Interadvies banki osztályának üzletágait, továbbá az ING Bank fogyasztóihitel-portfólióját. A WUH/Interadvies az ING Nationale Nederlanden Insurance üzleti egységének keretein belüli üzleti egysége. E bank (főként) jelzálogkölcsönökkel foglalkozik, és saját bankengedélyei alapján működik. Életképes, „önálló” piaci szereplő, mivel ügyfélszolgálat céljából saját értékesítési csoporttal rendelkezik, és stabil mögöttes bevétellel rendelkező, független szervezete van. A kimetszést a nyomonkövetési ügygondnok felügyelete mellett, az elkülönítésért felelős vezetővel együttműködve hajtják végre. Ebben az összefüggésben a nyomonkövetési ügygondnok a kimetszési időszak során az ING számára (az értékesítendő üzleti egységgel kapcsolatos) tárgyi és immateriális eszközöknek az értékesítendő üzleti egységbe való belefoglalását javasolhatja, amennyiben azokat objektíven szükségesnek ítéli ahhoz, hogy az ING teljes mértékben megfeleljen a fent említett, célorientált kötelezettségvállalásainak és különösen az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének. Amennyiben az ING nem ért egyet a nyomonkövetési ügygondnokkal e tárgyi és immateriális eszközök belefoglalásának az értékesítendő üzleti egység életképességének és versenyképességének biztosításához való objektív szükségességével, az ING írásban tájékoztatja a nyomonkövetési ügygondnokot. Ilyen esetben az ING ügyvezetősége és a nyomonkövetési ügygondnok [...] belül konszenzus elérése céljából ülést tart. Amennyiben nem jutnak konszenzusra, az ING és a nyomonkövetési ügygondnok indokolatlan késedelem nélkül közösen kinevez egy független, a pénzügyi szektorral kapcsolatos szakértelemmel rendelkező harmadik felet (a továbbiakban: a szakértő), hogy meghallgassa a felek érveit és közvetítsen a megoldás elérésében. Amennyiben nem érnek el ilyen megoldást, a szakértő a kinevezésétől számított [...] belül dönt a vonatkozó tárgyi és immateriális eszközök az értékesítendő üzleti egységbe annak életképessége és versenyképessége biztosításának céljából történő belefoglalásának objektív szükségességéről, a felek pedig elfogadják a szakértő e tekintetben hozott döntését és annak megfelelően járnak el. A nézeteltérésekkel kapcsolatos problémákat a nyomonkövetési ügygondnok megemlíti a Bizottságnak tett jelentésében.

| — | Az ING elkötelezi magát amellett, hogy optimális értékesítési feltételeket biztosít azáltal, hogy a kimetszett jogalany számára üzleti tervet dolgoz ki, internetes felültetet hoz létre és eladási lehetőségeket bocsát rendelkezésére. Ezen kívül (üzleti alapon) fizetési lehetőséget tesz elérhetővé, amennyiben a vásárló ezt kéri. Ezen túlmenően az ING kincstári funkció létrehozásában is segítséget nyújt, és biztosítja az értékesítés utáni két évig való finanszírozást, mialatt az ING finanszírozási támogatása e két év alatt fokozatosan csökkenni fog. Az ING által a WUH üzleti egységnek nyújtott finanszírozási támogatás belső finanszírozási transzferárakon fog alapulni. Az ING Hollandiától [...] EUR összegig terjedő, állam által garantált finanszírozást szándékozik megpályázni a WUH üzletág finanszírozására. Ebben az esetben a holland hatóságok vállalják, hogy ezen intézkedésről külön küldenek értesítést. |
| --- | --- |

—

Az ING elkötelezi magát amellett, hogy optimális értékesítési feltételeket biztosít azáltal, hogy a kimetszett jogalany számára üzleti tervet dolgoz ki, internetes felültetet hoz létre és eladási lehetőségeket bocsát rendelkezésére. Ezen kívül (üzleti alapon) fizetési lehetőséget tesz elérhetővé, amennyiben a vásárló ezt kéri. Ezen túlmenően az ING kincstári funkció létrehozásában is segítséget nyújt, és biztosítja az értékesítés utáni két évig való finanszírozást, mialatt az ING finanszírozási támogatása e két év alatt fokozatosan csökkenni fog. Az ING által a WUH üzleti egységnek nyújtott finanszírozási támogatás belső finanszírozási transzferárakon fog alapulni. Az ING Hollandiától [...] EUR összegig terjedő, állam által garantált finanszírozást szándékozik megpályázni a WUH üzletág finanszírozására. Ebben az esetben a holland hatóságok vállalják, hogy ezen intézkedésről külön küldenek értesítést.

| — | Az ING ezen túlmenően tartózkodni fog attól, hogy a [...] átmeneti időszak során aktívan olyan termékeket kínáljon a WUH üzleti egység ügyfeleinek, amelyeket a WUH üzleti egység e határozat elfogadásának időpontjában ezen ügyfeleknek biztosít. |
| --- | --- |

—

Az ING ezen túlmenően tartózkodni fog attól, hogy a [...] átmeneti időszak során aktívan olyan termékeket kínáljon a WUH üzleti egység ügyfeleinek, amelyeket a WUH üzleti egység e határozat elfogadásának időpontjában ezen ügyfeleknek biztosít.

| — | Az ING arra fog törekedni, hogy a WUH üzleti egységet [...] metssze ki. A [...] kimetszési időszak után az ING elkülöníti a WUH üzleti egységet, és annak értékesítésére törekszik [...] (4). |
| --- | --- |

—

Az ING arra fog törekedni, hogy a WUH üzleti egységet [...] metssze ki. A [...] kimetszési időszak után az ING elkülöníti a WUH üzleti egységet, és annak értékesítésére törekszik [...] (4).

| — | Jelen bizottsági határozat időpontjától számított [...] belül egy nyomonkövetési ügygondnokot és egy elkülönítésért felelős vezetőt neveznek ki, továbbá értékesítési ügygondnokot neveznek ki [...]. Mindegyik ügygondnokot Hollandia nevezi ki az ING általi előzetes kiválasztás és ajánlás után. Az ügygondnokokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

—

Jelen bizottsági határozat időpontjától számított [...] belül egy nyomonkövetési ügygondnokot és egy elkülönítésért felelős vezetőt neveznek ki, továbbá értékesítési ügygondnokot neveznek ki [...]. Mindegyik ügygondnokot Hollandia nevezi ki az ING általi előzetes kiválasztás és ajánlás után. Az ügygondnokokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| e) | A szerkezetátalakítási folyamat során kinevezett minden ügygondnok költségeit az ING viseli. |
| --- | --- |

e)

A szerkezetátalakítási folyamat során kinevezett minden ügygondnok költségeit az ING viseli.

| f) | Az életképesség helyreállítása érdekében Hollandia vállalja, hogy az ING be fogja tartani a következőket:






  — | Az ING vállalja, hogy mihelyt kevésbé megterhelő piaci körülmények állnak vissza, a nem betétszámlákra irányuló finanszírozását hosszabb távú finanszírozás felé fogja orientálni azáltal, hogy több egy évnél hosszabb lejáratú adósságpapírt bocsát ki. [...]. |
| --- | --- | --- |

f)

Az életképesség helyreállítása érdekében Hollandia vállalja, hogy az ING be fogja tartani a következőket:

—

Az ING vállalja, hogy mihelyt kevésbé megterhelő piaci körülmények állnak vissza, a nem betétszámlákra irányuló finanszírozását hosszabb távú finanszírozás felé fogja orientálni azáltal, hogy több egy évnél hosszabb lejáratú adósságpapírt bocsát ki. [...].

| — | Az ING arra törekszik, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse dupla tőkeáttételét (az alapadósságnak leányvállalataiban saját tőkeként való felhasználását) és vállalja, hogy ezt legkésőbb [...]-ig teljesíti. A dupla tőkeáttétel automatikusan megszűnik, amennyiben az ING csoport ismét szabályozott bankká válik. |
| --- | --- |

—

Az ING arra törekszik, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse dupla tőkeáttételét (az alapadósságnak leányvállalataiban saját tőkeként való felhasználását) és vállalja, hogy ezt legkésőbb [...]-ig teljesíti. A dupla tőkeáttétel automatikusan megszűnik, amennyiben az ING csoport ismét szabályozott bankká válik.

| g) | Az osztalékszelvények halasztása és a Tier 1 és Tier 2 értékpapírokkal kapcsolatos vételi opciók tekintetében Hollandia vállalja, hogy az ING betartja a következőket:






  — | Amennyiben a Core Tier 1 értékpapírok – beleértve a vonatkozó felhalmozódott kamatot és a kilépési prémiumdíjat – 50 %-a visszafizetéséhez nagyobb részvényesi opció szükséges, az ING nem lesz köteles elhalasztani a hibridekre vonatozó osztalékszelvények 2009. december 8-i és 15-i (5) kifizetését és bármely azutáni osztalékszelvény-fizetést. |
| --- | --- | --- |

g)

Az osztalékszelvények halasztása és a Tier 1 és Tier 2 értékpapírokkal kapcsolatos vételi opciók tekintetében Hollandia vállalja, hogy az ING betartja a következőket:

—

Amennyiben a Core Tier 1 értékpapírok – beleértve a vonatkozó felhalmozódott kamatot és a kilépési prémiumdíjat – 50 %-a visszafizetéséhez nagyobb részvényesi opció szükséges, az ING nem lesz köteles elhalasztani a hibridekre vonatozó osztalékszelvények 2009. december 8-i és 15-i (5) kifizetését és bármely azutáni osztalékszelvény-fizetést.

| — | Ha nem kerül sor effajta részvényesi opcióra és az ING az előző évben veszteséges volt, az ING köteles lesz elhalasztani az osztalékszelvényeket – amennyiben az ING-nek jogában áll mérlegelni – a jelen határozat időpontjától számított három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb. |
| --- | --- |

—

Ha nem kerül sor effajta részvényesi opcióra és az ING az előző évben veszteséges volt, az ING köteles lesz elhalasztani az osztalékszelvényeket – amennyiben az ING-nek jogában áll mérlegelni – a jelen határozat időpontjától számított három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig, attól függően, hogy melyik időszak rövidebb.

| — | A holland hatóságok tudomásul veszik, hogy a Bizottság ellenzi, ha állami támogatásban részesülők a saját alapjaikat (saját tőke és másodrangú tartozások) ellentételezik, ha tevékenységeik nem generálnak elegendő nyereséget (6), továbbá azt, hogy a Bizottság ebben az összefüggésben elviekben ellenzi a Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét. Az ING sajnálja az alacsonyabb, Tier 2 csoportba tartozó kötvény vételével kapcsolatos, 2009. október 14-én történt félreértést. A Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét a jövőben a Bizottságnak eseti alapon terjesztik elő jóváhagyásra, a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig. |
| --- | --- |

—

A holland hatóságok tudomásul veszik, hogy a Bizottság ellenzi, ha állami támogatásban részesülők a saját alapjaikat (saját tőke és másodrangú tartozások) ellentételezik, ha tevékenységeik nem generálnak elegendő nyereséget (6), továbbá azt, hogy a Bizottság ebben az összefüggésben elviekben ellenzi a Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét. Az ING sajnálja az alacsonyabb, Tier 2 csoportba tartozó kötvény vételével kapcsolatos, 2009. október 14-én történt félreértést. A Tier 2 tőke és a Tier 1 hibridek vételét a jövőben a Bizottságnak eseti alapon terjesztik elő jóváhagyásra, a jelen határozat időpontjától számított rövidebb, három éves időszakig, vagy a Core-Tier 1 értékpapírok (beleértve a Core-Tier 1 osztalékszelvények és kilépési prémiumdíjak vonatkozó, felhalmozódott kamatait) az ING által Hollandiának történő teljes visszafizetéséig.

| h) | Hollandia vállalja, hogy az ING tartózkodni fog a feltőkésítési intézkedést versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól. |
| --- | --- |

h)

Hollandia vállalja, hogy az ING tartózkodni fog a feltőkésítési intézkedést versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazástól.

| i) | Hollandia vállalja, hogy az ING fenntartja a díjazási politikáira és marketingtevékenységeire vonatkozó korlátozásokat a Core Tier 1 értékpapírokról és az illikvid eszközökre képzett hitelkeretről szóló megállapodásokban korábban vállaltak szerint. |
| --- | --- |

i)

Hollandia vállalja, hogy az ING fenntartja a díjazási politikáira és marketingtevékenységeire vonatkozó korlátozásokat a Core Tier 1 értékpapírokról és az illikvid eszközökre képzett hitelkeretről szóló megállapodásokban korábban vállaltak szerint.

| j) | Az ING és Hollandia vállalja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról készült időközi jelentést a jelen határozat időpontjától kezdődően hathónaponként nyújtja be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

j)

Az ING és Hollandia vállalja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról készült időközi jelentést a jelen határozat időpontjától kezdődően hathónaponként nyújtja be a Bizottsághoz.

| k) | A holland hatóságok vállalják, hogy az ING szerkezetátalakításának teljes végrehajtása 2013 vége előtt befejeződik. |
| --- | --- |

k)

A holland hatóságok vállalják, hogy az ING szerkezetátalakításának teljes végrehajtása 2013 vége előtt befejeződik.

---

(1)  [...]

(2)  A Bizottság (a holland állammal, az ING-vel és az ügygondnokkal egyeztetve) különösen bármely olyan esetben fogja aktívan fontolóra venni, hogy több időt biztosítson a jogalanynak a fennmaradó részvények elhelyezésére, amelyben már megkezdődött IPO folyamat során hajtanak végre értékesítést, és az értékesítési időszak vége előtt jelentős (30 % vagy annál nagyobb) részvényelhelyezést végeztek.

(3)  Elfogadják, hogy különböző régiók, illetve üzleti egységek tekintetében különböző ügygondnokokat nevezhetnek ki.

(4)  [...]

(5)  Feltéve, hogy egyértelmű, hogy a részvényesi opció bevételének egy részét osztalékszelvények kifizetésére fogják használni.

(6)  Lásd a Bizottság a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló közleményének (szerkezetátalakításról szóló közlemény) 26. bekezdését.

---